# Euroopa Liidu C 167/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.167.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 167 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide13. juuni 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.167.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 167

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide13. juuni 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 167/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 167/02 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  2
  ) | 6 |
| 2013/C 167/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6930 – KKR/SMCP) (
  1
  ) | 7 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 167/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2013/C 167/02

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  2
  )

2

6

2013/C 167/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6930 – KKR/SMCP) (
  1
  )

1

7

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 167/04 | Euro vahetuskurss | 8 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2013/C 167/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7; ELT C 229, 23.9.2009, lk 28; ELT C 263, 5.11.2009, lk 22; ELT C 298, 8.12.2009, lk 17; ELT C 74, 24.3.2010, lk 13; ELT C 326, 3.12.2010, lk 17; ELT C 355, 29.12.2010, lk 34; ELT C 22, 22.1.2011, lk 22; ELT C 37, 5.2.2011, lk 12; ELT C 149, 20.5.2011, lk 8; ELT C 190, 30.6.2011, lk 17; ELT C 203, 9.7.2011, lk 14; ELT C 210, 16.7.2011, lk 30; ELT C 271, 14.9.2011, lk 18; ELT C 356, 6.12.2011, lk 12; ELT C 111, 18.4.2012, lk 3; ELT C 183, 23.6.2012, lk 7; ELT C 313, 17.10.2012, lk 11; ELT C 394, 20.12.2012, lk 22; ELT C 51, 22.2.2013, lk 9) | 9 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 167/04

Euro vahetuskurss

8

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2013/C 167/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7; ELT C 229, 23.9.2009, lk 28; ELT C 263, 5.11.2009, lk 22; ELT C 298, 8.12.2009, lk 17; ELT C 74, 24.3.2010, lk 13; ELT C 326, 3.12.2010, lk 17; ELT C 355, 29.12.2010, lk 34; ELT C 22, 22.1.2011, lk 22; ELT C 37, 5.2.2011, lk 12; ELT C 149, 20.5.2011, lk 8; ELT C 190, 30.6.2011, lk 17; ELT C 203, 9.7.2011, lk 14; ELT C 210, 16.7.2011, lk 30; ELT C 271, 14.9.2011, lk 18; ELT C 356, 6.12.2011, lk 12; ELT C 111, 18.4.2012, lk 3; ELT C 183, 23.6.2012, lk 7; ELT C 313, 17.10.2012, lk 11; ELT C 394, 20.12.2012, lk 22; ELT C 51, 22.2.2013, lk 9)

9

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 167/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 18 |
| 2013/C 167/07 | Komisjoni teatis Kahju suuruse kindlakstegemine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumisel põhinevate kahju hüvitamise hagide korral (
  1
  ) | 19 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 167/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 22 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 167/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

18

2013/C 167/07

Komisjoni teatis Kahju suuruse kindlakstegemine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumisel põhinevate kahju hüvitamise hagide korral (
  1
  )

1

19

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 167/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |
| | (2)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

(2)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 13.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 167/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 2.5.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.25745 (13/NN) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Mutmaßliche staatliche Beihilfe zugunsten des Internetportals http://www.zvg-portal.de |
| Õiguslik alus | Zwangsversteigerungsgesetz |
| Meetme liik | Üksiktoetus | Land Nordrhein-Westfalen |
| Eesmärk | Muu |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Aastaeelarve: 0,12 EUR (miljonites) |
| Abi osatähtsus | Meede ei kujuta endast abi |
| Kestus | Alates 11.11.2005 |
| Majandusharud | Kirjastamine |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Bundesländer |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

2.5.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.25745 (13/NN)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Mutmaßliche staatliche Beihilfe zugunsten des Internetportals http://www.zvg-portal.de

Õiguslik alus

Zwangsversteigerungsgesetz

Meetme liik

Üksiktoetus

Land Nordrhein-Westfalen

Eesmärk

Muu

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Aastaeelarve: 0,12 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

Meede ei kujuta endast abi

Kestus

Alates 11.11.2005

Majandusharud

Kirjastamine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Bundesländer

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 26.9.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34208 (12/NN) |
| Liikmesriik | Leedu |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Lithuanian Central Credit Union |
| Õiguslik alus | — |
| Meetme liik | Erakorraline abi | Lithuanian Central Credit Union (Cooperative credit institution) |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Muud omakapitalile suunatud meetmed |
| Eelarve | Üldeelarve: 6 LTL (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 32 % |
| Kestus | 19.12.2011–31.12.2016 |
| Majandusharud | Muu rahaloomega seotud finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministry of Finance of the Republic of Lithuania |
| Lukiškių g. 2 |
| LT-01512 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

26.9.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.34208 (12/NN)

Liikmesriik

Leedu

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Lithuanian Central Credit Union

Õiguslik alus

—

Meetme liik

Erakorraline abi

Lithuanian Central Credit Union (Cooperative credit institution)

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Muud omakapitalile suunatud meetmed

Eelarve

Üldeelarve: 6 LTL (miljonites)

Abi osatähtsus

32 %

Kestus

19.12.2011–31.12.2016

Majandusharud

Muu rahaloomega seotud finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministry of Finance of the Republic of Lithuania

Lukiškių g. 2

LT-01512 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 2.4.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35565 (13/N) |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Amendments to the Renewables Obligation (RO) scheme |
| Õiguslik alus | Section 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by Sections 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32)


  Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785), the Renewables Obligation (Amendment) Order 2010 (No 1107) and the Renewables Obligation (Amendment) Order 2011 (No 984)


  A further Renewables Obligation (Amendment) Order will give effect to the proposed changes |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse, sektori areng |
| Abi vorm | Muu – raha, mille on maksnud litsentsitud tarnijad, kes ei esita taastuvate energiaallikate kasutamise kohustuse tõendeid (Renewables Obligation Certificates) oma kohustuse täieliku või osalise täitmise kohta, jaotatakse nendele tarnijatele, kes kõnealused tõendid esitavad. |
| Eelarve | Üldeelarve: 1 158 GBP (miljonites) |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 31.3.2037 |
| Majandusharud | Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Department of Energy and Climate Change |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2AW |
| UNITED KINGDOM |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

2.4.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.35565 (13/N)

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Amendments to the Renewables Obligation (RO) scheme

Õiguslik alus

Section 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by Sections 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32)

Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785), the Renewables Obligation (Amendment) Order 2010 (No 1107) and the Renewables Obligation (Amendment) Order 2011 (No 984)

A further Renewables Obligation (Amendment) Order will give effect to the proposed changes

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Keskkonnakaitse, sektori areng

Abi vorm

Muu – raha, mille on maksnud litsentsitud tarnijad, kes ei esita taastuvate energiaallikate kasutamise kohustuse tõendeid (Renewables Obligation Certificates) oma kohustuse täieliku või osalise täitmise kohta, jaotatakse nendele tarnijatele, kes kõnealused tõendid esitavad.

Eelarve

Üldeelarve: 1 158 GBP (miljonites)

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 31.3.2037

Majandusharud

Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Department of Energy and Climate Change

3 Whitehall Place

London

SW1A 2AW

UNITED KINGDOM

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 29.4.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.36084 (13/N) |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Northern Ireland | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Renewables Obligation in Northern Ireland |
| Õiguslik alus | Section 32 of the Electricity Act 1989, as amended by Energy Act 2004 currently subject to amendment by the Energy Bill 2008


  Implemented by Renewables Obligation Order 2006 (No 1004), amended by Renewables Obligation Order 2006 (Amendment) Order 2007 (No 1078) |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Muu – raha, mille on maksnud litsentsitud tarnijad, kes ei esita taastuvate energiaallikate kasutamise kohustuse tõendeid (Renewables Obligation Certificates) oma kohustuse täieliku või osalise täitmise kohta, jaotatakse nendele tarnijatele, kes kõnealused tõendid esitavad. |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 31.3.2037 |
| Majandusharud | Kõik abikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Department of Enterprise, Trade and Investment |
| Netherleigh |
| Massey Avenue |
| Belfast |
| Northern Ireland |
| BT4 2JP |
| UNITED KINGDOM |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

29.4.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.36084 (13/N)

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Northern Ireland

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Renewables Obligation in Northern Ireland

Õiguslik alus

Section 32 of the Electricity Act 1989, as amended by Energy Act 2004 currently subject to amendment by the Energy Bill 2008

Implemented by Renewables Obligation Order 2006 (No 1004), amended by Renewables Obligation Order 2006 (Amendment) Order 2007 (No 1078)

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Muu – raha, mille on maksnud litsentsitud tarnijad, kes ei esita taastuvate energiaallikate kasutamise kohustuse tõendeid (Renewables Obligation Certificates) oma kohustuse täieliku või osalise täitmise kohta, jaotatakse nendele tarnijatele, kes kõnealused tõendid esitavad.

Eelarve

—

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 31.3.2037

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Department of Enterprise, Trade and Investment

Netherleigh

Massey Avenue

Belfast

Northern Ireland

BT4 2JP

UNITED KINGDOM

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.5.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.36519 (13/N) |
| Liikmesriik | Leedu |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Valstybės pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms restruktūrizuoti (schema) (pratęsimas) |
| Õiguslik alus | Lietuvos Respublikos įmonių restruktūrizavimo įstatymas (Žin., 2001, Nr. 31–1012; 2010, Nr. 86–4529);


  Lietuvos Respublikos mokesčių administravimo įstatymas (Žin., 2004, Nr. 63–2243).


  Žiūrėti informaciją Priede. |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine |
| Abi vorm | Võlgade mahakandmine |
| Eelarve | Üldeelarve: 258 LTL (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | 2.7.2013–31.12.2015 |
| Majandusharud | Kõik abikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Modestas Kaseliauskas |
| Antanas Šipavičius |
| Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| Vasario 16-osios g. 15 |
| LT-01514 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.5.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.36519 (13/N)

Liikmesriik

Leedu

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Valstybės pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms restruktūrizuoti (schema) (pratęsimas)

Õiguslik alus

Lietuvos Respublikos įmonių restruktūrizavimo įstatymas (Žin., 2001, Nr. 31–1012; 2010, Nr. 86–4529);

Lietuvos Respublikos mokesčių administravimo įstatymas (Žin., 2004, Nr. 63–2243).

Žiūrėti informaciją Priede.

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Võlgade mahakandmine

Eelarve

Üldeelarve: 258 LTL (miljonites)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

2.7.2013–31.12.2015

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Modestas Kaseliauskas

Antanas Šipavičius

Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Vasario 16-osios g. 15

LT-01514 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

| Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos |
| --- |
| Konstitucijos pr. 12 |
| LT-09308 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos

Konstitucijos pr. 12

LT-09308 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

| Mindaugas Sinkevičius |
| --- |
| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos |
| A. Jakšto g. 1/25 |
| LT-01105 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Mindaugas Sinkevičius

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1/25

LT-01105 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 13.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/6

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2013/C 167/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.5.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.36009 (13/N) |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aide à la cessation d'activité laitière |
| Õiguslik alus | — | articles D. 654-88-1 à D. 654-88-8 du code rural et de la pêche maritime |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.5.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.36009 (13/N)

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aide à la cessation d'activité laitière

Õiguslik alus

—

articles D. 654-88-1 à D. 654-88-8 du code rural et de la pêche maritime

| — | arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014 |
| --- | --- |

—

arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014

| — | arrêté du 30 mars 2011 modifiant l'arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014 |
| --- | --- |

—

arrêté du 30 mars 2011 modifiant l'arrêté du 26 août 2010 relatif à l’octroi d’une indemnité à l’abandon total ou partiel de la production laitière et à la mise en œuvre d’un dispositif spécifique de transfert de quotas laitiers pour les campagnes 2010-2011 à 2013-2014

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Tootmisvõimsuse lõpetamine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

| | Üldeelarve: 40 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Üldeelarve: 40 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 40 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 40 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

Meede ei kujuta endast abi

Kestus

Kuni 31.3.2014

Majandusharud

Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Ministère de l'agriculture, de l'agroalimentaire et de la forêt |
| --- |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'agriculture, de l'agroalimentaire et de la forêt

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 13.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/7

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6930 – KKR/SMCP)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 167/03

7. juunil 2013 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6930 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6930 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 13.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/8

---

Euro vahetuskurss (1)

12. juuni 2013

2013/C 167/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3277 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,30 |
| DKK | Taani kroon | 7,4571 |
| GBP | Inglise nael | 0,84825 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,6808 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2323 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,6650 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,660 |
| HUF | Ungari forint | 296,40 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7019 |
| PLN | Poola zlott | 4,2532 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4910 |
| TRY | Türgi liir | 2,4906 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3927 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3489 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,3095 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6604 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6672 |
| KRW | Korea vonn | 1 498,19 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,2994 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,1434 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4705 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 090,63 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1577 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,140 |
| RUB | Vene rubla | 42,8380 |
| THB | Tai baat | 41,106 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,8243 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,9295 |
| INR | India ruupia | 76,7610 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3277

JPY

Jaapani jeen

128,30

DKK

Taani kroon

7,4571

GBP

Inglise nael

0,84825

SEK

Rootsi kroon

8,6808

CHF

Šveitsi frank

1,2323

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,6650

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,660

HUF

Ungari forint

296,40

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7019

PLN

Poola zlott

4,2532

RON

Rumeenia leu

4,4910

TRY

Türgi liir

2,4906

AUD

Austraalia dollar

1,3927

CAD

Kanada dollar

1,3489

HKD

Hongkongi dollar

10,3095

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6604

SGD

Singapuri dollar

1,6672

KRW

Korea vonn

1 498,19

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,2994

CNY

Hiina jüaan

8,1434

HRK

Horvaatia kuna

7,4705

IDR

Indoneesia ruupia

13 090,63

MYR

Malaisia ringit

4,1577

PHP

Filipiini peeso

57,140

RUB

Vene rubla

42,8380

THB

Tai baat

41,106

BRL

Brasiilia reaal

2,8243

MXN

Mehhiko peeso

16,9295

INR

India ruupia

76,7610

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 13.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/9

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (ELT C 316, 28.12.2007, lk 1; ELT C 134, 31.5.2008, lk 16; ELT C 177, 12.7.2008, lk 9; ELT C 200, 6.8.2008, lk 10; ELT C 331, 31.12.2008, lk 13; ELT C 3, 8.1.2009, lk 10; ELT C 37, 14.2.2009, lk 10; ELT C 64, 19.3.2009, lk 20; ELT C 99, 30.4.2009, lk 7; ELT C 229, 23.9.2009, lk 28; ELT C 263, 5.11.2009, lk 22; ELT C 298, 8.12.2009, lk 17; ELT C 74, 24.3.2010, lk 13; ELT C 326, 3.12.2010, lk 17; ELT C 355, 29.12.2010, lk 34; ELT C 22, 22.1.2011, lk 22; ELT C 37, 5.2.2011, lk 12; ELT C 149, 20.5.2011, lk 8; ELT C 190, 30.6.2011, lk 17; ELT C 203, 9.7.2011, lk 14; ELT C 210, 16.7.2011, lk 30; ELT C 271, 14.9.2011, lk 18; ELT C 356, 6.12.2011, lk 12; ELT C 111, 18.4.2012, lk 3; ELT C 183, 23.6.2012, lk 7; ELT C 313, 17.10.2012, lk 11; ELT C 394, 20.12.2012, lk 22; ELT C 51, 22.2.2013, lk 9)

2013/C 167/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu avaldamise aluseks on liikmesriikide poolt kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 34 komisjonile edastatud teave.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele on korrapäraselt ajakohastatud teave kättesaadav siseasjade peadirektoraadi veebilehel.

PRANTSUSMAA

ELT C 316, 28.12.2007 avaldatud teabe täiendamine

PIIRIPUNKTIDE LOETELU

Õhupiir

| 1) | Abbeville |
| --- | --- |

1)

Abbeville

| 2) | Agen-la Garenne |
| --- | --- |

2)

Agen-la Garenne

| 3) | Ajaccio-Campo dell'Oro |
| --- | --- |

3)

Ajaccio-Campo dell'Oro

| 4) | Albert-Bray |
| --- | --- |

4)

Albert-Bray

| 5) | Amiens-Glisy |
| --- | --- |

5)

Amiens-Glisy

| 6) | Angers-Marcé |
| --- | --- |

6)

Angers-Marcé

| 7) | Angoulême-Brie-Champniers |
| --- | --- |

7)

Angoulême-Brie-Champniers

| 8) | Annecy-Methet |
| --- | --- |

8)

Annecy-Methet

| 9) | Annemasse |
| --- | --- |

9)

Annemasse

| 10) | Auxerre-Branches |
| --- | --- |

10)

Auxerre-Branches

| 11) | Avignon-Caumont |
| --- | --- |

11)

Avignon-Caumont

| 12) | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

12)

Bâle-Mulhouse

| 13) | Bastia-Poretta |
| --- | --- |

13)

Bastia-Poretta

| 14) | Beauvais-Tillé |
| --- | --- |

14)

Beauvais-Tillé

| 15) | Bergerac-Roumanière |
| --- | --- |

15)

Bergerac-Roumanière

| 16) | Besançon-la Vèze |
| --- | --- |

16)

Besançon-la Vèze

| 17) | Béziers-Vias |
| --- | --- |

17)

Béziers-Vias

| 18) | Biarritz-Bayonne-Anglet |
| --- | --- |

18)

Biarritz-Bayonne-Anglet

| 19) | Bordeaux-Mérignac |
| --- | --- |

19)

Bordeaux-Mérignac

| 20) | Brest-Guipavas |
| --- | --- |

20)

Brest-Guipavas

| 21) | Brive-Souillac |
| --- | --- |

21)

Brive-Souillac

| 22) | Caen-Carpiquet |
| --- | --- |

22)

Caen-Carpiquet

| 23) | Calais-Dunkerque |
| --- | --- |

23)

Calais-Dunkerque

| 24) | Calvi-Sainte-Catherine |
| --- | --- |

24)

Calvi-Sainte-Catherine

| 25) | Cannes-Mandelieu |
| --- | --- |

25)

Cannes-Mandelieu

| 26) | Carcassonne-Salvaza |
| --- | --- |

26)

Carcassonne-Salvaza

| 27) | Châlons-Vatry |
| --- | --- |

27)

Châlons-Vatry

| 28) | Chambéry-Aix-les-Bains |
| --- | --- |

28)

Chambéry-Aix-les-Bains

| 29) | Châteauroux-Déols |
| --- | --- |

29)

Châteauroux-Déols

| 30) | Cherbourg-Mauperthus |
| --- | --- |

30)

Cherbourg-Mauperthus

| 31) | Clermont-Ferrand-Aulnat |
| --- | --- |

31)

Clermont-Ferrand-Aulnat

| 32) | Colmar-Houssen |
| --- | --- |

32)

Colmar-Houssen

| 33) | Deauville-Saint-Gatien |
| --- | --- |

33)

Deauville-Saint-Gatien

| 34) | Dijon-Longvic |
| --- | --- |

34)

Dijon-Longvic

| 35) | Dinard-Pleurtuit |
| --- | --- |

35)

Dinard-Pleurtuit

| 36) | Dôle-Tavaux |
| --- | --- |

36)

Dôle-Tavaux

| 37) | Epinal-Mirecourt |
| --- | --- |

37)

Epinal-Mirecourt

| 38) | Figari-Sud Corse |
| --- | --- |

38)

Figari-Sud Corse

| 39) | Grenoble-Saint-Geoirs |
| --- | --- |

39)

Grenoble-Saint-Geoirs

| 40) | Hyères-le Palivestre |
| --- | --- |

40)

Hyères-le Palivestre

| 41) | Issy-les-Moulineaux |
| --- | --- |

41)

Issy-les-Moulineaux

| 42) | La Môle |
| --- | --- |

42)

La Môle

| 43) | Lannion |
| --- | --- |

43)

Lannion

| 44) | La Rochelle-Laleu |
| --- | --- |

44)

La Rochelle-Laleu

| 45) | Laval-Entrammes |
| --- | --- |

45)

Laval-Entrammes

| 46) | Le Castelet |
| --- | --- |

46)

Le Castelet

| 47) | Le Havre-Octeville |
| --- | --- |

47)

Le Havre-Octeville

| 48) | Le Mans-Arnage |
| --- | --- |

48)

Le Mans-Arnage

| 49) | Le Touquet-Paris-Plage |
| --- | --- |

49)

Le Touquet-Paris-Plage

| 50) | Lille-Lesquin |
| --- | --- |

50)

Lille-Lesquin

| 51) | Limoges-Bellegarde |
| --- | --- |

51)

Limoges-Bellegarde

| 52) | Lognes-Emerainville |
| --- | --- |

52)

Lognes-Emerainville

| 53) | Lorient-Lann-Bihoué |
| --- | --- |

53)

Lorient-Lann-Bihoué

| 54) | Lyon-Bron |
| --- | --- |

54)

Lyon-Bron

| 55) | Lyon-Saint-Exupéry |
| --- | --- |

55)

Lyon-Saint-Exupéry

| 56) | Marseille-Provence |
| --- | --- |

56)

Marseille-Provence

| 57) | Metz-Nancy-Lorraine |
| --- | --- |

57)

Metz-Nancy-Lorraine

| 58) | Monaco-Héliport |
| --- | --- |

58)

Monaco-Héliport

| 59) | Montbéliard-Courcelles |
| --- | --- |

59)

Montbéliard-Courcelles

| 60) | Montpellier-Méditérranée |
| --- | --- |

60)

Montpellier-Méditérranée

| 61) | Nantes-Atlantique |
| --- | --- |

61)

Nantes-Atlantique

| 62) | Nevers-Fourchambault |
| --- | --- |

62)

Nevers-Fourchambault

| 63) | Nice-Côte d'Azur |
| --- | --- |

63)

Nice-Côte d'Azur

| 64) | Nîmes-Garons |
| --- | --- |

64)

Nîmes-Garons

| 65) | Orléans-Bricy |
| --- | --- |

65)

Orléans-Bricy

| 66) | Orléans-Saint-Denis-de-l'Hôtel |
| --- | --- |

66)

Orléans-Saint-Denis-de-l'Hôtel

| 67) | Paris-Charles de Gaulle |
| --- | --- |

67)

Paris-Charles de Gaulle

| 68) | Paris-le Bourget |
| --- | --- |

68)

Paris-le Bourget

| 69) | Paris-Orly |
| --- | --- |

69)

Paris-Orly

| 70) | Pau-Pyrénées |
| --- | --- |

70)

Pau-Pyrénées

| 71) | Perpignan-Rivesaltes |
| --- | --- |

71)

Perpignan-Rivesaltes

| 72) | Poitiers-Biard |
| --- | --- |

72)

Poitiers-Biard

| 73) | Pontoise-Cormeilles-en-Vexin, ajutiselt:






  — | 12.-16. juuni 2013 kl 12.00-16.00; |
| --- | --- | --- |

73)

Pontoise-Cormeilles-en-Vexin, ajutiselt:

—

12.-16. juuni 2013 kl 12.00-16.00;

| — | 17.-20. juuni 2013 kl 12.00-18.00; |
| --- | --- |

—

17.-20. juuni 2013 kl 12.00-18.00;

| — | 21.-23. juuni 2013 kl 11.00-19.00. |
| --- | --- |

—

21.-23. juuni 2013 kl 11.00-19.00.

| 74) | Quimper-Cornouailles, ajutiselt 30. maist kuni 8. septembrini 2013. |
| --- | --- |

74)

Quimper-Cornouailles, ajutiselt 30. maist kuni 8. septembrini 2013.

| 75) | Rennes Saint-Jacques |
| --- | --- |

75)

Rennes Saint-Jacques

| 76) | Rodez-Marcillac |
| --- | --- |

76)

Rodez-Marcillac

| 77) | Rouen-Vallée de Seine |
| --- | --- |

77)

Rouen-Vallée de Seine

| 78) | Saint-Brieuc-Armor |
| --- | --- |

78)

Saint-Brieuc-Armor

| 79) | Saint-Étienne-Bouthéon |
| --- | --- |

79)

Saint-Étienne-Bouthéon

| 80) | Saint-Nazaire-Montoir |
| --- | --- |

80)

Saint-Nazaire-Montoir

| 81) | Strasbourg-Entzheim |
| --- | --- |

81)

Strasbourg-Entzheim

| 82) | Tarbes-Ossun-Lourdes |
| --- | --- |

82)

Tarbes-Ossun-Lourdes

| 83) | Toulouse-Blagnac |
| --- | --- |

83)

Toulouse-Blagnac

| 84) | Tours-Saint-Symphorien |
| --- | --- |

84)

Tours-Saint-Symphorien

| 85) | Troyes-Barberey |
| --- | --- |

85)

Troyes-Barberey

| 86) | Vichy-Charmeil |
| --- | --- |

86)

Vichy-Charmeil

Merepiir

| 1) | Ajaccio |
| --- | --- |

1)

Ajaccio

| 2) | Bastia |
| --- | --- |

2)

Bastia

| 3) | Bayonne |
| --- | --- |

3)

Bayonne

| 4) | Bonifacio |
| --- | --- |

4)

Bonifacio

| 5) | Bordeaux |
| --- | --- |

5)

Bordeaux

| 6) | Boulogne |
| --- | --- |

6)

Boulogne

| 7) | Brest |
| --- | --- |

7)

Brest

| 8) | Caen-Ouistreham |
| --- | --- |

8)

Caen-Ouistreham

| 9) | Calais |
| --- | --- |

9)

Calais

| 10) | Calvi |
| --- | --- |

10)

Calvi

| 11) | Cannes-Vieux Port |
| --- | --- |

11)

Cannes-Vieux Port

| 12) | Carteret |
| --- | --- |

12)

Carteret

| 13) | Cherbourg |
| --- | --- |

13)

Cherbourg

| 14) | Dieppe |
| --- | --- |

14)

Dieppe

| 15) | Douvres |
| --- | --- |

15)

Douvres

| 16) | Dunkerque |
| --- | --- |

16)

Dunkerque

| 17) | Granville |
| --- | --- |

17)

Granville

| 18) | Honfleur |
| --- | --- |

18)

Honfleur

| 19) | La Rochelle-La Pallice |
| --- | --- |

19)

La Rochelle-La Pallice

| 20) | Le Havre |
| --- | --- |

20)

Le Havre

| 21) | Les Sables-d'Olonne-Port |
| --- | --- |

21)

Les Sables-d'Olonne-Port

| 22) | L'Ile-Rousse |
| --- | --- |

22)

L'Ile-Rousse

| 23) | Lorient |
| --- | --- |

23)

Lorient

| 24) | Marseille |
| --- | --- |

24)

Marseille

| 25) | Monaco-Port de la Condamine |
| --- | --- |

25)

Monaco-Port de la Condamine

| 26) | Nantes-Saint-Nazaire |
| --- | --- |

26)

Nantes-Saint-Nazaire

| 27) | Nice |
| --- | --- |

27)

Nice

| 28) | Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis |
| --- | --- |

28)

Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis

| 29) | Port-la-Nouvelle |
| --- | --- |

29)

Port-la-Nouvelle

| 30) | Porto-Vecchio |
| --- | --- |

30)

Porto-Vecchio

| 31) | Port-Vendres |
| --- | --- |

31)

Port-Vendres

| 32) | Roscoff |
| --- | --- |

32)

Roscoff

| 33) | Rouen |
| --- | --- |

33)

Rouen

| 34) | Saint-Brieuc (maritime) |
| --- | --- |

34)

Saint-Brieuc (maritime)

| 35) | Saint-Malo |
| --- | --- |

35)

Saint-Malo

| 36) | Sète |
| --- | --- |

36)

Sète

| 37) | Toulon |
| --- | --- |

37)

Toulon

Maismaapiir

Ühendkuningriigiga:

(regulaarne ühendus üle La Manche'i väina)

| 1) | Gare d’Ashford International |
| --- | --- |

1)

Gare d’Ashford International

| 2) | Gare d'Avignon-Centre |
| --- | --- |

2)

Gare d'Avignon-Centre

| 3) | Cheriton/Coquelles |
| --- | --- |

3)

Cheriton/Coquelles

| 4) | Gare de Chessy-Marne-la-Vallée |
| --- | --- |

4)

Gare de Chessy-Marne-la-Vallée

| 5) | Gare de Fréthun |
| --- | --- |

5)

Gare de Fréthun

| 6) | Gare de Lille-Europe |
| --- | --- |

6)

Gare de Lille-Europe

| 7) | Gare de Paris-Nord |
| --- | --- |

7)

Gare de Paris-Nord

| 8) | Gare de St-Pancras International |
| --- | --- |

8)

Gare de St-Pancras International

| 9) | Gare d’Ebbsfleet International |
| --- | --- |

9)

Gare d’Ebbsfleet International

Andorraga

| 1) | Pas de la Case |
| --- | --- |

1)

Pas de la Case

ITAALIA

ELT C 316, 28.12.2007 avaldatud teabe täiendamine

PIIRIPUNKTIDE LOETELU

Õhupiir

| 1) | Alghero (SS) |
| --- | --- |

1)

Alghero (SS)

Polizia di Stato

| 2) | Ancona |
| --- | --- |

2)

Ancona

Polizia di Stato

| 3) | Aosta |
| --- | --- |

3)

Aosta

Polizia di Stato

| 4) | Bari |
| --- | --- |

4)

Bari

Polizia di Stato

| 5) | Bergamo |
| --- | --- |

5)

Bergamo

Polizia di Stato

| 6) | Biella |
| --- | --- |

6)

Biella

Polizia di Stato

| 7) | Bologna |
| --- | --- |

7)

Bologna

Polizia di Stato

| 8) | Bolzano |
| --- | --- |

8)

Bolzano

Polizia di Stato

| 9) | Brescia |
| --- | --- |

9)

Brescia

Polizia di Stato

| 10) | Brindisi |
| --- | --- |

10)

Brindisi

Polizia di Stato

| 11) | Cagliari |
| --- | --- |

11)

Cagliari

Polizia di Stato

| 12) | Catania |
| --- | --- |

12)

Catania

Polizia di Stato

| 13) | Comiso (RG) |
| --- | --- |

13)

Comiso (RG)

Polizia di Stato

| 14) | Crotone |
| --- | --- |

14)

Crotone

Polizia di Stato

| 15) | Cuneo Levaldigi (CN) |
| --- | --- |

15)

Cuneo Levaldigi (CN)

Polizia di Stato

| 16) | Fano (PU) |
| --- | --- |

16)

Fano (PU)

Polizia di Stato

| 17) | Firenze |
| --- | --- |

17)

Firenze

Polizia di Stato

| 18) | Foggia |
| --- | --- |

18)

Foggia

Polizia di Stato

| 19) | Forlì |
| --- | --- |

19)

Forlì

Polizia di Stato

| 20) | Genova |
| --- | --- |

20)

Genova

Polizia di Stato

| 21) | Grosseto |
| --- | --- |

21)

Grosseto

Polizia di Stato

| 22) | Lamezia Terme (CZ) |
| --- | --- |

22)

Lamezia Terme (CZ)

Polizia di Stato

| 23) | Lampedusa (AG) |
| --- | --- |

23)

Lampedusa (AG)

Carabinieri

| 24) | Lecce |
| --- | --- |

24)

Lecce

Polizia di Stato

| 25) | Marina di Campo (LI) |
| --- | --- |

25)

Marina di Campo (LI)

Carabinieri

| 26) | Milano Linate |
| --- | --- |

26)

Milano Linate

Polizia di Stato

| 27) | Napoli |
| --- | --- |

27)

Napoli

Polizia di Stato

| 28) | Novi Ligure |
| --- | --- |

28)

Novi Ligure

Carabinieri

| 29) | Olbia (SS) |
| --- | --- |

29)

Olbia (SS)

Polizia di Stato

| 30) | Oristano |
| --- | --- |

30)

Oristano

Polizia di Stato

| 31) | Palermo |
| --- | --- |

31)

Palermo

Polizia di Stato

| 32) | Pantelleria (TP) |
| --- | --- |

32)

Pantelleria (TP)

Carabinieri

| 33) | Parma |
| --- | --- |

33)

Parma

Polizia di Stato

| 34) | Perugia |
| --- | --- |

34)

Perugia

Polizia di Stato

| 35) | Pescara |
| --- | --- |

35)

Pescara

Polizia di Stato

| 36) | Pisa |
| --- | --- |

36)

Pisa

Polizia di Stato

| 37) | Pontecagnano (SA) |
| --- | --- |

37)

Pontecagnano (SA)

Polizia di Stato

| 38) | Reggio di Calabria |
| --- | --- |

38)

Reggio di Calabria

Polizia di Stato

| 39) | Rimini |
| --- | --- |

39)

Rimini

Polizia di Stato

| 40) | Roma Ciampino |
| --- | --- |

40)

Roma Ciampino

Polizia di Stato

| 41) | Roma Fiumicino |
| --- | --- |

41)

Roma Fiumicino

Polizia di Stato

| 42) | Roma Urbe |
| --- | --- |

42)

Roma Urbe

Polizia di Stato

| 43) | Ronchi dei Legionari (GO) |
| --- | --- |

43)

Ronchi dei Legionari (GO)

Polizia di Stato

| 44) | Siena |
| --- | --- |

44)

Siena

Polizia di Stato

| 45) | Taranto-Grottaglie |
| --- | --- |

45)

Taranto-Grottaglie

Polizia di Stato

| 46) | Torino |
| --- | --- |

46)

Torino

Polizia di Stato

| 47) | Trapani |
| --- | --- |

47)

Trapani

Polizia di Stato

| 48) | Tortoli (NU) |
| --- | --- |

48)

Tortoli (NU)

Polizia di Stato

| 49) | Treviso |
| --- | --- |

49)

Treviso

Polizia di Stato

| 50) | Varese Malpensa |
| --- | --- |

50)

Varese Malpensa

Polizia di Stato

| 51) | Venezia |
| --- | --- |

51)

Venezia

Polizia di Stato

| 52) | Verona |
| --- | --- |

52)

Verona

Polizia di Stato

| 53) | Villanova d'Albenga (SV) |
| --- | --- |

53)

Villanova d'Albenga (SV)

Carabinieri

Merepiir

| 1. | Alassio (SV) |
| --- | --- |

1.

Alassio (SV)

Polizia di Stato

| 2. | Alghero (SS) |
| --- | --- |

2.

Alghero (SS)

Polizia di Stato

| 3. | Ancona |
| --- | --- |

3.

Ancona

Polizia di Stato

| 4. | Anzio — Nettuno (RM) |
| --- | --- |

4.

Anzio — Nettuno (RM)

Polizia di Stato

| 5. | Augusta (SR) |
| --- | --- |

5.

Augusta (SR)

Polizia di Stato

| 6. | Bacoli (NA) |
| --- | --- |

6.

Bacoli (NA)

Carabinieri

| 7. | Bari |
| --- | --- |

7.

Bari

Polizia di Stato

| 8. | Barletta (BA) |
| --- | --- |

8.

Barletta (BA)

Polizia di Stato

| 9. | Brindisi |
| --- | --- |

9.

Brindisi

Polizia di Stato

| 10. | Cagliari |
| --- | --- |

10.

Cagliari

Polizia di Stato

| 11. | Campo nell'Elba (LI) |
| --- | --- |

11.

Campo nell'Elba (LI)

Carabinieri

| 12. | Caorle (VE) |
| --- | --- |

12.

Caorle (VE)

Carabinieri

| 13. | Capraia Isola (LI) |
| --- | --- |

13.

Capraia Isola (LI)

Carabinieri

| 14. | Capri (NA) |
| --- | --- |

14.

Capri (NA)

Polizia di Stato

| 15. | Carbonia (CA) |
| --- | --- |

15.

Carbonia (CA)

Polizia di Stato

| 16. | Castellammare di Stabia (NA) |
| --- | --- |

16.

Castellammare di Stabia (NA)

Polizia di Stato

| 17. | Castellammare del Golfo (TP) |
| --- | --- |

17.

Castellammare del Golfo (TP)

Polizia di Stato

| 18. | Catania |
| --- | --- |

18.

Catania

Polizia di Stato

| 19. | Cesenatico |
| --- | --- |

19.

Cesenatico

Polizia di Stato

| 20. | Chioggia (VE) |
| --- | --- |

20.

Chioggia (VE)

Polizia di Stato

| 21. | Civitanova Marche (MC) |
| --- | --- |

21.

Civitanova Marche (MC)

Polizia di Stato

| 22. | Civitavecchia (RM) |
| --- | --- |

22.

Civitavecchia (RM)

Polizia di Stato

| 23. | Corigliano Calabro (CS) |
| --- | --- |

23.

Corigliano Calabro (CS)

Polizia di Stato

| 24. | Crotone |
| --- | --- |

24.

Crotone

Polizia di Stato

| 25. | Duino Aurisina (TS) |
| --- | --- |

25.

Duino Aurisina (TS)

Polizia di Stato

| 26. | Finale Ligure (SV) |
| --- | --- |

26.

Finale Ligure (SV)

Carabinieri

| 27. | Fiumicino (RM) |
| --- | --- |

27.

Fiumicino (RM)

Polizia di Stato

| 28. | Formia (LT) |
| --- | --- |

28.

Formia (LT)

Polizia di Stato

| 29. | Gaeta (LT) |
| --- | --- |

29.

Gaeta (LT)

Polizia di Stato

| 30. | Gallipoli (LE) |
| --- | --- |

30.

Gallipoli (LE)

Polizia di Stato

| 31. | Gela (CL) |
| --- | --- |

31.

Gela (CL)

Polizia di Stato

| 32. | Genova |
| --- | --- |

32.

Genova

Polizia di Stato

| 33. | Gioia Tauro (RC) |
| --- | --- |

33.

Gioia Tauro (RC)

Polizia di Stato

| 34. | Giulianova (TE) |
| --- | --- |

34.

Giulianova (TE)

Polizia di Stato

| 35. | Grado (GO) |
| --- | --- |

35.

Grado (GO)

Carabinieri

| 36. | Ischia (NA) |
| --- | --- |

36.

Ischia (NA)

Polizia di Stato

| 37. | La Maddalena (SS) |
| --- | --- |

37.

La Maddalena (SS)

Carabinieri

| 38. | La Spezia |
| --- | --- |

38.

La Spezia

Polizia di Stato

| 39. | Lampedusa (AG) |
| --- | --- |

39.

Lampedusa (AG)

Carabinieri

| 40. | Lerici (SP) |
| --- | --- |

40.

Lerici (SP)

Carabinieri

| 41. | Levanto (SP) |
| --- | --- |

41.

Levanto (SP)

Carabinieri

| 42. | Licata (AG) |
| --- | --- |

42.

Licata (AG)

Polizia di Stato

| 43. | Lignano Sabbiadoro (VE) |
| --- | --- |

43.

Lignano Sabbiadoro (VE)

Carabinieri

| 44. | Lipari (ME) |
| --- | --- |

44.

Lipari (ME)

Carabinieri

| 45. | Livorno |
| --- | --- |

45.

Livorno

Polizia di Stato

| 46. | Loano (SV) |
| --- | --- |

46.

Loano (SV)

Carabinieri

| 47. | Manfredonia (FG) |
| --- | --- |

47.

Manfredonia (FG)

Polizia di Stato

| 48. | Marciana Marina (LI) |
| --- | --- |

48.

Marciana Marina (LI)

Carabinieri

| 49. | Marina di Carrara (MS) |
| --- | --- |

49.

Marina di Carrara (MS)

Polizia di Stato

| 50. | Marsala (TP) |
| --- | --- |

50.

Marsala (TP)

Polizia di Stato

| 51. | Mazara del Vallo (TP) |
| --- | --- |

51.

Mazara del Vallo (TP)

Polizia di Stato

| 52. | Messina |
| --- | --- |

52.

Messina

Polizia di Stato

| 53. | Milazzo (ME) |
| --- | --- |

53.

Milazzo (ME)

Polizia di Stato

| 54. | Molfetta (BA) |
| --- | --- |

54.

Molfetta (BA)

Carabinieri

| 55. | Monopoli (BA) |
| --- | --- |

55.

Monopoli (BA)

Polizia di Stato

| 56. | Muggia (TS) |
| --- | --- |

56.

Muggia (TS)

Polizia di Stato

| 57. | Napoli |
| --- | --- |

57.

Napoli

Polizia di Stato

| 58. | Olbia (SS) |
| --- | --- |

58.

Olbia (SS)

Polizia di Stato

| 59. | Oneglia (IM) |
| --- | --- |

59.

Oneglia (IM)

Polizia di Stato

| 60. | Oristano |
| --- | --- |

60.

Oristano

Polizia di Stato

| 61. | Ortona (CH) |
| --- | --- |

61.

Ortona (CH)

Carabinieri

| 62. | Ostia (RM) |
| --- | --- |

62.

Ostia (RM)

Polizia di Stato

| 63. | Otranto (LE) |
| --- | --- |

63.

Otranto (LE)

Polizia di Stato

| 64. | Palau (SS) |
| --- | --- |

64.

Palau (SS)

Polizia di Stato

| 65. | Palermo |
| --- | --- |

65.

Palermo

Polizia di Stato

| 66. | Pantelleria (TP) |
| --- | --- |

66.

Pantelleria (TP)

Carabinieri

| 67. | Pesaro |
| --- | --- |

67.

Pesaro

Polizia di Stato

| 68. | Pescara |
| --- | --- |

68.

Pescara

Polizia di Stato

| 69. | Piombino (LI) |
| --- | --- |

69.

Piombino (LI)

Polizia di Stato

| 70. | Porto Azzurro (LI) |
| --- | --- |

70.

Porto Azzurro (LI)

Carabinieri

| 71. | Porto Cervo (SS) |
| --- | --- |

71.

Porto Cervo (SS)

Polizia di Stato

| 72. | Porto Empedocle (AG) |
| --- | --- |

72.

Porto Empedocle (AG)

Polizia di Stato

| 73. | Porto Ferraio (LI) |
| --- | --- |

73.

Porto Ferraio (LI)

Polizia di Stato

| 74. | Porto Nogaro (UD) |
| --- | --- |

74.

Porto Nogaro (UD)

Carabinieri

| 75. | Porto Tolle (RO) |
| --- | --- |

75.

Porto Tolle (RO)

Polizia di Stato

| 76. | Porto Torres (SS) |
| --- | --- |

76.

Porto Torres (SS)

Polizia di Stato

| 77. | Porto Venere (SV) |
| --- | --- |

77.

Porto Venere (SV)

Carabinieri

| 78. | Portofino (GE) |
| --- | --- |

78.

Portofino (GE)

Carabinieri

| 79. | Pozzallo (RG) |
| --- | --- |

79.

Pozzallo (RG)

Carabinieri

| 80. | Pozzuoli (NA) |
| --- | --- |

80.

Pozzuoli (NA)

Polizia di Stato

| 81. | Rapallo (GE) |
| --- | --- |

81.

Rapallo (GE)

Polizia di Stato

| 82. | Ravenna |
| --- | --- |

82.

Ravenna

Polizia di Stato

| 83. | Reggio di Calabria |
| --- | --- |

83.

Reggio di Calabria

Polizia di Stato

| 84. | Rimini |
| --- | --- |

84.

Rimini

Polizia di Stato

| 85. | Rio Marina (LI) |
| --- | --- |

85.

Rio Marina (LI)

Carabinieri

| 86. | Riposto (CT) |
| --- | --- |

86.

Riposto (CT)

Carabinieri

| 87. | Ronchi dei Legionari — Monfalcone (GO) |
| --- | --- |

87.

Ronchi dei Legionari — Monfalcone (GO)

Polizia di Stato

| 88. | Santa Margherita Ligure (GE) |
| --- | --- |

88.

Santa Margherita Ligure (GE)

Carabinieri

| 89. | Sanremo (IM) |
| --- | --- |

89.

Sanremo (IM)

Polizia di Stato

| 90. | Santa Maria di Leuca (LE) |
| --- | --- |

90.

Santa Maria di Leuca (LE)

Polizia di Stato

| 91. | Santa Teresa di Gallura (SS) |
| --- | --- |

91.

Santa Teresa di Gallura (SS)

Polizia di Stato

| 92. | San Benedetto del Tronto (AP) |
| --- | --- |

92.

San Benedetto del Tronto (AP)

Polizia di Stato

| 93. | Salerno |
| --- | --- |

93.

Salerno

Polizia di Stato

| 94. | Savona |
| --- | --- |

94.

Savona

Polizia di Stato

| 95. | Siracusa |
| --- | --- |

95.

Siracusa

Polizia di Stato

| 96. | Sorrento (NA) |
| --- | --- |

96.

Sorrento (NA)

Polizia di Stato

| 97. | Taormina (ME) |
| --- | --- |

97.

Taormina (ME)

Polizia di Stato

| 98. | Taranto |
| --- | --- |

98.

Taranto

Polizia di Stato

| 99. | Termini Imerese (PA) |
| --- | --- |

99.

Termini Imerese (PA)

Polizia di Stato

| 100. | Termoli (CB) |
| --- | --- |

100.

Termoli (CB)

Polizia di Stato

| 101. | Terracina (LT) |
| --- | --- |

101.

Terracina (LT)

Polizia di Stato

| 102. | Torre Annunziata (NA) |
| --- | --- |

102.

Torre Annunziata (NA)

Polizia di Stato

| 103. | Tortolì (NU) |
| --- | --- |

103.

Tortolì (NU)

Polizia di Stato

| 104. | Torviscosa (UD) |
| --- | --- |

104.

Torviscosa (UD)

Carabinieri

| 105. | Trani (BA) |
| --- | --- |

105.

Trani (BA)

Polizia di Stato

| 106. | Trapani |
| --- | --- |

106.

Trapani

Polizia di Stato

| 107. | Trieste |
| --- | --- |

107.

Trieste

Polizia di Stato

| 108. | Varazze (SV) |
| --- | --- |

108.

Varazze (SV)

Carabinieri

| 109. | Vasto (CH) |
| --- | --- |

109.

Vasto (CH)

Polizia di Stato

| 110. | Venezia |
| --- | --- |

110.

Venezia

Polizia di Stato

| 111. | Viareggio (LU) |
| --- | --- |

111.

Viareggio (LU)

Polizia di Stato

| 112. | Vibo Valentia Marina (VV) |
| --- | --- |

112.

Vibo Valentia Marina (VV)

Polizia di Stato

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 13.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/18

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 167/06

| 1. | 4. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja KKR & Co. L.P. („KKR”, USA) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Gardner Denver, Inc. („GDI”, USA) üle väärtpaberite ostu teel. |
| --- | --- |

1.

4. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja KKR & Co. L.P. („KKR”, USA) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Gardner Denver, Inc. („GDI”, USA) üle väärtpaberite ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | KKR: mitmesuguste alternatiivsete varahaldusteenuste osutamine avaliku ja erasektori investoritele ning ettevõtja, tema portfelli kuuluvate äriühingute ja klientide nõustamine kapitaliturgudega seotud küsimustes; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

KKR: mitmesuguste alternatiivsete varahaldusteenuste osutamine avaliku ja erasektori investoritele ning ettevõtja, tema portfelli kuuluvate äriühingute ja klientide nõustamine kapitaliturgudega seotud küsimustes;

| — | GDI: tööstuslike kompressorite, puhurite, pumpade, laadimisvoolikute ja kütusesüsteemide tootmine ning müük. |
| --- | --- |

—

GDI: tööstuslike kompressorite, puhurite, pumpade, laadimisvoolikute ja kütusesüsteemide tootmine ning müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6906 – KKR/Gardner Denver):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 13.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/19

---

Komisjoni teatis „Kahju suuruse kindlakstegemine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumisel põhinevate kahju hüvitamise hagide korral”

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 167/07

1.   KONKURENTSIÕIGUSE RIKKUMISE TÕTTU KANNATANUTELE KAHJU HÜVITAMINE: KANTUD KAHJU SUURUSE KINDLAKSMÄÄRAMISE PROBLEEM

| 1. | Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklite 101 ja 102 (edaspidi „ELi konkurentsieeskirjad”) rikkumine põhjustab suurt kahju majandusele tervikuna ja takistab siseturu nõuetekohast toimimist. Sellise kahju ärahoidmiseks võib komisjon määrata ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest trahve (1). Komisjoni määratavad trahvid kannavad hoiatavat eesmärki, st karistada asjaomaseid ettevõtjaid (hoiatav mõju konkreetse juhtumi korral) ning hoida ära teiste ettevõtjate soov alustada ELi toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102 vastuolus olevat tegevust või sellist tegevust jätkata (üldine hoiatav mõju) (2). |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklite 101 ja 102 (edaspidi „ELi konkurentsieeskirjad”) rikkumine põhjustab suurt kahju majandusele tervikuna ja takistab siseturu nõuetekohast toimimist. Sellise kahju ärahoidmiseks võib komisjon määrata ettevõtjatele ja ettevõtjate ühendustele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest trahve (1). Komisjoni määratavad trahvid kannavad hoiatavat eesmärki, st karistada asjaomaseid ettevõtjaid (hoiatav mõju konkreetse juhtumi korral) ning hoida ära teiste ettevõtjate soov alustada ELi toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102 vastuolus olevat tegevust või sellist tegevust jätkata (üldine hoiatav mõju) (2).

| 2. | Lisaks põhjustab ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumine suurt kahju tarbijatele ja ettevõtjatele. Kõigil ELi konkurentsieeskirjade rikkumise tõttu kahju kandnutel on õigus kahju hüvitamisele. Nagu Euroopa Kohus on korduvalt rõhutanud, (3) on õigus tagatud ELi õigusaktidega. Sellal kui trahvide eesmärk on hoiatamine, on kahju hüvitamise nõuete eesmärk heastada rikkumisega tekitatud kahju. Tarbijate ja ettevõtjate tõhusamad õiguskaitsevahendid hüvitise saamiseks tooksid iseenesest kaasa soodsa mõju ka tulevaste rikkumiste ärahoidmise ja kõnealuste eeskirjade täielikuma täitmise tagamise seisukohast (4). |
| --- | --- |

2.

Lisaks põhjustab ELi toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumine suurt kahju tarbijatele ja ettevõtjatele. Kõigil ELi konkurentsieeskirjade rikkumise tõttu kahju kandnutel on õigus kahju hüvitamisele. Nagu Euroopa Kohus on korduvalt rõhutanud, (3) on õigus tagatud ELi õigusaktidega. Sellal kui trahvide eesmärk on hoiatamine, on kahju hüvitamise nõuete eesmärk heastada rikkumisega tekitatud kahju. Tarbijate ja ettevõtjate tõhusamad õiguskaitsevahendid hüvitise saamiseks tooksid iseenesest kaasa soodsa mõju ka tulevaste rikkumiste ärahoidmise ja kõnealuste eeskirjade täielikuma täitmise tagamise seisukohast (4).

| 3. | Suurim probleem, millega eri kohtud ja kahju hüvitamise hagide pooled kokku puutuvad, on kantud kahju ulatuse kindlakstegemine. Kahju ulatuse kindlaksmääramine põhineb hagejate tegeliku olukorra võrdlemisel olukorraga, milles nad oleksid olnud, kui rikkumine ei oleks aset leidnud. Kõigi hüpoteetiliste hinnangute puhul, kuidas turutingimused ja turu osaliste suhted oleksid arenenud ilma rikkumiseta, kerkivad tihtipeale keerukad ja spetsiifilised majanduslikud ja konkurentsiõiguse küsimused. Kohtud ja pooled peavad järjest enam tegelema nimetatud küsimustega ning kaaluma nende lahendamiseks eri meetodeid ja tehnikaid. |
| --- | --- |

3.

Suurim probleem, millega eri kohtud ja kahju hüvitamise hagide pooled kokku puutuvad, on kantud kahju ulatuse kindlakstegemine. Kahju ulatuse kindlaksmääramine põhineb hagejate tegeliku olukorra võrdlemisel olukorraga, milles nad oleksid olnud, kui rikkumine ei oleks aset leidnud. Kõigi hüpoteetiliste hinnangute puhul, kuidas turutingimused ja turu osaliste suhted oleksid arenenud ilma rikkumiseta, kerkivad tihtipeale keerukad ja spetsiifilised majanduslikud ja konkurentsiõiguse küsimused. Kohtud ja pooled peavad järjest enam tegelema nimetatud küsimustega ning kaaluma nende lahendamiseks eri meetodeid ja tehnikaid.

2.   ELI JA LIIKMESRIIKIDE ÕIGUSE SÄTETE JA PÕHIMÕTETE OMAVAHELINE MÕJU

2.1.   Acquis communautaire

| 4. | ELi toimimise lepingu artiklid 101 ja 102 kuuluvad avaliku korra valdkonda (5) ja on siseturu toimimise seisukohast keskse tähendusega, hõlmates süsteemi selle tagamiseks, et konkurentsi ei moonutataks (6). Nimetatud aluslepingusätetega luuakse õigusi ja kohustusi isikutele, olgu siis tegemist ettevõtjate või tarbijatega. Sellised õigused muutuvad kõnealuste isikute õiguste osaks (7) ja need on kaitstud Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (8). Liikmesriikide kohtud on ELi õigusest tulenevalt kohustatud selliseid õigusi ja kohustusi täielikult ja tõhusalt jõustama kõigi neile esitatud hagide puhul. |
| --- | --- |

4.

ELi toimimise lepingu artiklid 101 ja 102 kuuluvad avaliku korra valdkonda (5) ja on siseturu toimimise seisukohast keskse tähendusega, hõlmates süsteemi selle tagamiseks, et konkurentsi ei moonutataks (6). Nimetatud aluslepingusätetega luuakse õigusi ja kohustusi isikutele, olgu siis tegemist ettevõtjate või tarbijatega. Sellised õigused muutuvad kõnealuste isikute õiguste osaks (7) ja need on kaitstud Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (8). Liikmesriikide kohtud on ELi õigusest tulenevalt kohustatud selliseid õigusi ja kohustusi täielikult ja tõhusalt jõustama kõigi neile esitatud hagide puhul.

| 5. | ELi õigusega tagatud õiguste hulgas on õigus ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 rikkumisega tekitatud kahju hüvitamisele: kui kahju kannatanud pooltel ei oleks võimalik taotleda kõnealuste eeskirjade rikkumisega neile tekitatud kahju hüvitamist, satuks ELi konkurentsieeskirjade täielik tõhusus ohtu. Igaüks võib nõuda tekkinud kahju hüvitamist, kui asjaomase kahju ja ELi konkurentsieeskirjadega keelatud kokkuleppe või tegevuse vahel on põhjuslik seos (9). |
| --- | --- |

5.

ELi õigusega tagatud õiguste hulgas on õigus ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 rikkumisega tekitatud kahju hüvitamisele: kui kahju kannatanud pooltel ei oleks võimalik taotleda kõnealuste eeskirjade rikkumisega neile tekitatud kahju hüvitamist, satuks ELi konkurentsieeskirjade täielik tõhusus ohtu. Igaüks võib nõuda tekkinud kahju hüvitamist, kui asjaomase kahju ja ELi konkurentsieeskirjadega keelatud kokkuleppe või tegevuse vahel on põhjuslik seos (9).

| 6. | Tekkinud kahju eest hüvitise maksmine tähendab kannatanute asetamist olukorda, milles nad oleksid olnud, kui ELi toimimise lepingu artiklit 101 või 102 ei oleks rikutud. Seega tuleks hüvitada otsekohaldatavate ELi eeskirjade rikkumise tõttu kahju kannatanud poolele kahju täielik tegelik väärtus: õigus kahju täielikule hüvitamisele hõlmab rikkumisega tekitatud otsest varalist kahju (damnum emergens) ning hüvitist saamata jäänud tulu eest (lucrum cessans), (10) samuti õigust intressile alates kahju asetleidmisest (11). |
| --- | --- |

6.

Tekkinud kahju eest hüvitise maksmine tähendab kannatanute asetamist olukorda, milles nad oleksid olnud, kui ELi toimimise lepingu artiklit 101 või 102 ei oleks rikutud. Seega tuleks hüvitada otsekohaldatavate ELi eeskirjade rikkumise tõttu kahju kannatanud poolele kahju täielik tegelik väärtus: õigus kahju täielikule hüvitamisele hõlmab rikkumisega tekitatud otsest varalist kahju (damnum emergens) ning hüvitist saamata jäänud tulu eest (lucrum cessans), (10) samuti õigust intressile alates kahju asetleidmisest (11).

| 7. | Kuni ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise hagisid reguleerivad ELi eeskirjad puuduvad, sätestab iga liikmesriik ise üksikasjalikud eeskirjad ELi õigusega tagatud kahju hüvitamise õiguse kasutamise kohta. Sellised eeskirjad ei tohi siiski muuta ELi õigusaktidega antud õiguste kasutamist ülemäära raskeks ega praktiliselt võimatuks (tõhususe põhimõte). Samuti ei tohi need olla ebasoodsamad kui need, mis reguleerivad kahju hüvitamise nõuete esitamist siseriikliku õiguskorra alusel antud samalaadsete õiguste rikkumise korral (võrdväärsuse põhimõte) (12). |
| --- | --- |

7.

Kuni ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 rikkumisega tekitatud kahju hüvitamise hagisid reguleerivad ELi eeskirjad puuduvad, sätestab iga liikmesriik ise üksikasjalikud eeskirjad ELi õigusega tagatud kahju hüvitamise õiguse kasutamise kohta. Sellised eeskirjad ei tohi siiski muuta ELi õigusaktidega antud õiguste kasutamist ülemäära raskeks ega praktiliselt võimatuks (tõhususe põhimõte). Samuti ei tohi need olla ebasoodsamad kui need, mis reguleerivad kahju hüvitamise nõuete esitamist siseriikliku õiguskorra alusel antud samalaadsete õiguste rikkumise korral (võrdväärsuse põhimõte) (12).

2.2.   Liikmesriikide õigus ja selle koosmõju ELi õiguse põhimõtetega

| 8. | Kahju ulatuse kindlaksmääramise küsimuses, kui seda ei reguleerita ELi õigusega, määratakse asjakohased tõendamisnõuded ja nõutav täpsus kantud kahju ulatuse tõendamisel kindlaks liikmesriikide õigusaktides. Liikmesriigi eeskirjadega nähakse ette ka tõendamiskohustus ja menetluspoolte poolt kohtule faktiliste asjaolude esitamise kohustus. Liikmesriikide õigusaktidega võib ette näha tõendamiskohustuse üleviimise pärast teatavate asjaolude tõendamist hageja poolt, samuti võidakse ette näha lihtsustatud arvutusreeglid ning ümberlükatavad või -lükkamatud eeldused. Kui suured volitused kohtutele antakse ja kuidas seda tehakse, et nad saaksid ligikaudsete võimalikult täpsete hinnangute või erapooletute kaalutluste abil teha kindlaks tekkinud kahju suuruse, määratakse samuti kindlaks liikmesriikide õigusaktidega. Kõik sellised liikmesriikide eeskirjad ja menetlused kahju suuruse kindlakstegemise kohta tuleks kehtestada ja neid üksikjuhtudel kohaldada viisil, mis võimaldab ELi konkurentsiõiguse rikkumiste tõttu kahju kannatanud poolele kantud kahju täielikult hüvitada ilma ebaproportsionaalsete raskusteta. Ühelgi juhul ei tohi need olla vähem tõhusad kui liikmesriikide õigusel põhinevate sarnaste meetmete puhul. |
| --- | --- |

8.

Kahju ulatuse kindlaksmääramise küsimuses, kui seda ei reguleerita ELi õigusega, määratakse asjakohased tõendamisnõuded ja nõutav täpsus kantud kahju ulatuse tõendamisel kindlaks liikmesriikide õigusaktides. Liikmesriigi eeskirjadega nähakse ette ka tõendamiskohustus ja menetluspoolte poolt kohtule faktiliste asjaolude esitamise kohustus. Liikmesriikide õigusaktidega võib ette näha tõendamiskohustuse üleviimise pärast teatavate asjaolude tõendamist hageja poolt, samuti võidakse ette näha lihtsustatud arvutusreeglid ning ümberlükatavad või -lükkamatud eeldused. Kui suured volitused kohtutele antakse ja kuidas seda tehakse, et nad saaksid ligikaudsete võimalikult täpsete hinnangute või erapooletute kaalutluste abil teha kindlaks tekkinud kahju suuruse, määratakse samuti kindlaks liikmesriikide õigusaktidega. Kõik sellised liikmesriikide eeskirjad ja menetlused kahju suuruse kindlakstegemise kohta tuleks kehtestada ja neid üksikjuhtudel kohaldada viisil, mis võimaldab ELi konkurentsiõiguse rikkumiste tõttu kahju kannatanud poolele kantud kahju täielikult hüvitada ilma ebaproportsionaalsete raskusteta. Ühelgi juhul ei tohi need olla vähem tõhusad kui liikmesriikide õigusel põhinevate sarnaste meetmete puhul.

| 9. | Tõhususe põhimõtte üheks tagajärjeks on see, et kohaldatavad liikmesriigi õigusnormid ja nende tõlgendused peaksid kajastama konkurentsiasjades kahju suuruse kindlakstegemise olemusest tulenevaid raskusi ja piiranguid. Selline kahju suuruse kindlakstegemine nõuab kahju kannatanu tegelikku olukorra võrdlemist olukorraga, milles asjaomane pool oleks olnud, kui rikkumist ei oleks toimunud. Praktikas ei ole see alati võimalik: võimatu on kindlalt teada, kuidas turutingimused ja turu osaliste suhted oleksid arenenud ilma rikkumiseta. Võimalik on vaid oletada, milline oleks olnud olukord ilma rikkumiseta. Kahju suuruse kindlakstegemist konkurentsieeskirjade rikkumise korral on selle olemusest tulenevalt alati mõjutanud olulised piirangud seoses eeldatava kindlustaseme ja täpsusastmega. Mõnikord on võimalik teha vaid umbkaudseid prognoose (13). |
| --- | --- |

9.

Tõhususe põhimõtte üheks tagajärjeks on see, et kohaldatavad liikmesriigi õigusnormid ja nende tõlgendused peaksid kajastama konkurentsiasjades kahju suuruse kindlakstegemise olemusest tulenevaid raskusi ja piiranguid. Selline kahju suuruse kindlakstegemine nõuab kahju kannatanu tegelikku olukorra võrdlemist olukorraga, milles asjaomane pool oleks olnud, kui rikkumist ei oleks toimunud. Praktikas ei ole see alati võimalik: võimatu on kindlalt teada, kuidas turutingimused ja turu osaliste suhted oleksid arenenud ilma rikkumiseta. Võimalik on vaid oletada, milline oleks olnud olukord ilma rikkumiseta. Kahju suuruse kindlakstegemist konkurentsieeskirjade rikkumise korral on selle olemusest tulenevalt alati mõjutanud olulised piirangud seoses eeldatava kindlustaseme ja täpsusastmega. Mõnikord on võimalik teha vaid umbkaudseid prognoose (13).

3.   KAHJU ULATUSE KINDLAKSMÄÄRAMISE SUUNISED

| 10. | Neil kaalutlustel koostasid komisjoni talitused praktilised suunised kahju suuruse kindlakstegemiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumisel põhinevate kahju hüvitamise hagide korral (edaspidi „praktilised suunised”). |
| --- | --- |

10.

Neil kaalutlustel koostasid komisjoni talitused praktilised suunised kahju suuruse kindlakstegemiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumisel põhinevate kahju hüvitamise hagide korral (edaspidi „praktilised suunised”).

| 11. | Praktiliste suuniste eesmärk on pakkuda liikmesriikide kohtutele ja kahju hüvitamise menetlusosalistele abi, tehes ELi konkurentsieeskirjade rikkumisega tekitatud kahju suuruse kindlakstegemist käsitleva teabe laiemalt kättesaadavaks. Seetõttu käsitletakse dokumendis konkurentsieeskirjade rikkumisega tavaliselt tekitatava kahju erinevaid vorme ning eelkõige antakse teavet sellise kahju ulatuse kindlakstegemiseks kasutatavate meetodite ja tehnika kohta. Sellise teabe laiem levitamine suurendab kahju hüvitamise hagide tõhusust. Samuti peaksid sellised hagid seeläbi muutuma prognoositavamaks, suurendades nii õiguskindlust kõigi osaliste seisukohast. Praktilised suunised võivad aidata menetluspooltel ka jõuda oma vaidluse lahendamisel konsensusele kas kohtumenetluse või alternatiivse vaidluste lahendamise mehhanismi raames või väljaspool neid. |
| --- | --- |

11.

Praktiliste suuniste eesmärk on pakkuda liikmesriikide kohtutele ja kahju hüvitamise menetlusosalistele abi, tehes ELi konkurentsieeskirjade rikkumisega tekitatud kahju suuruse kindlakstegemist käsitleva teabe laiemalt kättesaadavaks. Seetõttu käsitletakse dokumendis konkurentsieeskirjade rikkumisega tavaliselt tekitatava kahju erinevaid vorme ning eelkõige antakse teavet sellise kahju ulatuse kindlakstegemiseks kasutatavate meetodite ja tehnika kohta. Sellise teabe laiem levitamine suurendab kahju hüvitamise hagide tõhusust. Samuti peaksid sellised hagid seeläbi muutuma prognoositavamaks, suurendades nii õiguskindlust kõigi osaliste seisukohast. Praktilised suunised võivad aidata menetluspooltel ka jõuda oma vaidluse lahendamisel konsensusele kas kohtumenetluse või alternatiivse vaidluste lahendamise mehhanismi raames või väljaspool neid.

| 12. | Nimetatud praktilised suunised on puhtalt informatiivsed ega ole liikmesriikide kohtutele ega pooltele siduvad. Nii ei muudeta sellega õigusnorme, mida liikmesriigid kohaldavad kahju hüvitamise hagide suhtes, ega mõjutata liikmesriikide ja füüsiliste või juriidiliste isikute ELi õigusest tulenevaid õigusi ega kohustusi. |
| --- | --- |

12.

Nimetatud praktilised suunised on puhtalt informatiivsed ega ole liikmesriikide kohtutele ega pooltele siduvad. Nii ei muudeta sellega õigusnorme, mida liikmesriigid kohaldavad kahju hüvitamise hagide suhtes, ega mõjutata liikmesriikide ja füüsiliste või juriidiliste isikute ELi õigusest tulenevaid õigusi ega kohustusi.

| 13. | Eelkõige ei karmistata ega leevendata käesolevate praktiliste suunistega tõendamisnõudeid või menetlusosalistelt liikmesriigi õiguskorra alusel nõutavate faktiliste asjaolude detailsust. Samuti ei mõjutata nendega tõendamiskohustust käsitlevaid liikmesriikide eeskirju ega tavasid. Liikmesriikide kohtud on oma õigussüsteemide raames tihti valinud makstava kahjuhüvitise summa kindlaksmääramiseks pragmaatilise lähenemisviisi, sealhulgas kasutatakse eeldusi, tõendamiskohustuse üleviimist ja kohtute volitusi teha ligikaudseid hinnanguid. Praktilised suunised on mõeldud infoks selle kohta, mida saab kasutada liikmesriikide õigusaktide ja tavade raames, mitte nende asemel. Sõltuvalt iga juhtumi puhul kohaldatavatest õigusnormidest ja konkreetsetest asjaoludest ei pea pooled alati esitama nii üksikasjalikke fakte ja tõendeid kahju ulatuse kohta, kui nõutakse mõnede praktilistes suunistes nimetatud meetodite ja tehnikate puhul. |
| --- | --- |

13.

Eelkõige ei karmistata ega leevendata käesolevate praktiliste suunistega tõendamisnõudeid või menetlusosalistelt liikmesriigi õiguskorra alusel nõutavate faktiliste asjaolude detailsust. Samuti ei mõjutata nendega tõendamiskohustust käsitlevaid liikmesriikide eeskirju ega tavasid. Liikmesriikide kohtud on oma õigussüsteemide raames tihti valinud makstava kahjuhüvitise summa kindlaksmääramiseks pragmaatilise lähenemisviisi, sealhulgas kasutatakse eeldusi, tõendamiskohustuse üleviimist ja kohtute volitusi teha ligikaudseid hinnanguid. Praktilised suunised on mõeldud infoks selle kohta, mida saab kasutada liikmesriikide õigusaktide ja tavade raames, mitte nende asemel. Sõltuvalt iga juhtumi puhul kohaldatavatest õigusnormidest ja konkreetsetest asjaoludest ei pea pooled alati esitama nii üksikasjalikke fakte ja tõendeid kahju ulatuse kohta, kui nõutakse mõnede praktilistes suunistes nimetatud meetodite ja tehnikate puhul.

| 14. | Praktilistes suunistes selgitatakse kahju ulatuse kindlakstegemiseks kasutatavate eri meetodite ja tehnika konkreetseid iseärasusi, sealhulgas eeliseid ja puudusi. Millist kahju ulatuse kindlaksmääramise lähenemisviisi konkreetse juhtumi konkreetsetel tingimustel asjakohaseks pidada, sõltub kohaldatavatest õigusnormidest. Kaaluda tuleb muu hulgas kohaldatavate õigusnormide kohaseid tõendamisnõudeid ja tõendamiskohustust, andmete kättesaadavust, kaasnevat finants- ja ajakulu ning kulude proportsionaalsust kahju hüvitamise nõude suurusega. |
| --- | --- |

14.

Praktilistes suunistes selgitatakse kahju ulatuse kindlakstegemiseks kasutatavate eri meetodite ja tehnika konkreetseid iseärasusi, sealhulgas eeliseid ja puudusi. Millist kahju ulatuse kindlaksmääramise lähenemisviisi konkreetse juhtumi konkreetsetel tingimustel asjakohaseks pidada, sõltub kohaldatavatest õigusnormidest. Kaaluda tuleb muu hulgas kohaldatavate õigusnormide kohaseid tõendamisnõudeid ja tõendamiskohustust, andmete kättesaadavust, kaasnevat finants- ja ajakulu ning kulude proportsionaalsust kahju hüvitamise nõude suurusega.

| 15. | Praktilistes suunistes esitatakse ka mitu näidet ja arutletakse nende üle. Illustreeritakse ELi konkurentsieeskirjade rikkumiste tavapäraseid tagajärgi ning seda, kuidas eespool nimetatud kahju ulatuse kindlaksmääramise meetodeid ja tehnikat praktikas kohaldatakse. |
| --- | --- |

15.

Praktilistes suunistes esitatakse ka mitu näidet ja arutletakse nende üle. Illustreeritakse ELi konkurentsieeskirjade rikkumiste tavapäraseid tagajärgi ning seda, kuidas eespool nimetatud kahju ulatuse kindlaksmääramise meetodeid ja tehnikat praktikas kohaldatakse.

| 16. | Konkurentsieeskirjade rikkumisega tekitatud kahju käsitlev majanduslik teave ja sellise kahju suuruse kindlakstegemise meetodid ning tehnika võivad aja jooksul muutuda vastavalt teoreetilistele ja empiirilistele majandusuuringutele ning kõnealuse valdkonna kohtupraktikale. Praktilisi suuniseid ei tuleks seega pidada kasutatavate lähenemisviiside, meetodite ja tehnika ammendavaks ega lõplikuks käsitluseks. |
| --- | --- |

16.

Konkurentsieeskirjade rikkumisega tekitatud kahju käsitlev majanduslik teave ja sellise kahju suuruse kindlakstegemise meetodid ning tehnika võivad aja jooksul muutuda vastavalt teoreetilistele ja empiirilistele majandusuuringutele ning kõnealuse valdkonna kohtupraktikale. Praktilisi suuniseid ei tuleks seega pidada kasutatavate lähenemisviiside, meetodite ja tehnika ammendavaks ega lõplikuks käsitluseks.

---

(1)  Vt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta, EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1) artikli 23 lõige 2. Alates 1. detsembrist 2009 muutusid EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt ELi toimimise lepingu artikliteks 107 ja 108. Nende sisu ei ole muudetud.

(2)  Komisjoni suunised määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta, ELT C 210, 1.9.2006, lk 2, punkt 4.

(3)  Kohtuasi C-453/99: Courage ja Crehan (EKL 2001, lk I-6297); liidetud kohtuasjad C-295-298/04: Manfredi (EKL 2006, lk I-6619); kohtuasi C-360/09: Pfleiderer (EKL 2011, lk I-5161) ning kohtuasi C-199/11: Euroopa Ühendus vs. Otis NV jt (EKL 2012, veel avaldamata).

(4)  Kohtuasi C-453/99: Courage ja Crehan (EKL 2001, lk I-6297) punkt 27; liidetud kohtuasjad C-295-298/04: Manfredi (EKL 2006, lk I-6619), punkt 91.

(5)  Liidetud kohtuasjad C-295-298/04: Manfredi (EKL 2006, lk I-6619), punkt 31.

(6)  Euroopa Liidu lepingu protokoll (nr 27) siseturu ja konkurentsi kohta.

(7)  Kohtuasi C-453/99: Courage ja Crehan (EKL 2001, lk I-6297) punktid 19 ja 23; liidetud kohtuasjad C-295-298/04: Manfredi (EKL 2006, lk I-6619), punkt 39.

(8)  Isiku omandi kaitse kohta vt harta artikkel 17, õigust ELi õigusega tagatud tõhusale õiguskaitsevahendile käsitletakse harta artiklis 47.

(9)  Kohtuasi C-360/09: Pfleiderer (EKL 2011, lk I-5161) punkt 28; kohtuasi C-199/11: Euroopa Ühendus vs. Otis NV jt (EKL 2012, veel avaldamata) punkt 43.

(10)  Liidetud kohtuasjad C-295-298/04: Manfredi (EKL 2006, lk I-6619) punktid 95–96 ning liidetud kohtuasjad C-46/93 ja C-48/93: Brasserie du Pêcheur ja Factortame (EKL 1996, lk I-1029) punkt 87.

(11)  Liidetud kohtuasjad C-295-298/04: Manfredi (EKL 2006, lk I-6619) punkt 97, milles viidetakse kohtuasja C-271/91: Marshall (EKL 1993, lk I-4367) punktile 31.

(12)  Kohtuasi C-453/99: Courage ja Crehan (EKL 2001, lk I-6297) punkt 29; liidetud kohtuasjad C-295-298/04: Manfredi (EKL 2006, lk I-6619), punkt 62.

(13)  Euroopa Kohus on tunnistanud sellise hüpoteetilise olukorra hindamisel esinevaid piiranguid seoses saamata jäänud sissetuleku suuruse kindlakstegemisega Euroopa Ühenduse vastu esitatud kahju hüvitamise nõuete menetlemisel põllumajandussektoris, vt liidetud kohtuasjad C-104/89 ja C-37/90: Mulder jt vs. nõukogu (EKL 2000, lk I-203, punkt 79).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 13.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 167/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 167/22

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 167/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„ΤΟΜΑΤΑΚΙ ΣΑΝΤΟΡΙΝΗΣ” (TOMATAKI SANTORINIS)

EÜ nr: EL-PDO-0005-0888-26.08.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Τοματάκι Σαντορίνης” (Tomataki Santorinis)

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Kreeka

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Tomataki Santorinis” tähistatakse sugukonda Solanaceae kuuluva kohaliku ökotüübi hariliku tomati (Lycopersicon esculentum Mill.) värsket vilja. Kõnealuse köögivilja keskmine kasvuaeg on 80–90 päeva ja see liigitatakse väikese tomatisordi alla. Tomat „Tomataki Santorinis” on kergelt lamenduva ümmarguse kujuga, (pikiläbimõõt jagatud ristiläbimõõduga = 0,65–0,85) ning kaaluga vahemikus 15–27 grammi. Tomat on kergete kuni tugevate soontega, mis on eriti nähtavad taime allosas (juurte lähedal) kasvava vilja puhul. Tomat „Tomataki Santorinis” on sügavpunast värvi ning tihke, mitte kuigi niiske, aga seemnerohke viljalihaga. Lahustuvate kuivainete protsendimäär on 7–10 °Brix; võrreldes kuivainete üldsisaldusega on lahustuvate kuivainete kontsentratsioon väiksem, varieerudes 73–87 % (kuivainete jääk 13–27 %). Lisaks sellele on tomatis kõrge askorbiinhappe tase (14–18 mg 100 g värske vilja kohta), lahustuvate fenoolide üldsisaldus (54–57 mg/100 g värske vilja kohta) ning lükopeen (3,8–7,5 mg/ 100 g värske vilja kohta). Samas on tomatile „Tomataki Santorinis” iseloomulik kõrge happesus (pH 4–4,5), mis koos süsivesikute suure sisaldusega tingib tomati magusa, tugevalt happelise maitse.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Nimetuse „Tomataki Santorinis” all turustatava toote kõik tootmis-, käitlemis- ja töötlemisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises tootmispiirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamisse jm kohta

Pakendamise piiramine üksnes määratletud geograafilise piirkonnaga on vajalik, et tagada nimetuse „Tomataki Santorinis” all turustatava toote kvaliteet ja lõpptoote päritolu tõhus kontroll.

Täpsemalt öeldes peavad pakendamistoimingud olema piiratud üksnes määratletud geograafilise piirkonnaga seetõttu, et sellise kergesti rikneva toote mahtlastina mereveo puhul oleks eriti suur toote kvaliteedi vähenemise oht, sest üsna suure tõenäosusega imenduks sel juhul niiskus tomatitesse, mis koristusjärgselt võivad saastuda kahjurite ja haigustekitajatega. Selle piirangu eesmärk on ka pettuse vähendamine. Toote „Tomataki Santorinis” väikesest saagikusest stremma (1 000 m2) kohta (ligikaudu 500 kg stremma kohta, võrreldes riigi siseosa avamaadel kasvatatavate tomatite saagikusega ligi 10 tonni stremma kohta) on tingitud toote oluliselt kõrgemad hinnad, mis on pettuse peamine ajend. Pakendamisega on võimalik kaitsta kõnealuse kaitstud päritolunimetuse all turustatava toote märkimisväärset mainet.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Pakendil on tootekood vastavalt jälgitavussüsteemile.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Tomataki Santorinis” geograafiline tootmispiirkond hõlmab Kreeka Vabariigi Lõuna-Egeuse piirkonna Küklaadide prefektuuri saari Thira (Santorini), Thirasia, Palea Kameni, Nea Kameni, Aspro (Aspronisi), Christiani ja Askania.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Saartel on vulkaanilise tekkega mullad ja väga eriline mikrokliima, millele on iseloomulikud tugevad tuuled, kogu aasta jooksul arvukad päikesepaistelised päevad ja suur kuivus (väike sademete hulk aastas). Täpsemalt:

| a) | kliima: toote kvaliteedi jaoks on olulised järgmised kliima eritunnused:






  1. | aastane keskmine suhteline niiskus 71 %, |
| --- | --- | --- |

a)

kliima: toote kvaliteedi jaoks on olulised järgmised kliima eritunnused:

1.

aastane keskmine suhteline niiskus 71 %,

| 2. | aastane maksimaalne sademete hulk 370 mm, |
| --- | --- |

2.

aastane maksimaalne sademete hulk 370 mm,

| 3. | kogu aasta jooksul valdavalt põhjatuuled, |
| --- | --- |

3.

kogu aasta jooksul valdavalt põhjatuuled,

| 4. | aastane keskmine temperatuur 17,5 °C, |
| --- | --- |

4.

aastane keskmine temperatuur 17,5 °C,

| 5. | 202 päiksepaistelist päeva aastas ning, |
| --- | --- |

5.

202 päiksepaistelist päeva aastas ning,

| 6. | peaaegu olematu pakane; |
| --- | --- |

6.

peaaegu olematu pakane;

| b) | muld: peaaegu kogu Santorinil levinud vulkaanilise mulla tekkematerjal koosneb Thira saare tertsiaari ajastu mullalasunditest, pimsist ja laavast. Kerge kallakusega sügavas mullakihis on mõõdukalt veeuurdeid või need puuduvad üldse. Üldiselt on see muld peene struktuuriga, ei sisalda lämmastikku (N) ega anorgaanilisi põhitoitaineid ning on eriti vaene orgaaniliste ainete poolest. Lisaks sellele on mullas naatriumi (Na), mis tingib veepuudust ning millel on omadus imada õhust niiskust, mis päeva jooksul järkjärgult taime imendub (pimsskivil on head omadused vett säilitada). Taimedele mõjub seega veestress, mis koos leeliselise mullaga tingib toote iseloomulikud omadused. Ja lõpuks on piirkonnas vähe maismaaveekogusid või ei ole neid üldse; |
| --- | --- |

b)

muld: peaaegu kogu Santorinil levinud vulkaanilise mulla tekkematerjal koosneb Thira saare tertsiaari ajastu mullalasunditest, pimsist ja laavast. Kerge kallakusega sügavas mullakihis on mõõdukalt veeuurdeid või need puuduvad üldse. Üldiselt on see muld peene struktuuriga, ei sisalda lämmastikku (N) ega anorgaanilisi põhitoitaineid ning on eriti vaene orgaaniliste ainete poolest. Lisaks sellele on mullas naatriumi (Na), mis tingib veepuudust ning millel on omadus imada õhust niiskust, mis päeva jooksul järkjärgult taime imendub (pimsskivil on head omadused vett säilitada). Taimedele mõjub seega veestress, mis koos leeliselise mullaga tingib toote iseloomulikud omadused. Ja lõpuks on piirkonnas vähe maismaaveekogusid või ei ole neid üldse;

| c) | inimtegurid: toote „Tomataki Santorinis” tootmisprotsessis on kolm erilist ja väga olulist etappi, millest nähtub inimese panus traditsioonilisse kasvatusmeetodisse.






  1. | Järgmiseks külvikorraks tomatiseemnete kogumine/sorteerimine (põllumajandusettevõttes kasvatatud seemned). |
| --- | --- | --- |

c)

inimtegurid: toote „Tomataki Santorinis” tootmisprotsessis on kolm erilist ja väga olulist etappi, millest nähtub inimese panus traditsioonilisse kasvatusmeetodisse.

1.

Järgmiseks külvikorraks tomatiseemnete kogumine/sorteerimine (põllumajandusettevõttes kasvatatud seemned).

| 2. | Kasvatusmeetodid on kohandatud piirkonna konkreetsetele mullastiku- ja kliimatingimustele (kuivus, rohke päikesepaiste ja väga tugevad tuuled). Tomatikasvatajad on aastate jooksul valinud välja kuivadele kasvutingimustele sobiva kohaliku sordi, mis saab hakkama tugevate põhjatuulte ja vähese veega, võimaldades taimel märtsi, aprilli ja maikuu jooksul täielikult areneda muldadel, mis asuvad merepinna kõrgusel. Sellel ajavahemikul on Santorinil vähem tuult ja veidi sademeid, mis tagab väärtusliku veega varustatuse. |
| --- | --- |

2.

Kasvatusmeetodid on kohandatud piirkonna konkreetsetele mullastiku- ja kliimatingimustele (kuivus, rohke päikesepaiste ja väga tugevad tuuled). Tomatikasvatajad on aastate jooksul valinud välja kuivadele kasvutingimustele sobiva kohaliku sordi, mis saab hakkama tugevate põhjatuulte ja vähese veega, võimaldades taimel märtsi, aprilli ja maikuu jooksul täielikult areneda muldadel, mis asuvad merepinna kõrgusel. Sellel ajavahemikul on Santorinil vähem tuult ja veidi sademeid, mis tagab väärtusliku veega varustatuse.

| 3. | Kasvatusmeetodi eriline tehniline kohandus on tomatiseemnete otsekülv saare mulda. Erinevalt tavapärasest kasvatusviisist, mille puhul istutatakse tomatitaimed ümber ja lõigatakse juur tagasi, tagatakse selle toiminguga taime sügava peajuure säilimine. |
| --- | --- |

3.

Kasvatusmeetodi eriline tehniline kohandus on tomatiseemnete otsekülv saare mulda. Erinevalt tavapärasest kasvatusviisist, mille puhul istutatakse tomatitaimed ümber ja lõigatakse juur tagasi, tagatakse selle toiminguga taime sügava peajuure säilimine.

5.2.   Toote eripära

Toote erilised omadused tulenevad taimsest materjalist, Santorini ja ümbritsevate saarte mullastiku- ja kliimatingimustest ning tomatikasvatajate traditsioonilistest kasvatusmeetoditest.

| a) | Toode „Tomataki Santorinis” on tomati Lycopersicon esculentum Mill. ajaloolise tausta, eristatavate omaduste ja geneetilise variatsiooniga kohalik tomatisort, mis on hästi kohanenud Santorini saare kuivade olude ja lubjarikaste leeliseliste muldadega. Kaubanduseesmärkidel toodetakse kõnealust toodet üksnes määratletud geograafilises piirkonnas. Kõnealune tomat on Santorini tootjate poolt traditsioonilise pestitsiidivaba maaviljeluse tulemusena aretatud kohalik kultuurtaim. Aja jooksul kujunesid taimele iseloomulikud omadused üha selgemalt välja järgmiseks külvikorraks seemnete korjamise ja valimise käigus. Seemned on seepärast hästi vastupidavad biootilistele ja abiootilistele stressiteguritele ning suure tõenäosusega on võimalik saavutada piisav saak isegi Santorini veevaestes kasvutingimustes. |
| --- | --- |

a)

Toode „Tomataki Santorinis” on tomati Lycopersicon esculentum Mill. ajaloolise tausta, eristatavate omaduste ja geneetilise variatsiooniga kohalik tomatisort, mis on hästi kohanenud Santorini saare kuivade olude ja lubjarikaste leeliseliste muldadega. Kaubanduseesmärkidel toodetakse kõnealust toodet üksnes määratletud geograafilises piirkonnas. Kõnealune tomat on Santorini tootjate poolt traditsioonilise pestitsiidivaba maaviljeluse tulemusena aretatud kohalik kultuurtaim. Aja jooksul kujunesid taimele iseloomulikud omadused üha selgemalt välja järgmiseks külvikorraks seemnete korjamise ja valimise käigus. Seemned on seepärast hästi vastupidavad biootilistele ja abiootilistele stressiteguritele ning suure tõenäosusega on võimalik saavutada piisav saak isegi Santorini veevaestes kasvutingimustes.

| b) | Tootekirjelduses on „Tomataki Santorinis” ühe iseloomuliku tunnusena märgitud lahustuvate kuivainete koostis, millel on positiivne mõju nii toote toiteväärtusele kui ka maitsele. Võrreldes kuivainete üldsisaldusega on tootes vähem lahustuvaid kuivaineid (73–78 %, 13–27 % tahked jäägid). Tavapäraste tomatisortide puhul on vastavad näitajad 95–98 % ja 2–5 %. See tähendab, et tootes „Tomataki Santorinis” on rohkem tahkeid jääke. Tavapärastes kasvutingimustes kõnealuste näitajate ja suureviljalise „Gs 67” sordi tomati omaduste võrdlemiseks tehtud eksperimentidest nähtus, et tootes „Tomataki Santorinis” on ka suurem askorbiinhappesisaldus ning lahustuvate kuivainete osana ka lahustuvate fenoolide ja lükopeeni üldsisaldus. Täpsemalt: 100 g värskes tootes „Tomataki Santorinis” on eespool nimetatud koostisosi vastavalt 14–18 mg, 54–57 mg ja 3,8–7,5 mg, kusjuures tavapärase tomatisordi „Gs 67” puhul on kõnealused näitajad vastavalt 8–12 mg, 30–35 mg ja 1,8–7 mg. Maitseomadusi käsitlevatest samalaadsetest uuringutest ilmnes, et tootes „Tomataki Santorinis” on rohkem lahustuvaid kuivaineid ja tiitritavat happesust. Erinevused tulenevad kõnealuse ökotüübi taime võimest tomativilja sees askorbiinhapet uuesti kasutada. |
| --- | --- |

b)

Tootekirjelduses on „Tomataki Santorinis” ühe iseloomuliku tunnusena märgitud lahustuvate kuivainete koostis, millel on positiivne mõju nii toote toiteväärtusele kui ka maitsele. Võrreldes kuivainete üldsisaldusega on tootes vähem lahustuvaid kuivaineid (73–78 %, 13–27 % tahked jäägid). Tavapäraste tomatisortide puhul on vastavad näitajad 95–98 % ja 2–5 %. See tähendab, et tootes „Tomataki Santorinis” on rohkem tahkeid jääke. Tavapärastes kasvutingimustes kõnealuste näitajate ja suureviljalise „Gs 67” sordi tomati omaduste võrdlemiseks tehtud eksperimentidest nähtus, et tootes „Tomataki Santorinis” on ka suurem askorbiinhappesisaldus ning lahustuvate kuivainete osana ka lahustuvate fenoolide ja lükopeeni üldsisaldus. Täpsemalt: 100 g värskes tootes „Tomataki Santorinis” on eespool nimetatud koostisosi vastavalt 14–18 mg, 54–57 mg ja 3,8–7,5 mg, kusjuures tavapärase tomatisordi „Gs 67” puhul on kõnealused näitajad vastavalt 8–12 mg, 30–35 mg ja 1,8–7 mg. Maitseomadusi käsitlevatest samalaadsetest uuringutest ilmnes, et tootes „Tomataki Santorinis” on rohkem lahustuvaid kuivaineid ja tiitritavat happesust. Erinevused tulenevad kõnealuse ökotüübi taime võimest tomativilja sees askorbiinhapet uuesti kasutada.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Nimetuse „Tomataki Santorinis” all turustatava tomati konkreetsed füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused on keskkonna, kohalike oskusteadmiste ja geneetiliste ressursside koosmõju tulemus.

Seega on toote „Tomataki Santorinis” peamiste kvaliteediomaduste ja piirkonna vahel järgmised seosed:

| a) | konkreetne geneetiline materjal, mis piirkonnas valitsevate tingimustega kohanemise tulemusel ja tänu järgmise aasta külvi jaoks seemnete korjamise-valimise traditsioonilisele meetodile on nüüdseks omandanud kohaliku sordi tunnuslikud jooned. Santorini keskkonnaga kohanemise tulemusel on kujunenud tomati „Tomataki Santorinis” konkreetsed ainulaadsed omadused, mille tõttu kõnealune kõrge kvaliteediga toode on turul kõrgelt hinnatud. Traditsioonilise kasvatussüsteemiga tihedalt seotud omadused on toote eristatavus, geneetiline variatsioon ning hea kohanemine Santorini saare kuivade olude ja lubjarikaste leeliseliste muldadega. Hiljuti tehtud uuringutest ilmneb, et: a) Santorini tomati „Tomataki Santorinis” kahe tüübi ja seitsme omamaise tomatisordi vaheliste fülogeneetiliste seoste uuringust, mis põhines taime 38 omadusel, ilmnes selge geneetiline erinevus (geneetiline eemaldumine) eristatavate omadustega (unikaalsus) tomati „Tomataki Santorinis” ja kõigi ülejäänud tomatisortide vahel ning b) Santorini valitud genotüüpide (mille puhul kasutatakse traditsioonilist pestitsiidivaba kasvatussüsteemi) ja Thessaloniki riiklikku teadusuuringute sihtasutusse kuuluvate põllumajandusettevõtete (kus kasutatakse tavapärast pestitsiididega viljelusmeetodit) paralleelsest hindamisest ilmnes keskkonna suur mõju toote omadustele ning valmistoodete kategooriate võrdlusest nähtus, et toode ja selle koostisosad kujunesid täielikult välja üksnes Santorini keskkonnas, mis annab tunnistust kohapealse valiku suuremast usaldusväärsusest.
  Lisaks tuleks märkida, et väga leeliselistest muldadest on tingitud küpse tomati suur suhkrusisaldus.
  Seepärast saab järeldada, et see kohalik ökotüüp on suure põllumajandusliku tähtsusega, kuna on eriti vastupidav kuivuse ja terve hulga haiguste (nt must hallitus, jahukaste, fusarioos ja seene Verticillium tekitatud haigus) suhtes ning on hästi kohanenud saare vulkaanilise tekkega lubjarikaste leeliseliste muldadega. Santorini kuivadel muldadel on keskmine saagikus 500 kg stremma kohta ning üksnes erandkorras võib see ulatuda kuni 1 000 kg stremma kohta; |
| --- | --- |

a)

konkreetne geneetiline materjal, mis piirkonnas valitsevate tingimustega kohanemise tulemusel ja tänu järgmise aasta külvi jaoks seemnete korjamise-valimise traditsioonilisele meetodile on nüüdseks omandanud kohaliku sordi tunnuslikud jooned. Santorini keskkonnaga kohanemise tulemusel on kujunenud tomati „Tomataki Santorinis” konkreetsed ainulaadsed omadused, mille tõttu kõnealune kõrge kvaliteediga toode on turul kõrgelt hinnatud. Traditsioonilise kasvatussüsteemiga tihedalt seotud omadused on toote eristatavus, geneetiline variatsioon ning hea kohanemine Santorini saare kuivade olude ja lubjarikaste leeliseliste muldadega. Hiljuti tehtud uuringutest ilmneb, et: a) Santorini tomati „Tomataki Santorinis” kahe tüübi ja seitsme omamaise tomatisordi vaheliste fülogeneetiliste seoste uuringust, mis põhines taime 38 omadusel, ilmnes selge geneetiline erinevus (geneetiline eemaldumine) eristatavate omadustega (unikaalsus) tomati „Tomataki Santorinis” ja kõigi ülejäänud tomatisortide vahel ning b) Santorini valitud genotüüpide (mille puhul kasutatakse traditsioonilist pestitsiidivaba kasvatussüsteemi) ja Thessaloniki riiklikku teadusuuringute sihtasutusse kuuluvate põllumajandusettevõtete (kus kasutatakse tavapärast pestitsiididega viljelusmeetodit) paralleelsest hindamisest ilmnes keskkonna suur mõju toote omadustele ning valmistoodete kategooriate võrdlusest nähtus, et toode ja selle koostisosad kujunesid täielikult välja üksnes Santorini keskkonnas, mis annab tunnistust kohapealse valiku suuremast usaldusväärsusest.

Lisaks tuleks märkida, et väga leeliselistest muldadest on tingitud küpse tomati suur suhkrusisaldus.

Seepärast saab järeldada, et see kohalik ökotüüp on suure põllumajandusliku tähtsusega, kuna on eriti vastupidav kuivuse ja terve hulga haiguste (nt must hallitus, jahukaste, fusarioos ja seene Verticillium tekitatud haigus) suhtes ning on hästi kohanenud saare vulkaanilise tekkega lubjarikaste leeliseliste muldadega. Santorini kuivadel muldadel on keskmine saagikus 500 kg stremma kohta ning üksnes erandkorras võib see ulatuda kuni 1 000 kg stremma kohta;

| b) | köögivilja füüsikalised ja keemilised tunnused, mis hõlmavad eriti suurt osa suhkruid ja kuivainete üldsisaldust, kajastuvad toote organoleptilistes omadustes. Ühelt poolt tuleneb see mullas sisalduvast naatriumist, mis tingib veepuudust, ning teisalt asjaolust, et Santorini konkreetsetel muldadel on omadus imada öö jooksul õhust niiskust, mis päeva jooksul järkjärgult taime imendub (pimsskivil on head omadused vett säilitada). Lisaks sellele ei kasutata väetisi, st taimel on veepuudus ning koosmõjus eriti leeliselise mullaga põhjustab see tomatis suuremat hulka suhkruid ja kuivainete suuremat üldsisaldust ning veelgi üldisemalt selliseid koostisaineid, mis annavad tootele maitse ja toiteväärtuse; |
| --- | --- |

b)

köögivilja füüsikalised ja keemilised tunnused, mis hõlmavad eriti suurt osa suhkruid ja kuivainete üldsisaldust, kajastuvad toote organoleptilistes omadustes. Ühelt poolt tuleneb see mullas sisalduvast naatriumist, mis tingib veepuudust, ning teisalt asjaolust, et Santorini konkreetsetel muldadel on omadus imada öö jooksul õhust niiskust, mis päeva jooksul järkjärgult taime imendub (pimsskivil on head omadused vett säilitada). Lisaks sellele ei kasutata väetisi, st taimel on veepuudus ning koosmõjus eriti leeliselise mullaga põhjustab see tomatis suuremat hulka suhkruid ja kuivainete suuremat üldsisaldust ning veelgi üldisemalt selliseid koostisaineid, mis annavad tootele maitse ja toiteväärtuse;

| c) | maine. Esimesed usaldusväärsed ajaloolised andmed Santorini tomatikasvatuse kohta on pärit 19. sajandi lõpust ning dokumenteerima hakati seda tegevust alates 1870. aastast. Mõni aeg hiljem (1899) kirjutati Santorini piirkonna taimestiku ja põllumajandustootmise süstemaatilises aruandes esmakordselt ametlikult tomatikasvatusest. Aruandes ei ole aga esitatud saagi majandusandmeid, mille põhjal võib arvata, et saare majanduses oli tomatikasvatusel vaid väike osa ning peamiselt kasvatati seda köögivilja kohalike elanike enda söögiks. |
| --- | --- |

c)

maine. Esimesed usaldusväärsed ajaloolised andmed Santorini tomatikasvatuse kohta on pärit 19. sajandi lõpust ning dokumenteerima hakati seda tegevust alates 1870. aastast. Mõni aeg hiljem (1899) kirjutati Santorini piirkonna taimestiku ja põllumajandustootmise süstemaatilises aruandes esmakordselt ametlikult tomatikasvatusest. Aruandes ei ole aga esitatud saagi majandusandmeid, mille põhjal võib arvata, et saare majanduses oli tomatikasvatusel vaid väike osa ning peamiselt kasvatati seda köögivilja kohalike elanike enda söögiks.

Santorinil hakati tomatikasvatusega süstemaatiliselt tegelema, kui pärast Oktoobrirevolutsiooni ei olnud enam võimalik Santorini veine Venemaale eksportida. Kuna viinamarjakasvatusest saadav sissetulek oluliselt vähenes, oli vaja kasvatamiseks leida uus tulutoov kultuurtaim. Ajavahemikul 1919–1920 teatati Santorini kohalikus ajalehes, et tomatikasvatus levib viinamarjakasvatuse arvel. 1922. aasta kohta on lugeda, et tomatikasvatusest saadud tulu oli viis korda suurem kui viinamarjakasvatusest saadud sissetulek. Autor Papamanolis kirjeldab seda, kuidas kõigis pimsskivi-piirkondades kasvatati tomateid; 1928. aastal oli tomatipüree kogutoodang 1 300 tonni. Umbes samal ajavahemikul (1928–1929) Santorinit külastanud professor Durazzo-Morosini kirjeldas tomatikasvatust Pirgose ja Thirasia piirkonnas ning tomatite konserveerimist Messaria piirkonna Mesa Gonia linnas. Autor Danezis kirjutas 1933. aastal tomatikasvatusest, mis oli üks kahest peamisest Santorini põllumajandussektori tuluallikast. Selleks ajaks oli Santorinil tomateid kasvatatud 50 aastat, piisavalt pikk aeg selleks, et kultuurtaim saaks kohaneda mullastiku- ja kliimatingimustega, et kohalikud tootjad saaksid oma oskusteavet täiustada ning teave lõpptoote heast kvaliteedist laiemalt leviks.

Tänapäeval seostavad tarbijad toodet „Tomataki Santorinis” väga hea kvaliteediga, millest annavad tunnistust arvutul hulgal viiteid internetis, vastavateemalised konverentsid ning suur hulk retsepte, milles toodet „Tomataki Santorinis” kasutatakse põhikoostisosana.

Lõpuks tuleks märkida, et Santorinil kasvatatud tomatite eelised on nende suurem suhkrusisaldus ja lahustuvate kuivainete suurem üldsisaldus. Need eripärased omadused on kohaliku sordi geneetilise materjali, kasutatava viljelusmeetodi ning loomulikult ka Santorini mullastiku- ja kliimatingimuste koosmõju tulemus. „Tomataki Santorinis” on väljapaistev näide kõrgelt hinnatud kohalikust tootest, mille erakordne kvaliteet on saavutatud jätkusuutlike viljelusmeetodite ja ainulaadsete kohalike looduslike olude koostoimel.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/tomataki_santorinis_221012.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---