# Europeiska unionens C 180/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.180.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 180 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången26 juni 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.180.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 180

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången26 juni 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2013/C 180/01 | Rådets rekommendation av den 21 juni 2013 i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Malta att upphöra | 1 |
| 2013/C 180/02 | Rådets rekommendation av den 21 juni 2013 i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Spanien att upphöra | 4 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2013/C 180/01

Rådets rekommendation av den 21 juni 2013 i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Malta att upphöra

1

2013/C 180/02

Rådets rekommendation av den 21 juni 2013 i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Spanien att upphöra

4

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 180/03 | Meddelande i enlighet med artikel 12.5 a) i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om den information som medlemsstaternas tullmyndigheter tillhandahållit beträffande klassificering av varor enligt tullnomenklaturen | 9 |
| 2013/C 180/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6613 – Watson/Actavis) (
  1
  ) | 11 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 180/03

Meddelande i enlighet med artikel 12.5 a) i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om den information som medlemsstaternas tullmyndigheter tillhandahållit beträffande klassificering av varor enligt tullnomenklaturen

9

2013/C 180/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6613 – Watson/Actavis) (
  1
  )

1

11

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2013/C 180/05 | Rådets beslut av den 25 juni 2013 om utnämning av en ledamot av revisionsrätten | 12 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 180/06 | Eurons växelkurs | 13 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2013/C 180/07 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Inbjudan att lämna anbud avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  ) | 14 |
| 2013/C 180/08 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Inbjudan att lämna anbud avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  ) | 15 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2013/C 180/05

Rådets beslut av den 25 juni 2013 om utnämning av en ledamot av revisionsrätten

12

Europeiska kommissionen

2013/C 180/06

Eurons växelkurs

13

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2013/C 180/07

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Inbjudan att lämna anbud avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  )

1

14

2013/C 180/08

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Inbjudan att lämna anbud avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  )

1

15

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 180/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines) (
  1
  ) | 16 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 180/10 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 17 |
| 2013/C 180/11 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 21 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2013/C 180/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines) (
  1
  )

1

16

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2013/C 180/10

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

17

2013/C 180/11

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 26.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 21 juni 2013

i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Malta att upphöra

2013/C 180/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.7,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 126 i fördraget ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i sina offentliga finanser. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 126 i fördraget ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i sina offentliga finanser.

| (2) | Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet om sunda offentliga finanser, som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet om sunda offentliga finanser, som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning.

| (3) | Den 21 juni 2013 beslutade rådet i enlighet med artikel 126.6 i fördraget att Malta hade ett alltför stort underskott. |
| --- | --- |

(3)

Den 21 juni 2013 beslutade rådet i enlighet med artikel 126.6 i fördraget att Malta hade ett alltför stort underskott.

| (4) | Enligt artikel 126.7 i fördraget och artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (1) ska rådet rikta rekommendationer till den berörda medlemsstaten i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra inom en viss tid. I rekommendationen ska den berörda medlemsstaten få högst sex månader på sig att vidta effektiva åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet. I rekommendationen om att korrigera ett alltför stort underskott ska rådet också som ett riktmärke begära att årliga budgetmål uppnås som, på grundval av den prognos som ligger till grund för rekommendationen, är förenliga med en årlig förbättring av det strukturella saldot på minst 0,5 % av BNP som ett riktmärke, det vill säga. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 126.7 i fördraget och artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (1) ska rådet rikta rekommendationer till den berörda medlemsstaten i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra inom en viss tid. I rekommendationen ska den berörda medlemsstaten få högst sex månader på sig att vidta effektiva åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet. I rekommendationen om att korrigera ett alltför stort underskott ska rådet också som ett riktmärke begära att årliga budgetmål uppnås som, på grundval av den prognos som ligger till grund för rekommendationen, är förenliga med en årlig förbättring av det strukturella saldot på minst 0,5 % av BNP som ett riktmärke, det vill säga. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

| (5) | I enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 1467/97 måste det budgetmål som rekommenderas för det sista året av korrigeringsperioden säkerställa att den minskning som krävs i differentialen mellan skuldkvoten och fördragets referensvärde på 60 % av BNP inträffar under de två år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet, som baseras på kommissionens beräkningar. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 1467/97 måste det budgetmål som rekommenderas för det sista året av korrigeringsperioden säkerställa att den minskning som krävs i differentialen mellan skuldkvoten och fördragets referensvärde på 60 % av BNP inträffar under de två år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet, som baseras på kommissionens beräkningar.

| (6) | I kommissionens vårprognos 2013 beräknas underskottet fortsättningsvis överstiga referensvärdet med 3,7 % respektive 3,6 % av BNP åren 2013 och 2014. Dessa budgetprognoser är baserade på nuvarande politik, och omfattar således 2013 års budget som antogs av parlamentet i april 2013 och som omfattar expansiva åtgärder på både inkomst- och utgiftssidan samt det redan planerade kapitaltillskott till Air Malta (0,6 % av BNP), med en underskottsökande nettoeffekt på 0,3 % av BNP. De expansiva åtgärderna kompenseras endast delvis av höjda punktskatter, uppbörden av kvarskatt samt de utgiftsbesparingar och högre sociala avgifter som härrör från 2006 års pensionsreform. Dessutom kommer nettobidraget till konsolideringsansträngningen från de underskottsminskande engångsåtgärder som kommissionen identifierat att minska kraftigt efter 2012. På grund av de förväntade fortsatta primära underskotten under 2013 och 2014 beräknas den offentliga skulden enligt kommissionens vårprognos 2013 stiga till 73,9 % av BNP år 2013 och till 74,9 % av BNP år 2014. År 2015 och 2016 beräknas det offentliga underskottet ligga kvar på över 3 % av referensvärdet för BNP, och skuldkvoten skulle öka till 75,6 % av BNP till 2016. |
| --- | --- |

(6)

I kommissionens vårprognos 2013 beräknas underskottet fortsättningsvis överstiga referensvärdet med 3,7 % respektive 3,6 % av BNP åren 2013 och 2014. Dessa budgetprognoser är baserade på nuvarande politik, och omfattar således 2013 års budget som antogs av parlamentet i april 2013 och som omfattar expansiva åtgärder på både inkomst- och utgiftssidan samt det redan planerade kapitaltillskott till Air Malta (0,6 % av BNP), med en underskottsökande nettoeffekt på 0,3 % av BNP. De expansiva åtgärderna kompenseras endast delvis av höjda punktskatter, uppbörden av kvarskatt samt de utgiftsbesparingar och högre sociala avgifter som härrör från 2006 års pensionsreform. Dessutom kommer nettobidraget till konsolideringsansträngningen från de underskottsminskande engångsåtgärder som kommissionen identifierat att minska kraftigt efter 2012. På grund av de förväntade fortsatta primära underskotten under 2013 och 2014 beräknas den offentliga skulden enligt kommissionens vårprognos 2013 stiga till 73,9 % av BNP år 2013 och till 74,9 % av BNP år 2014. År 2015 och 2016 beräknas det offentliga underskottet ligga kvar på över 3 % av referensvärdet för BNP, och skuldkvoten skulle öka till 75,6 % av BNP till 2016.

| (7) | Enligt förordning (EG) nr 1467/97 ska korrigeringen av det alltför stora underskottet slutföras under det år som följer på det år då underskottet fastställdes, om inte särskilda omständigheter föreligger. Det är motiverat att det alltför stora underskottet korrigeras senast 2014. Framför allt kräver en trovärdig och hållbar anpassningsbana att Malta når målet med ett nominellt offentligt underskott på 3,4 % av BNP 2013 och 2,7 % av BNP 2014, vilket ligger i linje med en årlig förbättring av det strukturella saldot med 0,7 % av BNP 2013 och 0,7 % av BNP 2014. Målet för 2014 garanterar att den föreskrivna minskningen i skillnaden mellan skuldkvoten och fördragets referensvärde på 60 % av BNP kommer att inträffa under de två åren efter korrigeringen av förfarandet vid alltför stora underskott. För att nå de ovan nämnda strukturella målen skulle Malta behöva vidta ytterligare konsolideringsåtgärder på omkring 0,4 % av BNP 2013 utöver de åtgärder som redan ingår i referensscenariot och på omkring 3⁄4 % av BNP 2014. Dessa mål beaktar behovet av att kompensera för de negativa andrahandseffekterna av konsolideringen av de offentliga finanserna till följd av dess inverkan på BNP-tillväxten. Det grundscenario som denna anpassningsbana bygger på omfattar kommissionens vårprognos 2013 och löper till 2016. Det grundar sig på standardantaganden om korrigering av produktionsgapet och budgetens konjunkturkänslighet. Det omfattar dock inte det ytterligare kapitaltillskott till Air Malta som planeras för 2015 enligt 2013 års stabilitetsprogram. Därför antas det att kapitaltillskottet inte kommer att göras eller att det kommer att ersättas av åtgärder i motsatt riktning. |
| --- | --- |

(7)

Enligt förordning (EG) nr 1467/97 ska korrigeringen av det alltför stora underskottet slutföras under det år som följer på det år då underskottet fastställdes, om inte särskilda omständigheter föreligger. Det är motiverat att det alltför stora underskottet korrigeras senast 2014. Framför allt kräver en trovärdig och hållbar anpassningsbana att Malta når målet med ett nominellt offentligt underskott på 3,4 % av BNP 2013 och 2,7 % av BNP 2014, vilket ligger i linje med en årlig förbättring av det strukturella saldot med 0,7 % av BNP 2013 och 0,7 % av BNP 2014. Målet för 2014 garanterar att den föreskrivna minskningen i skillnaden mellan skuldkvoten och fördragets referensvärde på 60 % av BNP kommer att inträffa under de två åren efter korrigeringen av förfarandet vid alltför stora underskott. För att nå de ovan nämnda strukturella målen skulle Malta behöva vidta ytterligare konsolideringsåtgärder på omkring 0,4 % av BNP 2013 utöver de åtgärder som redan ingår i referensscenariot och på omkring 3⁄4 % av BNP 2014. Dessa mål beaktar behovet av att kompensera för de negativa andrahandseffekterna av konsolideringen av de offentliga finanserna till följd av dess inverkan på BNP-tillväxten. Det grundscenario som denna anpassningsbana bygger på omfattar kommissionens vårprognos 2013 och löper till 2016. Det grundar sig på standardantaganden om korrigering av produktionsgapet och budgetens konjunkturkänslighet. Det omfattar dock inte det ytterligare kapitaltillskott till Air Malta som planeras för 2015 enligt 2013 års stabilitetsprogram. Därför antas det att kapitaltillskottet inte kommer att göras eller att det kommer att ersättas av åtgärder i motsatt riktning.

| (8) | Maltas finanspolitiska ram är tämligen flexibel, och dess icke bindande karaktär och den kortsiktiga finanspolitiska planeringen stöder inte sunda offentliga finanser. Rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (2) har ännu inte införlivats. Vidare bör Malta, i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (3), inrätta oberoende organ som ska övervaka hur de finanspolitiska bestämmelserna efterlevs. Stabilitetsprogrammet anger Maltas avsikt att inrätta ett finanspolitiskt råd, men inga konkreta planer redovisas. |
| --- | --- |

(8)

Maltas finanspolitiska ram är tämligen flexibel, och dess icke bindande karaktär och den kortsiktiga finanspolitiska planeringen stöder inte sunda offentliga finanser. Rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (2) har ännu inte införlivats. Vidare bör Malta, i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (3), inrätta oberoende organ som ska övervaka hur de finanspolitiska bestämmelserna efterlevs. Stabilitetsprogrammet anger Maltas avsikt att inrätta ett finanspolitiskt råd, men inga konkreta planer redovisas.

| (9) | I enlighet med artikel 9.1 i förordning (EU) nr 473/2013 bör Malta förelägga kommissionen och rådet ett program för ekonomiskt partnerskap samtidigt med den rapport som ska läggas fram i enlighet med artikel 3.4a i förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 9.1 i förordning (EU) nr 473/2013 bör Malta förelägga kommissionen och rådet ett program för ekonomiskt partnerskap samtidigt med den rapport som ska läggas fram i enlighet med artikel 3.4a i förordning (EG) nr 1467/97.

| (10) | Enligt rådets uppfattning bör åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna säkerställa en varaktig förbättring av saldot i den offentliga sektorns finanser samtidigt som de bör inriktas på att höja de offentliga finansernas kvalitet och stärka ekonomins tillväxtpotential. |
| --- | --- |

(10)

Enligt rådets uppfattning bör åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna säkerställa en varaktig förbättring av saldot i den offentliga sektorns finanser samtidigt som de bör inriktas på att höja de offentliga finansernas kvalitet och stärka ekonomins tillväxtpotential.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Malta bör få situationen med det alltför stora underskottet att upphöra senast 2014. |
| --- | --- |

1.

Malta bör få situationen med det alltför stora underskottet att upphöra senast 2014.

| 2. | Malta bör särskilt






  a) | uppnå målet med ett nominellt offentligt underskott på 3,4 % av BNP 2013 och 2,7 % av BNP 2014, vilket ligger i linje med en årlig förbättring av det strukturella saldot med 0,7 % av BNP 2013 och 0,7 % av BNP 2014. Denna anpassningsbana skulle göra det möjligt att få ner det nominella offentliga underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2014 samtidigt som det säkerställs att den offentliga bruttoskuldkvoten närmar sig referensvärdet på 60 % av BNP i tillfredsställande takt, |
| --- | --- | --- |

2.

Malta bör särskilt

a)

uppnå målet med ett nominellt offentligt underskott på 3,4 % av BNP 2013 och 2,7 % av BNP 2014, vilket ligger i linje med en årlig förbättring av det strukturella saldot med 0,7 % av BNP 2013 och 0,7 % av BNP 2014. Denna anpassningsbana skulle göra det möjligt att få ner det nominella offentliga underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2014 samtidigt som det säkerställs att den offentliga bruttoskuldkvoten närmar sig referensvärdet på 60 % av BNP i tillfredsställande takt,

| b) | precisera och strikt genomföra de åtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2014 och använda alla oväntade intäkter till att minska underskottet. |
| --- | --- |

b)

precisera och strikt genomföra de åtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2014 och använda alla oväntade intäkter till att minska underskottet.

| 3. | Rådet fastställer tidsfristen till den 1 oktober 2013 för Malta att vidta effektiva åtgärder och, i enlighet med artikel 3.4a i förordning (EG) nr 1467/97, i detalj rapportera om den konsolideringsstrategi som planeras för att uppnå målen.
  Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet uppmanas Malta att fortsätta att göra framsteg i lämplig takt mot det medelfristiga målet om en balanserad budget i strukturella termer, bland annat genom att nå riktmärket för utgifter. För att minska riskerna för budgetgenomförandet uppmanar rådet Malta att stärka effektiviteten i sin budgetram och förbättra övervakningen av budgetgenomförandet under året. I synnerhet uppmanas Malta att införa en mer bindande, regelbaserad flerårig finanspolitisk ram. Dessutom bör de oberoende organ som övervakar finanspolitiken ges en viktigare roll, i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013.
  Slutligen – för att säkerställa en framgångsrik finanspolitisk konsolideringsstrategi – uppmanas Malta att stödja den finanspolitiska konsolideringen med omfattande strukturreformer i linje med rådets rekommendationer till Malta i samband med den europeiska planeringsterminen och i synnerhet de som gäller de förebyggande delarna av förfarandet vid makroekonomiska obalanser (4).
  Denna rekommendation riktar sig till Malta. |
| --- | --- |

3.

Rådet fastställer tidsfristen till den 1 oktober 2013 för Malta att vidta effektiva åtgärder och, i enlighet med artikel 3.4a i förordning (EG) nr 1467/97, i detalj rapportera om den konsolideringsstrategi som planeras för att uppnå målen.

Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet uppmanas Malta att fortsätta att göra framsteg i lämplig takt mot det medelfristiga målet om en balanserad budget i strukturella termer, bland annat genom att nå riktmärket för utgifter. För att minska riskerna för budgetgenomförandet uppmanar rådet Malta att stärka effektiviteten i sin budgetram och förbättra övervakningen av budgetgenomförandet under året. I synnerhet uppmanas Malta att införa en mer bindande, regelbaserad flerårig finanspolitisk ram. Dessutom bör de oberoende organ som övervakar finanspolitiken ges en viktigare roll, i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013.

Slutligen – för att säkerställa en framgångsrik finanspolitisk konsolideringsstrategi – uppmanas Malta att stödja den finanspolitiska konsolideringen med omfattande strukturreformer i linje med rådets rekommendationer till Malta i samband med den europeiska planeringsterminen och i synnerhet de som gäller de förebyggande delarna av förfarandet vid makroekonomiska obalanser (4).

Denna rekommendation riktar sig till Malta.

Utfärdad i Luxemburg den 21 juni 2013.

På rådets vägnar

M. NOONAN

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 41.

2

(3)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 11.

3

(4)  All handlingar som avser förfarandet vid alltför stora underskott beträffande Malta finns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/malta_en.htm

4

---

| 26.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/4

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 21 juni 2013

i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Spanien att upphöra

2013/C 180/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.7,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i sina offentliga finanser. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i sina offentliga finanser.

| (2) | Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet om sunda offentliga finanser, som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet om sunda offentliga finanser, som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning.

| (3) | Den 27 april 2009 fastslog rådet i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) att det förelåg ett alltför stort underskott i Spanien. Det rekommenderade att det alltför stora underskottet skulle korrigeras senast 2012 (1) (nedan kallad rådets rekommendation av den 27 april 2009), i enlighеt med artikel 104.7 i EG-fördraget och artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (2). |
| --- | --- |

(3)

Den 27 april 2009 fastslog rådet i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) att det förelåg ett alltför stort underskott i Spanien. Det rekommenderade att det alltför stora underskottet skulle korrigeras senast 2012 (1) (nedan kallad rådets rekommendation av den 27 april 2009), i enlighеt med artikel 104.7 i EG-fördraget och artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (2).

| (4) | Den 2 december 2009 fastslog rådet i enlighet med artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1467/97 (nedan kallad rådets rekommendation av den 2 december 2009) att effektiva åtgärder hade vidtagits av Spanien och att oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter för de offentliga finanserna hade inträffat efter antagandet av rådets rekommendation av den 27 april 2009. I synnerhet de mycket försämrade tillväxtutsikterna till följd av den globala ekonomi- och finanskrisen hade stora negativa effekter på de offentliga finanserna. Därför antog rådet en reviderad rekommendation enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget om att det alltför stora underskottet skulle korrigeras på ett trovärdigt och varaktigt sätt senast 2013 genom åtgärder på medellång sikt. |
| --- | --- |

(4)

Den 2 december 2009 fastslog rådet i enlighet med artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1467/97 (nedan kallad rådets rekommendation av den 2 december 2009) att effektiva åtgärder hade vidtagits av Spanien och att oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter för de offentliga finanserna hade inträffat efter antagandet av rådets rekommendation av den 27 april 2009. I synnerhet de mycket försämrade tillväxtutsikterna till följd av den globala ekonomi- och finanskrisen hade stora negativa effekter på de offentliga finanserna. Därför antog rådet en reviderad rekommendation enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget om att det alltför stora underskottet skulle korrigeras på ett trovärdigt och varaktigt sätt senast 2013 genom åtgärder på medellång sikt.

| (5) | Den 15 juni 2010 drog kommissionen slutsatsen att Spanien hade vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 2 december 2009 om att få ner det offentliga underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP. Den ansåg därför att det inte krävdes några ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott. |
| --- | --- |

(5)

Den 15 juni 2010 drog kommissionen slutsatsen att Spanien hade vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 2 december 2009 om att få ner det offentliga underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP. Den ansåg därför att det inte krävdes några ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott.

| (6) | Den 10 juli 2012 fastställde rådet i enlighet med artikel 3.5 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 att effektiva åtgärder vidtagits, men att det hade inträffat oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter för de offentliga finanserna efter antagandet av den reviderade rekommendationen 2009. I synnerhet fick de försämrade tillväxtutsikterna och övergången till en mindre skatteintensiv tillväxt stora negativa finanspolitiska följder. Därför antog rådet en reviderad rekommendation enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget (nedan kallad rådets rekommendation av den 10 juli 2012) och rekommenderade Spanien att korrigera det alltför stora underskottet senast 2014. För att få ner det nominella underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2014 rekommenderades Spanien att förbättra det strukturella saldot med 2,7 % av BNP under 2012, 2,5 % under 2013 och 1,9 % under 2014, baserat på kommissionens uppdaterade vårprognos 2012. De nominella underskottsmålen fastställdes till 6,3 % av BNP för 2012, 4,5 % för 2013 och 2,8 % för 2014. Spanien rekommenderades också att genomföra åtgärderna i 2012 års budget och i de autonoma regionernas omfördelningsplaner och senast i slutet av juli 2012 anta den aviserade fleråriga budgetplanen för 2013–2014, inbegripet en finanspolitisk strategi på medellång sikt, som i detalj skulle innehålla de strukturåtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2014. |
| --- | --- |

(6)

Den 10 juli 2012 fastställde rådet i enlighet med artikel 3.5 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 att effektiva åtgärder vidtagits, men att det hade inträffat oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter för de offentliga finanserna efter antagandet av den reviderade rekommendationen 2009. I synnerhet fick de försämrade tillväxtutsikterna och övergången till en mindre skatteintensiv tillväxt stora negativa finanspolitiska följder. Därför antog rådet en reviderad rekommendation enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget (nedan kallad rådets rekommendation av den 10 juli 2012) och rekommenderade Spanien att korrigera det alltför stora underskottet senast 2014. För att få ner det nominella underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2014 rekommenderades Spanien att förbättra det strukturella saldot med 2,7 % av BNP under 2012, 2,5 % under 2013 och 1,9 % under 2014, baserat på kommissionens uppdaterade vårprognos 2012. De nominella underskottsmålen fastställdes till 6,3 % av BNP för 2012, 4,5 % för 2013 och 2,8 % för 2014. Spanien rekommenderades också att genomföra åtgärderna i 2012 års budget och i de autonoma regionernas omfördelningsplaner och senast i slutet av juli 2012 anta den aviserade fleråriga budgetplanen för 2013–2014, inbegripet en finanspolitisk strategi på medellång sikt, som i detalj skulle innehålla de strukturåtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2014.

| (7) | Den 14 november 2012 drog kommissionen på grundval av kommissionens höstprognos 2012 slutsatsen att Spanien hade vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets reviderade rekommendation av den 10 juli 2012 och att det inte krävdes några ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott. |
| --- | --- |

(7)

Den 14 november 2012 drog kommissionen på grundval av kommissionens höstprognos 2012 slutsatsen att Spanien hade vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets reviderade rekommendation av den 10 juli 2012 och att det inte krävdes några ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott.

| (8) | Enligt artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1467/97 får rådet på kommissionens rekommendation anta en reviderad rekommendation enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget, om effektiva åtgärder har vidtagits och oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter på de offentliga finanserna inträffar efter det att den ursprungliga rekommendationen har antagits. Enligt artikel 3.5 i den förordningen ska sådana ekonomiska händelser bedömas mot bakgrund av den ekonomiska prognos som låg till grund för rådets rekommendation. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1467/97 får rådet på kommissionens rekommendation anta en reviderad rekommendation enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget, om effektiva åtgärder har vidtagits och oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter på de offentliga finanserna inträffar efter det att den ursprungliga rekommendationen har antagits. Enligt artikel 3.5 i den förordningen ska sådana ekonomiska händelser bedömas mot bakgrund av den ekonomiska prognos som låg till grund för rådets rekommendation.

| (9) | I enlighet med artikel 126.7 i EUF-fördraget och artikel 3 i förordning (EG) nr 1467/97 ska rådet lämna rekommendationer till den berörda medlemsstaten i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra inom en viss tid. I rekommendationen ska den berörda medlemsstaten få högst sex månader på sig att vidta effektiva åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet. I rekommendationen om att korrigera ett alltför stort underskott ska rådet också som ett riktmärke begära att årliga budgetmål uppnås som, på grundval av den prognos som ligger till grund för rekommendationen, är förenliga med en årlig förbättring av det strukturella saldot på minst 0,5 % av BNP, det vill säga det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. I enlighet med artiklarna 9.1 och 17.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (3) ska Spanien lägga fram ett program för ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 126.7 i EUF-fördraget och artikel 3 i förordning (EG) nr 1467/97 ska rådet lämna rekommendationer till den berörda medlemsstaten i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra inom en viss tid. I rekommendationen ska den berörda medlemsstaten få högst sex månader på sig att vidta effektiva åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet. I rekommendationen om att korrigera ett alltför stort underskott ska rådet också som ett riktmärke begära att årliga budgetmål uppnås som, på grundval av den prognos som ligger till grund för rekommendationen, är förenliga med en årlig förbättring av det strukturella saldot på minst 0,5 % av BNP, det vill säga det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. I enlighet med artiklarna 9.1 och 17.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (3) ska Spanien lägga fram ett program för ekonomiskt partnerskap.

| (10) | Efter en kortvarig återhämtning 2011 befinner sig ekonomin åter i recession, med negativ real BNP-tillväxt varje kvartal sedan det tredje kvartalet 2011. På årsbasis föll BNP med 1,4 % under 2012. Enligt kommissionens vårprognos 2013 kommer recessionen att fortsätta under 2013, då den positiva nettoexporten inte klarar av att uppväga den ständigt sjunkande inhemska efterfrågan. Det väntas en stabilisering av produktionen mot slutet av 2013. Enligt prognoserna krymper real BNP med 1,5 % under 2013 för att börja växa igen med 0,9 % under 2014 (med antagande om oförändrad politik). Vid tidpunkten för rådets senaste rekommendation beräknades real BNP krympa med 1,9 % och 0,3 % under 2012 respektive 2013, och växa med 1,1 % under 2014. Att tillväxten för 2012 inte blev så låg som man förutspådde berodde främst på en något mer motståndskraftig inhemsk efterfrågan, möjligen på grund av den likviditet som kom från återbetalningsprogrammet av de kommersiella skulder som regionerna och de lokala myndigheterna samlat på sig före den 1 januari 2012 (27,4 miljarder EUR eller 2,6 % av BNP). Vad gäller 2013 och 2014, kommer real BNP enligt kommissionens vårprognos för 2013 att krympa mer under 2013 följt av en modest återhämtning 2014. Under båda åren kommer den inhemska efterfrågan att falla häftigt och sysselsättningen minska långsamt. De försämrade makroekonomiska utsikterna är delvis kopplade till ytterligare konsolideringsåtgärder i budgetplanen för 2013–2014 och att man har beaktat budgeten för 2013. |
| --- | --- |

(10)

Efter en kortvarig återhämtning 2011 befinner sig ekonomin åter i recession, med negativ real BNP-tillväxt varje kvartal sedan det tredje kvartalet 2011. På årsbasis föll BNP med 1,4 % under 2012. Enligt kommissionens vårprognos 2013 kommer recessionen att fortsätta under 2013, då den positiva nettoexporten inte klarar av att uppväga den ständigt sjunkande inhemska efterfrågan. Det väntas en stabilisering av produktionen mot slutet av 2013. Enligt prognoserna krymper real BNP med 1,5 % under 2013 för att börja växa igen med 0,9 % under 2014 (med antagande om oförändrad politik). Vid tidpunkten för rådets senaste rekommendation beräknades real BNP krympa med 1,9 % och 0,3 % under 2012 respektive 2013, och växa med 1,1 % under 2014. Att tillväxten för 2012 inte blev så låg som man förutspådde berodde främst på en något mer motståndskraftig inhemsk efterfrågan, möjligen på grund av den likviditet som kom från återbetalningsprogrammet av de kommersiella skulder som regionerna och de lokala myndigheterna samlat på sig före den 1 januari 2012 (27,4 miljarder EUR eller 2,6 % av BNP). Vad gäller 2013 och 2014, kommer real BNP enligt kommissionens vårprognos för 2013 att krympa mer under 2013 följt av en modest återhämtning 2014. Under båda åren kommer den inhemska efterfrågan att falla häftigt och sysselsättningen minska långsamt. De försämrade makroekonomiska utsikterna är delvis kopplade till ytterligare konsolideringsåtgärder i budgetplanen för 2013–2014 och att man har beaktat budgeten för 2013.

| (11) | Enligt kommissionens vårprognos 2013 uppgick den offentliga sektorns underskott till 10,6 % av BNP för 2012, jämfört med det mål på 6,3 % av BNP som satts upp av regeringen och inom förfarandet vid alltför stora underskott, och ett underskott på 9,4 % av BNP för 2011. Med en justering för kapitaltransfereringar till banker (som behandlas som engångstransaktioner) uppgick underskotten till 7,0 % respektive 9,0 % av BNP för 2012 och 2011. Minskningen av det nominella saldot motsvarar en förbättring av primärsaldot på 2,4 procentenheter (exklusive kapitaltransfereringar till banker), mot bakgrund av en krympande ekonomi och en tillväxt som ger lägre skatteintäkter. Kommissionens vårprognos 2013 pekar på en förbättring av det strukturella underskottet med 1,8 procentenheter 2012, jämfört med en rekommenderad förbättring på 2,7 procentenheter. Den potentiella tillväxten har alltså skrivits ner något sedan rådets senaste rekommendation, men den förväntade finanspolitiska insatsen är densamma. Den beräknade förändringen av det strukturella saldot påverkades mycket av det oväntade intäktsbortfallet, som uppgick till cirka 1,0 procentenhet. Om de här effekterna beaktas, skulle den justerade finanspolitiska insatsen öka till 2,9 procentenheter, vilket är mer än den rekommenderade insatsen enligt rådets rekommendation av den 10 juli 2012. Förutom rekapitaliseringsåtgärderna är avvikelserna i budgeten för 2012 kopplade till en kombination av lägre intäkter än väntat (med beaktande av effekten av diskretionära åtgärder och baseffekten) och högre insatsförbrukning och sociala transfereringar. En tillväxt som genererade lägre skatteintäkter och en mer markant försämring på arbetsmarknaden innebar stora intäktsbortfall, i synnerhet i form av direkta och indirekta skatter, och högre sociala utgifter. Spanien beslutade om ansenliga konsolideringsåtgärder under 2012, motsvarande cirka 4 % av BNP, inklusive cirka 1,5 % av BNP på intäktssidan och 2,5 % av BNP på utgiftssidan. Dessa åtgärder kompenserade delvis för en underliggande försämring i det strukturella saldot på grund av ökande räntebetalningar och högre sociala transfereringar. |
| --- | --- |

(11)

Enligt kommissionens vårprognos 2013 uppgick den offentliga sektorns underskott till 10,6 % av BNP för 2012, jämfört med det mål på 6,3 % av BNP som satts upp av regeringen och inom förfarandet vid alltför stora underskott, och ett underskott på 9,4 % av BNP för 2011. Med en justering för kapitaltransfereringar till banker (som behandlas som engångstransaktioner) uppgick underskotten till 7,0 % respektive 9,0 % av BNP för 2012 och 2011. Minskningen av det nominella saldot motsvarar en förbättring av primärsaldot på 2,4 procentenheter (exklusive kapitaltransfereringar till banker), mot bakgrund av en krympande ekonomi och en tillväxt som ger lägre skatteintäkter. Kommissionens vårprognos 2013 pekar på en förbättring av det strukturella underskottet med 1,8 procentenheter 2012, jämfört med en rekommenderad förbättring på 2,7 procentenheter. Den potentiella tillväxten har alltså skrivits ner något sedan rådets senaste rekommendation, men den förväntade finanspolitiska insatsen är densamma. Den beräknade förändringen av det strukturella saldot påverkades mycket av det oväntade intäktsbortfallet, som uppgick till cirka 1,0 procentenhet. Om de här effekterna beaktas, skulle den justerade finanspolitiska insatsen öka till 2,9 procentenheter, vilket är mer än den rekommenderade insatsen enligt rådets rekommendation av den 10 juli 2012. Förutom rekapitaliseringsåtgärderna är avvikelserna i budgeten för 2012 kopplade till en kombination av lägre intäkter än väntat (med beaktande av effekten av diskretionära åtgärder och baseffekten) och högre insatsförbrukning och sociala transfereringar. En tillväxt som genererade lägre skatteintäkter och en mer markant försämring på arbetsmarknaden innebar stora intäktsbortfall, i synnerhet i form av direkta och indirekta skatter, och högre sociala utgifter. Spanien beslutade om ansenliga konsolideringsåtgärder under 2012, motsvarande cirka 4 % av BNP, inklusive cirka 1,5 % av BNP på intäktssidan och 2,5 % av BNP på utgiftssidan. Dessa åtgärder kompenserade delvis för en underliggande försämring i det strukturella saldot på grund av ökande räntebetalningar och högre sociala transfereringar.

| (12) | Enligt kommissionens vårprognos 2013 kommer 2013 års offentliga underskott att sjunka till 6,5 % av BNP, jämfört med målet på 4,5 % av BNP enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Primärsaldot väntas förbättras med 4,5 procentenheter (0,9 procentenheter efter avdrag för kapitaltransfereringar till banker). Efter rådets senaste rekommendation lade den spanska regeringen i augusti 2012 fram en flerårig budgetplan för 2013–2014, där man beskrev vissa inslag i konsolideringsstrategin på medellång sikt. Totalt sett väntas de diskretionära åtgärdernas budgeteffekter under 2013 bli cirka 1 % av BNP på utgiftssidan och cirka 1,5 % av BNP på intäktssidan. Den väntade budgetavvikelsen på runt 2 % av BNP jämfört med målet enligt förfarandet vid alltför stora underskott kan delvis förklaras med det försämrade utgångsläget. Men huvudfaktorn bakom avvikelsen är den ogynnsamma tillväxtsammansättningen, där den privata konsumtionen sjönk mer och arbetsmarknadsläget blev värre än vad som förutsågs i rådets rekommendation av den 10 juli 2012. Kommissionens vårprognos 2013 pekar på en förbättring av det strukturella underskottet med 1,1 procentenheter för 2013, jämfört med en rekommenderad förbättring på 2,5 procentenheter. Med korrigering för ändringen av den beräknade potentiella tillväxten och större intäktsbortfall än väntat, förbättras den beräknade finanspolitiska insatsen med 1,4 procentenheter, vilket ger en justerad finanspolitisk insats på 2,5 % av BNP, i linje med den rekommenderade insatsen i rådets rekommendation av den 10 juli 2012. I sitt stabilitetsprogram för 2013 aviserade den spanska regeringen ett mål för det offentliga underskottet på 6,3 % av BNP för 2013, som ska få draghjälp av ytterligare konsolideringsåtgärder på runt 3 miljarder EUR (0,3 % av BNP) som ska antas och genomföras i år. |
| --- | --- |

(12)

Enligt kommissionens vårprognos 2013 kommer 2013 års offentliga underskott att sjunka till 6,5 % av BNP, jämfört med målet på 4,5 % av BNP enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Primärsaldot väntas förbättras med 4,5 procentenheter (0,9 procentenheter efter avdrag för kapitaltransfereringar till banker). Efter rådets senaste rekommendation lade den spanska regeringen i augusti 2012 fram en flerårig budgetplan för 2013–2014, där man beskrev vissa inslag i konsolideringsstrategin på medellång sikt. Totalt sett väntas de diskretionära åtgärdernas budgeteffekter under 2013 bli cirka 1 % av BNP på utgiftssidan och cirka 1,5 % av BNP på intäktssidan. Den väntade budgetavvikelsen på runt 2 % av BNP jämfört med målet enligt förfarandet vid alltför stora underskott kan delvis förklaras med det försämrade utgångsläget. Men huvudfaktorn bakom avvikelsen är den ogynnsamma tillväxtsammansättningen, där den privata konsumtionen sjönk mer och arbetsmarknadsläget blev värre än vad som förutsågs i rådets rekommendation av den 10 juli 2012. Kommissionens vårprognos 2013 pekar på en förbättring av det strukturella underskottet med 1,1 procentenheter för 2013, jämfört med en rekommenderad förbättring på 2,5 procentenheter. Med korrigering för ändringen av den beräknade potentiella tillväxten och större intäktsbortfall än väntat, förbättras den beräknade finanspolitiska insatsen med 1,4 procentenheter, vilket ger en justerad finanspolitisk insats på 2,5 % av BNP, i linje med den rekommenderade insatsen i rådets rekommendation av den 10 juli 2012. I sitt stabilitetsprogram för 2013 aviserade den spanska regeringen ett mål för det offentliga underskottet på 6,3 % av BNP för 2013, som ska få draghjälp av ytterligare konsolideringsåtgärder på runt 3 miljarder EUR (0,3 % av BNP) som ska antas och genomföras i år.

| (13) | Enligt kommissionens vårprognos 2013 väntas det nominella underskottet för 2014 öka till 7,0 % av BNP jämfört med målet för förfarandet vid alltför stora underskott på 2,8 % av BNP. Det primära underskottet väntas öka med 0,4 % av BNP. Förutom baseffekten speglar den väntade avvikelsen främst att de tillfälliga åtgärder som vidtagits under tidigare år upphör och att de planerade konsolideringsåtgärderna för 2014 inte hade beskrivits tillräckligt i den fleråriga budgetplanen från augusti 2012 för att kunna inkluderas i kommissionens prognos. Dessutom kommer den ekonomiska tillväxten att fortsätta generera låga skatteintäkter, då sociala avgifter och indirekta skatter inte ökar i samma takt som nominella BNP. Räntebetalningarna skulle också fortsätta att öka på grund av en större skuld. Enligt kommissionens vårprognos 2013 väntas det strukturella underskottet öka med 1,1 procentenheter, jämfört med en rekommenderad förbättring på 1,9 % av BNP. Med justering för förändringen i den förväntade potentiella tillväxten och oväntade intäktsbortfall, ökar gapet med ytterligare 0,2 procentenheter. |
| --- | --- |

(13)

Enligt kommissionens vårprognos 2013 väntas det nominella underskottet för 2014 öka till 7,0 % av BNP jämfört med målet för förfarandet vid alltför stora underskott på 2,8 % av BNP. Det primära underskottet väntas öka med 0,4 % av BNP. Förutom baseffekten speglar den väntade avvikelsen främst att de tillfälliga åtgärder som vidtagits under tidigare år upphör och att de planerade konsolideringsåtgärderna för 2014 inte hade beskrivits tillräckligt i den fleråriga budgetplanen från augusti 2012 för att kunna inkluderas i kommissionens prognos. Dessutom kommer den ekonomiska tillväxten att fortsätta generera låga skatteintäkter, då sociala avgifter och indirekta skatter inte ökar i samma takt som nominella BNP. Räntebetalningarna skulle också fortsätta att öka på grund av en större skuld. Enligt kommissionens vårprognos 2013 väntas det strukturella underskottet öka med 1,1 procentenheter, jämfört med en rekommenderad förbättring på 1,9 % av BNP. Med justering för förändringen i den förväntade potentiella tillväxten och oväntade intäktsbortfall, ökar gapet med ytterligare 0,2 procentenheter.

| (14) | När det gäller den finanspolitiska styrningen har stora framsteg gjorts i fråga om rapporteringen av budgetgenomförandet på lägre förvaltningsnivåer. Men reglerna i lagen om budgetstabilitet om tidig varning och korrigerande mekanismer för att begränsa budgetavvikelser har inte varit helt effektiva och insynen i genomförandet kan förbättras. Trots framstegen i budgetrapporteringen på regional nivå skulle ökad insyn i de offentliga finanserna kräva en fullständigare, enhetligare och snabbare rapportering, också om budgetplaner, på grundval av konsoliderade offentliga räkenskaper i enlighet med Europeiska nationalräkenskapssystemet. Ett finanspolitiskt råd, som är institutionellt och ekonomiskt oberoende, har ännu inte inrättats. |
| --- | --- |

(14)

När det gäller den finanspolitiska styrningen har stora framsteg gjorts i fråga om rapporteringen av budgetgenomförandet på lägre förvaltningsnivåer. Men reglerna i lagen om budgetstabilitet om tidig varning och korrigerande mekanismer för att begränsa budgetavvikelser har inte varit helt effektiva och insynen i genomförandet kan förbättras. Trots framstegen i budgetrapporteringen på regional nivå skulle ökad insyn i de offentliga finanserna kräva en fullständigare, enhetligare och snabbare rapportering, också om budgetplaner, på grundval av konsoliderade offentliga räkenskaper i enlighet med Europeiska nationalräkenskapssystemet. Ett finanspolitiskt råd, som är institutionellt och ekonomiskt oberoende, har ännu inte inrättats.

| (15) | Den offentliga sektorns bruttoskuld steg till cirka 84 % av BNP under 2012, jämfört med 80,9 % av BNP som förutspåddes i kommissionens uppdaterade vårprognos 2012. Ökningen i skuldkvoten berodde på ett högre underskott än väntat, lägre nominell BNP-tillväxt, kostnaden för bankrekapitaliseringarna och återbetalningen av den offentliga förvaltningens utestående skulder. Enligt kommissionens vårprognos 2013 väntas skuldkvoten öka ytterligare och överstiga 95 % för 2014, med ett antagande om oförändrad politik, varför fördragets referensvärde kommer att överskridas alla år. |
| --- | --- |

(15)

Den offentliga sektorns bruttoskuld steg till cirka 84 % av BNP under 2012, jämfört med 80,9 % av BNP som förutspåddes i kommissionens uppdaterade vårprognos 2012. Ökningen i skuldkvoten berodde på ett högre underskott än väntat, lägre nominell BNP-tillväxt, kostnaden för bankrekapitaliseringarna och återbetalningen av den offentliga förvaltningens utestående skulder. Enligt kommissionens vårprognos 2013 väntas skuldkvoten öka ytterligare och överstiga 95 % för 2014, med ett antagande om oförändrad politik, varför fördragets referensvärde kommer att överskridas alla år.

| (16) | Den 10 april 2013 drog kommissionen i sin fördjupade granskning av Spanien för 2013 enligt förfarandet vid makroekonomiska obalanser (4) slutsatsen att Spanien har alltför stora makroekonomiska obalanser. Korrigeringen av dessa obalanser, som byggdes upp under rekordåren, och i synnerhet absorberingen av den mycket stora privata och externa skuldsättningen, har stora negativa effekter på den ekonomiska tillväxten, den finansiella stabiliteten och de offentliga finanserna. En varaktig korrigering av det alltför stora underskottet på medellång sikt kräver parallella framsteg med korrigeringen av de makroekonomiska obalanserna, med stöd av strukturreformer för att få fart på tillväxt och sysselsättning och för att minska de strukturella stelheter som hämmar anpassningen av ekonomin. |
| --- | --- |

(16)

Den 10 april 2013 drog kommissionen i sin fördjupade granskning av Spanien för 2013 enligt förfarandet vid makroekonomiska obalanser (4) slutsatsen att Spanien har alltför stora makroekonomiska obalanser. Korrigeringen av dessa obalanser, som byggdes upp under rekordåren, och i synnerhet absorberingen av den mycket stora privata och externa skuldsättningen, har stora negativa effekter på den ekonomiska tillväxten, den finansiella stabiliteten och de offentliga finanserna. En varaktig korrigering av det alltför stora underskottet på medellång sikt kräver parallella framsteg med korrigeringen av de makroekonomiska obalanserna, med stöd av strukturreformer för att få fart på tillväxt och sysselsättning och för att minska de strukturella stelheter som hämmar anpassningen av ekonomin.

| (17) | Enligt kommissionens vårprognos för 2013 kommer Spanien inte att nå de nominella finanspolitiska mål som fastställs i rådets rekommendation av den 10 juli 2012. Spanien genomförde dock strukturåtgärder under 2012 och 2013 som, med beaktande av den oväntat negativa ekonomiska utvecklingen jämfört med tidpunkten då rådets rekommendation utfärdades, är i linje med rådets rekommendation av den 10 juli 2012. Den oväntat negativa ekonomiska utvecklingen har haft stora negativa effekter för de offentliga finanserna. Framför allt har de stora intäktsbortfallen med koppling till den pågående omläggningen av ekonomin mot en mindre skatteintensiv tillväxt och tillhörande negativa effekter på intäktselasticiteterna lett till en betydande försämring av budgetläget. Recessionen har dessutom påverkat sysselsättningen negativt och arbetslösheten har stigit kraftigt. Mot bakgrund av de här faktorerna verkar det motiverat att förlänga tidsfristen för att korrigera det alltför stora underskottet i Spanien med två år till 2016, vilket är förenligt med reglerna för stabilitets- och tillväxtpakten och beaktar behovet av att korrigera de alltför stora makroekonomiska obalanserna som har stora negativa effekter för de offentliga finanserna, i stället för förlängning med ett år vilket stabilitets- och tillväxtpakten föreskriver som regel. |
| --- | --- |

(17)

Enligt kommissionens vårprognos för 2013 kommer Spanien inte att nå de nominella finanspolitiska mål som fastställs i rådets rekommendation av den 10 juli 2012. Spanien genomförde dock strukturåtgärder under 2012 och 2013 som, med beaktande av den oväntat negativa ekonomiska utvecklingen jämfört med tidpunkten då rådets rekommendation utfärdades, är i linje med rådets rekommendation av den 10 juli 2012. Den oväntat negativa ekonomiska utvecklingen har haft stora negativa effekter för de offentliga finanserna. Framför allt har de stora intäktsbortfallen med koppling till den pågående omläggningen av ekonomin mot en mindre skatteintensiv tillväxt och tillhörande negativa effekter på intäktselasticiteterna lett till en betydande försämring av budgetläget. Recessionen har dessutom påverkat sysselsättningen negativt och arbetslösheten har stigit kraftigt. Mot bakgrund av de här faktorerna verkar det motiverat att förlänga tidsfristen för att korrigera det alltför stora underskottet i Spanien med två år till 2016, vilket är förenligt med reglerna för stabilitets- och tillväxtpakten och beaktar behovet av att korrigera de alltför stora makroekonomiska obalanserna som har stora negativa effekter för de offentliga finanserna, i stället för förlängning med ett år vilket stabilitets- och tillväxtpakten föreskriver som regel.

| (18) | Mot bakgrund av den stora osäkerheten kring den ekonomiska och finanspolitiska utvecklingen, bör det budgetmål som rekommenderas för korrigeringsperiodens sista år fastställas på en nivå klart under referensvärdet, för att garantera en effektiv och varaktig korrigering inom den begärda tidsfristen. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av den stora osäkerheten kring den ekonomiska och finanspolitiska utvecklingen, bör det budgetmål som rekommenderas för korrigeringsperiodens sista år fastställas på en nivå klart under referensvärdet, för att garantera en effektiv och varaktig korrigering inom den begärda tidsfristen.

| (19) | De mellanliggande nominella underskottsmålen som ska leda till en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2016 fastställs till 6,5 % av BNP för 2013, 5,8 % av BNP för 2014, 4,2 % av BNP för 2015 och 2,8 % av BNP för 2016. För att nå målen krävs en årlig förbättring av primärsaldot (exklusive engångsåtgärder) på 1,3 % av BNP i genomsnitt under perioden 2013–2016 och, på grundval av kommissionens vårprognos 2013 som utökats till 2016, en förbättring av det strukturella budgetsaldot på 1,1 % av BNP för 2013, 0,8 % av BNP för 2014, 0,8 % av BNP för 2015 och 1,2 % av BNP för 2016. Den här mer stegvisa anpassningen beaktar det nuvarande svåra ekonomiska läget och den pågående stora strukturomvandlingen i den spanska ekonomin och kommer att behöva stöd av ambitiösa strukturreformer. Den väntas i sig stödja avvecklingen av externa och interna makroekonomiska obalanser och mildra de negativa kortsiktiga effekterna av budgetkonsolideringen på den ekonomiska tillväxten, samtidigt som den fortfarande stabiliserar och vänder på den uppåtgående trenden för den offentliga sektorns skuld. |
| --- | --- |

(19)

De mellanliggande nominella underskottsmålen som ska leda till en korrigering av det alltför stora underskottet senast 2016 fastställs till 6,5 % av BNP för 2013, 5,8 % av BNP för 2014, 4,2 % av BNP för 2015 och 2,8 % av BNP för 2016. För att nå målen krävs en årlig förbättring av primärsaldot (exklusive engångsåtgärder) på 1,3 % av BNP i genomsnitt under perioden 2013–2016 och, på grundval av kommissionens vårprognos 2013 som utökats till 2016, en förbättring av det strukturella budgetsaldot på 1,1 % av BNP för 2013, 0,8 % av BNP för 2014, 0,8 % av BNP för 2015 och 1,2 % av BNP för 2016. Den här mer stegvisa anpassningen beaktar det nuvarande svåra ekonomiska läget och den pågående stora strukturomvandlingen i den spanska ekonomin och kommer att behöva stöd av ambitiösa strukturreformer. Den väntas i sig stödja avvecklingen av externa och interna makroekonomiska obalanser och mildra de negativa kortsiktiga effekterna av budgetkonsolideringen på den ekonomiska tillväxten, samtidigt som den fortfarande stabiliserar och vänder på den uppåtgående trenden för den offentliga sektorns skuld.

| (20) | Enligt kommissionens vårprognos 2013 som utökats till 2016, som bygger på ett antagande om oförändrad politik, verkar inga ytterligare åtgärder krävas just nu för att klara av den rekommenderade förbättringen i det strukturella saldot för 2013 (och det nya underskottsmålet på 6,5 % av BNP), men budgetplanerna för alla förvaltningsnivåer måste genomföras till punkt och pricka. För perioden 2014–2016 kommer det att krävas omfattande strukturella finanspolitiska åtgärder förutom de som redan ingår i kommissionens vårprognos 2013 för att varaktigt få ner underskottet under fördragets referensvärde. Åtgärderna, som uppgår till cirka 2 % av BNP för 2014, 1 % av BNP för 2015 och 1,5 % av BNP för 2016, bör beakta behovet av att kompensera för negativa bieffekter, potentiell negativ tillväxt samt ökande räntebetalningar och sociala utgifter. |
| --- | --- |

(20)

Enligt kommissionens vårprognos 2013 som utökats till 2016, som bygger på ett antagande om oförändrad politik, verkar inga ytterligare åtgärder krävas just nu för att klara av den rekommenderade förbättringen i det strukturella saldot för 2013 (och det nya underskottsmålet på 6,5 % av BNP), men budgetplanerna för alla förvaltningsnivåer måste genomföras till punkt och pricka. För perioden 2014–2016 kommer det att krävas omfattande strukturella finanspolitiska åtgärder förutom de som redan ingår i kommissionens vårprognos 2013 för att varaktigt få ner underskottet under fördragets referensvärde. Åtgärderna, som uppgår till cirka 2 % av BNP för 2014, 1 % av BNP för 2015 och 1,5 % av BNP för 2016, bör beakta behovet av att kompensera för negativa bieffekter, potentiell negativ tillväxt samt ökande räntebetalningar och sociala utgifter.

| (21) | I stabilitetsprogrammet för 2013 beskrivs en anpassning som i stort är förenlig med en justering av det alltför stora underskottet senast 2016 och ställer upp mål för det nominella underskottet på 6,3 % av BNP för 2013, 5,5 % för 2014, 4,1 % för 2015 och 2,7 % för 2016. För 2013 bygger målet på ytterligare konsolideringsåtgärder på runt 3 miljarder EUR enligt programmet, som dock måste beskrivas i detalj. |
| --- | --- |

(21)

I stabilitetsprogrammet för 2013 beskrivs en anpassning som i stort är förenlig med en justering av det alltför stora underskottet senast 2016 och ställer upp mål för det nominella underskottet på 6,3 % av BNP för 2013, 5,5 % för 2014, 4,1 % för 2015 och 2,7 % för 2016. För 2013 bygger målet på ytterligare konsolideringsåtgärder på runt 3 miljarder EUR enligt programmet, som dock måste beskrivas i detalj.

| (22) | Åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna bör kunna säkerställa en varaktig förbättring av saldot i den offentliga sektorns finanser samtidigt som de bör inriktas på att höja de offentliga finansernas kvalitet och stärka ekonomins tillväxtpotential. |
| --- | --- |

(22)

Åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna bör kunna säkerställa en varaktig förbättring av saldot i den offentliga sektorns finanser samtidigt som de bör inriktas på att höja de offentliga finansernas kvalitet och stärka ekonomins tillväxtpotential.

| (23) | Spanien är exponerat för höga risker i fråga om hållbarhet på medellång sikt och medelhöga risker på lång sikt. Att komma tillbaka till en situation med ett högre strukturellt primärsaldo, cirka minus 0,5 % av BNP, som det var i genomsnitt under perioden 1998–2012, skulle bidra till att hålla riskerna under kontroll. Reformen av systemet för förtida pensioner från 2013 väntas bidra till den långsiktiga hållbarheten i socialförsäkringssystemet. Det verkar dock nödvändigt med ytterligare åtgärder för att hålla tillbaka ökningen i åldersrelaterade utgifter, nämligen genom att skriva in hållbarhetsfaktorn i lagen enligt planerna i 2011 års pensionsreform, inklusive att ange att pensionsåldern ska stiga i takt med den förväntade livslängden. |
| --- | --- |

(23)

Spanien är exponerat för höga risker i fråga om hållbarhet på medellång sikt och medelhöga risker på lång sikt. Att komma tillbaka till en situation med ett högre strukturellt primärsaldo, cirka minus 0,5 % av BNP, som det var i genomsnitt under perioden 1998–2012, skulle bidra till att hålla riskerna under kontroll. Reformen av systemet för förtida pensioner från 2013 väntas bidra till den långsiktiga hållbarheten i socialförsäkringssystemet. Det verkar dock nödvändigt med ytterligare åtgärder för att hålla tillbaka ökningen i åldersrelaterade utgifter, nämligen genom att skriva in hållbarhetsfaktorn i lagen enligt planerna i 2011 års pensionsreform, inklusive att ange att pensionsåldern ska stiga i takt med den förväntade livslängden.

| (24) | Med tanke på att de offentliga finanserna är decentraliserade bör Spaniens finanspolitiska anpassning få stöd av en trovärdig medelfristig konsolideringsstrategi som omfattar i) en detaljerad flerårig budgetplan med en komplett beskrivning av åtgärder för 2014–2016, ii) ytterligare effektivisering av den institutionella ramen (genom att ytterligare stärka insynen i genomförandet av lagen om budgetstabilitet och genom att inrätta ett självständigt finanspolitiskt råd), iii) konkreta åtgärder för att få kontroll på det växande strukturella underskottet i socialförsäkringssystemet, samt iv) större tonvikt vid konsolideringens tillväxtvänliga sida (bland annat genom att systematiskt se över utgifter och skattesystemet). |
| --- | --- |

(24)

Med tanke på att de offentliga finanserna är decentraliserade bör Spaniens finanspolitiska anpassning få stöd av en trovärdig medelfristig konsolideringsstrategi som omfattar i) en detaljerad flerårig budgetplan med en komplett beskrivning av åtgärder för 2014–2016, ii) ytterligare effektivisering av den institutionella ramen (genom att ytterligare stärka insynen i genomförandet av lagen om budgetstabilitet och genom att inrätta ett självständigt finanspolitiskt råd), iii) konkreta åtgärder för att få kontroll på det växande strukturella underskottet i socialförsäkringssystemet, samt iv) större tonvikt vid konsolideringens tillväxtvänliga sida (bland annat genom att systematiskt se över utgifter och skattesystemet).

| (25) | Parallellt med de regelbundna översynerna av det finansiella stödet från ESM till rekapitaliseringen av finansinstituten i Spanien (5) och enligt samförståndsavtalet som undertecknades den 23 juli 2012 kommer framstegen med att genomföra Spaniens åtaganden enligt förfarandet vid alltför stora överskott att övervakas varje kvartal. |
| --- | --- |

(25)

Parallellt med de regelbundna översynerna av det finansiella stödet från ESM till rekapitaliseringen av finansinstituten i Spanien (5) och enligt samförståndsavtalet som undertecknades den 23 juli 2012 kommer framstegen med att genomföra Spaniens åtaganden enligt förfarandet vid alltför stora överskott att övervakas varje kvartal.

| (26) | Spanien uppfyller villkoren för en senareläggning av tidsfristen för att korrigera det alltför stora offentliga underskottet, i enlighet med artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1467/97. |
| --- | --- |

(26)

Spanien uppfyller villkoren för en senareläggning av tidsfristen för att korrigera det alltför stora offentliga underskottet, i enlighet med artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1467/97.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Spanien bör få den rådande situationen med ett alltför stort underskott i de offentliga finanserna att upphöra senast 2016. |
| --- | --- |

1.

Spanien bör få den rådande situationen med ett alltför stort underskott i de offentliga finanserna att upphöra senast 2016.

| 2. | Spanien bör nå målen för det nominella underskottet på 6,5 % av BNP för 2013, 5,8 % av BNP för 2014, 4,2 % av BNP för 2015 och 2,8 % av BNP för 2016, som är förenligt med en förbättring av det strukturella saldot med 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % respektive 1,2 % av BNP under åren 2013–2016, på grundval av kommissionens vårprognos 2013 som utökats till 2016. |
| --- | --- |

2.

Spanien bör nå målen för det nominella underskottet på 6,5 % av BNP för 2013, 5,8 % av BNP för 2014, 4,2 % av BNP för 2015 och 2,8 % av BNP för 2016, som är förenligt med en förbättring av det strukturella saldot med 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % respektive 1,2 % av BNP under åren 2013–2016, på grundval av kommissionens vårprognos 2013 som utökats till 2016.

| 3. | Spanien bör genomföra de åtgärder som antagits i budgetplanerna för 2013 på alla förvaltningsnivåer och vara redo att vidta korrigerande åtgärder om det uppstår avvikelser från budgetplanerna. Myndigheterna bör stärka den medelfristiga finanspolitiska strategin med noggrant beskrivna strukturåtgärder för åren 2014–2016 som är nödvändiga för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2016. |
| --- | --- |

3.

Spanien bör genomföra de åtgärder som antagits i budgetplanerna för 2013 på alla förvaltningsnivåer och vara redo att vidta korrigerande åtgärder om det uppstår avvikelser från budgetplanerna. Myndigheterna bör stärka den medelfristiga finanspolitiska strategin med noggrant beskrivna strukturåtgärder för åren 2014–2016 som är nödvändiga för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2016.

| 4. | Rådets fastställer en tidsfrist till den 1 oktober 2013 för den spanska regeringen att vidta effektiva åtgärder och att, i enlighet med artikel 3.4a i rådets förordning (EG) nr 1467/97, i detalj rapportera om den konsolideringsstrategi som ska uppnå målen. |
| --- | --- |

4.

Rådets fastställer en tidsfrist till den 1 oktober 2013 för den spanska regeringen att vidta effektiva åtgärder och att, i enlighet med artikel 3.4a i rådets förordning (EG) nr 1467/97, i detalj rapportera om den konsolideringsstrategi som ska uppnå målen.

Dessutom bör Spanien:

| a) | effektivisera den institutionella ramen genom att ytterligare stärka insynen i genomförandet av lagen om budgetstabilitet och genom att inrätta ett självständigt finanspolitiskt råd som ska analysera, ge råd och övervaka att finanspolitiken följer landets och unionens finanspolitiska regler, |
| --- | --- |

a)

effektivisera den institutionella ramen genom att ytterligare stärka insynen i genomförandet av lagen om budgetstabilitet och genom att inrätta ett självständigt finanspolitiskt råd som ska analysera, ge råd och övervaka att finanspolitiken följer landets och unionens finanspolitiska regler,

| b) | vidta konkreta åtgärder för att få kontroll på det växande strukturella underskottet i socialförsäkringssystemet, samt |
| --- | --- |

b)

vidta konkreta åtgärder för att få kontroll på det växande strukturella underskottet i socialförsäkringssystemet, samt

| c) | lägga större tonvikt vid konsolideringens tillväxtvänliga aspekter, bland annat genom att systematiskt se över utgifter och skattesystemet. |
| --- | --- |

c)

lägga större tonvikt vid konsolideringens tillväxtvänliga aspekter, bland annat genom att systematiskt se över utgifter och skattesystemet.

För att säkerställa att strategin för finanspolitisk konsolidering kröns av framgång kommer det slutligen att vara viktigt att stödja den finanspolitiska konsolideringen med omfattande strukturreformer, i linje med rådets rekommendationer till Spanien inom den europeiska planeringsterminen och förfarandet vid makroekonomiska obalanser.

Denna rekommendation riktar sig till Konungariket Spanien.

Utfärdad i Luxemburg den 21 juni 2013.

På rådets vägnar

M. NOONAN

Ordförande

---

(1)  Alla handlingar som rör förfarandet vid alltför stora underskott i fråga om Spanien finns på: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

1

(2)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.

2

(3)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 11.

3

(4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

4

(5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm

5

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 26.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/9

---

Meddelande i enlighet med artikel 12.5 a) i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om den information som medlemsstaternas tullmyndigheter tillhandahållit beträffande klassificering av varor enligt tullnomenklaturen

2013/C 180/03

Bindande klassificeringsbesked upphör att gälla denna dag om de till följd av följande internationella tullåtgärder inte längre är i överensstämmelse med tolkningen av tullnomenklaturen:

Ändringar av de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet och klassificeringsutlåtanden som godkänts av Tullsamarbetsrådet (Tullsamarbetsrådets dokument nr NC1819 – rapport från det 50:e sammanträdet för kommittén för Harmoniserade systemet):

ÄNDRINGAR TILL DE FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGARNA I ENLIGHET MED FÖRFARANDET I ARTIKEL 8 I KONVENTIONEN BETRÄFFANDE HARMONISERADE SYSTEMET OCH KLASSIFICERINGSUTLÅTANDEN SOM UTGIVITS AV VÄRLDSTULLORGANISATIONENS KOMMITTÉ FÖR HARMONISERADE SYSTEMET

(HS-KOMMITTÉNS 50:e SAMMANTRÄDE I SEPTEMBER 2012)

DOKUMENT NC1819

Ändringar av de förklarande anmärkningarna till nomenklaturen vilka bifogats HS-konventionen

| 35.07 | L/5 |
| --- | --- |
| Kapitel 40 – Allmänna anvisningar | L/20 |
| 56.02 | L/20 |
| 56.03 | L/20 |
| 59.03 | L/20 |
| 59.06 | L/20 |
| 84.15 | L/8 |
| 84.35 | L/10 |
| 84.38 | L/10 |
| 84.73 | L/12 |
| 85.09 | L/10 |
| Kapitel 87 – Allmänna anvisningar | L/14 |
| 87.03 | L/16, L/21 |
| 87.04 | L/16 |
| 87.11 | L/16 |

35.07

L/5

Kapitel 40 – Allmänna anvisningar

L/20

56.02

L/20

56.03

L/20

59.03

L/20

59.06

L/20

84.15

L/8

84.35

L/10

84.38

L/10

84.73

L/12

85.09

L/10

Kapitel 87 – Allmänna anvisningar

L/14

87.03

L/16, L/21

87.04

L/16

87.11

L/16

Klassificeringsutlåtanden godkända av kommittén för Harmoniserade systemet

| 1704.90/9 | L/2 |
| --- | --- |
| 3004.90/2 | L/4 |
| 6304.91/2 | L/6 |
| 8415.10/1 | L/7 |
| 8419.89/3 | L/9 |
| 8471.30/2-3 | L/11 |
| 8523.51/4-5 | L/13 |
| 8704.21/2 | L/15 |
| 8704.31/4-5 | L/15 |
| 9018.90/2 | L/17 |

1704.90/9

L/2

3004.90/2

L/4

6304.91/2

L/6

8415.10/1

L/7

8419.89/3

L/9

8471.30/2-3

L/11

8523.51/4-5

L/13

8704.21/2

L/15

8704.31/4-5

L/15

9018.90/2

L/17

Uppgifter om dessa åtgärder kan fås från Europeiska kommissionens generaldirektorat för skatter och tullar (Rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Bryssel, Belgium) eller kan laddas ned från följande Internet-adress:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

| 26.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/11

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6613 – Watson/Actavis)

(Text av betydelse för EES)

2013/C 180/04

Kommissionen beslutade den 5 oktober 2012 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6613. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6613. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 26.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/12

---

RÅDETS BESLUT

av den 25 juni 2013

om utnämning av en ledamot av revisionsrätten

2013/C 180/05

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 286.2,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Mandattiden för Ovidiu ISPIR löper ut den 30 juni 2013. |
| --- | --- |

(1)

Mandattiden för Ovidiu ISPIR löper ut den 30 juni 2013.

| (2) | En ny ledamot bör därför utses. |
| --- | --- |

(2)

En ny ledamot bör därför utses.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

George PUFAN utnämns härmed till ledamot av revisionsrätten för perioden 1 juli 2013–30 juni 2019.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 25 juni 2013.

På rådets vägnar

E. GILMORE

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 12 juni 2013 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

---

Europeiska kommissionen

| 26.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/13

---

Eurons växelkurs (1)

25 juni 2013

2013/C 180/06

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3134 |
| JPY | japansk yen | 127,79 |
| DKK | dansk krona | 7,4593 |
| GBP | pund sterling | 0,84860 |
| SEK | svensk krona | 8,7683 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2268 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,9800 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,788 |
| HUF | ungersk forint | 296,85 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7019 |
| PLN | polsk zloty | 4,3190 |
| RON | rumänsk leu | 4,4697 |
| TRY | turkisk lira | 2,5315 |
| AUD | australisk dollar | 1,4156 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3770 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,1876 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6939 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6637 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 513,98 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,1090 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,0707 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4775 |
| IDR | indonesisk rupiah | 13 039,26 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,1799 |
| PHP | filippinsk peso | 56,825 |
| RUB | rysk rubel | 43,0380 |
| THB | thailändsk baht | 40,650 |
| BRL | brasiliansk real | 2,8989 |
| MXN | mexikansk peso | 17,2858 |
| INR | indisk rupie | 78,3770 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3134

JPY

japansk yen

127,79

DKK

dansk krona

7,4593

GBP

pund sterling

0,84860

SEK

svensk krona

8,7683

CHF

schweizisk franc

1,2268

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,9800

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,788

HUF

ungersk forint

296,85

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7019

PLN

polsk zloty

4,3190

RON

rumänsk leu

4,4697

TRY

turkisk lira

2,5315

AUD

australisk dollar

1,4156

CAD

kanadensisk dollar

1,3770

HKD

Hongkongdollar

10,1876

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6939

SGD

singaporiansk dollar

1,6637

KRW

sydkoreansk won

1 513,98

ZAR

sydafrikansk rand

13,1090

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,0707

HRK

kroatisk kuna

7,4775

IDR

indonesisk rupiah

13 039,26

MYR

malaysisk ringgit

4,1799

PHP

filippinsk peso

56,825

RUB

rysk rubel

43,0380

THB

thailändsk baht

40,650

BRL

brasiliansk real

2,8989

MXN

mexikansk peso

17,2858

INR

indisk rupie

78,3770

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 26.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/14

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Inbjudan att lämna anbud avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt

(Text av betydelse för EES)

2013/C 180/07

| Medlemsstat | Italien |
| --- | --- |
| Aktuell linje: | Alghero–Roma Fiumicino t/r |
| Avtalets giltighetstid | fr.o.m. den 27 oktober 2013 för en period på fyra år |
| Tidsfrist för inlämnande av anbud | 2 månader från dagen för offentliggörandet av detta meddelande |
| Adress där texten med inbjudan att lämna anbud, och all annan relevant information och/eller dokumentation om det offentliga anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten, kan erhållas. | Info:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Via XXIX Novembre 41 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| Tfn +39 0706067308 |
| Fax +39 0706067338 |
| E-post: trasp.osp@regione.sardegna.it |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| http://www.mit.gov.it |

Medlemsstat

Italien

Aktuell linje:

Alghero–Roma Fiumicino t/r

Avtalets giltighetstid

fr.o.m. den 27 oktober 2013 för en period på fyra år

Tidsfrist för inlämnande av anbud

2 månader från dagen för offentliggörandet av detta meddelande

Adress där texten med inbjudan att lämna anbud, och all annan relevant information och/eller dokumentation om det offentliga anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten, kan erhållas.

Info:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Via XXIX Novembre 41

09123 Cagliari CA

ITALIA

Tfn +39 0706067308

Fax +39 0706067338

E-post: trasp.osp@regione.sardegna.it

Internet: http://www.regione.sardegna.it

http://www.mit.gov.it

---

| 26.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/15

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Inbjudan att lämna anbud avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt

(Text av betydelse för EES)

2013/C 180/08

| Medlemsstat | Italien |
| --- | --- |
| Aktuell linje | Alghero–Milano Linate t/r |
| Avtalets giltighetstid | fr.o.m. den 27 oktober 2013 för en period på fyra år |
| Tidsfrist för inlämnande av anbud | 2 månader från dagen för offentliggörandet av detta meddelande |
| Adress där texten med inbjudan att lämna anbud, och all annan relevant information och/eller dokumentation om det offentliga anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten, kan erhållas | Info:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Via XXIX Novembre 41 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| Tfn +39 0706067308 |
| Fax +39 0706067338 |
| E-post: trasp.osp@regione.sardegna.it |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| http://www.mit.gov.it |

Medlemsstat

Italien

Aktuell linje

Alghero–Milano Linate t/r

Avtalets giltighetstid

fr.o.m. den 27 oktober 2013 för en period på fyra år

Tidsfrist för inlämnande av anbud

2 månader från dagen för offentliggörandet av detta meddelande

Adress där texten med inbjudan att lämna anbud, och all annan relevant information och/eller dokumentation om det offentliga anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten, kan erhållas

Info:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Via XXIX Novembre 41

09123 Cagliari CA

ITALIA

Tfn +39 0706067308

Fax +39 0706067338

E-post: trasp.osp@regione.sardegna.it

Internet: http://www.regione.sardegna.it

http://www.mit.gov.it

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 26.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/16

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines)

(Text av betydelse för EES)

2013/C 180/09

| 1. | Kommissionen mottog den 18 juni 2013 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken koncernen US Airways (US Airways Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 a i EG:s koncentrationsförordning slås samman med AMR Corporation (AMR, Förenta staterna). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 18 juni 2013 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken koncernen US Airways (US Airways Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 a i EG:s koncentrationsförordning slås samman med AMR Corporation (AMR, Förenta staterna).

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | US Airways: amerikanskt lufttrafikföretag som tillhandahåller regelbunden lufttrafik med transport av passagerare och gods, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

US Airways: amerikanskt lufttrafikföretag som tillhandahåller regelbunden lufttrafik med transport av passagerare och gods,

| — | AMR: lufttrafikföretag som tillhandahåller lufttransport av passagerare och gods under varumärket American Airlines. |
| --- | --- |

—

AMR: lufttrafikföretag som tillhandahåller lufttransport av passagerare och gods under varumärket American Airlines.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 26.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/17

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 180/10

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”PEMBROKESHIRE EARLIES”/”PEMBROKESHIRE EARLY POTATOES”

EG-nr: GB-PGI-0005-01087-29.01.2013

SGB ( X) SUB ( )

1.   Beteckning

”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Förenade kungariket

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.6. | Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade. |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade.

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” betecknar omogen potatis av arten Solanum tuberosum i familjen Solanaceae. Den ska vara satt, odlad och skördad i det avgränsade området, grevskapet Pembrokeshire i West Wales.

Potatisen är liten (15–70 mm i diameter) och har rund eller oval form, mjukt skal och karakteristisk stark och frisk, jordig och nötaktig smak och arom. Den har krämig textur och vit till ljusgul färg, som är jämn genom hela potatisen. Utsädesknölarna sätts från mitten av februari varje år (eller redan i slutet av januari på frostfri mark vid kusten), och potatisen skördas från början av maj till slutet av juli. Detta är mycket tidigare än i andra delar av Wales, eftersom det varmare klimatet och de bördiga, lättarbetade och självdränerande jordarna i det avgränsade området gör att risken för frost är mindre än på andra håll i Wales inland.

De unika egenskaperna hos ”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” härrör från det milda klimatet och de unika jordarna i Pembrokeshire, som gör att potatisen kan sättas, odlas och skördas tidigt på året. Den korta odlingssäsongen och färskheten ger den karakteristiska friska och ”jordiga” smaken av tidig potatis.

Potatisen säljs antingen i lösvikt eller i förpackningar med olika vikt beroende på kundernas efterfrågan.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early potatoes” ska sättas, odlas och skördas i det avgränsade området.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

—

3.7   Särskilda regler för märkning

På etiketten ska anges antingen ”Pembrokeshire Early Potatoes” eller ”Pembrokeshire Earlies”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Grevskapet Pembrokeshire i West Wales.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Grevskapet Pembrokeshire ligger i den västligaste delen av Wales och omges av havet på tre sidor. Pembrokeshire får del av den värme som genereras av havet, som värms upp av Nordatlantiska driften och Golfströmmen. Golfströmmen är en varm ström som gör att det är varmare på Storbritanniens västra kust än på den östra sidan. Havets värmande effekt och det jämna klimatet gör att jordarna i Pembrokeshire värms upp tidigare och att grevskapet lämpar sig för produktion av tidig potatis. Klimatets värmande effekt minimerar också risken för frost, vilket är mycket fördelaktigt när det gäller att undvika skador på den potatis som är under utveckling.

Anseendet för ”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” har sin grund i jordmånen och klimatet i det avgränsade området. Det är tack vare dessa mark- och klimatförhållanden som ”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” kan odlas och skördas tidigt på året. Den korta och tidiga odlingssäsongen ger en liten potatis med karakteristisk frisk, jordig och nötaktig smak och arom.

Geologiskt sett utgörs Pembrokeshire av oerhört gamla stenblock från den prekambriska och den yngre och äldre paleozoiska perioden, och dessa stenblock genererar särskilda jordar. Merparten av ”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” odlas i röd sandstensrik jord på sydsluttningar längs kusten, som är naturligt bördig, lättarbetad och självdränerande och snabbt värms upp på våren. Pembrokeshires tempererade klimat och bördiga jordar möjliggör en genomsnittlig odlingssäsong på nio månader – längre och tidigare än i andra grevskap i Wales. Marken är stenig, och medan större stenar kan avlägsnas för att minimera skador på knölarna bidrar de kvarvarande mindre stenarna till jordens uppvärmning genom att hålla kvar fältvärmen över natten.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” kännetecknas av och uppskattas för det karakteristiska utseendet och den särpräglade smaken. Anseendet och efterfrågan har sin grund i att det är den tidigaste potatis som går att få i Wales och i det karakteristiska utseendet och den särpräglade smaken och konsistensen.

Under markberedningen får mindre stenar vara kvar i marken för att underlätta uppvärmningen av jorden. När jordtemperaturen närmar sig 10 °C harvas jorden med en mekanisk harv så att den fördelas ytterligare och blir så fin och lättdränerad som möjligt. Jorden formas till grunda fåror och potatisen sätts för hand eller med maskin. För att åstadkomma en snabb tillväxt sätts utsädet på ett djup av omkring 75 mm med samma mängd jord under. Dessa grunda fåror möjliggör en snabbare uppvärmning av jorden och en snabb groning. ”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” är liten vid skörden, så fårorna måste vara grunda.

”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” är liten vid skörden, eftersom den skördas så tidigt. Den har karakteristisk frisk och stark, jordig och nötaktig smak och arom. Under de två första skördeveckorna är potatisens skal mjukt och ömtåligt och måste hanteras varsamt. Potatisen plockas för hand och säljs jordig för att minimera skada. I och med att säsongen fortskrider hårdnar potatisens skal tillräckligt för att möjliggöra försiktig maskinskörd, men eftersom potatisen är så mjuk måste maskinskörden alltid vara mycket varsam.

”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” är etablerad och allmänt erkänd av livsmedelsindustrin både i Storbritannien och resten av världen. Det är en kvalitetsprodukt som används av många stjärnkockar och gastronomer och regelbundet förekommer på deras menyer. Många namnkunniga restauratörer och jordbruksbaserade livsmedelsföretag har visat sin preferens för denna tidiga potatis.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Anseendet för och efterfrågan på ”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” har sin grund i att det är den tidigaste potatis som går att få i Wales och i den karakteristiska starka och friska, jordiga och nötaktiga smaken och aromen. Klimatet i det avgränsade området och de bördiga, lättarbetade, självdränerande, steniga jordarna gör att marken värms upp snabbare. Pembrokeshire har därför den tidigaste och längsta odlingssäsongen i Wales. Det gör att ”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” kan sättas, odlas och skördas tidigare än vad som är möjligt på andra håll i Wales inland. Eftersom ”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” kan skördas så tidigt skiljer sig dess organoleptiska egenskaper i kvalitetshänseende från de hos mogna knölar.

Odlare av ”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” har naturlig kunskap om lokala förhållanden och de särskilda färdigheter som krävs vid odling av denna tidiga potatis. Dessa färdigheter är specifika för området och grödan och har utvecklats under årens lopp och förts vidare från generation till generation. Markberedningen är väsentlig, och små stenar lämnas ofta kvar i marken för att underlätta uppvärmningen. Odlarnas kunskaper och erfarenhet krävs för att avgöra när den förgrodda potatisen befinner sig i det utvecklingsskede som är optimalt för sättning. För att avgöra när potatisen ska sättas för att ge största möjliga skörd krävs en ”känsla” och förståelse för en rad faktorer såsom markförhållanden, jordtemperatur och väder. När ”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” först skördas sker det dessutom för hand (och inte på mekanisk väg), och potatisen säljs jordig för att skydda det mjuka skalet.

Det avgränsade områdets historia är nära förknippad med tidig potatisodling och belyser den ekonomiska och kulturella betydelsen av ”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” för grevskapet Pembrokeshire. Redcliffe Salaman noterar i sin bok The History and Social influence of the potato att potatisodling var allmänt förekommande i Pembrokeshire redan 1776. Under andra världskriget odlades potatis på stora arealer i Pembrokeshire, och odlingen av tidig potatis i grevskapet behöll sin betydelse under hela 1950-talet och fram till våra dagar. En marknadsföringsgrupp för potatis från Pembrokeshire bildades på 1980-talet, och 1995 byggdes en bearbetningsanläggning som nu sorterar och bearbetar ”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” för ett flertal marknader.

”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” är känd för sin kvalitet och är etablerad och allmänt erkänd av livsmedelsindustrin lokalt i Pembrokeshire och även i Wales, Storbritannien och utomlands. Det är en kvalitetsprodukt som används av många stjärnkockar och gastronomer och regelbundet förekommer på deras menyer som en regional specialitet. Den kan serveras på ett antal olika sätt, men det populäraste är att koka den färsk och servera med smör. Namnkunniga restauratörer och jordbruksbaserade livsmedelsföretag har visat sin preferens för denna tidiga potatis.

Owen Hall, köksmästare på Wolfscastle Hotel, Pembrokeshire Wales

”... enligt min mening har ’Pembrokeshire Earlies’ en unik smak tack vare den bördiga jorden i Pembrokeshire.”

”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” tilldelades 2009 flera True Taste of Wales-priser.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/pembrokeshire-early-potatoes-pgi-120907.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Se fotnot 2.

---

| 26.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 180/21

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 180/11

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”CORDERO SEGUREÑO”

EG-nr: ES-PGI-0005-0871-01.04.2011

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Cordero Segureño”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.1. | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

Kött som saluförs i form av slaktkropp, halv slaktkropp, styckningsdelar med eller utan ben eller som enheter för försäljning till konsumenterna. Köttet kommer från lamm (av han- eller honkön) som avlats fram av baggar och tackor av rasen ”Segureña”.

Slaktkropparna har följande egenskaper:

| a) | Vikt för hela slaktkroppen, utan huvud och inälvor: 9–13 kg (efter nedkylning). |
| --- | --- |

a)

Vikt för hela slaktkroppen, utan huvud och inälvor: 9–13 kg (efter nedkylning).

| b) | Presentation: Den hela slaktkroppen utan huvud och inälvor ska ha beretts och avblodats på lämpligt sätt och vara felfri. Klassificering av slaktkroppen: klasserna B och C, högsta kvalitet enligt EU:s lagstiftning om klassificering av slaktkroppar av får (förordning (EG) nr 1249/2008). |
| --- | --- |

b)

Presentation: Den hela slaktkroppen utan huvud och inälvor ska ha beretts och avblodats på lämpligt sätt och vara felfri. Klassificering av slaktkroppen: klasserna B och C, högsta kvalitet enligt EU:s lagstiftning om klassificering av slaktkroppar av får (förordning (EG) nr 1249/2008).

| c) | Slaktkropparnas konformation: Motsvarande konformationsklasserna R och O enligt EU:s lagstiftning om klassificering av slaktkroppar av får (förordning (EG) nr 1249/2008). |
| --- | --- |

c)

Slaktkropparnas konformation: Motsvarande konformationsklasserna R och O enligt EU:s lagstiftning om klassificering av slaktkroppar av får (förordning (EG) nr 1249/2008).

| d) | Fett:






  — | Slaktkropparnas fettansättning: Värden mellan 2 och 3 enligt EU:s lagstiftning om klassificering av slaktkroppar av får (förordning (EG) nr 1249/2008). |
| --- | --- | --- |

d)

Fett:

—

Slaktkropparnas fettansättning: Värden mellan 2 och 3 enligt EU:s lagstiftning om klassificering av slaktkroppar av får (förordning (EG) nr 1249/2008).

| — | Fett vid njurbäcken: Värden mellan 1 och 2 för handjur och mellan 2 och 3 för hondjur enligt EU:s lagstiftning om klassificering av slaktkroppar av får (förordning (EG) nr 1249/2008). |
| --- | --- |

—

Fett vid njurbäcken: Värden mellan 1 och 2 för handjur och mellan 2 och 3 för hondjur enligt EU:s lagstiftning om klassificering av slaktkroppar av får (förordning (EG) nr 1249/2008).

| e) | Blekrosa till rosa kött. |
| --- | --- |

e)

Blekrosa till rosa kött.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Lammen föds fram till slakttillfället upp på tackmjölk kompletterat med fiberrika produkter och vegetabiliska kosttillskott.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Lammen föds och lever fram till slakttillfället i det avgränsade geografiska området. De får slaktas och/eller styckas vid vilket godkänt slakteri eller vilken godkänd styckningsanläggning som helst.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

—

3.7   Särskilda regler för märkning

Den skyddade geografiska beteckningen ”Cordero Segureño” inbegriper en logotyp eller ett särskiljande märke som gör det möjligt att identifiera samtliga skyddade produkter.

Det särskiljande märket för den skyddade geografiska beteckningen ”Cordero Segureño” anbringas, genom ett system för kontinuerlig märkning och med hjälp av outplånlig färg för livsmedelsbruk, från halsen till länden på vardera slaktkroppshalvan av de slaktkroppar som uppfyller de föreskrivna kraven. Slaktkropparna identifieras med hjälp av en numrerad etikett som placeras på någon av de bakre extremiteterna, där vikten ska framgå tillsammans med det särskiljande märket för den skyddade geografiska beteckningen.

Styckningsdelar ska identifieras eller märkas med hjälp av en numrerad etikett som är försedd med det särskiljande märket för den skyddade geografiska beteckningen ”Cordero Segureño”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det avgränsade geografiska området för den skyddade geografiska beteckningen (SGB) inom vilket fårrasen ”Segureño” traditionellt har fötts upp för produktionen av ”Cordero Segureño” ligger i de trakter där provinserna Albacete, Almería, Granada, Jaén och Murcia sammanstrålar på den östra sidan av bergskedjan Bética och kännetecknas av en lägsta höjd över havet på 500 m. Detta förhållande fungerar som avgränsande för området eftersom det på ett avgörande sätt inverkar på de jordbruks- och klimatmässiga egenskaperna och, följaktligen, på produktionssystemet. Området omfattar sammanlagt 144 kommuner i de ovannämnda provinserna Albacete, Almería, Granada, Jaén och Murcia. Nedan grupperas kommunerna per autonom region, provins och distrikt (comarca):

| | Den autonoma regionen Andalusien: | Provinsen Almería: distriktet Almanzora (13 kommuner), distriktet Alto Nacimiento (6 kommuner), distriktet Filabres-Alhamilla (8 kommuner), distriktet Los Vélez (4 kommuner). |
| --- | --- | --- |

Den autonoma regionen Andalusien:

Provinsen Almería: distriktet Almanzora (13 kommuner), distriktet Alto Nacimiento (6 kommuner), distriktet Filabres-Alhamilla (8 kommuner), distriktet Los Vélez (4 kommuner).

| | Provinsen Granada: distriktet Baza (8 kommuner), distriktet Guadix (33 kommuner), distriktet Huéscar (6 kommuner). |
| --- | --- |

Provinsen Granada: distriktet Baza (8 kommuner), distriktet Guadix (33 kommuner), distriktet Huéscar (6 kommuner).

| | Provinsen Jaén: distriktet El Condado (8 kommuner), distriktet La Loma y Las Villas (6 kommuner), distriktet Norte (3 kommuner), distriktet Sierra de Cazorla (9 kommuner), distriktet Sierra de Segura (13 kommuner). |
| --- | --- |

Provinsen Jaén: distriktet El Condado (8 kommuner), distriktet La Loma y Las Villas (6 kommuner), distriktet Norte (3 kommuner), distriktet Sierra de Cazorla (9 kommuner), distriktet Sierra de Segura (13 kommuner).

| | Den autonoma regionen Castilla-La Mancha
  Provinsen Albacete: distriktet Sierra Segura (10 kommuner), distriktet Sierra Alcaraz (12 kommuner). |
| --- | --- |

Den autonoma regionen Castilla-La Mancha

Provinsen Albacete: distriktet Sierra Segura (10 kommuner), distriktet Sierra Alcaraz (12 kommuner).

| | Den autonoma regionen Murcia:
  Provinsen Murcia: distriktet Noroeste (5 kommuner). |
| --- | --- |

Den autonoma regionen Murcia:

Provinsen Murcia: distriktet Noroeste (5 kommuner).

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Det vidsträckta bergiga och branta område där nämnda provinser sammanstrålar utgör produktionsområdet för fårboskapen av rasen ”Segureña”, från vilken de slaktkroppar som skyddas av den geografiska beteckningen erhålls. Det omfattar de områden där boskapen traditionellt betade för att utnyttja tillfälliga betesvallar. Detta område som, vilket nämndes ovan, kännetecknas av en höjd över havet på mer än 500 m uppvisar, om man ser till den naturliga miljön, enhetliga orografiska egenskaper och klimatmässiga förhållanden, samt gemensamma produktionsmetoder. Dessa präglas på ett avgörande sätt av denna höjd och spelar en grundläggande roll för uppnåendet av produktens kvalitetsnormer.

Det avgränsade geografiska området, såsom det definieras i ovanstående punkt, präglas av följande jordbruks- och klimatmässiga egenskaper:

| — | Vintertyp, enligt Papadakis jordbruks- och klimatmässiga klassificering: Ci (citrusfrukter), av (varm havre) eller Av (kall havre), vilket i siffror motsvarar följande: |
| --- | --- |

—

Vintertyp, enligt Papadakis jordbruks- och klimatmässiga klassificering: Ci (citrusfrukter), av (varm havre) eller Av (kall havre), vilket i siffror motsvarar följande:

| — | En genomsnittstemperatur för de allra lägsta temperaturerna under den kallaste månaden på mellan – 10 °C och 7 °C. |
| --- | --- |

—

En genomsnittstemperatur för de allra lägsta temperaturerna under den kallaste månaden på mellan – 10 °C och 7 °C.

| — | En genomsnittstemperatur för de högsta temperaturerna under den kallaste månaden på mellan 5 °C och 21 °C. |
| --- | --- |

—

En genomsnittstemperatur för de högsta temperaturerna under den kallaste månaden på mellan 5 °C och 21 °C.

| — | En torr eller arid period på 5 månader eller mindre. |
| --- | --- |

—

En torr eller arid period på 5 månader eller mindre.

| — | En period av kyla eller frost på 5 månader eller mer. |
| --- | --- |

—

En period av kyla eller frost på 5 månader eller mer.

Beträffande särdragen för den sydöstra delen av den iberiska halvön har produktionsområdets höga höjd gett upphov till särskilda, ytterst stränga jordbruks- och klimatmässiga förhållanden (motsvarande klimattypen Tierra Fría Baja enligt Papadakis klassifikation). Klimatet är typiskt kontinentalt, med kalla och stränga vintrar och varma och torra somrar. Temperaturvariationerna under en enskild dag kan vara mycket stora och nederbörden är sparsam och oregelbunden. Den agrologiska undermåligheten i de ofta skadade, bruna kalkjordarna sätter ramen för växtperioden på betesmarkerna, vilken begränsas till en kort tid om året. Dessutom är produktiviteten på dessa betesmarker låg.

De specifika jordbruks- och klimatmässiga förhållandena i det geografiska området medför således att det praktiskt taget bara är får, och närmare bestämt får av rasen ”Segureña”, som kan leva och vara produktiva under dessa förhållanden. Denna inhemska ras, som har sitt ursprung i området och som kännetecknas av stor tålighet, har genomgått en rad utvecklingssteg för att kunna anpassa sig till och överleva i denna branta och torftiga miljö.

På grund av områdets egenskaper har man varit tvungen att genom särskilda tillvägagångssätt anpassa produktionssystemet för fårrasen ”Segureña” efter de stränga förhållandena. Fåren föds upp enligt ett extensivt eller halvextensivt system. Det rör sig om en blandad driftmodell med får/naturligt bete och får/spannmål, inom ramen för vilken traditionella metoder utnyttjas. De vuxna djuren hålls kvar på betesmarkerna året om och tillbringar nätterna i fäbodar eller, i vissa fall, under bar himmel ute på fälten. Genom betningen kan den spontant växande inhemska vegetationen i området tas tillvara, liksom bete i form av skörderester efter spannmål och foderbaljväxter samt, emellanåt, permanent bevattnade gräsmarker, varigenom de möjligheter som erbjuder sig i produktionsområdet utnyttjas under var och en av årstiderna. Vid behov kan kosttillskott delas ut som ett komplement till betet. Ett begränsat antal företag bedriver alternerande beteshållning i ”transterminancia”-form (växling av betesområde över medelstora avstånd), som består i att göra långa förflyttningar med flockarna för att nå traditionella områden för tillfälligt bete, vilka ligger inom det geografiska området.

Detsamma gäller för det traditionella systemet för uppfödning av lamm, vars villkor också avgörs av nämnda jordbruks- och klimatmässiga förutsättningar och tillgången till lämpliga resurser för deras utfodring. Följaktligen måste lammen födas upp och utfodras genom permanent stallfodring, utan tackorna som fött dem, medan dessa är ute på bete. Dessa lamm föds fram till slakttillfället upp på tackmjölk, som i sin helhet avsätts för lammens uppfödning, kompletterat med fiberrika produkter och vegetabiliska kosttillskott. Denna komplettering av dieten innebär en stor ekonomisk utgift för producenterna i samband med lammens uppfödning, varför slaktkroppar av ”Cordero Segureño” erhålls från lamm med en låg levande vikt, vilket möjliggör en kompensation för nämnda utgift.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Det lammkött som skyddas av den skyddade geografiska beteckningen kommer från lamm (av han- eller honkön) som avlats fram av tackor och baggar som uteslutande tillhör fårrasen ”Segureña”.

Traditionellt ger dessa lamm mycket välformade slaktkroppar (konformationsklasserna R och O) med en vikt på mellan 9 och 13 kg och ett blekrosa eller rosa kött med en optimal fettansättning och fettinfiltration.

Köttet är saftigt och mört tack vare den karakteristiska fettinfiltrationen i dessa djurs muskler och fritt från fettlukt och fettsmak tack vare den låga slaktvikten.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Begäran om erkännande av ”Cordero Segureño” som skyddad geografisk beteckning motiveras av fårrasens specifika särdrag.

Man kan iaktta en viss tidig mognad vad gäller lammens tillväxt på grund av att dessa får livnära sig på all mjölk från tackorna, som i sin helhet avsätts för deras uppfödning, vilket i sin tur ger upphov till mycket välformade slaktkroppar samtidigt som lammens rasursprung är avgörande för denna konformation.

Olika faktorer som är nära förbundna med områdets jordbruks- och klimatmässiga förhållanden inverkar på färgen på kött från ”Cordero Segureño”. Bland dessa kan man nämna den obligatoriska permanenta stallfodringen av lammen och deras utfordring som baseras på modersmjölk och fiberrika produkter som inte kommer från bete. Detta leder till att slaktkropparna har låg vikt vid slakttillfället, vilket främjar en särskild typ av muskelfibrer som ger köttet en blekrosa eller rosa färg som är karakteristisk får denna fårras, samtidigt som köttet varken luktar eller smakar fett.

Detsamma gäller för den mängd och typ av fett som finns i slaktkropparna och köttet. På så vis varierar mängden fettansättning och fett vid njurbäckenet i slaktkropparna huvudsakligen i förhållande till dessas egen vikt. En ökad vikt hos slaktkroppen leder till en ökad fettansättningsgrad, vilket framträder ännu tydligare hos slaktkroppar från lamm av honkön. Ett annat förhållande som bör beaktas vad gäller typen av fett är att såväl fårrasen som den muskelfibertyp som finns i musklerna utgör en garanti för en optimal fettinfiltration i köttet, som därför är saftigt och mört.

Det är av denna anledning som fårrasen ”Segureña” huvudsakligen används för köttproduktion. Lamm av denna ras ger högavkastande slaktkroppar som, vid lammets optimala slaktvikt, har särskiljande egenskaper av hög kvalitet i förhållande till andra lamm i samma viktklass, och köttet från dessa lamm är särskilt uppskattat bland konsumenterna.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

http://www.magrama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/PLIEGO_IGP_cordero_segure%C3%B1o_11-10-12_tcm7-224398.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Se fotnot 2.

---