# Úřední věstník C 170/2013

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2013.170.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 170 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5615. června 2013 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2013.170.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 170

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5615. června 2013

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Evropská rada pro systémová rizika |
| 2013/C 170/01 | Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 4. dubna 2013 o průběžných cílech a nástrojích makroobezřetnostní politiky (ESRB/2013/1) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

2013/C 170/01

Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ze dne 4. dubna 2013 o průběžných cílech a nástrojích makroobezřetnostní politiky (ESRB/2013/1)

1

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2013/C 170/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV) (
  1
  ) | 20 |
| 2013/C 170/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) (
  1
  ) | 20 |
| 2013/C 170/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne) (
  1
  ) | 21 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2013/C 170/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV) (
  1
  )

1

20

2013/C 170/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) (
  1
  )

1

20

2013/C 170/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne) (
  1
  )

1

21

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2013/C 170/05 | Směnné kurzy vůči euru | 22 |
| 2013/C 170/06 | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 14. června 2013 o financování činností ve veterinární oblasti na rok 2013, které souvisejí s informační politikou Evropské unie, podporou mezinárodních organizací a některými nezbytnými opatřeními zajišťujícími provádění právních předpisů týkajících se potravin a krmiv a zdraví rostlin | 23 |
| 2013/C 170/07 | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 10. června 2013 o financování pracovního programu pro rok 2013, který se týká školení v oblasti bezpečnosti potravin a krmiv, zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin, v rámci programu Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin | 38 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2013/C 170/05

Směnné kurzy vůči euru

22

2013/C 170/06

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 14. června 2013 o financování činností ve veterinární oblasti na rok 2013, které souvisejí s informační politikou Evropské unie, podporou mezinárodních organizací a některými nezbytnými opatřeními zajišťujícími provádění právních předpisů týkajících se potravin a krmiv a zdraví rostlin

23

2013/C 170/07

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 10. června 2013 o financování pracovního programu pro rok 2013, který se týká školení v oblasti bezpečnosti potravin a krmiv, zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin, v rámci programu Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin

38

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2013/C 170/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 43 |
| 2013/C 170/09 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 44 |
| 2013/C 170/10 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  ) | 45 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2013/C 170/11 | Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 46 |
| 2013/C 170/12 | Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 51 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2013/C 170/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

43

2013/C 170/09

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

44

2013/C 170/10

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  )

1

45

JINÉ AKTY

Evropská komise

2013/C 170/11

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

46

2013/C 170/12

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

51

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2013/C 170/13 | Oprava výzvy k vyjádření zájmu o členství ve vědeckých komisích Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (Parma, Itálie) – Ref.: EFSA/E/2013/001 (Úř. věst. C 107 ze dne 13.4.2013) | 55 |

Opravy

2013/C 170/13

Oprava výzvy k vyjádření zájmu o členství ve vědeckých komisích Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (Parma, Itálie) – Ref.: EFSA/E/2013/001 (Úř. věst. C 107 ze dne 13.4.2013)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

| 15.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/1

---

DOPORUČENÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 4. dubna 2013

o průběžných cílech a nástrojích makroobezřetnostní politiky

(ESRB/2013/1)

2013/C 170/01

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. b), d) a f) a články 16 až 18 tohoto nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na čl. 15 odst. 3 písm. e) a články 18 až 20 tohoto rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Finanční stabilita je předpokladem pro to, aby finanční systém mohl poskytovat úvěry, a tím podporoval udržitelný hospodářský růst. Finanční krize jednoznačně odhalila, že je nezbytné, aby existoval makroobezřetnostní dohled, který zmírní systémové riziko ve finančním systému nebo tomuto riziko zabrání. Cílem tohoto doporučení je uskutečnit další krok nezbytný na cestě k funkčnímu makroobezřetnostnímu dohledu. |
| --- | --- |

(1)

Finanční stabilita je předpokladem pro to, aby finanční systém mohl poskytovat úvěry, a tím podporoval udržitelný hospodářský růst. Finanční krize jednoznačně odhalila, že je nezbytné, aby existoval makroobezřetnostní dohled, který zmírní systémové riziko ve finančním systému nebo tomuto riziko zabrání. Cílem tohoto doporučení je uskutečnit další krok nezbytný na cestě k funkčnímu makroobezřetnostnímu dohledu.

| (2) | Odolnost vůči systémovým rizikům v Unii závisí na tom, aby byl vedle mikroobezřetnostního dohledu zaveden i spolehlivý rámec makroobezřetnostní politiky. Toto doporučení vychází z doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/3 ze dne 22. prosince 2011 o makroobezřetnostním mandátu vnitrostátních orgánů (3) a rozpracovává průběžné cíle a nástroje makroobezřetnostní politiky. |
| --- | --- |

(2)

Odolnost vůči systémovým rizikům v Unii závisí na tom, aby byl vedle mikroobezřetnostního dohledu zaveden i spolehlivý rámec makroobezřetnostní politiky. Toto doporučení vychází z doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/3 ze dne 22. prosince 2011 o makroobezřetnostním mandátu vnitrostátních orgánů (3) a rozpracovává průběžné cíle a nástroje makroobezřetnostní politiky.

| (3) | Doporučení ESRB/2011/3 vyžaduje, aby členské státy určily orgán, kterému se svěřuje provádění makroobezřetnostní politiky. Obdobně i navrhovaný nový rámec, který stanoví obezřetnostní požadavky pro úvěrové instituce (dále jen „rámec CRD IV/CRR“), vyžaduje, aby členské státy zřídily pověřený orgán, který bude odpovídat za provedení opatření, jež jsou nezbytná k zabránění systémovému riziku nebo makroobezřetnostním rizikům, která ohrožují finanční stabilitu na vnitrostátní úrovni, či jejich zmírnění (4). |
| --- | --- |

(3)

Doporučení ESRB/2011/3 vyžaduje, aby členské státy určily orgán, kterému se svěřuje provádění makroobezřetnostní politiky. Obdobně i navrhovaný nový rámec, který stanoví obezřetnostní požadavky pro úvěrové instituce (dále jen „rámec CRD IV/CRR“), vyžaduje, aby členské státy zřídily pověřený orgán, který bude odpovídat za provedení opatření, jež jsou nezbytná k zabránění systémovému riziku nebo makroobezřetnostním rizikům, která ohrožují finanční stabilitu na vnitrostátní úrovni, či jejich zmírnění (4).

| (4) | Konečným cílem makroobezřetnostní politiky je přispět k zajištění stability finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním odolnosti finančního systému a omezováním nárůstu systémových rizik, a tím zaručit, že finanční sektor bude v udržitelné míře přispívat k hospodářskému růstu. Doporučení ESRB/2011/3 se o určení průběžných cílů zmiňuje jako o provozních specifikacích konečného cíle. Určení průběžných cílů vede k tomu, že makroobezřetnostní politika získává na funkčnosti, transparentnosti a odpovědnosti, jakož i vytváří ekonomický základ pro výběr nástrojů. |
| --- | --- |

(4)

Konečným cílem makroobezřetnostní politiky je přispět k zajištění stability finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním odolnosti finančního systému a omezováním nárůstu systémových rizik, a tím zaručit, že finanční sektor bude v udržitelné míře přispívat k hospodářskému růstu. Doporučení ESRB/2011/3 se o určení průběžných cílů zmiňuje jako o provozních specifikacích konečného cíle. Určení průběžných cílů vede k tomu, že makroobezřetnostní politika získává na funkčnosti, transparentnosti a odpovědnosti, jakož i vytváří ekonomický základ pro výběr nástrojů.

| (5) | Účinnost makroobezřetnostní politiky v Unii kromě toho závisí na zavedení souboru makroobezřetnostních nástrojů, které by měly příslušné makroobezřetnostní orgány účinně používat, přičemž by jim jako vodítko měl sloužit soubor ukazatelů spolu s odbornými posudky. Makroobezřetnostní orgány by měly přímo ovládat či by měly mít pravomoc doporučit nezbytné makroobezřetnostní nástroje, a to jeden či více nástrojů pro každý průběžný cíl makroobezřetnostní politiky. Nástroje používané ke zpřísnění přístupu makroobezřetnostní politiky budou zmírněny, pokud se má za to, že je to vhodné ke stabilizaci finančního cyklu. Makroobezřetnostní nástroje by mohly být používány na široké či cílené kategorie expozic, přičemž cílené kategorie expozic zahrnují například expozice vůči určitým cizím měnám. |
| --- | --- |

(5)

Účinnost makroobezřetnostní politiky v Unii kromě toho závisí na zavedení souboru makroobezřetnostních nástrojů, které by měly příslušné makroobezřetnostní orgány účinně používat, přičemž by jim jako vodítko měl sloužit soubor ukazatelů spolu s odbornými posudky. Makroobezřetnostní orgány by měly přímo ovládat či by měly mít pravomoc doporučit nezbytné makroobezřetnostní nástroje, a to jeden či více nástrojů pro každý průběžný cíl makroobezřetnostní politiky. Nástroje používané ke zpřísnění přístupu makroobezřetnostní politiky budou zmírněny, pokud se má za to, že je to vhodné ke stabilizaci finančního cyklu. Makroobezřetnostní nástroje by mohly být používány na široké či cílené kategorie expozic, přičemž cílené kategorie expozic zahrnují například expozice vůči určitým cizím měnám.

| (6) | Ve svém dopise Radě, Evropské komisi a Evropskému parlamentu ze dne 29. března 2012 vyjádřila Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) svoje stanovisko ke způsobilosti makroobezřetnostních orgánů provádět makroobezřetnostní nástroje ve smyslu rámce CRD IV/CRR. ESRB zejména zdůraznila, že makroobezřetnostní orgány na úrovni členských států i na úrovni Unie musí mít možnost dočasně zpřísnit nastavení různých požadavků I. pilíře a vyžadovat předání dalších údajů. Tyto požadavky zahrnují souhrnné kapitálové úrovně, požadavky na likviditu a omezení velkých expozic a pákového efektu, jakož i kapitálové požadavky zaměřené na jednotlivé sektory či kapitálové požadavky, které se zabývají určitými zranitelnými místy v různých částech bankovních rozvah. |
| --- | --- |

(6)

Ve svém dopise Radě, Evropské komisi a Evropskému parlamentu ze dne 29. března 2012 vyjádřila Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) svoje stanovisko ke způsobilosti makroobezřetnostních orgánů provádět makroobezřetnostní nástroje ve smyslu rámce CRD IV/CRR. ESRB zejména zdůraznila, že makroobezřetnostní orgány na úrovni členských států i na úrovni Unie musí mít možnost dočasně zpřísnit nastavení různých požadavků I. pilíře a vyžadovat předání dalších údajů. Tyto požadavky zahrnují souhrnné kapitálové úrovně, požadavky na likviditu a omezení velkých expozic a pákového efektu, jakož i kapitálové požadavky zaměřené na jednotlivé sektory či kapitálové požadavky, které se zabývají určitými zranitelnými místy v různých částech bankovních rozvah.

| (7) | Rámec CRD IV/CRR, jenž má zejména mikroobezřetnostní zaměření, rovněž předpokládá, že odpovídající makroobezřetnostní orgán bude moci za určitých podmínek použít soubor makroobezřetnostních nástrojů. Toto doporučení navrhuje orientační seznam nástrojů, který zahrnuje i nástroje, jež předpokládá rámec CRD IV/CRR; tyto nástroje by členské státy mohly svěřit makroobezřetnostním orgánům s cílem plnit určené průběžné cíle, aniž by členské státy omezovaly při používání dalších nástrojů. |
| --- | --- |

(7)

Rámec CRD IV/CRR, jenž má zejména mikroobezřetnostní zaměření, rovněž předpokládá, že odpovídající makroobezřetnostní orgán bude moci za určitých podmínek použít soubor makroobezřetnostních nástrojů. Toto doporučení navrhuje orientační seznam nástrojů, který zahrnuje i nástroje, jež předpokládá rámec CRD IV/CRR; tyto nástroje by členské státy mohly svěřit makroobezřetnostním orgánům s cílem plnit určené průběžné cíle, aniž by členské státy omezovaly při používání dalších nástrojů.

| (8) | Makroobezřetnostní orgány by dále měly vyvinout celkovou strategii pro používání makroobezřetnostních nástrojů s cílem podporovat rozhodování, komunikaci a odpovědnost makroobezřetnostní politiky. |
| --- | --- |

(8)

Makroobezřetnostní orgány by dále měly vyvinout celkovou strategii pro používání makroobezřetnostních nástrojů s cílem podporovat rozhodování, komunikaci a odpovědnost makroobezřetnostní politiky.

| (9) | Účinnost makroobezřetnostní politiky rovněž závisí na koordinaci mezi členskými státy, pokud se týká používání makroobezřetnostních nástrojů na vnitrostátní úrovni. I když makroobezřetnostní politika bude mít v obecné rovině zásadně pozitivní účinek ve směru přeshraničních dopadů, mohou příležitostně nastat i negativní přeshraniční dopady. Makroobezřetnostní orgány by měly posoudit závažnost čistého účinku těchto pozitivních a negativních dopadů, a to i v zájmu zachování jednotného trhu. ESRB zváží případné přeshraniční dopady makroobezřetnostní politiky a za účelem řešení těchto otázek a aniž by byla dotčena příslušná ustanovení práva Unie, podpoří vhodný koordinační rámec. |
| --- | --- |

(9)

Účinnost makroobezřetnostní politiky rovněž závisí na koordinaci mezi členskými státy, pokud se týká používání makroobezřetnostních nástrojů na vnitrostátní úrovni. I když makroobezřetnostní politika bude mít v obecné rovině zásadně pozitivní účinek ve směru přeshraničních dopadů, mohou příležitostně nastat i negativní přeshraniční dopady. Makroobezřetnostní orgány by měly posoudit závažnost čistého účinku těchto pozitivních a negativních dopadů, a to i v zájmu zachování jednotného trhu. ESRB zváží případné přeshraniční dopady makroobezřetnostní politiky a za účelem řešení těchto otázek a aniž by byla dotčena příslušná ustanovení práva Unie, podpoří vhodný koordinační rámec.

| (10) | Na základě poznatků orgánů o účinnosti různých makroobezřetnostních nástrojů mohou být průběžné cíle nebo makroobezřetnostní nástroje průběžně upravovány, a to i s ohledem na případná nová rizika ve vztahu k finanční stabilitě. K tomu je třeba pravidelné hodnocení přiměřenosti určených průběžných cílů a makroobezřetnostních nástrojů. |
| --- | --- |

(10)

Na základě poznatků orgánů o účinnosti různých makroobezřetnostních nástrojů mohou být průběžné cíle nebo makroobezřetnostní nástroje průběžně upravovány, a to i s ohledem na případná nová rizika ve vztahu k finanční stabilitě. K tomu je třeba pravidelné hodnocení přiměřenosti určených průběžných cílů a makroobezřetnostních nástrojů.

| (11) | Stávající a navrhovaný právní rámec Unie je charakterizován složitým a různorodým souborem makroobezřetnostních ustanovení, jimž by velmi prospělo, pokud by v budoucích změnách došlo k zjednodušení a zavedení celkového souladu. Unijní instituce by rovněž mohly zvážit, zda makroobezřetnostní nástroje nezavést i do právních předpisů, které mají dopad na oblasti finančního sektoru jiné než bankovnictví. |
| --- | --- |

(11)

Stávající a navrhovaný právní rámec Unie je charakterizován složitým a různorodým souborem makroobezřetnostních ustanovení, jimž by velmi prospělo, pokud by v budoucích změnách došlo k zjednodušení a zavedení celkového souladu. Unijní instituce by rovněž mohly zvážit, zda makroobezřetnostní nástroje nezavést i do právních předpisů, které mají dopad na oblasti finančního sektoru jiné než bankovnictví.

| (12) | S cílem dosáhnout konzistentního používání makroobezřetnostních nástrojů a zajistit makroobezřetnostní dohled v celé Unii by ESRB mohla zvážit, zda by její doporučení neměla být v budoucnu určena makroobezřetnostním orgánům, jimž by napomáhala při používání makroobezřetnostních nástrojů. |
| --- | --- |

(12)

S cílem dosáhnout konzistentního používání makroobezřetnostních nástrojů a zajistit makroobezřetnostní dohled v celé Unii by ESRB mohla zvážit, zda by její doporučení neměla být v budoucnu určena makroobezřetnostním orgánům, jimž by napomáhala při používání makroobezřetnostních nástrojů.

| (13) | Tvůrci politik v Evropě i mimo ni posuzují výhody a nevýhody ještě většího souboru možných nástrojů k zabránění systémovým rizikům či jejich zmírnění, jakož i legislativních reforem s cílem omezit rizika ve finančním systému. ESRB bude i nadále analyzovat účinnost a hospodárnost jiných nástrojů, které jsou jako součást rámce makroobezřetnostní politiky předmětem diskuse. |
| --- | --- |

(13)

Tvůrci politik v Evropě i mimo ni posuzují výhody a nevýhody ještě většího souboru možných nástrojů k zabránění systémovým rizikům či jejich zmírnění, jakož i legislativních reforem s cílem omezit rizika ve finančním systému. ESRB bude i nadále analyzovat účinnost a hospodárnost jiných nástrojů, které jsou jako součást rámce makroobezřetnostní politiky předmětem diskuse.

| (14) | Návrh nařízení Rady, kterým se zřizuje jednotný mechanismus dohledu (5), na němž se Rada usnesla dne 12. prosince 2012, Evropské centrální bance (ECB) svěřuje pravomoc v případě potřeby uplatňovat vyšší požadavky na kapitálové rezervy, než jsou požadavky uplatňované příslušnými či určenými orgány zúčastněných členských států, a uplatňovat přísnější opatření zaměřená na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik v souladu s postupy vymezenými v rámci CRD IV/CRR a v případech konkrétně stanovených v příslušných právních předpisech Unie. Cílem ESRB je spolupracovat s ECB a příslušnými vnitrostátními orgány, které tvoří jednotný mechanismus dohledu, jakož i spolupracovat s evropskými orgány dohledu a ostatními členy ESRB za účelem provádění konzistentního souboru makroobezřetnostních politik v rámci Unie. |
| --- | --- |

(14)

Návrh nařízení Rady, kterým se zřizuje jednotný mechanismus dohledu (5), na němž se Rada usnesla dne 12. prosince 2012, Evropské centrální bance (ECB) svěřuje pravomoc v případě potřeby uplatňovat vyšší požadavky na kapitálové rezervy, než jsou požadavky uplatňované příslušnými či určenými orgány zúčastněných členských států, a uplatňovat přísnější opatření zaměřená na řešení systémových nebo makroobezřetnostních rizik v souladu s postupy vymezenými v rámci CRD IV/CRR a v případech konkrétně stanovených v příslušných právních předpisech Unie. Cílem ESRB je spolupracovat s ECB a příslušnými vnitrostátními orgány, které tvoří jednotný mechanismus dohledu, jakož i spolupracovat s evropskými orgány dohledu a ostatními členy ESRB za účelem provádění konzistentního souboru makroobezřetnostních politik v rámci Unie.

| (15) | Tímto doporučením není dotčen mandát centrálních bank v Unii k provádění měnové politiky ani jejich úloha v oblasti dohledu nad platebními, zúčtovacími a vypořádacími infrastrukturami. |
| --- | --- |

(15)

Tímto doporučením není dotčen mandát centrálních bank v Unii k provádění měnové politiky ani jejich úloha v oblasti dohledu nad platebními, zúčtovacími a vypořádacími infrastrukturami.

| (16) | Doporučení ESRB se zveřejňují poté, co generální rada o svém záměru je zveřejnit informovala Radu a dala jí příležitost se k tomuto záměru vyjádřit, |
| --- | --- |

(16)

Doporučení ESRB se zveřejňují poté, co generální rada o svém záměru je zveřejnit informovala Radu a dala jí příležitost se k tomuto záměru vyjádřit,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

ODDÍL 1

DOPORUČENÍ

Doporučení A –   Definice průběžných cílů

Doporučuje se, aby makroobezřetnostní orgány:

| 1) | vymezily a sledovaly průběžné cíle makroobezřetnostní politiky pro svůj příslušný vnitrostátní finanční systém jako celek. Tyto průběžné cíle by měly představovat provozní specifikace konečného cíle makroobezřetnostní politiky, jímž je přispět k zabezpečení finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním odolnosti finančního systému a omezováním nárůstu systémových rizik, a tím zaručit, že finanční sektor bude v udržitelné míře přispívat k hospodářskému růstu. To mimo jiné zahrnuje zmírnění nástrojů, které byly dříve používány k zpřísnění přístupu makroobezřetnostní politiky; |
| --- | --- |

1)

vymezily a sledovaly průběžné cíle makroobezřetnostní politiky pro svůj příslušný vnitrostátní finanční systém jako celek. Tyto průběžné cíle by měly představovat provozní specifikace konečného cíle makroobezřetnostní politiky, jímž je přispět k zabezpečení finančního systému jako celku, mimo jiné posilováním odolnosti finančního systému a omezováním nárůstu systémových rizik, a tím zaručit, že finanční sektor bude v udržitelné míře přispívat k hospodářskému růstu. To mimo jiné zahrnuje zmírnění nástrojů, které byly dříve používány k zpřísnění přístupu makroobezřetnostní politiky;

| 2) | mezi tyto průběžné cíle by mělo náležet:






  a) | zmírnit a vyloučit nadměrný růst úvěrů a finanční páky; |
| --- | --- | --- |

2)

mezi tyto průběžné cíle by mělo náležet:

a)

zmírnit a vyloučit nadměrný růst úvěrů a finanční páky;

| b) | zmírnit a vyloučit nadměrný nesoulad splatností a nedostatek likvidity na trhu; |
| --- | --- |

b)

zmírnit a vyloučit nadměrný nesoulad splatností a nedostatek likvidity na trhu;

| c) | omezit koncentrace přímých a nepřímých expozic; |
| --- | --- |

c)

omezit koncentrace přímých a nepřímých expozic;

| d) | omezit systémový dopad nedostatečně sladěných pobídek s cílem snížit morální hazard; |
| --- | --- |

d)

omezit systémový dopad nedostatečně sladěných pobídek s cílem snížit morální hazard;

| e) | posílit odolnost finančních infrastruktur; |
| --- | --- |

e)

posílit odolnost finančních infrastruktur;

| 3) | na základě hlavních tržních selhání a konkrétních strukturálních charakteristik finančního systému dané země a/nebo Unie, jež by mohly způsobovat systémové riziko, vyhodnocovaly potřebu určení dalších průběžných cílů. |
| --- | --- |

3)

na základě hlavních tržních selhání a konkrétních strukturálních charakteristik finančního systému dané země a/nebo Unie, jež by mohly způsobovat systémové riziko, vyhodnocovaly potřebu určení dalších průběžných cílů.

Doporučení B –   Výběr makroobezřetnostních nástrojů

Doporučuje se, aby členské státy:

| 1) | ve spolupráci s makroobezřetnostními orgány hodnotily, zda makroobezřetnostní nástroje, které přímo ovládají či mají pravomoc doporučit makroobezřetnostní orgány, postačují k účinnému a hospodárnému plnění konečného cíle makroobezřetnostní politiky, který je určen v doporučení ESRB/2011/3, jakož i průběžných cílů vymezených v souladu s doporučením A. Toto hodnocení by mělo zohledňovat skutečnost, že makroobezřetnostní orgány by měly přímo ovládat či by měly mít pravomoc doporučit alespoň jeden makroobezřetnostní nástroj pro každý průběžný cíl makroobezřetnostní politiky, i když může být zapotřebí více než jednoho nástroje; |
| --- | --- |

1)

ve spolupráci s makroobezřetnostními orgány hodnotily, zda makroobezřetnostní nástroje, které přímo ovládají či mají pravomoc doporučit makroobezřetnostní orgány, postačují k účinnému a hospodárnému plnění konečného cíle makroobezřetnostní politiky, který je určen v doporučení ESRB/2011/3, jakož i průběžných cílů vymezených v souladu s doporučením A. Toto hodnocení by mělo zohledňovat skutečnost, že makroobezřetnostní orgány by měly přímo ovládat či by měly mít pravomoc doporučit alespoň jeden makroobezřetnostní nástroj pro každý průběžný cíl makroobezřetnostní politiky, i když může být zapotřebí více než jednoho nástroje;

| 2) | pokud toto hodnocení ukáže, že dostupné nástroje nepostačují, ve spolupráci s vnitrostátními makroobezřetnostními orgány zvážily, zda by makroobezřetnostní orgány neměly přímo ovládat či mít pravomoc doporučit další makroobezřetnostní nástroje. Za tímto účelem se k uvážení předkládá orientační seznam nástrojů uvedený níže v tabulce 1:

  Tabulka 1


  Orientační seznam makroobezřetnostních nástrojů

  1.   Zmírnit a vyloučit nadměrný růst úvěrů a finanční páky

  Proticyklická kapitálová rezerva
  Sektorální kapitálové požadavky (včetně požadavků v rámci finančního systému)
  Makroobezřetnostní pákový poměr
  Požadavky na poměr hodnoty úvěru k hodnotě zajištění (LTV)
  Požadavky na poměr hodnoty úvěru k příjmům / dluhu (dluhové služby) k příjmům (LTI)
  2.   Zmírnit a vyloučit nadměrný nesoulad splatností a nedostatek likvidity na trhu

  Makroobezřetnostní úprava ukazatele likvidity (např. ukazatel krytí likviditou)
  Makroobezřetnostní omezení zdrojů financování (např. ukazatel čistého stabilního financování)
  Makroobezřetnostní nevážené omezení méně stabilního financování (např. poměr úvěrů k vkladům)
  Požadavky na marže a srážky
  3.   Omezit koncentrace přímých a nepřímých expozic

  Omezení velkých expozic
  Požadavek zúčtování prostřednictvím ústředních protistran
  4.   Omezit systémový dopad nedostatečně sladěných pobídek s cílem snížit morální hazard

  Kapitálové přirážky SIFI
  5.   Posílit odolnost finančních infrastruktur

  Požadavky na marže a srážky při zúčtování prostřednictvím ústředních protistran
  Vyšší míra vykazování
  Kapitálová rezerva pro strukturální systémové riziko |
| --- | --- |

2)

pokud toto hodnocení ukáže, že dostupné nástroje nepostačují, ve spolupráci s vnitrostátními makroobezřetnostními orgány zvážily, zda by makroobezřetnostní orgány neměly přímo ovládat či mít pravomoc doporučit další makroobezřetnostní nástroje. Za tímto účelem se k uvážení předkládá orientační seznam nástrojů uvedený níže v tabulce 1:

Tabulka 1

Orientační seznam makroobezřetnostních nástrojů

1.   Zmírnit a vyloučit nadměrný růst úvěrů a finanční páky

Proticyklická kapitálová rezerva

Sektorální kapitálové požadavky (včetně požadavků v rámci finančního systému)

Makroobezřetnostní pákový poměr

Požadavky na poměr hodnoty úvěru k hodnotě zajištění (LTV)

Požadavky na poměr hodnoty úvěru k příjmům / dluhu (dluhové služby) k příjmům (LTI)

2.   Zmírnit a vyloučit nadměrný nesoulad splatností a nedostatek likvidity na trhu

Makroobezřetnostní úprava ukazatele likvidity (např. ukazatel krytí likviditou)

Makroobezřetnostní omezení zdrojů financování (např. ukazatel čistého stabilního financování)

Makroobezřetnostní nevážené omezení méně stabilního financování (např. poměr úvěrů k vkladům)

Požadavky na marže a srážky

3.   Omezit koncentrace přímých a nepřímých expozic

Omezení velkých expozic

Požadavek zúčtování prostřednictvím ústředních protistran

4.   Omezit systémový dopad nedostatečně sladěných pobídek s cílem snížit morální hazard

Kapitálové přirážky SIFI

5.   Posílit odolnost finančních infrastruktur

Požadavky na marže a srážky při zúčtování prostřednictvím ústředních protistran

Vyšší míra vykazování

Kapitálová rezerva pro strukturální systémové riziko

| 3) | v souladu s odstavci 1 a 2 vybraly jakékoli další makroobezřetnostní nástroje, přičemž zohlední:






  a) | jejich účinnost a hospodárnost při dosahování každého průběžného cíle v jejich příslušných jurisdikcích v souladu s doporučením A; |
| --- | --- | --- |

3)

v souladu s odstavci 1 a 2 vybraly jakékoli další makroobezřetnostní nástroje, přičemž zohlední:

a)

jejich účinnost a hospodárnost při dosahování každého průběžného cíle v jejich příslušných jurisdikcích v souladu s doporučením A;

| b) | jejich schopnost řešit strukturální a cyklickou dimenzi systémových rizik v jejich příslušných jurisdikcích; |
| --- | --- |

b)

jejich schopnost řešit strukturální a cyklickou dimenzi systémových rizik v jejich příslušných jurisdikcích;

| 4) | v návaznosti na výběr makroobezřetnostních nástrojů zajistily, aby se makroobezřetnostní orgány zapojily do vytváření a přispívaly k vnitrostátnímu provádění:






  a) | režimů ozdravných postupů a řešení problémů bankovních a nebankovních finančních institucí; |
| --- | --- | --- |

4)

v návaznosti na výběr makroobezřetnostních nástrojů zajistily, aby se makroobezřetnostní orgány zapojily do vytváření a přispívaly k vnitrostátnímu provádění:

a)

režimů ozdravných postupů a řešení problémů bankovních a nebankovních finančních institucí;

| b) | systémů pojištění vkladů; |
| --- | --- |

b)

systémů pojištění vkladů;

| 5) | zavedly právní rámec, který makroobezřetnostním orgánům umožní přímo ovládat či jim dá pravomoc doporučovat makroobezřetnostní nástroje vybrané na základě tohoto doporučení. |
| --- | --- |

5)

zavedly právní rámec, který makroobezřetnostním orgánům umožní přímo ovládat či jim dá pravomoc doporučovat makroobezřetnostní nástroje vybrané na základě tohoto doporučení.

Doporučení C –   Strategie

Doporučuje se, aby makroobezřetnostní orgány:

| 1) | vymezily strategii, která






  a) | spojí konečný cíl makroobezřetnostní politiky s průběžnými cíli a makroobezřetnostními nástroji, které makroobezřetnostní orgány přímo ovládají nebo mají pravomoc doporučovat; |
| --- | --- | --- |

1)

vymezily strategii, která

a)

spojí konečný cíl makroobezřetnostní politiky s průběžnými cíli a makroobezřetnostními nástroji, které makroobezřetnostní orgány přímo ovládají nebo mají pravomoc doporučovat;

| b) | zavede pevný rámec pro používání nástrojů, které makroobezřetnostní orgány přímo ovládají nebo mají pravomoc doporučovat za účelem plnění konečného cíle a průběžných cílů makroobezřetnostní politiky. To by mělo zahrnovat vhodné ukazatele s cílem sledovat vznik systémových rizik a být vodítkem při rozhodování o použití, deaktivaci či nastavení časově proměnlivých makroobezřetnostních nástrojů, jakož i vhodný mechanismus koordinace s příslušnými orgány na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

b)

zavede pevný rámec pro používání nástrojů, které makroobezřetnostní orgány přímo ovládají nebo mají pravomoc doporučovat za účelem plnění konečného cíle a průběžných cílů makroobezřetnostní politiky. To by mělo zahrnovat vhodné ukazatele s cílem sledovat vznik systémových rizik a být vodítkem při rozhodování o použití, deaktivaci či nastavení časově proměnlivých makroobezřetnostních nástrojů, jakož i vhodný mechanismus koordinace s příslušnými orgány na vnitrostátní úrovni;

| c) | podporuje transparentnost a odpovědnost makroobezřetnostní politiky; |
| --- | --- |

c)

podporuje transparentnost a odpovědnost makroobezřetnostní politiky;

| 2) | s cílem posílit strategii makroobezřetnostní politiky provedly na základě praktického používání makroobezřetnostních nástrojů další analýzu týkající se i těchto záležitostí:






  a) | nástrojů nezavedených v právních předpisech Unie, například požadavků na poměr hodnoty úvěru k hodnotě zajištění a požadavků na poměr hodnoty úvěru k příjmům, a nástrojů ke zmírnění a vyloučení nadměrného nesouladu splatností a nedostatku likvidity na trhu; |
| --- | --- | --- |

2)

s cílem posílit strategii makroobezřetnostní politiky provedly na základě praktického používání makroobezřetnostních nástrojů další analýzu týkající se i těchto záležitostí:

a)

nástrojů nezavedených v právních předpisech Unie, například požadavků na poměr hodnoty úvěru k hodnotě zajištění a požadavků na poměr hodnoty úvěru k příjmům, a nástrojů ke zmírnění a vyloučení nadměrného nesouladu splatností a nedostatku likvidity na trhu;

| b) | transmisního mechanismu nástrojů, jakož i určení ukazatelů, které mohou být podkladem pro rozhodování ohledně použití, deaktivace či nastavení těchto nástrojů. |
| --- | --- |

b)

transmisního mechanismu nástrojů, jakož i určení ukazatelů, které mohou být podkladem pro rozhodování ohledně použití, deaktivace či nastavení těchto nástrojů.

| 3) | aniž by byla dotčena příslušná ustanovení právních předpisů Unie, informovat ESRB před použitím makroobezřetnostních nástrojů na vnitrostátní úrovni, pokud lze očekávat významné přeshraniční účinky na jiné členské státy či jednotný trh. |
| --- | --- |

3)

aniž by byla dotčena příslušná ustanovení právních předpisů Unie, informovat ESRB před použitím makroobezřetnostních nástrojů na vnitrostátní úrovni, pokud lze očekávat významné přeshraniční účinky na jiné členské státy či jednotný trh.

Doporučení D –   Pravidelné hodnocení průběžných cílů a nástrojů

Doporučuje se, aby makroobezřetnostní orgány:

| 1) | s ohledem na zkušenosti získané při provozování rámce makroobezřetnostní politiky, strukturální vývoj finančního systému a vznik nových druhů systémových rizik pravidelně hodnotily přiměřenost průběžných cílů vymezených v souladu s doporučením A; |
| --- | --- |

1)

s ohledem na zkušenosti získané při provozování rámce makroobezřetnostní politiky, strukturální vývoj finančního systému a vznik nových druhů systémových rizik pravidelně hodnotily přiměřenost průběžných cílů vymezených v souladu s doporučením A;

| 2) | pravidelně přezkoumávaly účinnost a hospodárnost makroobezřetnostních nástrojů vybraných v souladu s doporučením B při naplňování konečného cíle a průběžných cílů makroobezřetnostní politiky; |
| --- | --- |

2)

pravidelně přezkoumávaly účinnost a hospodárnost makroobezřetnostních nástrojů vybraných v souladu s doporučením B při naplňování konečného cíle a průběžných cílů makroobezřetnostní politiky;

| 3) | je-li to odůvodněno analýzou podle odstavce 1, upravily soubor průběžných cílů, pokud je to nezbytné a zejména v případě vzniku nových rizik ve vztahu k finanční stabilitě, jež stávající rámec dostatečně neřeší; |
| --- | --- |

3)

je-li to odůvodněno analýzou podle odstavce 1, upravily soubor průběžných cílů, pokud je to nezbytné a zejména v případě vzniku nových rizik ve vztahu k finanční stabilitě, jež stávající rámec dostatečně neřeší;

| 4) | má-li se za to, že jsou zapotřebí nové makroobezřetnostní nástroje, informovaly příslušný orgán ve svém členském státě, aby byl zaveden vhodný právní rámec; |
| --- | --- |

4)

má-li se za to, že jsou zapotřebí nové makroobezřetnostní nástroje, informovaly příslušný orgán ve svém členském státě, aby byl zaveden vhodný právní rámec;

| 5) | ESRB oznámily veškeré změny souboru průběžných cílů a makroobezřetnostních nástrojů, které přímo ovládají nebo mají pravomoc doporučovat, spolu s analýzou odůvodňující danou změnu. |
| --- | --- |

5)

ESRB oznámily veškeré změny souboru průběžných cílů a makroobezřetnostních nástrojů, které přímo ovládají nebo mají pravomoc doporučovat, spolu s analýzou odůvodňující danou změnu.

Doporučení E –   Jednotný trh a právní předpisy Unie

Doporučuje se, aby Komise v rámci připravovaného přepracování právních předpisů Unie:

| 1) | zohlednila potřebu zavést konzistentní soubor makroobezřetnostních nástrojů, které mají dopad na finanční systém včetně všech druhů finančních zprostředkovatelů, trhů, produktů a tržních infrastruktur; |
| --- | --- |

1)

zohlednila potřebu zavést konzistentní soubor makroobezřetnostních nástrojů, které mají dopad na finanční systém včetně všech druhů finančních zprostředkovatelů, trhů, produktů a tržních infrastruktur;

| 2) | zajistila, aby přijaté mechanismy umožňovaly institucím Unie a členským státům účinně spolupracovat, a pro makroobezřetnostní orgány zavedla dostatečnou míru flexibility s cílem kdykoli v případě potřeby aktivovat tyto makroobezřetnostní nástroje při zachování jednotného trhu. |
| --- | --- |

2)

zajistila, aby přijaté mechanismy umožňovaly institucím Unie a členským státům účinně spolupracovat, a pro makroobezřetnostní orgány zavedla dostatečnou míru flexibility s cílem kdykoli v případě potřeby aktivovat tyto makroobezřetnostní nástroje při zachování jednotného trhu.

ODDÍL 2

PROVEDENÍ

1.   Výklad pojmů

| 1. | Pro účely tohoto doporučení se rozumí:






  a) | „finančním systémem“ finanční systém ve smyslu nařízení (EU) č. 1092/2010; |
| --- | --- | --- |

1.

Pro účely tohoto doporučení se rozumí:

a)

„finančním systémem“ finanční systém ve smyslu nařízení (EU) č. 1092/2010;

| b) | „makroobezřetnostním orgánem“ vnitrostátní makroobezřetnostní orgány s cíli, uspořádáním, pravomocemi, odpovědností a jinými charakteristikami vymezenými v doporučení ESRB/2011/3; |
| --- | --- |

b)

„makroobezřetnostním orgánem“ vnitrostátní makroobezřetnostní orgány s cíli, uspořádáním, pravomocemi, odpovědností a jinými charakteristikami vymezenými v doporučení ESRB/2011/3;

| c) | „přímým ovládáním“ skutečná a účinná schopnost zavádět makroobezřetnostní nástroje ve vztahu k finančním institucím, které patří do oblasti působnosti odpovídajícího makroobezřetnostního orgánu, popřípadě tyto nástroje měnit, je-li to nezbytné k dosažení konečného či průběžného cíle; |
| --- | --- |

c)

„přímým ovládáním“ skutečná a účinná schopnost zavádět makroobezřetnostní nástroje ve vztahu k finančním institucím, které patří do oblasti působnosti odpovídajícího makroobezřetnostního orgánu, popřípadě tyto nástroje měnit, je-li to nezbytné k dosažení konečného či průběžného cíle;

| d) | „pravomocí doporučit“ schopnost být vodítkem při používání makroobezřetnostních nástrojů pomocí doporučení, je-li to nezbytné k dosažení konečného či průběžného cíle; |
| --- | --- |

d)

„pravomocí doporučit“ schopnost být vodítkem při používání makroobezřetnostních nástrojů pomocí doporučení, je-li to nezbytné k dosažení konečného či průběžného cíle;

| e) | „strukturální dimenzí systémového rizika“ rozdělení rizik v rámci finančního sektoru; |
| --- | --- |

e)

„strukturální dimenzí systémového rizika“ rozdělení rizik v rámci finančního sektoru;

| f) | „cyklickou dimenzí systémového rizika“ změny systémového rizika v průběhu času, jež pramení z tendencí finančních institucí přijímat během rozmachu nadměrné riziko a naopak během poklesu získávat vůči riziku přílišnou averzi; |
| --- | --- |

f)

„cyklickou dimenzí systémového rizika“ změny systémového rizika v průběhu času, jež pramení z tendencí finančních institucí přijímat během rozmachu nadměrné riziko a naopak během poklesu získávat vůči riziku přílišnou averzi;

| g) | „účinností nástroje“ míra, v níž nástroj může vyřešit tržní selhání a dosáhnout konečného cíle a průběžných cílů; |
| --- | --- |

g)

„účinností nástroje“ míra, v níž nástroj může vyřešit tržní selhání a dosáhnout konečného cíle a průběžných cílů;

| h) | „hospodárností nástroje“ schopnost nástroje dosáhnout konečného cíle a průběžných cílů za cenu minimálních nákladů. |
| --- | --- |

h)

„hospodárností nástroje“ schopnost nástroje dosáhnout konečného cíle a průběžných cílů za cenu minimálních nákladů.

| 2. | Příloha tohoto doporučení tvoří jeho nedílnou součást. V případě nesouladu mezi hlavním textem a přílohou má přednost hlavní text. |
| --- | --- |

2.

Příloha tohoto doporučení tvoří jeho nedílnou součást. V případě nesouladu mezi hlavním textem a přílohou má přednost hlavní text.

2.   Prováděcí kritéria

| 1. | Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:






  a) | je třeba zabránit regulační arbitráži; |
| --- | --- | --- |

1.

Při provádění tohoto doporučení se uplatňují následující kritéria:

a)

je třeba zabránit regulační arbitráži;

| b) | s ohledem na rozdílný systémový význam finančních institucí a rozdílné institucionální systémy je při provádění doporučení třeba věnovat náležitou pozornost zásadě přiměřenosti při současném zohlednění cíle a obsahu každého doporučení. |
| --- | --- |

b)

s ohledem na rozdílný systémový význam finančních institucí a rozdílné institucionální systémy je při provádění doporučení třeba věnovat náležitou pozornost zásadě přiměřenosti při současném zohlednění cíle a obsahu každého doporučení.

| 2. | Adresáti se vyzývají, aby informovali o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. Zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:






  a) | informace o podstatě a časovém rámci přijatých opatření; |
| --- | --- | --- |

2.

Adresáti se vyzývají, aby informovali o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění. Zprávy by měly zahrnovat přinejmenším:

a)

informace o podstatě a časovém rámci přijatých opatření;

| b) | hodnocení účinnosti přijatých opatření z hlediska cílů sledovaných tímto doporučením; |
| --- | --- |

b)

hodnocení účinnosti přijatých opatření z hlediska cílů sledovaných tímto doporučením;

| c) | podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení. |
| --- | --- |

c)

podrobné zdůvodnění nečinnosti či jakéhokoli odchýlení od tohoto doporučení, a to včetně zdůvodnění případného prodlení.

| 3. | Další informace o charakteristikách a zvláštnostech navrhovaných průběžných cílů, jakož i orientační seznam makroobezřetnostních nástrojů k plnění průběžných cílů lze nalézt v příloze tohoto doporučení. Příloha může adresátům napomoci při výběru makroobezřetnostních nástrojů i při přípravě strategie pro používání těchto nástrojů. |
| --- | --- |

3.

Další informace o charakteristikách a zvláštnostech navrhovaných průběžných cílů, jakož i orientační seznam makroobezřetnostních nástrojů k plnění průběžných cílů lze nalézt v příloze tohoto doporučení. Příloha může adresátům napomoci při výběru makroobezřetnostních nástrojů i při přípravě strategie pro používání těchto nástrojů.

3.   Časový rámec pro návazné kroky

| 1. | Adresáti se vyzývají, aby v souladu s níže uvedenými odstavci informovali o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění:






  a) | doporučení A a B – adresáti se vyzývají, aby ESRB, Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA) a Radě předložili do 31. prosince 2014 zprávu, v níž vysvětlí, jaká opatření byla přijata za účelem splnění doporučení A a B. Zprávu o opatřeních přijatých ve vztahu k doporučení B mohou členské státy předložit prostřednictvím svých makroobezřetnostních orgánů; |
| --- | --- | --- |

1.

Adresáti se vyzývají, aby v souladu s níže uvedenými odstavci informovali o opatřeních, která přijali v reakci na toto doporučení, nebo aby v případě nečinnosti poskytli náležité zdůvodnění:

a)

doporučení A a B – adresáti se vyzývají, aby ESRB, Evropskému orgánu pro bankovnictví (EBA) a Radě předložili do 31. prosince 2014 zprávu, v níž vysvětlí, jaká opatření byla přijata za účelem splnění doporučení A a B. Zprávu o opatřeních přijatých ve vztahu k doporučení B mohou členské státy předložit prostřednictvím svých makroobezřetnostních orgánů;

| b) | doporučení C – makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby ESRB, EBA a Radě předložily do 31. prosince 2015 zprávu, v níž vysvětlí, jaká opatření byla přijata za účelem splnění doporučení C(1). V případě doporučení C(2) a C(3) není třeba žádné zvláštní lhůty pro předání zprávy. Informace, které makroobezřetnostní orgány poskytují ESRB na základě doporučení C(3), je třeba sdělit v dostatečném předstihu; |
| --- | --- |

b)

doporučení C – makroobezřetnostní orgány se vyzývají, aby ESRB, EBA a Radě předložily do 31. prosince 2015 zprávu, v níž vysvětlí, jaká opatření byla přijata za účelem splnění doporučení C(1). V případě doporučení C(2) a C(3) není třeba žádné zvláštní lhůty pro předání zprávy. Informace, které makroobezřetnostní orgány poskytují ESRB na základě doporučení C(3), je třeba sdělit v dostatečném předstihu;

| c) | doporučení D – doporučení D nevyžaduje jednotnou lhůtu pro předání zprávy. Dojde-li ke změně průběžných cílů a nástrojů, které přímo ovládají nebo mohou doporučovat makroobezřetnostní orgány, jsou tyto orgány v souladu s doporučením D(5) povinny předat zprávu o této změně ESRB včas; |
| --- | --- |

c)

doporučení D – doporučení D nevyžaduje jednotnou lhůtu pro předání zprávy. Dojde-li ke změně průběžných cílů a nástrojů, které přímo ovládají nebo mohou doporučovat makroobezřetnostní orgány, jsou tyto orgány v souladu s doporučením D(5) povinny předat zprávu o této změně ESRB včas;

| d) | doporučení E – doporučení E nevyžaduje zvláštní lhůtu pro předání zprávy. Komise předává ESRB každé dva roky zprávu o způsobu, jakým jsou cíle makroobezřetnostní politiky zohledněny při přípravě finančních právních předpisů. První zpráva by měla být předána do 31. prosince 2014. |
| --- | --- |

d)

doporučení E – doporučení E nevyžaduje zvláštní lhůtu pro předání zprávy. Komise předává ESRB každé dva roky zprávu o způsobu, jakým jsou cíle makroobezřetnostní politiky zohledněny při přípravě finančních právních předpisů. První zpráva by měla být předána do 31. prosince 2014.

| 2. | Je-li pro splnění jednoho nebo více doporučení nutné iniciovat přijetí právních předpisů, může generální rada lhůty uvedené v předchozích odstavcích prodloužit. |
| --- | --- |

2.

Je-li pro splnění jednoho nebo více doporučení nutné iniciovat přijetí právních předpisů, může generální rada lhůty uvedené v předchozích odstavcích prodloužit.

4.   Sledování a hodnocení

| 1. | Sekretariát ESRB:






  a) | napomáhá adresátům mimo jiné tím, že usnadňuje koordinované podávání zpráv, poskytuje jim příslušné vzory a v případě nutnosti upřesňuje formy a časový rámec pro návazné kroky; |
| --- | --- | --- |

1.

Sekretariát ESRB:

a)

napomáhá adresátům mimo jiné tím, že usnadňuje koordinované podávání zpráv, poskytuje jim příslušné vzory a v případě nutnosti upřesňuje formy a časový rámec pro návazné kroky;

| b) | ověřuje provádění návazných kroků ze strany adresátů, a to mj. i poskytnutím pomoci na jejich žádost, a informuje o návazných krocích generální radu prostřednictvím řídícího výboru. |
| --- | --- |

b)

ověřuje provádění návazných kroků ze strany adresátů, a to mj. i poskytnutím pomoci na jejich žádost, a informuje o návazných krocích generální radu prostřednictvím řídícího výboru.

| 2. | Generální rada posuzuje opatření a zdůvodnění oznámená adresáty a případně rozhoduje o tom, že toto doporučení nebylo zohledněno a adresáti řádně nezdůvodnili svou nečinnost. |
| --- | --- |

2.

Generální rada posuzuje opatření a zdůvodnění oznámená adresáty a případně rozhoduje o tom, že toto doporučení nebylo zohledněno a adresáti řádně nezdůvodnili svou nečinnost.

ODDÍL 3

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

1.   Poradenství ESRB k používání makroobezřetnostních nástrojů

ESRB může makroobezřetnostním orgánům radit, jak lépe provádět a používat makroobezřetnostní nástroje, formou doporučení podle článku 16 nařízení (EU) č. 1092/2010. To může zahrnovat ukazatele, které jsou vodítkem při používání makroobezřetnostních nástrojů.

2.   Budoucí reforma souboru makroobezřetnostních nástrojů

ESRB může zvážit, zda orientační seznam makroobezřetnostních nástrojů obsažený v tomto doporučení v budoucnu nerozšířit formou doporučení podle článku 16 nařízení (EU) č. 1092/2010.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 4. dubna 2013.

Předseda ESRB

Mario DRAGHI

---

(1)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Úř. věst. C 41, 14.2.2012, s. 1.

3

(4)  Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky a o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu (KOM(2011) 453 v konečném znění) a návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky (KOM(2011) 452 v konečném znění).

4

(5)  Návrh nařízení Rady, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (KOM(2012) 511 v konečném znění).

5

---

PŘÍLOHA K DOPORUČENÍ O PRŮBĚŽNÝCH CÍLECH A NÁSTROJÍCH MAKROOBEZŘETNOSTNÍ POLITIKY

1.   Úvod

Ve většině členských států Evropské unie jsou zřízeny nebo se v současnosti zřizují makroobezřetnostní orgány. Dalším krokem na cestě k operabilitě makroobezřetnostní politiky je výběr účinných a hospodárných nástrojů makroobezřetnostní politiky, které zabrání systémovým rizikům ve finančním systému jako celku nebo tato rizika zmírní. V této příloze je předložen rámec pro uvedený výběr.

Doporučení ESRB o makroobezřetnostním mandátu vnitrostátních orgánů (1) v souvislosti s určením průběžných cílů hovoří o „operativní specifikaci konečného cíle“. Určení průběžný cílů vede k tomu, že makroobezřetnostní politika získává na operabilitě, transparentnosti a odpovědnosti, jakož i vytváří ekonomický základ pro výběr nástrojů. Rámec předložený v této příloze je tedy založen na souboru předem určených a široce pojatých průběžných cílů. Podrobně rozebírá, jak by indikativní nástroje napomohly dosažení uvedených průběžných cílů a které ukazatele by signalizovaly potřebu jejich aktivace či deaktivace. Uvedeny jsou také informace o právním základu jednotlivých nástrojů. Očekává se, že připravované právní předpisy Evropské unie poskytnou pro určité nástroje společný právní základ.

Při uplatňování rámce by měly makroobezřetnostní orgány vycházet z rizik ohrožujících finanční stabilitu na vnitrostátní úrovni. Tato rizika mohou být v jednotlivých zemích různá vzhledem k tomu, že finanční systémy a finanční cykly v rámci Evropské unie mají rozličné charakteristiky. V důsledku toho a také proto, že makroobezřetnostní politika se nachází v raném stádiu vývoje, mohou být v jednotlivých členských státech zvoleny různé nástroje. Nicméně skutečnost, že finanční trhy v Evropské unii jsou vysoce integrované, zároveň vyžaduje koordinovaný přístup. Koordinace může posílit účinnost a hospodárnost makroobezřetnostní politiky omezením možností pro arbitráž a obcházení předpisů. Je také velice důležitá pro internalizaci přelévání pozitivních a negativních efektů do finančních systémů a ekonomik jiných členských států, jakož i ochranu fungování jednotného trhu. Přestože lze postupem času očekávat další konvergenci souboru makroobezřetnostních nástrojů v rámci celé Evropské unie, jejich použití bude nezbytné přizpůsobit různým finančním cyklům a heterogenním rizikům.

Příloha je strukturována následovně:

| — | Kapitola 2 identifikuje průběžné cíle makroobezřetnostní politiky, které dává do souvislosti s hlavními tržními selháními, jež jsou z hlediska makroobezřetnostní politiky považována za nejdůležitější. |
| --- | --- |

—

Kapitola 2 identifikuje průběžné cíle makroobezřetnostní politiky, které dává do souvislosti s hlavními tržními selháními, jež jsou z hlediska makroobezřetnostní politiky považována za nejdůležitější.

| — | Kapitola 3 navrhuje kritéria pro výběr makroobezřetnostních nástrojů a poskytuje přehled průběžných cílů a indikativních makroobezřetnostních nástrojů. |
| --- | --- |

—

Kapitola 3 navrhuje kritéria pro výběr makroobezřetnostních nástrojů a poskytuje přehled průběžných cílů a indikativních makroobezřetnostních nástrojů.

| — | Dodatek 1 analyzuje jednotlivé makroobezřetnostní nástroje. Dodatek 2 pojednává o makroobezřetnostních prvcích v pojišťovnictví. |
| --- | --- |

—

Dodatek 1 analyzuje jednotlivé makroobezřetnostní nástroje. Dodatek 2 pojednává o makroobezřetnostních prvcích v pojišťovnictví.

2.   Určení průběžných cílů

Doporučení ESRB o makroobezřetnostním mandátu vnitrostátních orgánů požaduje, aby členské státy „stanovily, že konečným cílem makroobezřetnostní politiky je přispět k zajištění stability finančního systému jako celku, včetně posilování odolnosti finančního systému a omezování nárůstu systémových rizik, a tím zaručit, že finanční sektor bude v udržitelné míře přispívat k hospodářskému růstu.“

Příslušná odborná literatura klasifikuje systémové riziko ve dvou dimenzích: strukturální a cyklické. Strukturální dimenze se týká rozdělení rizika v rámci finančního systému. Cyklická dimenze souvisí s tendencí bank přijímat během rozmachu nadměrné riziko a naopak během poklesu získávat vůči riziku přílišnou averzi. Přestože je při určování faktorů systémového rizika a odpovídajících nástrojů užitečné dimenzi systémového a cyklického rizika zohledňovat, je obtížné mezi nimi stanovit jasnou hranici, neboť obě dimenze jsou úzce provázané.

Určení průběžných cílů na základě specifických tržních selhání popsaných v literatuře může přispět k jasnější klasifikaci makroobezřetnostních nástrojů, vytvořit ekonomický základ pro nastavení a využívání těchto nástrojů a posílit odpovědnost makroobezřetnostních orgánů. V praxi jsou makroobezřetnostní nástroje již často spojovány s průběžnými cíli. Cílem proticyklické kapitálové rezervy je například zmírnit systémové riziko vyplývající z nadměrného růstu úvěrů. V zájmu vytvoření komplexního pohledu na průběžné cíle jsou v této příloze pomocí odborné literatury identifikována tržní selhání mající význam z hlediska makroobezřetnostní politiky a následně jsou přiřazena k jednotlivým cílům (viz tabulka 1) (2).

Prvním průběžným cílem je zmírnit a vyloučit nadměrný růst úvěrů a finanční páky. Nadměrný růst úvěrů byl určen jako jeden z klíčových faktorů finančních krizí, v nichž působí finanční páka jako zesilující kanál. Důležitou roli finanční páky ilustrují rozdíly v dopadech způsobených prasknutím bubliny internetových společností, které byly z větší části financovány prostřednictvím akcií, a prasknutím bubliny rizikových hypoték financovaných úvěry. V tomto ohledu lze rozlišovat mezi finanční pákou uvnitř finančního systému a finanční pákou mezi finančními institucemi a dlužníky v reálné ekonomice (tzn. očištěním od pohledávek uvnitř finančního systému). Makroobezřetnostní politika by mohla řešit podstupování nadměrného rizika během rozmachu zpřísněním požadavků na kapitál a zajištění. Kapitálové rezervy vytvořené během vzestupné fáze úvěrového cyklu by mohly být využity při sestupné fázi k absorpci ztrát, což by zmírnilo potřebu snižování finanční páky a zabránilo náhlým hromadným výběrům z bank, přičemž by docházelo k podpoře poskytování úvěrů v zájmu udržení hospodářského růstu.

Tabulka 1

Průběžné cíle markoobezřetnostní politiky a související tržní selhání

| Průběžný cíl | Hlavní tržní selhání |
| --- | --- |
| Zmírnit a vyloučit nadměrný růst úvěrů a finanční páky | Externality úvěrové tísně: Náhlé zpřísnění podmínek pro poskytnutí úvěru, což má za následek snížení dostupnosti úvěrů pro nefinanční sektor.
  Endogenní podstupování rizika: Pobídky, které během boomu vedou k nadměrnému podstupování rizika a v případě bank ke zhoršování úvěrových standardů. Mezi možné příčiny patří snaha demonstrovat svoje kompetence, tržní tlaky na zvyšování zisků nebo strategická interakce mezi institucemi.
  Iluze rizika: Kolektivní podcenění rizika v souvislosti s krátkou pamětí a menší četností finančních krizí.
  Náhlé hromadné výběry z bank: Vybírání velkoobchodního a retailového financování v případě skutečné nebo domnělé platební neschopnosti.
  Externality vzájemné provázanosti: Kontaminační důsledky nejistoty spojené s určitou událostí v instituci nebo uvnitř trhu. |
| Zmírnit a vyloučit nadměrný nesoulad splatností a nedostatek likvidity na trhu | Externality prodejů pod cenou: Vyplývají z nuceného prodeje aktiv v důsledku nadměrného nesouladu aktiv a pasiv. Výsledkem může být likviditní spirála, při které klesající ceny aktiv vedou k dalšímu prodeji, ke snižování finanční páky a k efektům přelévání do finančních institucí s podobnými třídami aktiv.
  Náhlé hromadné výběry z bank
  Nedostatek likvidity na trhu: Vyschnutí mezibankovních nebo kapitálových trhů v důsledku všeobecné ztráty důvěry nebo výrazně pesimistických očekávání. |
| Omezit koncentrace přímé a nepřímé expozice | Externality vzájemné provázanosti
  Externality prodejů pod cenou: (Zde) vyplývají z nuceného prodeje aktiv za narušenou cenu vzhledem k rozdělení expozic uvnitř finančního systému. |
| Omezit systémový dopad nedostatečně sladěných pobídek s cílem snížit morální hazard | Morální hazard a instituce „příliš velké na úpadek“: Podstupování nadměrného rizika v důsledku očekávání záchrany vzhledem k vnímanému systémovému významu instituce. |
| Posílit odolnosti finančních infrastruktur | Externality vzájemné provázanosti
  Externality prodejů pod cenou
  Iluze rizika
  Neúplné smlouvy: Kompenzační struktury, které motivují k podstupování rizika. |

Průběžný cíl

Hlavní tržní selhání

Zmírnit a vyloučit nadměrný růst úvěrů a finanční páky

Externality úvěrové tísně: Náhlé zpřísnění podmínek pro poskytnutí úvěru, což má za následek snížení dostupnosti úvěrů pro nefinanční sektor.

Endogenní podstupování rizika: Pobídky, které během boomu vedou k nadměrnému podstupování rizika a v případě bank ke zhoršování úvěrových standardů. Mezi možné příčiny patří snaha demonstrovat svoje kompetence, tržní tlaky na zvyšování zisků nebo strategická interakce mezi institucemi.

Iluze rizika: Kolektivní podcenění rizika v souvislosti s krátkou pamětí a menší četností finančních krizí.

Náhlé hromadné výběry z bank: Vybírání velkoobchodního a retailového financování v případě skutečné nebo domnělé platební neschopnosti.

Externality vzájemné provázanosti: Kontaminační důsledky nejistoty spojené s určitou událostí v instituci nebo uvnitř trhu.

Zmírnit a vyloučit nadměrný nesoulad splatností a nedostatek likvidity na trhu

Externality prodejů pod cenou: Vyplývají z nuceného prodeje aktiv v důsledku nadměrného nesouladu aktiv a pasiv. Výsledkem může být likviditní spirála, při které klesající ceny aktiv vedou k dalšímu prodeji, ke snižování finanční páky a k efektům přelévání do finančních institucí s podobnými třídami aktiv.

Náhlé hromadné výběry z bank

Nedostatek likvidity na trhu: Vyschnutí mezibankovních nebo kapitálových trhů v důsledku všeobecné ztráty důvěry nebo výrazně pesimistických očekávání.

Omezit koncentrace přímé a nepřímé expozice

Externality vzájemné provázanosti

Externality prodejů pod cenou: (Zde) vyplývají z nuceného prodeje aktiv za narušenou cenu vzhledem k rozdělení expozic uvnitř finančního systému.

Omezit systémový dopad nedostatečně sladěných pobídek s cílem snížit morální hazard

Morální hazard a instituce „příliš velké na úpadek“: Podstupování nadměrného rizika v důsledku očekávání záchrany vzhledem k vnímanému systémovému významu instituce.

Posílit odolnosti finančních infrastruktur

Externality vzájemné provázanosti

Externality prodejů pod cenou

Iluze rizika

Neúplné smlouvy: Kompenzační struktury, které motivují k podstupování rizika.

Druhý průběžný cíl souvisí s nadměrným nesouladem splatností, tzn. do jaké míry jsou dlouhodobá aktiva financována krátkodobými pasivy. Zkušenosti ukazují, že úvěrové cykly jsou spojeny se zvýšenou závislostí na krátkodobém financování. Důsledkem je zvyšování rizik ohrožujících finanční stabilitu vzhledem k většímu nedostatku likvidity, prodejům pod cenou a kontaminačním účinkům. Tento průběžný cíl se zaměřuje na tržní likviditu aktiv a závislost na krátkodobém financování, jakož i na informační asymetrii, jež může vytvářet souvislost mezi otázkami financování a cenami aktiv. V zájmu řešení nesouladu splatností může makroobezřetnostní politika požadovat, aby banky financovaly svá nelikvidní aktiva ze stabilních zdrojů a aby držely vysoce kvalitní likvidní aktiva k zajištění refinancování krátkodobých peněžních prostředků. Tato opatření mají za cíl chránit banky před nedostatečnou tržní likviditou a souvisejícím tlakem prodejů pod cenou, jakož i proti náhlým hromadným výběrům vkladatelů a dalších finančních institucí.

Třetím průběžným cílem je omezit koncentrace přímé a nepřímé expozice, s přihlédnutím k jejich stupni rizikovosti. Riziko přímé koncentrace vyplývá z velkých expozic vůči nefinančnímu sektoru (např. trh s bydlením, vlády), jakož i mezi finančními sektory nebo finančními subjekty. Navíc vznikají v rámci systému nepřímé expozice v důsledku vzájemné provázanosti finančních institucí a kontaminačních dopadů společných expozic. Omezení velkých expozic lze dosáhnout stanovením stropů pro specifické finanční sektory a (skupiny) protistran nebo zavedením pojistek, např. ústředních protistran, které pomáhají snížit možný dominový efekt (např. kontaminaci a prodeje pod cenou) zapříčiněný neočekávaným selháním nebo společnými expozicemi finančních institucí.

Čtvrtým průběžným cílem je omezit systémový dopad nedostatečně sladěných pobídek s cílem snížit morální hazard. K tomu je potřeba posílit odolnost systémově důležitých institucí, kdy jsou zároveň neutralizovány negativní účinky implicitní vládní záruky. Zásadní význam pro potlačení morálního hazardu mají také důvěryhodné postupy řádné likvidace a řešení problémů. A v neposlední řadě by mohla být uplatněna další opatření, např. požadavek spoluúčasti účastníků trhu nebo opatření týkající se odměňování vedoucích pracovníků.

Pátým průběžným cílem je posílit odolnost finančních infrastruktur. K jeho dosažení vedou dvě cesty: řešení externalit v rámci infrastruktury finančního systému (3) a korekce dopadů morálního hazardu, které by mohly vzniknout v důsledku institucionálního uspořádání. Kromě jiného by se mohlo jednat o právní systémy, ratingové agentury, systémy pojištění vkladů a tržní postupy.

3.   Výběr makroobezřetnostních nástrojů

Dalším krokem, který následuje po vymezení průběžných cílů makroobezřetnostní politiky, je výběr nástrojů pro dosažení uvedených cílů. Vybrány by měly být na základě účinnosti a hospodárnosti při dosahování průběžných a konečných cílů.

Účinnost souvisí s tím, do jaké míry lze řešit tržní selhání a dosáhnout průběžných a konečných cílů. Jako minimum je nezbytný alespoň jeden účinný nástroj pro každý průběžný cíl („Tinbergenovo pravidlo“). V praxi může být opodstatněné využití vícero vzájemně se doplňujících nástrojů, zejména pokud ztlumí vliv regulatorní arbitráže a nejistotu ohledně transmisního mechanismu.

V této souvislosti je vhodné zvážit, jakým způsobem lze využít koordinace pro zamezení arbitráže: zatímco některé nástroje jsou účinné na úrovni jednotlivé země (např. limity poměru hodnoty úvěru k hodnotě majetkového zajištění nebo hodnoty úvěru k volným peněžním tokům), jiné vyžadují uplatnění přinejmenším na úrovni Evropské unie (např. požadavky na marže a srážky nebo požadavek na zúčtování prostřednictvím ústředních protistran). Přestože by většina nástrojů při uplatnění na vnitrostátní úrovni měla určité pozitivní účinky, jejich koordinace v rámci celé Evropské unie by byla přínosná. Koordinace totiž hraje roli nejen při zvyšování účinnosti nástrojů, nýbrž také při zohledňování pozitivních a negativních vlivů přelévajících se do finančních systémů jiných členských států, jakož i při ochraně řádného fungování jednotného trhu.

Hospodárnost souvisí s dosahováním cílů při minimálních nákladech. Klíčovou otázkou je kompromis mezi odolností a růstem, neboť zvyšování odolnosti s sebou přináší náklady. Znamená to tedy, že jsou vhodnější nástroje podporující dlouhodobý růst při nezvyšování systémového rizika a nástroje s nižším vlivem na ostatní nástroje politiky.

Tabulka 2 uvádí seznam indikativních makroobezřetnostních nástrojů podle střednědobých cílů (4). Vedle nástrojů uvedených v tabulce 2 mají členské státy možnost zvolit nástroje, které nejlépe řeší na vnitrostátní úrovni specifická rizika ohrožující finanční stabilitu. Rámec s cíli a nástroji by měl být navíc pravidelně vyhodnocován a odrážet nové poznatky v oblasti makroobezřetnostní politiky i vznik nových zdrojů systémového rizika.

Tabulka 2

Průběžné cíle a indikativní makroobezřetnostní nástroje

1.   Zmírnit a vyloučit nadměrný růst úvěrů a finanční páky

| — | proticyklická kapitálová rezerva |
| --- | --- |

—

proticyklická kapitálová rezerva

| — | sektorální kapitálové požadavky (včetně požadavků v rámci finančního systému) |
| --- | --- |

—

sektorální kapitálové požadavky (včetně požadavků v rámci finančního systému)

| — | makroobezřetnostní pákový poměr |
| --- | --- |

—

makroobezřetnostní pákový poměr

| — | požadavky na poměr hodnoty úvěru k hodnotě zajištění (LTV) |
| --- | --- |

—

požadavky na poměr hodnoty úvěru k hodnotě zajištění (LTV)

| — | požadavky na poměr hodnoty úvěru k příjmům/dluhu (dluhové služby) k příjmům (LTI) |
| --- | --- |

—

požadavky na poměr hodnoty úvěru k příjmům/dluhu (dluhové služby) k příjmům (LTI)

2.   Zmírnit a vyloučit nadměrný nesoulad splatností a nedostatek likvidity na trhu

| — | makroobezřetnostní úprava ukazatele likvidity (např. ukazatel krytí likviditou) |
| --- | --- |

—

makroobezřetnostní úprava ukazatele likvidity (např. ukazatel krytí likviditou)

| — | makroobezřetnostní omezení zdrojů financování (např. ukazatel čistého stabilního financování) |
| --- | --- |

—

makroobezřetnostní omezení zdrojů financování (např. ukazatel čistého stabilního financování)

| — | makroobezřetnostní nevážené omezení méně stabilního financování (např. poměr úvěrů k vkladům) |
| --- | --- |

—

makroobezřetnostní nevážené omezení méně stabilního financování (např. poměr úvěrů k vkladům)

| — | požadavky na marže a srážky |
| --- | --- |

—

požadavky na marže a srážky

3.   Omezit koncentrace přímé a nepřímé expozice

| — | omezení velké expozice |
| --- | --- |

—

omezení velké expozice

| — | požadavek zúčtování prostřednictvím ústředních protistran |
| --- | --- |

—

požadavek zúčtování prostřednictvím ústředních protistran

4.   Omezit systémový dopad nedostatečně sladěných pobídek s cílem snížit morální hazard

| — | kapitálové přirážky SIFI |
| --- | --- |

—

kapitálové přirážky SIFI

5.   Posílit odolnosti finančních infrastruktur

| — | požadavky na marže a srážky při zúčtování prostřednictvím ústředních protistran |
| --- | --- |

—

požadavky na marže a srážky při zúčtování prostřednictvím ústředních protistran

| — | vyšší míra vykazování |
| --- | --- |

—

vyšší míra vykazování

| — | kapitálová rezerva pro strukturální systémové riziko |
| --- | --- |

—

kapitálová rezerva pro strukturální systémové riziko

Omezené využívání makroobezřetnostních nástrojů brání provedení komplexní kvantitativní analýzy jejich účinnosti a hospodárnosti. Poznatky vycházející ze zkušeností na národní úrovni jsou celkově omezené. Analýza transmise a praktické uplatnění nástrojů uvedených v příloze 1 naznačují, že o některých nástrojích (např. nástroje založené na kapitálu, omezení velkých expozic, limity LTV/LTI) jsou k dispozici pokročilejší poznatky než u jiných nástrojů (např. požadavky na marže a srážky, požadavek na zúčtování prostřednictvím ústředních protistran). Rozdíly mezi transmisními kanály a rozsahem uplatnění nástrojů podporují možné formy komplementarity. Například nástroje založené na kapitálu (ovlivňující ceny aktiv) a limity LTV/LTI (redukující objem finančních služeb) by mohly být využívány paralelně k omezení nadměrného růstu úvěrů. Dále by mohla být souběžně uplatněna omezení velké expozice a požadavky na zúčtování prostřednictvím ústředních protistran, neboť jejich cílem je zamezit riziku protistrany v různých typech transakcí. Vedle nástrojů uvedených v tabulce 2 by měly být makroobezřetnostní orgány zapojeny do tvorby a uplatňování plánů pro ozdravení a řešení problémů bank a systémů pojištění vkladů, a to vzhledem k jejich možnému vlivu na řádné fungování finančního systému. Přestože byly některé specifické nástroje uvedené v tabulce 2 vytvořeny s ohledem na bankovní sektor, mohou být uplatněny také v jiných sektorech: Dodatek 2 pojednává o potenciální úloze makroobezřetnostní politiky v pojišťovnictví.

A konečně v souvislosti s právním základem nástrojů se očekává, že připravované nařízení o kapitálových požadavcích a směrnice o kapitálových požadavcích (CRR / CRD IV) pro banky a velké obchodníky s cennými papíry umožní za určitých okolností zpřísnit nastavení některých nástrojů uvedených v tabulce 2. Uvedené je v souladu s poznámkou ESRB o zásadách makroobezřetnostních politik v právních předpisech Evropské unie o bankovním sektoru (5). Nástroje, které nejsou zakotvené v právních předpisech Evropské unie (6). mohou být uplatněny na vnitrostátní úrovni, mají-li náležitý právní základ. (7) Neexistence podrobných pravidel na úrovni Evropské unie však přitom neznamená, že členské státy budou mít naprostou svobodu při zavádění vnitrostátních pravidel, neboť některé zásady právních předpisů EU, jako je zákaz zavedení omezení svobodného pohybu kapitálu, by mohly představovat omezení pravomoci jednotlivých členských států.

Dodatek 1

Makroobezřetnostní nástroje analyzované ESRB

Tento dodatek představuje přehled makroobezřetnostních nástrojů, které analyzovala ESRB. Uvedené nástroje jsou seskupeny podle průběžných cílů. Dodatek stručně charakterizuje, jakým způsobem je každý nástroj definován, jak funguje (tj. co víme o transmisním mechanismu), dále druhy ukazatelů, které by mohly spolu s odborným posudkem vést k rozhodnutí o jeho aktivaci či deaktivaci a rovněž, jakým způsobem může doplňovat jiné nástroje. Zatímco koncepční analýza některých nástrojů se nachází již v pokročilé fázi, zkušenosti s použitím většiny těchto nástrojů v rámci Evropské unie jsou omezené (přestože některé nástroje jako například limity LTV/LTI byly aplikovány již dříve). Další analýza jejich potenciálních vlivů, ukazatelů a rozsahu komplementarity bude tedy klíčová.

1.   Zmírnit a vyloučit nadměrný růst úvěrů a finanční páky

Proticyklická kapitálová rezerva (CCB)

Proticyklická kapitálová rezerva představuje doplněk k požadavku na zachování kapitálu. Kapitálový doplněk může být proticyklicky zvyšován či snižován v závislosti na změnách systémového rizika v průběhu času, především pak v závislosti na úvěrovém cyklu. Účelem CCB je chránit bankovní systém před možnými ztrátami, kdy nadměrný růst úvěrů souvisí s růstem systémového rizika. Tento nástroj má přímý vliv na odolnost: kapitálové rezervy se budou vytvářet v obdobích zvyšování systémového rizika a mohou být využity v obdobích, kdy tato rizika ustoupí.

CCB může mít také nepřímý vliv – může přispět k potlačení expanzivního období úvěrového cyklu tak, že sníží úvěrovou nabídku anebo zvýší úvěrové náklady. Úvěrová nabídka může poklesnout, pokud banky zvýší kapitálovou přiměřenost snížením rizikově vážených aktiv. Vzhledem k vyšším celkovým kapitálovým nákladům může dojít k růstu cen úvěrů, které banky přenášejí na klienty prostřednictvím vyšších úrokových sazeb. Oba transmisní mechanismy mohou přispět ke snížení objemu úvěrů, a tím zabránit kumulaci systémového rizika. Obdobně může aktivace kapitálové rezervy vést ke snížení rizika, kdy úvěrovou nabídku omezují regulatorní kapitálové požadavky v případě změny úvěrového cyklu. Nejistota v souvislosti s nepřímým vlivem je vyšší než nejistota v souvislosti s přímým vlivem. Tuto oblast je tedy nezbytné dále zkoumat. Na možné utlumení úvěrového růstu během růstu úvěrového cyklu by se mělo nahlížet jako na potenciálně pozitivní vedlejší účinek spíše než na cíl režimu CCB.

Tvůrci hospodářských politik se při rozhodování o nastavení výše CCB mohou řídit odchylkou poměru úvěrů k HDP od svého dlouhodobého trendu, jakož i dalšími relevantními ukazateli. Empirická diskuse se až doposud soustředila na charakteristiku mezery poměru úvěrů k HDP. Tato mezera představuje vychýlení poměru úvěrů k HDP od svého dlouhodobého trendu, přičemž pozitivní mezera se považuje za ukazatel nadměrného úvěrového růstu. Z mezinárodních studií prováděných Bankou pro mezinárodní platby (BIS) vyplývá, že ukazatel mezery poměru úvěrů k HDP sehrál v minulosti při signalizaci finanční krize příznivou roli. Zkušenosti získané na vnitrostátní úrovni však zároveň poukazují na to, že tento ukazatel ne vždy řádně signalizuje potřebu aktivace či dostatečně konzistentně působí při signalizaci aktivační fáze. V rámci ESRB byla ustanovena odborná skupina, jejímž úkolem je členským státům Evropské unie poskytnout dodatečná doporučení při určování výše kapitálové rezervy, zejména na základě provedení hlubší analýzy dalších možných ukazatelů napříč jednotlivými zeměmi.

CCB je zakotven v návrhu CRD IV a musí tedy být implementován do vnitrostátních právních předpisů. Navrhovaný režim CCB umožňuje makroobezřetnostním orgánům kapitálovou rezervu flexibilně nastavit v souladu se zásadami a pokyny týkajícími se ukazatelů (8) a umožňuje určitou míru reciprocity.

Sektorální kapitálové požadavky (včetně požadavků na expozice uvnitř finančního systému)

Souhrnné kapitálové požadavky jako například proticyklické kapitálové rezervy mohou při řešení nadměrného růstu v určitých sektorech představovat poměrně málo účinný nástroj. V takových případech, pokud systémové riziko není adekvátně podchyceno mikroobezřetnostními požadavky, by přesněji zacíleným nástrojem mohly být sektorální kapitálové požadavky (9). Tyto požadavky mohou být uplatněny a) zvýšením mikroobezřetnostních kapitálových požadavků vztahujících se na konkrétní sektor nebo třídu aktiv o určitý násobek nebo b) uplatněním kapitálové přirážky či doplňku na rizikově vážených expozicích bank v určitém sektoru či na určité třídě aktiv. Další možností může být nastavení spodního limitu váženého rizika.

Transmisní mechanismus se podobá transmisnímu mechanismu CCB, vyjma dvou rozdílů. Za prvé, nárůst kapitálových požadavků pro určitý sektor způsobuje změnu relativní ceny a tudíž snižuje objem úvěrů (růst) v tomto cíleném sektoru, neboť relativně marginální náklady na financování tohoto sektoru mají tendenci stoupat. Za druhé, pokud by se daný sektor projevil jako obzvlášť rizikový, banky by měly tendenci spíše snižovat svoji expozici než zvyšovat vlastní kapitál.

Tento nástroj by měl být aplikován, pokud dochází v konkrétním sektoru či třídě aktiv k nárůstu systémového rizika. Jedním z možných ukazatelů takového nárůstu mohou být úvěrová data jednotlivých sektorů, která mohou být vypočítána jako sektorové mezery úvěrů k HDP. Významnou roli v signalizaci nárůstu rizika mohou také sehrát doplňující údaje, např. objemy hypotečních úvěrů nebo ceny nemovitostí v realitním sektoru.

Návrh CRR předpokládá možnost úpravy kapitálových požadavků souvisejících s rezidenčními nebo komerčními nemovitostmi, jakož i požadavků souvisejících s expozicemi uvnitř finančního systému z makroobezřetnostních důvodů nebo z důvodů systémového rizika, a to v souladu s postupem na úrovni Evropské unie.

Makroobezřetnostní pákový poměr

Pákový poměr je definován jako poměr vlastního kapitálu banky k celkovým aktivům (neupraveným o rizika). Pro účely makroobezřetnostní politiky by se požadavky na pákový poměr mohly uplatnit ve všech bankách jako doplňující kritérium, případně také časově proměnlivým způsobem. Zejména tam, kde jsou uplatňovány makroobezřetnostní požadavky na rizikově vážený kapitál časově proměnlivým způsobem, by se mohl požadavek na pákový poměr v průběhu času upravovat tak, aby byla zachována jeho podpůrná funkce. Požadavek na pákový poměr má tu výhodu, že se jedná o relativně jednoduchý a transparentní makroobezřetnostní nástroj.

Transmisní mechanismus požadavku na pákový poměr je srovnatelný s transmisním mechanismem požadavků na rizikově vážený kapitál. V případech, kdy je pákový poměr restriktivnější než požadavky na vážená rizika, by banky mohly zvýšit vlastní kapitál, ponechat si nerozdělené zisky nebo snížit objem svých aktiv, aby tyto vyšší požadavky splnily (10). Cena úvěrů by pravděpodobně vzrostla a objem poskytnutých úvěrů by pravděpodobně klesl (11).

Pákový poměr je někdy považován za ukazatel systémového rizika. Podle studie Basilejského výboru pro bankovní dohled umožnil pákový ukazatel v poslední finanční krizi identifikovat banky, které vyžadovaly pomoc veřejného sektoru (12). Při rozhodování o pákovém poměru by se mohly využít také další ukazatele, potenciálně rovněž relevantní pro proticyklickou kapitálovou rezervu.

Jakmile bude pákový ukazatel po zkušebním období v souladu s připravovaným doporučením CRR přijat jako detailní závazný nástroj, bude moci dojít ke zpřísnění požadavku na pákový poměr z makroobezřetnostních důvodů v souladu s postupy na úrovni Evropské unie. Před harmonizací na úrovni Evropské unie lze jeho užití předpokládat na vnitrostátní úrovni.

Požadavky na poměr hodnoty úvěru k hodnotě zajištění (LVI)/dluhu (dluhové služby) k příjmům (LTI)

Požadavek LTV představuje limit poměru hodnoty úvěru k zajištění (např. rezidenční nemovitost); požadavek LTI představuje limit poměru nákladů na dluhovou službu k disponibilnímu příjmu. Referenční bod se liší od dosud charakterizovaných nástrojů: jedná se o smlouvu mezi klientem a finanční institucí, a nikoli o samotnou instituci.

Makroobezřetnostním účelem limitů LTV a LTI je tlumit kreditní cyklus a zvýšit odolnost finančních institucí. Jejich vliv na objem úvěrového cyklu je dán zmírňujícími účinky přísnějších poměrů LTV, jež působí na mechanismus „finanční akcelerace“: dojde-li vlivem pozitivního růstu příjmů ke zvýšení cen bydlení, předpokládá se, že nárůst objemu úvěrů bude nižší v zemích s nižšími ukazateli LTV (13). Nižší limity LTV mohou navíc zvýšit odolnost bankovního systému vlivem nižší ztráty z nesplacených úvěrů, zatímco nižší limity LTI mohou snížit pravděpodobnost nesplácení. Limity LTV a LTI jsou obecně považovány za vzájemně se doplňující nástroje. Vzhledem k tomu, že výše příjmu je stabilnější než ceny bydlení, limity LTI mohou být v období rostoucích cen bydlení restriktivnější. Přestože se v praxi limity LTV a LTI obvykle využívají staticky, mohou se také uplatňovat časově proměnlivým způsobem. Očekávání však mohou mít destabilizační účinky. Pokud domácnosti očekávají zpřísnění stropů, mohou se rychle snažit získat úvěry s vysokými poměry LTV/LTI.

Ačkoli limity LTV či LTI se v některých členských státech EU již uplatňují, harmonizovaným způsobem v rámci celé Evropské unie zatím používány nejsou. Vzhledem k nedostatku harmonizovaných definic či směrnic týkajících se těchto nástrojů na úrovni Evropské unie, by bylo přínosné podrobnější vyhodnocení ESRB s cílem poskytnout metodické pokyny makroobezřetnostním orgánům.

Komplementarita

CCB, sektorální kapitálové požadavky a požadavky na pákový poměr se vzájemně doplňují co do svého zaměření (od nejširšího po nejužší), citlivosti vůči riziku a implementaci (některé se zabývají cyklickými, jiné strukturálními projevy systémového rizika). Limity LTV/LTI jsou někdy považovány za náhradu sektorálních kapitálových požadavků na trhu s bydlením. Nicméně mohou také plnit doplňující funkci k nástrojům založeným na kapitálu, a to z několika důvodů. Za prvé, zatímco nástroje založené na kapitálu mohou mít vliv zejména na úvěrovou nabídku, limity LTV/LTI mají vliv především na stranu poptávky, tj. na úvěrové klienty bank. Za druhé, pokud není riziko řádně podchyceno, např. sektorálními kapitálovými požadavky na trh s bydlením, mohou limity LTV/LTI fungovat jako nutné brzdné mechanismy. A konečně, na účinnost nástrojů založených na kapitálu by mohla mít dopad potřeba koordinace mezi členskými státy; to neplatí pro LTV/LTI, neboť jejich referenční bod je smlouva mezi klientem a finanční institucí a nikoli instituce jako taková. Tyto nástroje jsou tudíž méně náchylné na regulatorní arbitráž, která posouvá obchody do zahraničí či do systému stínového bankovnictví (14).

2.   Zmírnit a vyloučit nadměrný nesoulad splatností a nedostatek likvidity na trhu

Makroobezřetností úprava likviditního poměru (např. poměr likviditního krytí – LRC) a makroobezřetnostní omezení zdrojů financování (např. poměr čistého stabilního financování – NSFR)

LCR (poměr vysoce kvalitních likvidních aktiv k celkovému čistému peněžnímu odlivu během příštích 30 dní) měří schopnost bank ustát krátké, předem definované období likviditního napětí a zajišťuje, že likvidní aktiva bank mohou vyvážit potenciální krátký odliv likvidity během napětí; tato definice byla schválena Basilejským výborem). NSFR (poměr disponibilní částky stabilního financování k požadované částce stabilního financování) se snaží stanovit spodní limit objemu dlouhodobého financování v držení bank vůči méně likvidním aktivům; na přesné definici se Bazilejský výbor musí ještě shodnout. Makroobezřetnostní opatření by mohlo mít podobu dodatku nebo jiné makroobezřetnostní úpravy regulatorních úrovní u obou nástrojů; rovněž by bylo možné se zaměřit pouze na určité skupiny bank (např. systémově důležité) a nikoli na celý bankovní sektor.

Prvořadým průběžným cílem těchto nástrojů je zmírnit nadměrný nesoulad splatností a rizika financování (15). Dále mohou zvýšit odolnost systému vůči nadměrnému úvěrování a finanční páce (16). Banky mohou tyto požadavky na likviditu splnit prodloužením splatnosti financování nebo investicemi do likvidních aktiv (nebo oběma způsoby). K vyloučení procykličnosti by bankám mělo být umožněno používat v dobách likviditního napětí jejich rezervu v oblasti likvidity.

Součástí ukazatelů pro zpřísňování požadavků by mohly být údaje o rozvahách bank, hospodářské ukazatele a údaje z trhu (vlastní kapitál, CDS). Ukazatele, jako jsou výrazné změny mezibankovních objemů a sazeb, používání facilit ECB, používání a dostupnost zajištění a signály, že dochází k náhlým hromadným výběrům vkladů z bank (např. akutní výběry nebo převody), by mohly pomoci stanovit, kdy může být vhodné limity uvolnit (17). Některé ukazatele se mohou překrývat s těmi, které souvisejí s časově proměnlivými nástroji založenými na kapitálu.

Očekává se, že LCR a NSFR budou zavedeny v CRR jako podrobné závazné požadavky teprve po uplynutí příslušných pozorovacích období. Před harmonizací nástrojů na úrovni Evropské unie by členské státy měly mít možnost uplatnit požadavky na likviditu a obezřetností opatření na vnitrostátní úrovni, s přihlédnutím k množství faktorů včetně systémového likviditního rizika. Navíc návrh právních předpisů Evropské unie předpokládá možnost upravit likviditní nástroje pro makroobezřetnostní účely podle některého z jejich postupů.

Makroobezřetnostní nevážený limit pro méně stabilní financování (např. poměr úvěrů ke vkladům)

V některých zemích byl pro méně stabilní financování uplatňován nevážený likviditní limit, jako je poměr úvěrů k vkladům (LTD), s cílem omezit nadměrnou závislost na méně stabilních zdrojích financování. Vklady klientů jsou obecně vnímány jako stabilní zdroj financování, tzn. že poměr LTD (nebo jeho rozšířené verze) lze použít k omezení nadměrné strukturální závislosti na méně stabilních zdrojích tržního financování. Nezohledňuje však strukturu splatnosti tržního financování a jeho dopad se liší podle bank s různými obchodními modely. Souvisejícími měřítky jsou poměry hlavního nebo velkoobchodního financování.

Požadavek na LTD lze splnit buď omezením úvěrování, nebo zvýšením vkladů. Zkušenosti z poslední krize ukazují, že při poklesu jsou vklady v poměru úvěrům v některých případech výhodnější, neboť vklady zůstávají stabilní nebo dokonce rostou (v důsledku přesunů od jiných druhů spoření), zatímco poptávka po úvěrech v důsledku oslabení hospodářské aktivity klesá. Poměr LTD tedy může následovat cyklus, čímž se související požadavek stává v období růstu restriktivní a v období poklesu nerestriktivní. Může zde vznikat motivace k regulatorní arbitráži, pokud úvěry a vklady nebudou řádně vymezeny; banky mohou vytvářet nové struktury financování s dluhovými cennými papíry, aby zabránily jejich zahrnutí do čitatele.

V nezbytných případech lze poměr LTD použít k řešení nadměrného pákového efektu nebo úvěrování (podle poměru úvěrů k HDP nebo jeho vývoje) a k posílení strukturální likvidity bank.

Požadavky v oblasti marží a srážek

Srážky a počáteční marže určují úroveň zajištění v zajištěném financování a v derivátových obchodech. Obecně řečeno, v transakcích zajištěného financování je úroveň zajištění určena srážkou uplatněnou na cenné papíry přijaté jako zajištění. V derivátových obchodech závisí úroveň zajištění především na počátečním požadavku na marži (což chrání účastníka trhu před potenciálními změnami hodnoty jeho pozice v případě selhání jeho protistrany) a na srážce uplatněné na cenné papíry předložené ke splnění uvedeného požadavku. Srážky a marže stanovené orgány dohledu mohou omezit prudký finanční boom a tlumit pokles zajištěného financování v dobách útlumu, tj. omezovat procykličnost tržní likvidity a tak potenciálně zmírňovat hromadění likvidity a prodej pod cenou. Mohou také pomáhat omezovat nadměrný růst objemu úvěrů a finanční páky.

Uplatňování přístupu vycházejícího z celé doby cyklu (za použití historických datových souborů, které zahrnují stav na trhu během napětí i ve stabilním období) bude znamenat, že marže a srážky jsou méně závislé na stávajících podmínkách na trhu. Tento přístup lze rozšířit o proticyklický doplněk podle vlastního uvážení s cílem regulovat zajištěné financování podle potřeby a zajistit tak reálnější ocenění rizik a omezení přecenění. Zpřísnění požadavků, a to především na vrcholu finančního cyklu, však může destabilizovat trhy, neboť ztěžuje financování. Takový vývoj pak může vyvolat pokles cen aktiv, což zvyšuje srážky a marže, a může vést k sestupné spirále (18).

Stávající právní předpisy úlohu orgánů makroobezřetnostního dohledu v této oblasti neupravují. V případě mimoburzovních derivátů by bylo možné tuto oblast zvážit v rámci první úpravy nařízení o infrastruktuře evropských trhů (EMIR). Navíc by marže a srážky jako nástroje, které se týkají transakcí na trhu, podléhaly regulatorní arbitráži a těžily by z výhody globálního uplatnění.

Komplementarita

Možné vzájemné doplňování lze očekávat u požadavků na LCR, NSFR a LTD, a to především z důvodu rozdílů v jejich splatnostech, rozsahu a citlivosti na riziko. Likviditní nástroje mohou také doplňovat solvenční nástroje, jako jsou CCB, při snižování finanční páky a zvyšování odolnosti. Požadavky na marže a srážky dále doplňují specifická opatření vztahující se na banky (zejména NSFR a LTD), neboť by mohly mít dopad na celkovou likviditu na trhu a stabilitu financování.

3.   Omezit koncentraci přímých a nepřímých expozic

Omezení velké expozice

CRD definuje velkou expozici takto: „angažovanost úvěrové instituce vůči klientovi nebo ekonomicky spjaté skupině klientů se považuje za velkou, představuje-li její hodnota alespoň 10 % kapitálu instituce“. Úvěrové instituce a investiční podniky nemohou připustit expozici vůči jednomu klientovi nebo skupině klientů, jejíž hodnota přesahuje 25 % jejího kapitálu. CRD také předpokládá volnost členských států při řešení určitých druhů expozic (např. vůči systémově důležitým sektorům) z hlediska jejich rizikovosti, což by mohlo vytvářet prostor pro makroobezřetnostní intervenci. Omezení velké expozice mohou zmírnit rizika koncentrace, snížit riziko protistran a možné další rozšíření nákazy (také na sektor stínového bankovnictví) (19). Omezení také snižují citlivost finančních institucí na běžné nebo sektorální šoky.

Omezení velké expozice tím, že stanovuje limity expozice vůči specifickým protistranám nebo sektorům (např. realitnímu sektoru nebo ostatním finančním institucím), přímo podporuje rozdělení rizika v celém systému (20). Rovněž zlepšuje hloubku mezibankovního trhu a diverzifikuje financování finančních a nefinančních institucí. Navíc limity expozice snižují potenciální dopad selhání protistrany. Stejně jako u většiny makroobezřetnostních nástrojů může nastat procykličnost: zvýšení objemu kapitálu v období boomu může zvýšit limit expozice, zatímco snížení jeho objemu během útlumu může způsobit, že limit bude restriktivnější. Omezení může navíc svazovat růst nebo institucím bránit, aby využívaly odbornosti v určitých sektorech.

Podle CRD musí finanční instituce vykazovat expozice překračující 10 % jejich kapitálu. Síťová analýza může tyto údaje používat k tomu, aby určila, zda je makroobezřetnostní omezení vhodné. Podle potřeby může být práh pro vykazování snížen, aby zahrnoval systémově důležité globální instituce s velkou kapitálovou základnou. Návrh CRR předpokládá možnost požadavky na velkou expozici pro makroobezřetnostní účely zpřísnit na vnitrostátní úrovni v souladu s některým z postupů na úrovni Evropské unie.

Požadavek na zúčtování prostřednictvím CCP

Regulatorní orgány mohou požadovat, aby určité transakce prováděné finančními institucemi byly zúčtovány prostřednictvím ústředních protistran (CCP). Nahrazení sítě bilaterálních expozic strukturou, v níž má každý účastník jedinou expozici vůči CCP, může rozdělit riziko protistran a centralizovat kontrolu rizika a řízení selhání. To může pomoci omezit přelévání a udržet na mezibankovním trhu tržní stabilitu.

Toto opatření však také představuje transakční náklady a zvyšuje potenciál regulatorní arbitráže, např. přesunem k transakcím, které zúčtování prostřednictvím CCP nepodléhají. Navíc se zvyšuje systémový význam CCP, neboť CCP soustřeďují riziko protistran, což může vést k nadměrné tržní síle, morálnímu hazardu nebo systémovému riziku (v důsledku selhání) (21). Řízení rizik a schopnost absorbovat rizika ze strany CCP je také z velké míry nevyzkoušená, a to zejména při možnosti vyššího objemu obchodů. Bude tedy třeba CCP důsledně regulovat včetně vypracování plánů pro ozdravné postupy a řešení problémů CCP. Pečlivě bude třeba také provést výběr produktů vyžadujících zúčtování prostřednictvím CCP.

Vhodné ukazatele výběru pro rozhodnutí, které smlouvy by měly podléhat požadavku zúčtování prostřednictvím CCP, zahrnují standardizaci, likviditu, složitost, charakteristiku rizik i potenciální snížení systémového rizika a možnost mezinárodní harmonizace.

Ve světě probíhají snahy prosadit zavedení ústředního zúčtování standardizovaných mimoburzovních derivátů; v Evropské unii bude tento postup zaveden v rámci nařízení EMIR. Před začleněním tohoto postupu do souboru makroobezřetnostních opatření je ještě třeba o vlivech jeho zavedení provést další průzkum. Navíc k tomu, aby byla opatření účinná, musí být zavedena na úrovni celé Evropské unie, ne-li celosvětově.

Komplementarita

Dvě výše uvedená opatření se doplňují, neboť mohou zmírňovat systémové vlivy rizika protistran v různých druzích transakcí. I když omezení velké expozice snižuje koncentraci rizika v jedné protistraně nebo sektoru, požadavek na zúčtování prostřednictvím CCP snižuje šíření neplnění protistran, a to řízením rizika v jednom místě, v němž lze riziko omezit. Zpřísnění omezení velkých expozic může fungovat také vedle sektorálních kapitálových požadavků nebo limitů LTV a strukturálních kapitálových rezerv s cílem posílit finanční strukturu. V neposlední řadě by mělo být zúčtování prostřednictvím CCP doplněno požadavky na srážky a marže pro CCP, aby se vytvořila jejich odolnost vůči riziku protistran; tyto požadavky by měly být sladěny s požadavky na zúčtování transakcí prováděných mimo CCP.

4.   Omezit systémový dopad nedostatečně sladěných pobídek s cílem omezit morální hazard

Kapitálové přirážky SIFI

Systémově důležité instituce (SIFI) by mohly podléhat dodatečnému požadavku na kapitálovou rezervu. Cílem přirážky je posílit schopnost SIFI absorbovat ztráty. To snižuje jak pravděpodobnost případů napětí, tak jejich možný dopad. Kapitálová rezerva by se mohla uplatňovat na systémově důležité banky, ale mohla by být rozšířena i na další systémově důležité instituce.

Kapitálová rezerva může také korigovat potenciální finanční pomoc určenou SISI, která vychází z implicitní státní záruky. Tak budou zachovány rovné podmínky pro malé a střední banky (systémově nedůležité) a SIFI budou lépe vybaveny k tomu, aby ustály šoky. Nevýhodou je, že přirážka může tlačit aktivity do sektoru stínového bankovnictví a status SIFI se stane explicitní a bude tak aktivovat nepřímou finanční podporu a deformovat konkurenční prostředí. Skupina pro makroekonomické hodnocení dospěla k závěru, že výhody finanční stability spojené s přirážkou pro SIFI převažují nad ekonomickými náklady (vyjádřenými jako dočasné snížení HDP).

Systémová povaha bank (a dalších institucí) je určována porovnáním ukazatelů v těchto kategoriích: velikost, provázanost, nahraditelnost a komplexita. Požadavky určené bankám by měly být zavedeny souběžně s pravidly na uchování kapitálu a proticyklickými kapitálovými rezervami v rámci Basel III. Očekává se, že kapitálové přirážky SIFI budou zavedeny na úrovni Evropské unie v některé podobě v nadcházející CRD IV.

Režimy ozdravných postupů a řešení problémů

Regulatorní orgány potřebují nástroje k předcházení finančních krizí a zmírnění jejich vlivů, pokud přesto nastanou. Prevence a zmírnění vyžadují plány ozdravných postupů (sestavených bankami) a řešení problémů (sestavených orgány). Pravomoci k včasnému zásahu umožňují orgánům, aby se snažily předejít selhání banky, pokud by se ozdravný postup připravený bankou ukázal být nedostatečný. Pravomoci k řešení problémů jim umožňují převzít kontrolu nad selhávající bankou, pokud preventivní opatření přijatá bankou nebo orgány nebyla úspěšná. Cílem tohoto režimu obsaženého v návrhu směrnice o ozdravení bank a řešení jejich problémů (BRRD) je minimalizovat systémový dopad napětí a selhání bank zajištěním pokračování funkcí bank, omezením dopadu selhání a minimalizací ztrát pro daňové poplatníky pomocí alokace ztrát na zainteresované strany (např. prostřednictvím sanace nebo řešením ztrát v režimu zvláštní správy, přičemž důležité funkce budou převedeny na banku zvláštního určení nebo nabyvatele – třetí stranu). Z makroobezřetnostního pohledu pomáhá BRRD minimalizovat systémové dopady koncentrace expozic, zlepšit pochopení provázanosti a zmírnit dopad externalit krize.

Transmise působí dvěma hlavními kanály. Zaprvé, omezuje morální hazard v systémově důležitých bankách a případnou nepřímou podporu tím, že pomáhá zajistit, aby ztráty v případě selhání banky nesli věřitelé a nikoli třetí strany jako národní vlády. Zadruhé, účinné řešení zmírňuje dopad přímého a nepřímého přelévání (nákazy) ze selhání jednotlivých bank. Rovněž může posílit důvěru veřejnosti ve finanční instituce. Bylo by možné očekávat, že odstranění nepřímých státních záruk způsobí zvýšení nákladů financování bank a pokles nákladů na financování států, a to zhruba rovným dílem. Náklady na financování bank by však byly výrazněji vyšší, pokud by jedinou alternativou ke státní intervenci bylo potenciálně zdlouhavé a nákladné konkurzní řízení. Účinné režimy řešení problémů by tak celkově měly pomoci zlepšit ve střednědobém až dlouhodobém horizontu přístup reálné ekonomiky k úvěrům.

Účinné řešení problému selhávajících bank by mohlo být narušeno nedostatečnými pravomocemi a nástroji pro řešení, nedostatečnou důvěryhodností při jejich uplatňování a příliš malým dočasným objemem financí pro poskytnutí nezbytné likvidity na podporu opatření k řešení problémů. Tyto nedostatky by při nastavení režimů řešení problémů měly být vzaty v úvahu a mělo by se jim předejít.

Komplementarita

Přirážka SIFI a režimy řešení problémů se vzájemně doplňují při snižování nepřímých podpor při státní pomoci, deformací konkurenčního prostředí a systémového dopadu při selhání. Přirážka může působit jako ex ante doplněk k ex post režimům řešení problémů (22). Přirážku SIFI je třeba vnímat jako součást souboru kapitálových opatření zahrnujících opatření na zachování kapitálu a proticyklické a strukturální kapitálové rezervy.

5.   Posílit odolnost finanční infrastruktury

Systémy pojištění vkladů (DGS)

V případě selhání banky působí DGS jako záchranná síť pro majitele bankovních účtů tím, že zajišťuje do určité výše náhradu vkladů. GDS tak posiluje odolnost finančních infrastruktur tím, že pomáhá zabránit náhlým hromadným výběrům vkladů z bank a zlepšuje důvěru ve finanční systém. Dále zajišťuje stabilitu platebních systémů, neboť vklady jsou jejich nedílnou součástí.

Vzhledem k tomu, že bankovní vklady jsou pojištěny, vkladatelé mají v případě napětí v bance menší motivaci své vklady vybírat; to zabraňuje náhlým hromadným výběrům bankovních vkladů a jejich systémovým dopadům. Obecněji řečeno, tím, že DGS funguje jako záchranná síť, zlepšuje zvýšením důvěry efektivitu finančního systému. Účinnost DGS závisí na jeho důvěryhodnosti, což souvisí s dostatečnými opatřeními v oblasti financování. Ex ante financování DGS založené na bankovním riziku je proticyklické a může tak mít přímý vliv z hlediska makroobezřetnostní stability (23).

Pokud je krytí velmi vysoké, neomezené nebo chybně definované nebo pokud není financování založeno na vyhodnocení rizik, mohou nastat nepříznivé pobídkové efekty; vkladatelé nemusí banky pečlivě sledovat a může dojít k morálnímu hazardu. Navíc nefinancované DGS mohou zpětně vyžadovat platby od bank a vést tak k negativním procyklickým vlivům. V neposlední řadě může vést nedostatek přeshraniční koordinace k nežádoucí konkurenci mezi jednotlivými DGS. Je tedy důležité, aby Evropská unie pokračovala v úsilí harmonizovat strukturu DGS, a to také v kontextu návrhu přepracovaného znění směrnice o DGS navrženého Komisí. Orgány makroobezřetnostního dohledu by měly podobu a zavedení DGS pečlivě sledovat a mít možnost se k ní vyjádřit, zejména pokud jde o krytí a náležitosti související s financováním.

Požadavky na marže a srážky při zúčtování prostřednictvím CCP

Stejně jako o oboustranně vypořádávaných obchodů mají požadavky na marže a srážky u ústředně zúčtovaných obchodů systémové dopady. Při stanovování odpovídajících srážek a počátečních marží by CCP měly zohledňovat likviditu na trhu, procyklické vlivy a systémová rizika. Zejména by mělo být k zabránění nadměrné procykličnosti stanoveno zpětné sledovací období (časový horizont pro výpočet historické volatility). To omezuje rušivé změny v požadavcích na marže a stanovuje transparentní a předvídatelné postupy pro úpravu požadavků. Dále by měla CCP při vypočtu marží a srážek omezit závislost na komerčním úvěrovém ratingu. Oba tyto požadavky jsou zachyceny v návrhu technických norem, které doplňují EMIR.

Při uplatňování těchto požadavků musí CCP zůstat flexibilní a odpovědné a vyvažovat potřebu vlastní ochrany s přáním zajistit systémovou stabilitu. Vzhledem k tomu, že úloha a systémová důležitost CCP ve finančním systému v budoucnu pravděpodobně vzroste, odpovídající regulace CCP se stane důležitější, což je zohledněno pro mikroobezřetnostní účely v EMIR. I když úlohu orgánů makroobezřetnostního dohledu při stanovení požadavků na marže CCP EMIR zatím neupravuje, lze ji zvážit během prvních plánovaných úpravách.

Vyšší míra vykazování

Vedle vykazování informací pro mikroobezřetnostní účely by orgány makroobezřetnostního dohledu mohly vzhledem ke strukturálnímu nebo cyklickému riziku zavést dodatečné požadavky na vykazování. Transparentnost umožňuje tržním silám jednat jako mechanismus, který ukázňuje jednání jednotlivých institucí a umožňuje v rámci finančního systému přesnější ocenění rizik. Vykazování informací má také potenciál omezit zesilování napětí ve finančním systému tím, že snižuje nejistotu spojenou s velikostí a umístěním některých expozic a systémových provázaností.

Tam, kde je poskytnuta jednoznačnější informace, lze posílit uvědomění si rizika a kázeň na trhu. Dochází tak k podpoře důvěry na trhu a zabezpečení finanční stability a tím zabránění vzniku kolapsů na trhu, např. na mezibankovním trhu po pádu investiční banky Lehman Brothers. Na druhé straně se může stát, že požadavky na vykazování v oblasti mikroobezřetnostního a makroobezřetnostního dohledu nebudou vždy sladěny. Celkové zlepšení ve vykazování může např. odhalit problémy bank vedoucí k jednotlivým selháním bez systémových vlivů. Obecně řečeno, dostupné empirické důkazy zavedení vyšší míry vykazování podporují (24). Pokud jde o jejich zavádění v právních předpisech, návrh CRR předpokládá možnost posílit vykazování pro makroobezřetnostní účely na vnitrostátní úrovni v souladu s postupem úrovni Evropské unie.

Kapitálová rezerva pro strukturální systémové riziko

Očekává se, že v souladu s postupem na úrovni Evropské unie zavede nadcházející CRD IV kapitálovou rezervu pro systémové riziko, aby předcházela strukturálním riziku a zmírňovala jej (dále jen „strukturální kapitálová rezerva“). Strukturální kapitálovou rezervu lze použít pro posílení odolnosti bankovního systému nebo jeho složek vůči možným šokům vyvolaným strukturálním systémovým rizikem. Toto riziko může vznikat v důsledku změn v právních předpisech nebo účetních normách, z cyklických přelití z reálné ekonomiky, z velikosti finančního systému v porovnání s HDP nebo z finančních inovací, které zvyšují složitost.

Strukturální kapitálová rezerva zvyšuje odolnost prostřednictvím zvýšení kapacity absorbovat ztráty. Přesouvá více rizik poklesu na akcionáře a zvyšuje solventnost a tak snižuje pravděpodobnost, že se strukturální riziko naplní. Mezi možné záporné vlivy strukturální kapitálové rezervy patří ztráta srovnatelných podmínek na přeshraniční úrovni, pokles dobrovolného kapitálu bank a úniky do systému stínového bankovnictví. Vyšší strukturální kapitálové rezervy však omezují pákový efekt a přijímání rizika.

Ukazatele pro použití strukturální kapitálové rezervy je obtížné stanovit; jako návod mohou posloužit výše uvedená strukturální zranitelná místa. Po získání zkušeností se zaváděním strukturální kapitálové rezervy by měla být provedena analýza jeho schopnosti řešit strukturální rizika.

Komplementarita

Vzhledem k tomu, že cílem výše uvedených opatření je zvýšit celkovou odolnost finanční infrastruktury, působí opatření společně s mnoha dalšími nástroji. Například systémy DGS by mohly doplňovat likviditní nástroje tím, že zajistí stabilní základnu depozitního financování. Rovněž by mohly doplňovat strukturální kapitálovou rezervu (a další nástroje založené na kapitálu), neboť snižují dopad selhání. Požadavky na marže a srážky pro CCP a pro neústředně zúčtované transakce by měly být sladěny, aby byly zajištěny srovnatelné podmínky. Navíc požadavky na marže a srážky (jak pro CCP, tak pro ostatní transakce) by mohly snížením nadměrné finanční páky doplňovat pákové ukazatele. Díky tomu, že vykazování informací snižuje informační asymetrii, má potenciál zlepšit důvěru na trhu a zvýšit likviditu trhu.

Vliv strukturální kapitálové rezervy může působit vzájemně s vlivy dalších nástrojů založených na kapitálu, jako jsou proticyklické kapitálové rezervy. Při rozhodování o odpovídající celkové úrovni kapitálových požadavků je tedy třeba koordinace.

Dodatek 2

Průběžné cíle makroobezřetnostní politiky v pojišťovnictví

Makroobezřetnostní úvahy v oblasti pojišťovnictví se stále nacházejí v raném stádiu. Důvodů pro tuto skutečnost je několik:

| — | Většina pojišťoven prošla krizí poměrně bez újmy. |
| --- | --- |

—

Většina pojišťoven prošla krizí poměrně bez újmy.

| — | Nízké systémové riziko tradičních aktivit pojišťoven, které lze charakterizovat převážně investiční strategií orientovanou na závazky, vysokým stupněm nahraditelnosti a nízkou pravděpodobností náhlých hromadných výběrů. |
| --- | --- |

—

Nízké systémové riziko tradičních aktivit pojišťoven, které lze charakterizovat převážně investiční strategií orientovanou na závazky, vysokým stupněm nahraditelnosti a nízkou pravděpodobností náhlých hromadných výběrů.

| — | Nedostatek mezinárodních standardů upravujících dohled nad pojišťovnami, ačkoli po zavedení rámce Solvency II vznikne společný standard pro Evropskou unii. |
| --- | --- |

—

Nedostatek mezinárodních standardů upravujících dohled nad pojišťovnami, ačkoli po zavedení rámce Solvency II vznikne společný standard pro Evropskou unii.

Přesto ale některé pojišťovny rozšířily své operace na aktivity, které mohou přispět k systémovému riziku nebo jej umocnit. Především netradiční aktivity pojišťoven a aktivity nesouvisející s pojištěním by mohly vést ke korelaci společných expozic vůči finančním a hospodářským cyklům. Uvedené se týká například transakcí swapů úvěrového selhání (CDS) pro jiné účely než účely zajištění (25).

Netradiční aktivity pojištění mohou mít pro finanční systém a ekonomiku širší dopad, jak tomu bylo například u finančních záruk používaných ke zlepšení ratingu složitě strukturovaných produktů v době před krizí. Aktivity nesouvisející s pojištěním (např. zápůjčky cenných papírů) a skupinové struktury (např. bankovní pojištění) by rovněž mohly zvýšit provázanost ve finančním systému. Mezinárodní asociace pojišťovacích dohledů (IAIS) tyto druhy aktivit vnímá jako aktivity s vyšší systémovou relevancí a používá je jako ukazatele globálních systémově významných pojišťoven.

Uplatňování opatření na aktivity, které dle definice IAIS nejsou tradičním pojištěním či s pojištěním nesouvisí, je obtížné. Je to z toho důvodu, že je nelze jasně vydělit a tytéž aktivity kategorizují různé orgány dohledu rozdílně (např. obhospodařování majetku třetí strany). K určení rizika konkrétního produktu či služby je tedy nezbytné upřednostnit analýzu podstaty a nikoli formy.

Kromě výše uvedených strukturálních úvah má systémové riziko v pojišťovnictví cyklickou dimenzi, neboť pojišťovny představují důležité investory a mohou přijímat více či méně riziková aktiva. Rámec Solvency II v Evropské unii zavádí tržně konzistentní oceňování rozvah pojišťoven. S tím je spojeno oceňování aktiv tržní cenou, zatímco pasiva se oceňují diskontováním peněžních toků při užití bezrizikových úrokových sazeb. V důsledku toho jsou bankovní rozvahy a úrovně kapitálu pojišťoven, které prodávají dlouhodobé produkty, volatilní. Možným dopadem je pak posílení procyklického vývoje v rámci sektoru a v rámci finančního systému. V období rozmachu může nadměrný růst cen rizikových aktiv zvýšit tržně konzistentní kapitál oproti regulatorním kapitálovým požadavkům a v období poklesu jej naopak snížit. Uvedené může vyústit v podstupování nadměrného rizika v období růstu a vytvářet tlaky na zbavování se rizikových aktiv v období poklesu. Z toho důvodu rámec Solvency II v současnosti obsahuje proticyklické mechanismy, včetně tlumicího mechanismu pro kapitálová rizika, možnosti prodloužení období oživení a extrapolace křivky bezrizikové úrokové sazby k pevné konečné forwardové sazbě. Navíc probíhají diskuse o zahrnutí „proticyklického pojistného“ a „změn sladěnosti“, jejichž cílem je provést korekci úrovně kapitálu při zohlednění nadměrné volatility. Důležitou roli při tvorbě těchto navrhovaných mechanismů hrála pečlivá příprava, bez níž by některé z mechanismů mohly způsobit nezamýšlené následky jak pro pojišťovny, tak pro systém jako celek. Je nezbytné, aby tyto mechanismy byly transparentní a v období rozmachu vybízely k tvorbě rezerv, které lze použít v obdobích oslabení.

Celkově lze konstatovat, že strukturální dimenze systémového rizika se týká především netradičních aktivit či aktivit nesouvisejících s pojištěním. Jedná se o aktivity, které s největší pravděpodobností způsobují šíření rizika uvnitř finančního systému, a jako takové je lze vymezit z hlediska průběžných cílů a nástrojů uvedených v tomto dokumentu. Pokud tyto aktivity představují relevantní kritéria identifikace systémově významných pojišťoven, budou spadat pod průběžný cíl omezování systémového dopadu nedostatečně sladěných pobídek zaměřený na omezení morálního hazardu. Je však nezbytné poznamenat, že takovýto scénář vývoje je u pojišťoven méně běžný než v případě bank. Strukturální dimenze dále souvisí s propojeností pojišťoven s jinými finančními subjekty a s vyplývajícím možným rizikem nákazy. Uvedené spadá pod průběžný cíl omezování koncentrace přímých a nepřímých expozic. Cyklický rozměr je pak úzce spjat s endogenním podstupováním rizika a prodejem pod cenou.

---

(1)  ESRB/2011/03, http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2011/ESRB_2011_3.cs.pdf

(2)  Vzhledem k tomu, že odborná literatura je v této oblasti příliš obsáhlá, uvádíme zde pouze vybrané příklady. Viz např.: Brunnermeier, M., Crockett, A., Goodhart, C., Persaud, A. a Shin, H. (2009), „The Fundamental Principles of Financial Regulation“, Geneva Report on the World Economy 11, ICBM, Geneva, and CEPR, London; Gorton, G. a He, P. (2008), „Bank Credit Cycles“, Review of Economic Studies 75(4), 1181-1214, Blackwell Publishing; Bank of England (2009), „The Role of Macro-prudential Policy“, A Discussion Paper; Bank of England, (2011), „Instruments of macroprudential policy“, A Discussion Paper; Hellwig, M. (1995), „Systemic aspects of risk management in banking and finance“, Schweizerische Zeitschrift für Volkswirtschaft und Statistik, 131, s. 723–737; Acharya, V.V. (2009), „A Theory of Systemic Risk and Design of Prudential Bank Regulation“, Journal of Financial Stability, 5(3), s. 224–255; Hanson, S., Kashyap, A. a Stein, J. (2011), „A Macro-prudential Approach to Financial Regulation“, Journal of Economic Perspectives 25, s. 3–28; Longworth, D. (2011), „A Survey of Macro-prudential Policy Issues“, Mimeo, Carleton University.

(3)  Úloha centrálních bank v oblasti dohledu je obvykle považována za nedílný prvek jejich funkce při zajišťování finanční stability. Ať už je institucionální uspořádání jakékoli, makroobezřetnostní orgán by měl při dosahování tohoto průběžného cíle úzce spolupracovat s orgánem vykonávajícím dohled nad infrastrukturou.

(4)  Výběr nástrojů byl učiněn z „dlouhého seznamu“ všech potenciálních nástrojů podle výše uvedených výběrových kritérií, a to na základě analýzy mezer provedené shora dolů a průzkumů mezi členy pracovní skupiny ESRB pro nástroje.

(5)  ESRB, Principles for macro-prudential policies in EU legislation on the banking sector, 2 April 2012, http://www.esrb.europa.eu/news/pr/2012/html/pr120402.en.html

(6)  Některé nástroje, které nejsou zahrnuty v tabulce 2, jsou předjímány v právních předpisech EU (např. zákaz prodeje na krátko).

(7)  Inventarizace nástrojů nezakotvených v právních předpisech EU provedená ESRB ukazuje, že: Limity LTV jsou k dispozici ve vnitrostátním obezřetnostním rámci 16 členských států, avšak pouze 7 z nich jej využívá pro makroobezřetnostní účely. Limity LTI jsou k dispozici ve vnitrostátním obezřetnostním rámci 12 členských států, avšak pouze 2 z nich jej mohou využít pro makroobezřetnostní účely. Nevážený likviditní ukazatel je k dispozici ve vnitrostátním obezřetnostním rámci 3 členských států a lze jej také použít pro makroobezřetnostní účely. Režimy/plány pro ozdravení a řešení problémů bank jsou k dispozici ve vnitrostátním obezřetnostním rámci 11 členských států, z nichž 8 jej může použít pro makroobezřetnostní účely. V 6 členských státech byly k uplatnění takového režimu podniknuty určité kroky. Očekává se, že ve 4 z těchto zemí budou plány pro ozdravení a řešení problémů bank k dispozici pro makroobezřetnostní účely.

(8)  Součástí zásady „omezení diskrece“ je dohled ESRB, stanovení referenční hodnoty vůči makroproměnné, komunikace a transparentnost.

(9)  Sektorální kapitálové požadavky zahrnují vážená rizika i kalibraci modelů založených na interním ratingu určených pro specifické sektory či třídy aktiv.

(10)  Více podrobností naleznete v části věnované transmisnímu mechanismu pro rizikově vážené kapitálové nástroje.

(11)  V případě uvolnění požadavků platí opak. Tržní tlaky však mohou způsobit, že banky nemohou snížit poměr finanční páky (nebo rizikově vážený kapitál) o celou hodnotu, čímž v období recese může potenciálně dojít ke snížení účinnosti nástrojů.

(12)  Viz BCBS (2010): „Calibrating regulatory minimum capital requirements and capital buffers: a top-down approach“. Také řada dalších studií shledává páku jako vysoce účinný ukazatel systémového rizika, např. Barrell, Davis a Liadze (2010), „Calibrating Macro-prudential Policy“; Kato, Kobayashi a Sita (2010), „Calibrating the level of capital: the way we see it“; Adrian and Shin (2010), „Liquidity and Leverage“; a Papanikolaou a Wolff (2010), „Leverage and risk in US commercial banking in the light of the current financial crisis“.

(13)  Almeida, H., Campello, M. and Liu, C. (2006): „The financial akcelerátor: evidence from international housing markets“, Review of Finance 10, s. 1–32.

(14)  Limity LTV mohou přesto podléhat vlastním způsobům obcházení tím, že se uchýlí k nezajištěným úvěrům. Vzhledem k tomu, že banky mají možnost posoudit hodnotu zajištění dle vlastního uvážení (např. pokud je část úvěru použita na rekonstrukci domu), mohou mít motivaci uplatňovat optimističtější oceňování, aby tak zmírnily vliv limitů LTV.

(15)  Důkazů o účinnosti makroobezřetnostních nástrojů založených na likviditě je málo. Několik materiálů ukazuje, že proticyklické použití LCR nebo NSFR přináší výsledky při řešení likviditního napětí. Viz např. Giordana and Schumacher, „The impact of the Basel III liquidity regulations on the bank lending channel: A Luxembourg case study“, Working Paper No 61, June 2011; Bloor, Craigie a Munro, „The macroeconomic effects of a stable funding requirement“, Reserve Bank of New Zealand Discussion Paper Series DP 2012/05, August 2012; nebo Van den End a Kruidhof, „Modelling the liquidity ratio as a macro-prudential instrument“, DNB Working Paper No 342, April 2012.

(16)  Viz pracovní skupina CGFS o výběru a uplatnění makroobezřetnostních nástrojů (SAM), „Transmission Mechanisms of Macro-prudential Instruments“, výchozí zpráva projektové skupiny Workstream 4, March 2012.

(17)  Heijmans a Heuver, „Is this bank ill? The diagnosis of doctor Target 2“, DNB Working Paper No 316, August 2011.

(18)  Viz např. Brunnermeier, M. a Pedersen, L. (2009), „Market Liquidity and Funding Liquidity,“Review of Financial Studies, Society for Financial Studies, vol. 22(6), s. 2201–2238, a Gorton G. a Metrick, A. (2012), „Securitized banking and the run on repo,“Journal of Financial Economics, Elsevier, vol. 104(3), s. 425–451.

(19)  Specifických empirických důkazů je nedostatek, ale historické zkušenost ukazují, že v ohnisku finanční nestability je koncentrace v určitých sektorech (často v nemovitostech).

(20)  Stojí za povšimnutí, že expozice vůči státním dluhopisům jsou v současosti vyňaty z omezení velkých expozic.

(21)  Další pojednání o těchto nepříznivých vlivech je k dispozici např. v Pirrong, C, (2011), „The economics of central clearing: theory and practice“, International Swaps and Derivatives Association Discussion Paper No 1, a Singh, M., (2011), „Making OTC Derivatives Safe — A Fresh Look“, IMF Working Paper 11/66.

(22)  Viz např. Claessens, Herring a Schoenmaker, 2010, „A Safer World Financial System: Improving the Resolution of Systemic Institutions“, Geneva Reports on the World Economy (London, UK: CEPR), a Claessens a kol. „Crisis Management and Resolution: Early Lessons from the Financial Crisis“, IMF Staff Discussion Note 11/05, March 9, 2011.

(23)  Viz např. Acharya, Santos a Yorulmazer: „Systemic Risk and Deposit Insurance Premiums“, FRBNY Economic Policy Review, August 2010.

(24)  Hirtle, B., 2007, „Public disclosure, risk, and performance at bank holding companies“, Staff Report No 293, Federal Reserve Bank of New York; Goldstein, M. A., Hotchkiss, E. S., Sirri, E. R., 2007, „Transparency and liquidity: A controlled experiment on corporate bonds“, The Review of Financial Studies 20(2), 235–273; Botosan, C. A., 1997, „Disclosure Level and the Cost of Equity Capital“, The Accounting Review, Vol. 72, No 3, s. 323–349.

(25)  Mezinárodní asociace pojišťovacích dohledů (IAIS), 2011, „Pojištění a finanční stabilita“.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 15.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/20

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV)

(Text s významem pro EHP)

2013/C 170/02

Dne 3. června 2013 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32013M6915. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32013M6915. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

| 15.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/20

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings)

(Text s významem pro EHP)

2013/C 170/03

Dne 6. června 2013 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32013M6909. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32013M6909. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

| 15.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/21

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne)

(Text s významem pro EHP)

2013/C 170/04

Dne 13. května 2013 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v francouzštině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32013M6889. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32013M6889. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 15.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/22

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

14. června 2013

2013/C 170/05

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3303 |
| JPY | japonský jen | 126,37 |
| DKK | dánská koruna | 7,4582 |
| GBP | britská libra | 0,85150 |
| SEK | švédská koruna | 8,6096 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2322 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,6405 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,718 |
| HUF | maďarský forint | 291,41 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7017 |
| PLN | polský zlotý | 4,2347 |
| RON | rumunský lei | 4,4588 |
| TRY | turecká lira | 2,4674 |
| AUD | australský dolar | 1,3841 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3524 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,3258 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6469 |
| SGD | singapurský dolar | 1,6638 |
| KRW | jihokorejský won | 1 498,62 |
| ZAR | jihoafrický rand | 13,2051 |
| CNY | čínský juan | 8,1558 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4718 |
| IDR | indonéská rupie | 13 139,52 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,1445 |
| PHP | filipínské peso | 56,895 |
| RUB | ruský rubl | 42,2453 |
| THB | thajský baht | 40,681 |
| BRL | brazilský real | 2,8302 |
| MXN | mexické peso | 16,8411 |
| INR | indická rupie | 76,5390 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3303

JPY

japonský jen

126,37

DKK

dánská koruna

7,4582

GBP

britská libra

0,85150

SEK

švédská koruna

8,6096

CHF

švýcarský frank

1,2322

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,6405

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,718

HUF

maďarský forint

291,41

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7017

PLN

polský zlotý

4,2347

RON

rumunský lei

4,4588

TRY

turecká lira

2,4674

AUD

australský dolar

1,3841

CAD

kanadský dolar

1,3524

HKD

hongkongský dolar

10,3258

NZD

novozélandský dolar

1,6469

SGD

singapurský dolar

1,6638

KRW

jihokorejský won

1 498,62

ZAR

jihoafrický rand

13,2051

CNY

čínský juan

8,1558

HRK

chorvatská kuna

7,4718

IDR

indonéská rupie

13 139,52

MYR

malajsijský ringgit

4,1445

PHP

filipínské peso

56,895

RUB

ruský rubl

42,2453

THB

thajský baht

40,681

BRL

brazilský real

2,8302

MXN

mexické peso

16,8411

INR

indická rupie

76,5390

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 15.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/23

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 14. června 2013

o financování činností ve veterinární oblasti na rok 2013, které souvisejí s informační politikou Evropské unie, podporou mezinárodních organizací a některými nezbytnými opatřeními zajišťujícími provádění právních předpisů týkajících se potravin a krmiv a zdraví rostlin

2013/C 170/06

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012 (1), kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Evropské unie (dále jen „finanční nařízení“), a zejména na článek 84 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti (2), a zejména na články 16, 19, 20, 21, 23 a 27 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (3), a zejména na čl. 76 odst. 1 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (4), a zejména na čl. 66 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 84 finančního nařízení a článkem 94 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (5) (dále jen „prováděcí pravidla“), musí přidělení výdaje na závazek z rozpočtu Unie předcházet rozhodnutí o financování, které stanoví základní prvky akce, která obnáší výdaj z rozpočtu, přičemž toto rozhodnutí musí být přijaté orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 84 finančního nařízení a článkem 94 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (5) (dále jen „prováděcí pravidla“), musí přidělení výdaje na závazek z rozpočtu Unie předcházet rozhodnutí o financování, které stanoví základní prvky akce, která obnáší výdaj z rozpočtu, přičemž toto rozhodnutí musí být přijaté orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil.

| (2) | Prováděcí pravidla určují míru přesnosti považovanou za dostatečnou pro popis rámce rozhodnutí o financování. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí pravidla určují míru přesnosti považovanou za dostatečnou pro popis rámce rozhodnutí o financování.

| (3) | Podle článku 128 finančního nařízení je nutno v případě grantů přijmout roční pracovní program. |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 128 finančního nařízení je nutno v případě grantů přijmout roční pracovní program.

| (4) | Je nutno stanovit pracovní program pro činnosti Evropské unie ve veterinární oblasti související s informační politikou, podporou mezinárodních organizací a elektronizací veterinárních postupů. |
| --- | --- |

(4)

Je nutno stanovit pracovní program pro činnosti Evropské unie ve veterinární oblasti související s informační politikou, podporou mezinárodních organizací a elektronizací veterinárních postupů.

| (5) | Jelikož pracovní program v přílohách představuje dostatečně přesný rámec ve smyslu článku 94 prováděcích pravidel, je toto rozhodnutí rozhodnutím o financování výdajů stanovených v pracovním programu pro granty a veřejné zakázky. |
| --- | --- |

(5)

Jelikož pracovní program v přílohách představuje dostatečně přesný rámec ve smyslu článku 94 prováděcích pravidel, je toto rozhodnutí rozhodnutím o financování výdajů stanovených v pracovním programu pro granty a veřejné zakázky.

| (6) | Podle článku 22 rozhodnutí 2009/470/ES může Unie provádět technická a vědecká opatření nutná pro rozvoj veterinárních právních předpisů Unie a pro rozvoj vzdělávání a odborné přípravy ve veterinární oblasti nebo pomáhat členským státům nebo mezinárodním organizacím při provádění těchto opatření. |
| --- | --- |

(6)

Podle článku 22 rozhodnutí 2009/470/ES může Unie provádět technická a vědecká opatření nutná pro rozvoj veterinárních právních předpisů Unie a pro rozvoj vzdělávání a odborné přípravy ve veterinární oblasti nebo pomáhat členským státům nebo mezinárodním organizacím při provádění těchto opatření.

| (7) | V souladu s článkem 53d nařízení Rady (ES, Euroatom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6), získala schvalující osoba důkaz o tom, že mezinárodní organizace OIE a FAO, které byly pověřeny úkoly plnění rozpočtu Unie v rámci společného řízení, uplatňují normy nabízející záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným normám v oblasti účetnictví, auditu, vnitřní kontroly a zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

(7)

V souladu s článkem 53d nařízení Rady (ES, Euroatom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (6), získala schvalující osoba důkaz o tom, že mezinárodní organizace OIE a FAO, které byly pověřeny úkoly plnění rozpočtu Unie v rámci společného řízení, uplatňují normy nabízející záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným normám v oblasti účetnictví, auditu, vnitřní kontroly a zadávání veřejných zakázek.

| (8) | Společný projekt EU–OIE završila studie o vytváření seznamů a kategorizaci prioritních nákaz zvířat, včetně těch, které jsou přenosné na člověka. V rámci tohoto projektu byl vyvinut nástroj pro kategorizaci a stanovení priority nákaz. V současnosti je zapotřebí finanční příspěvek na shromažďování informací a úpravu nástroje tak, aby mohl být použit také v případě nákaz vodních živočichů, jak to pro vytváření seznamů nákaz vyžaduje nový právní rámec EU pro zdraví zvířat. |
| --- | --- |

(8)

Společný projekt EU–OIE završila studie o vytváření seznamů a kategorizaci prioritních nákaz zvířat, včetně těch, které jsou přenosné na člověka. V rámci tohoto projektu byl vyvinut nástroj pro kategorizaci a stanovení priority nákaz. V současnosti je zapotřebí finanční příspěvek na shromažďování informací a úpravu nástroje tak, aby mohl být použit také v případě nákaz vodních živočichů, jak to pro vytváření seznamů nákaz vyžaduje nový právní rámec EU pro zdraví zvířat.

| (9) | Evropská unie a Organizace spojených národů podepsaly dne 29. listopadu 2003 finanční a správní rámcovou dohodu, která zajistila příznivé prostředí pro dohodu mezi Komisí Evropských společenství a Organizací OSN pro výživu a zemědělství, podepsanou dne 17. července 2003. |
| --- | --- |

(9)

Evropská unie a Organizace spojených národů podepsaly dne 29. listopadu 2003 finanční a správní rámcovou dohodu, která zajistila příznivé prostředí pro dohodu mezi Komisí Evropských společenství a Organizací OSN pro výživu a zemědělství, podepsanou dne 17. července 2003.

| (10) | V souladu s rozhodnutím Komise 2009/492/ES ze dne 22. června 2009 o finančním příspěvku Společenství do svěřenského fondu 911100MTF/INT/003/EHS (7) pro tlumení slintavky a kulhavky mimo Společenství Evropská komise dne 1. září 2009 uzavřela prováděcí dohodu MTF/INT/003/EHS o činnostech prováděných Evropskou komisí pro tlumení slintavky a kulhavky (EUFMD) Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) financovaných ze strany ES (2009–2013). Trvání dohody bylo 48 měsíců. Vzhledem k tomu, že nadále dochází k výskytu ohnisek slintavky a kulhavky ve třetích zemích sousedících s členskými státy a v některých případech i těžkých epizoocií, které představují ohrožení nákazového statusu vnímavých hospodářských zvířat v členských státech, je vhodné prováděcí dohodu obnovit a stanovit příspěvek Unie do svěřenského fondu 911100MTF/INT/003/EHS. |
| --- | --- |

(10)

V souladu s rozhodnutím Komise 2009/492/ES ze dne 22. června 2009 o finančním příspěvku Společenství do svěřenského fondu 911100MTF/INT/003/EHS (7) pro tlumení slintavky a kulhavky mimo Společenství Evropská komise dne 1. září 2009 uzavřela prováděcí dohodu MTF/INT/003/EHS o činnostech prováděných Evropskou komisí pro tlumení slintavky a kulhavky (EUFMD) Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) financovaných ze strany ES (2009–2013). Trvání dohody bylo 48 měsíců. Vzhledem k tomu, že nadále dochází k výskytu ohnisek slintavky a kulhavky ve třetích zemích sousedících s členskými státy a v některých případech i těžkých epizoocií, které představují ohrožení nákazového statusu vnímavých hospodářských zvířat v členských státech, je vhodné prováděcí dohodu obnovit a stanovit příspěvek Unie do svěřenského fondu 911100MTF/INT/003/EHS.

| (11) | Příspěvek Unie je vhodné stanovit v maximální výši 4 000 000 EUR na období 24 měsíců. Rozpočet svěřenského fondu na rok 2013 by se měl skládat ze zůstatku jeho finančních prostředků ke dni 31. srpna 2013 a z příspěvku Unie, tak aby celková částka v USD odpovídala částce 2 000 000 EUR. Pozdější výdaje se vyrovnávají ročními platbami nebo rozvrhem splatných částek upřesněným v nové prováděcí dohodě, která je uzavřena na základě finanční a správní rámcové dohody pro financování programů OSN ze strany Unie. |
| --- | --- |

(11)

Příspěvek Unie je vhodné stanovit v maximální výši 4 000 000 EUR na období 24 měsíců. Rozpočet svěřenského fondu na rok 2013 by se měl skládat ze zůstatku jeho finančních prostředků ke dni 31. srpna 2013 a z příspěvku Unie, tak aby celková částka v USD odpovídala částce 2 000 000 EUR. Pozdější výdaje se vyrovnávají ročními platbami nebo rozvrhem splatných částek upřesněným v nové prováděcí dohodě, která je uzavřena na základě finanční a správní rámcové dohody pro financování programů OSN ze strany Unie.

| (12) | Ustanovení čl. 19 písm. a) bodu i) rozhodnutí 2009/470/ES stanoví, že Unie finančně přispívá na shromažďování a uchovávání všech informací vztahujících se k právním předpisům Unie týkajícím se zdraví zvířat, jejich dobrých životních podmínek a bezpečnosti potravin u produktů živočišného původu. |
| --- | --- |

(12)

Ustanovení čl. 19 písm. a) bodu i) rozhodnutí 2009/470/ES stanoví, že Unie finančně přispívá na shromažďování a uchovávání všech informací vztahujících se k právním předpisům Unie týkajícím se zdraví zvířat, jejich dobrých životních podmínek a bezpečnosti potravin u produktů živočišného původu.

| (13) | Je nutný finanční příspěvek na zpřístupnění interaktivní databáze veterinárních právních předpisů, aby členské státy získaly každoročně přístup k příslušným informacím veterinární povahy. |
| --- | --- |

(13)

Je nutný finanční příspěvek na zpřístupnění interaktivní databáze veterinárních právních předpisů, aby členské státy získaly každoročně přístup k příslušným informacím veterinární povahy.

| (14) | Článek 13 Smlouvy o fungování Evropské unie (8) vyžaduje, aby Unie a členské státy věnovaly při formulaci a provádění některých politik Unie patřičnou pozornost požadavkům týkajícím se dobrých životních podmínek zvířat. V návaznosti na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o strategii Evropské unie v oblasti ochrany a dobrých životních podmínek zvířat pro období 2012–2015 (9) je vhodné financovat iniciativy zaměřené na provádění této strategie. |
| --- | --- |

(14)

Článek 13 Smlouvy o fungování Evropské unie (8) vyžaduje, aby Unie a členské státy věnovaly při formulaci a provádění některých politik Unie patřičnou pozornost požadavkům týkajícím se dobrých životních podmínek zvířat. V návaznosti na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru o strategii Evropské unie v oblasti ochrany a dobrých životních podmínek zvířat pro období 2012–2015 (9) je vhodné financovat iniciativy zaměřené na provádění této strategie.

| (15) | Ke zvyšování povědomí o otázkách zdraví zvířat a o zásadách strategie v oblasti zdraví zvířat u zúčastněných subjektů, organizací a ve společnosti jako celku se v předchozích letech využívalo různých komunikačních aktivit. Je vhodné, aby tyto aktivity, včetně těch horizontálních, pokračovaly i v roce 2013. |
| --- | --- |

(15)

Ke zvyšování povědomí o otázkách zdraví zvířat a o zásadách strategie v oblasti zdraví zvířat u zúčastněných subjektů, organizací a ve společnosti jako celku se v předchozích letech využívalo různých komunikačních aktivit. Je vhodné, aby tyto aktivity, včetně těch horizontálních, pokračovaly i v roce 2013.

| (16) | Článek 27 rozhodnutí 2009/470/ES umožňuje poskytnout finanční příspěvek Unie na provádění vnitrostátních programů eradikace a dozoru. Podle stejného článku Komise tyto programy zhodnotí. Předběžné hodnocení těchto programů na rok 2014 provedou externí odborníci. |
| --- | --- |

(16)

Článek 27 rozhodnutí 2009/470/ES umožňuje poskytnout finanční příspěvek Unie na provádění vnitrostátních programů eradikace a dozoru. Podle stejného článku Komise tyto programy zhodnotí. Předběžné hodnocení těchto programů na rok 2014 provedou externí odborníci.

| (17) | Boj proti obchodu s nezákonnými a padělanými přípravky na ochranu rostlin je nutný pro ochranu lidského zdraví a zdraví zvířat i ochranu životního prostředí. Podle ustanovení čl. 76 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 může Komise stanovit výdaje na činnosti přispívající k plněním cílů nařízení. |
| --- | --- |

(17)

Boj proti obchodu s nezákonnými a padělanými přípravky na ochranu rostlin je nutný pro ochranu lidského zdraví a zdraví zvířat i ochranu životního prostředí. Podle ustanovení čl. 76 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 může Komise stanovit výdaje na činnosti přispívající k plněním cílů nařízení.

| (18) | Nařízení (ES) č. 882/2004 stanoví pravidla pro provádění úředních kontrol zejména za účelem ověření, zda jsou dodržována pravidla, jejichž cílem je předcházet rizikům, která přímo nebo prostřednictvím životního prostředí hrozí člověku a zvířatům, tato rizika odstraňovat nebo snižovat na přijatelnou úroveň a zaručovat poctivé jednání při obchodování s krmivy a potravinami a chránit zájmy spotřebitelů, včetně označování krmiv a potravin a jiných forem informování spotřebitelů. |
| --- | --- |

(18)

Nařízení (ES) č. 882/2004 stanoví pravidla pro provádění úředních kontrol zejména za účelem ověření, zda jsou dodržována pravidla, jejichž cílem je předcházet rizikům, která přímo nebo prostřednictvím životního prostředí hrozí člověku a zvířatům, tato rizika odstraňovat nebo snižovat na přijatelnou úroveň a zaručovat poctivé jednání při obchodování s krmivy a potravinami a chránit zájmy spotřebitelů, včetně označování krmiv a potravin a jiných forem informování spotřebitelů.

| (19) | Podle čl. 66 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 882/2004 musí být přidělené prostředky potřebné na financování jiných opatření nezbytných k zajištění používání uvedeného nařízení každoročně schváleny v rámci postupu schvalování rozpočtu. Opatření, na něž se v článku 66 odkazuje, zahrnují zejména studie, zveřejňování informací a organizaci zasedání a konferencí. |
| --- | --- |

(19)

Podle čl. 66 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 882/2004 musí být přidělené prostředky potřebné na financování jiných opatření nezbytných k zajištění používání uvedeného nařízení každoročně schváleny v rámci postupu schvalování rozpočtu. Opatření, na něž se v článku 66 odkazuje, zahrnují zejména studie, zveřejňování informací a organizaci zasedání a konferencí.

| (20) | Studie zpochybnila platnost metody detekce CEN EN 1785:2003. Je nutné studii opakovat, aby se platnost metody ověřila. |
| --- | --- |

(20)

Studie zpochybnila platnost metody detekce CEN EN 1785:2003. Je nutné studii opakovat, aby se platnost metody ověřila.

| (21) | Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) je celosvětově uznávaná pro své zkušenosti v oblasti hospodářské analýzy a doporučení pro tvůrce politik. Proto lze zakázku v souladu s čl. 134 odst. 1 písm. b) prováděcích pravidel z technických důvodů udělit pouze OECD. |
| --- | --- |

(21)

Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) je celosvětově uznávaná pro své zkušenosti v oblasti hospodářské analýzy a doporučení pro tvůrce politik. Proto lze zakázku v souladu s čl. 134 odst. 1 písm. b) prováděcích pravidel z technických důvodů udělit pouze OECD.

| (22) | Ve společné technické zprávě zveřejněné v roce 2009 pod názvem „Bakteriální výzva: čas konat“ Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMA) a Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) odhadují roční náklady na antimikrobiální rezistenci u lidí na 1,5 miliardy EUR. V návaznosti na tento odhad EMA a ECDC a v zájmu lepšího prokázání dopadu antimikrobiální rezistence je nutná vhodná hospodářská analýza od uznávaného partnera, jako je OECD, která se použije jako podklad politických návrhů. |
| --- | --- |

(22)

Ve společné technické zprávě zveřejněné v roce 2009 pod názvem „Bakteriální výzva: čas konat“ Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMA) a Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) odhadují roční náklady na antimikrobiální rezistenci u lidí na 1,5 miliardy EUR. V návaznosti na tento odhad EMA a ECDC a v zájmu lepšího prokázání dopadu antimikrobiální rezistence je nutná vhodná hospodářská analýza od uznávaného partnera, jako je OECD, která se použije jako podklad politických návrhů.

| (23) | Sdělení o kontrole potravin a krmiv nelze vždy svázat s konkrétním předmětem. Je proto vhodné počítat s některými zdroji na aktivity příslušné horizontální komunikace. |
| --- | --- |

(23)

Sdělení o kontrole potravin a krmiv nelze vždy svázat s konkrétním předmětem. Je proto vhodné počítat s některými zdroji na aktivity příslušné horizontální komunikace.

| (24) | Potravinový a veterinární úřad (FVO) má významný úkol přispívat k udržení vysoké úrovně systému pro bezpečnost potravin v EU a ve třetích zemí, které do EU vyvážejí. Práci FVO lze považovat za klíčový prvek systému pro bezpečnost potravin EU a je důležité, aby byly informace o inspekčních úkolech rozšířeny. |
| --- | --- |

(24)

Potravinový a veterinární úřad (FVO) má významný úkol přispívat k udržení vysoké úrovně systému pro bezpečnost potravin v EU a ve třetích zemí, které do EU vyvážejí. Práci FVO lze považovat za klíčový prvek systému pro bezpečnost potravin EU a je důležité, aby byly informace o inspekčních úkolech rozšířeny.

| (25) | Komise nechala v roce 2012 vypracovat zvláštní studii s cílem přezkoumat stávající režimy označování produktů bez GMO v EU a zjistit a analyzovat prvky, které mají být zváženy v rámci případného harmonizovaného přístupu k takovému označování. Výsledky této studie budou v roce 2013 prodiskutovány s členskými státy a zúčastněnými stranami. V závislosti na výsledku studie a navazujících diskusí se možná ukáže jako nezbytné zvážit další harmonizaci v této oblasti. Komise by proto musela provést souhrnné posouzení dopadů několika harmonizačních přístupů, které by vyžadovalo hloubkovou analýzu hospodářských, sociálních a obchodních dopadů, jakož i dopadů na spotřebitele a životní prostředí. Měly by být zajištěny vhodné finanční prostředky pro účely provedení sběru údajů a procesu vyhodnocení variant na podporu tohoto posouzení dopadů. |
| --- | --- |

(25)

Komise nechala v roce 2012 vypracovat zvláštní studii s cílem přezkoumat stávající režimy označování produktů bez GMO v EU a zjistit a analyzovat prvky, které mají být zváženy v rámci případného harmonizovaného přístupu k takovému označování. Výsledky této studie budou v roce 2013 prodiskutovány s členskými státy a zúčastněnými stranami. V závislosti na výsledku studie a navazujících diskusí se možná ukáže jako nezbytné zvážit další harmonizaci v této oblasti. Komise by proto musela provést souhrnné posouzení dopadů několika harmonizačních přístupů, které by vyžadovalo hloubkovou analýzu hospodářských, sociálních a obchodních dopadů, jakož i dopadů na spotřebitele a životní prostředí. Měly by být zajištěny vhodné finanční prostředky pro účely provedení sběru údajů a procesu vyhodnocení variant na podporu tohoto posouzení dopadů.

| (26) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 ze dne 16. prosince 2008 o aromatech a některých složkách potravin s aromatickými vlastnostmi pro použití v potravinách nebo na jejich povrchu (11) vyžaduje přijetí společné metodiky pro shromažďování informací členskými státy o spotřebě a použití přídatných látek a aromat v EU. Taková společná metodika je nutná k tomu, aby se zajistilo, že používání těchto látek v EU zůstane pro spotřebitele bezpečné. Monitorování by se mělo především zaměřit na obvyklé a nejvyšší úrovně používání přídatných látek a na nežádoucí látky, které jsou přítomny v aromatech nebo v některých složkách potravin. To Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) umožní provést spolehlivá posouzení expozice a Komisi učinit účinná a přiměřená opatření k řízení rizik. |
| --- | --- |

(26)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 ze dne 16. prosince 2008 o aromatech a některých složkách potravin s aromatickými vlastnostmi pro použití v potravinách nebo na jejich povrchu (11) vyžaduje přijetí společné metodiky pro shromažďování informací členskými státy o spotřebě a použití přídatných látek a aromat v EU. Taková společná metodika je nutná k tomu, aby se zajistilo, že používání těchto látek v EU zůstane pro spotřebitele bezpečné. Monitorování by se mělo především zaměřit na obvyklé a nejvyšší úrovně používání přídatných látek a na nežádoucí látky, které jsou přítomny v aromatech nebo v některých složkách potravin. To Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) umožní provést spolehlivá posouzení expozice a Komisi učinit účinná a přiměřená opatření k řízení rizik.

| (27) | Referenční laboratoře EU by měly do konce září letošního roku předložit pracovní program na rok 2014. Komise tyto programy zhodnotí. Předběžné hodnocení těchto programů na rok 2014 provedou externí odborníci. |
| --- | --- |

(27)

Referenční laboratoře EU by měly do konce září letošního roku předložit pracovní program na rok 2014. Komise tyto programy zhodnotí. Předběžné hodnocení těchto programů na rok 2014 provedou externí odborníci.

| (28) | Oblast působnosti nařízení Komise (EU) č. 619/2011, kterým se stanoví metody odběru vzorků a laboratorního zkoušení pro úřední kontrolu krmiv z hlediska přítomnosti geneticky modifikovaného materiálu, u nějž probíhá postup povolování nebo u nějž uplynula platnost povolení (12), se vztahuje pouze na přítomnost nepovoleného geneticky modifikovaného materiálu v krmivech. Uvedené nařízení obsahovalo ustanovení o přezkumu požadující, aby Komise monitorovala jeho používání a dopad na vnitřní trh, jakož i na provozovatele podniků živočišné výroby, krmivářských a jiných podniků, a v případě potřeby předložila návrhy na přezkum opatření. Původní údaje předložené zúčastněnými stranami i veškeré nové údaje by měly být shromážděny, analyzovány a měly by Komisi sloužit jako podklady pro posouzení dopadů současné situace ve srovnáním s rozšířením rozsahu působnosti nařízení na potraviny. Na podporu této studie by měly být zajištěny vhodné finanční prostředky. |
| --- | --- |

(28)

Oblast působnosti nařízení Komise (EU) č. 619/2011, kterým se stanoví metody odběru vzorků a laboratorního zkoušení pro úřední kontrolu krmiv z hlediska přítomnosti geneticky modifikovaného materiálu, u nějž probíhá postup povolování nebo u nějž uplynula platnost povolení (12), se vztahuje pouze na přítomnost nepovoleného geneticky modifikovaného materiálu v krmivech. Uvedené nařízení obsahovalo ustanovení o přezkumu požadující, aby Komise monitorovala jeho používání a dopad na vnitřní trh, jakož i na provozovatele podniků živočišné výroby, krmivářských a jiných podniků, a v případě potřeby předložila návrhy na přezkum opatření. Původní údaje předložené zúčastněnými stranami i veškeré nové údaje by měly být shromážděny, analyzovány a měly by Komisi sloužit jako podklady pro posouzení dopadů současné situace ve srovnáním s rozšířením rozsahu působnosti nařízení na potraviny. Na podporu této studie by měly být zajištěny vhodné finanční prostředky.

| (29) | Toto rozhodnutí o financování se může vztahovat i na platbu úroků z prodlení na základě článku 92 finančního nařízení a článku 111 prováděcích pravidel. |
| --- | --- |

(29)

Toto rozhodnutí o financování se může vztahovat i na platbu úroků z prodlení na základě článku 92 finančního nařízení a článku 111 prováděcích pravidel.

| (30) | Pro použití tohoto rozhodnutí je vhodné vymezit pojem „podstatná změna“ ve smyslu čl. 94 odst. 4 prováděcích pravidel. |
| --- | --- |

(30)

Pro použití tohoto rozhodnutí je vhodné vymezit pojem „podstatná změna“ ve smyslu čl. 94 odst. 4 prováděcích pravidel.

| (31) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(31)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

ROZHODLA TAKTO:

HLAVA I

Pracovní program provádějící rozhodnutí Rady 2009/470/ES

Článek 1

Za účelem provádění článků 16, 19, 20, 21, 23 a 27 rozhodnutí 2009/470/ES se přijímá roční pracovní program, jak je stanoven v příloze I.

Článek 2

Maximální výše příspěvku schváleného touto hlavou na provádění programu se stanoví na 6 764 700 EUR financovaných z rozpočtové položky 17 04 02 01 souhrnného rozpočtu Evropské unie na rok 2013.

Článek 3

Plněním rozpočtu pro úkoly související s přílohou I body I.2.1 a I.2.2 může být pověřena Světová organizace pro zdraví zvířat (OIE) a Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO), jež uplatňují normy nabízející záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným normám v oblasti účetnictví, auditu, vnitřní kontroly a zadávání veřejných zakázek.

HLAVA II

Pracovní program provádějící rostlinolékařské předpisy

Článek 4

Přijímá se roční pracovní program pro provádění nařízení (ES) č. 1107/2009, jak je stanoven v příloze II.

Článek 5

Maximální výše příspěvku schváleného touto hlavou na provádění programu se stanoví na 100 000 EUR financovaných z rozpočtové položky 17 04 04 01 souhrnného rozpočtu Evropské unie na rok 2013.

HLAVA III

Pracovní program provádějící nařízení (ES) č. 882/2004

Článek 6

Přijímá se roční pracovní program pro provádění čl. 66 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 882/2004, jak je stanoven v příloze III.

Článek 7

Maximální výše příspěvku schváleného touto hlavou na provádění programu se stanoví na 888 582 EUR financovaných z rozpočtové položky 17 04 07 01 souhrnného rozpočtu Evropské unie na rok 2013.

HLAVA IV

Všeobecná ustanovení

Článek 8

Pracovní programy uvedené v hlavách I, II a III představují rozhodnutí o financování ve smyslu článku 84 finančního nařízení.

Článek 9

1.   Schvalující osoba může ke každé hlavě přijmout jakékoli změny, které nejsou považovány za podstatné ve smyslu čl. 94 odst. 4 prováděcích pravidel, v souladu se zásadou řádného finančního řízení a zásadou proporcionality.

2.   Kumulativní změny částek přidělených na činnosti v rámci každého pracovního programu nepřevyšující 10 % maximální výše příspěvku stanovené v článcích 2, 5 a 7 tohoto rozhodnutí se nepovažují za podstatné ve smyslu čl. 94 odst. 4 prováděcích pravidel za předpokladu, že významně neovlivňují charakter a cíl pracovních programů.

Článek 10

Prostředky uvedené v článcích 2, 5 a 7 mohou zahrnovat rovněž úroky z prodlení.

Článek 11

Toto rozhodnutí je určeno pověřeným schvalujícím osobám.

V Bruselu dne 14. června 2013.

Za Komisi

Tonio BORG

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 155, 18.6.2009, s. 30.

2

(3)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1, ve znění opravy v Úř. věst. L 191, 28.5.2004, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 164, 26.6.2009, s. 64.

7

(8)  Úř. věst. C 83, 30.3.2010, s. 47.

8

(9)  COM(2012) 6 final.

9

(10)  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16.

10

(11)  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 34.

11

(12)  Úř. věst. L 166, 25.6.2011, s. 9.

12

---

PŘÍLOHA I

Rozhodnutí Rady 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 o některých výdajích ve veterinární oblasti a zejména články 16, 19, 20, 21, 23 a 27 uvedeného rozhodnutí – pracovní program na rok 2013

I.1   ÚVOD

Na rok 2013 obsahuje tento program 7 hlavních témat. Na základě cílů stanovených v rozhodnutí 2009/470/ES ze dne 25. května 2009 je rozdělení rozpočtu a hlavní opatření následující:

| a) | na výdaje prováděné společným řízením (bod I.2):






  i) | do maximální výše 540 000 EUR pro OIE (bod I.2.1) na organizaci:






  — | světové konference o biologické bezpečnosti, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

na výdaje prováděné společným řízením (bod I.2):

i)

do maximální výše 540 000 EUR pro OIE (bod I.2.1) na organizaci:

—

světové konference o biologické bezpečnosti,

| — | regionálních seminářů o volně žijících živočiších, oznamování nákaz zvířat a bezpečnosti živočišné výroby a |
| --- | --- |

—

regionálních seminářů o volně žijících živočiších, oznamování nákaz zvířat a bezpečnosti živočišné výroby a

| — | regionálních setkání/konferencí o dobrých životních podmínkách zvířat, postupu progresivního tlumení slintavky a kulhavky, stálém společném výboru středomořské sítě pro zdraví zvířat a o zdraví vodních živočichů; |
| --- | --- |

—

regionálních setkání/konferencí o dobrých životních podmínkách zvířat, postupu progresivního tlumení slintavky a kulhavky, stálém společném výboru středomořské sítě pro zdraví zvířat a o zdraví vodních živočichů;

| ii) | do maximální výše 4 000 000 EUR pro FAO (bod I.2.2) na podporu tlumení slintavky a kulhavky mimo Unii; |
| --- | --- |

ii)

do maximální výše 4 000 000 EUR pro FAO (bod I.2.2) na podporu tlumení slintavky a kulhavky mimo Unii;

| b) | pro zadávání zakázek (prováděné přímým centralizovaným řízením) (bod I.3):






  i) | využití nabídkového řízení, pokud jde o příspěvek za účelem zajištění přístupu správců v členských státech k databázi veterinárních právních předpisů: 150 000 EUR (bod I.3.1); |
| --- | --- | --- |

b)

pro zadávání zakázek (prováděné přímým centralizovaným řízením) (bod I.3):

i)

využití nabídkového řízení, pokud jde o příspěvek za účelem zajištění přístupu správců v členských státech k databázi veterinárních právních předpisů: 150 000 EUR (bod I.3.1);

| ii) | příspěvek na horizontální komunikaci v souvislosti s činnostmi zaměřenými na zdraví zvířat: 112 700 EUR (bod I.3.2); |
| --- | --- |

ii)

příspěvek na horizontální komunikaci v souvislosti s činnostmi zaměřenými na zdraví zvířat: 112 700 EUR (bod I.3.2);

| iii) | akce na podporu probíhajících politických opatření v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a zachování stávajících komunikačních nástrojů: 782 000 EUR (bod I.3.3); |
| --- | --- |

iii)

akce na podporu probíhajících politických opatření v oblasti dobrých životních podmínek zvířat a zachování stávajících komunikačních nástrojů: 782 000 EUR (bod I.3.3);

| iv) | publikace a šíření informací na podporu problematiky zdraví zvířat, zásad strategie v oblasti zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat 1 030 000 EUR (bod I.3.4); |
| --- | --- |

iv)

publikace a šíření informací na podporu problematiky zdraví zvířat, zásad strategie v oblasti zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat 1 030 000 EUR (bod I.3.4);

| v) | externí předběžné hodnocení programů eradikace/dozoru na rok 2013: 150 000 EUR (bod I.3.5). |
| --- | --- |

v)

externí předběžné hodnocení programů eradikace/dozoru na rok 2013: 150 000 EUR (bod I.3.5).

I.2   OPATŘENÍ V RÁMCI SPOLEČNÉHO ŘÍZENÍ

I.2.1   SVĚTOVÁ ORGANIZACE PRO ZDRAVÍ ZVÍŘAT (OIE)

Světová konference o biologické bezpečnosti, regionální semináře pro evropská kontaktní místa OIE pro volně žijící živočichy, oznamování nákaz zvířat a bezpečnost potravin z živočišné výroby; regionální setkání řídící skupiny Evropské platformy pro dobré životní podmínky zvířat; regionální konference o provádění postupu progresivního tlumení slintavky a kulhavky ve Střední Asii; regionální setkání stálého společného výboru středomořské sítě pro zdraví zvířat (REMESA); úprava nástroje pro kategorizaci a stanovení priority nákaz v rámci studie OIE a vytváření seznamů a kategorizaci prioritních nákaz zvířat, včetně těch, které jsou přenosné na člověka, aby mohl být tento nástroj použit i v případě nákaz vodních živočichů.

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Článek 23 rozhodnutí 2009/470/ES

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 02 01

PŘEDBĚŽNÝ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH DOHOD

Jedna dohoda o příspěvku na období 2013–2014

PROVÁDĚCÍ SUBJEKT

Světová organizace pro zdraví zvířat (OIE) je mezivládní organizací odpovědnou za zlepšování zdraví zvířat v celosvětovém měřítku. OIE rovněž vydává normy týkající se zdraví zvířat pro mezinárodní obchod s živými zvířaty a produkty z nich, které jsou Světovou obchodní organizací uznávány jako referenční mezinárodní hygienická pravidla.

S ohledem na cíl:

| — | zlepšit zdraví zvířat v celosvětovém měřítku a v důsledku toho snížit riziko nákazy zvířat v EU, |
| --- | --- |

—

zlepšit zdraví zvířat v celosvětovém měřítku a v důsledku toho snížit riziko nákazy zvířat v EU,

| — | podpořit politická opatření a normy týkající se zdraví a dobrých životních zvířat v Unii a |
| --- | --- |

—

podpořit politická opatření a normy týkající se zdraví a dobrých životních zvířat v Unii a

| — | usnadnit tímto způsobem vývoz EU. |
| --- | --- |

—

usnadnit tímto způsobem vývoz EU.

je důležité, aby přístup EU ke zdraví a dobrým životním podmínkám zvířat sdílely všechny země, které jsou členy OIE, a aby EU konference a školicí semináře pořádané OIE aktivně podporovala.

Komise a OIE podepsaly dne 7. června 2010 dlouhodobou rámcovou dohodu, která stanoví správní a finanční opatření pro spolupráci (viz příloha), díky níž se „Dohoda Evropské unie s mezinárodní organizací o poskytnutí příspěvku“ („standardní dohoda o poskytnutí příspěvku“) použije na celosvětové, regionální nebo národní programy a opatření spravované OIE a financované nebo spolufinancované Evropskou unií.

Dříve však proběhlo pečlivé a úplné posouzení OIE, založené na čtyřech pilířích, z něho vyplynulo, že OIE uplatňuje v účetnictví, při auditu, kontrole a zadávání veřejných zakázek normy, jež poskytují záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným normám.

CÍLE, JICHŽ MÁ BÝT DOSAŽENO, A PŘEDPOKLÁDANÉ VÝSLEDKY

Sdílet přístup EU ke zdraví a dobrým životním podmínkám zvířat a veterinárním opatřením v souvislosti s veřejným zdravím se všemi státy, jež jsou členy OIE, prostřednictvím podpory politických opatření a norem Unie v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek zvířat u příležitosti konferencí a školicích seminářů pořádaných OIE. V konečném důsledku zlepšit zdraví a dobré životní podmínky zvířat a veterinární opatření v souvislosti s veřejným zdravím na celém světě, snížit riziko v této oblasti v EU a usnadnit vývoz EU.

Dokončit studii o vytváření seznamů a kategorizaci prioritních nákaz zvířat, včetně těch, které jsou přenosné na člověka, a upravit nástroj pro kategorizaci a stanovení priority nákaz vyvinutý v tomto rámci, aby mohl být tento nástroj použit i v případě nákaz vodních živočichů. Toto dokončení je nezbytné pro vytvoření seznamu nákaz v rámci nového právního rámce EU pro zdraví zvířat. Povede to k lepšímu stanovení priorit v rámci činností EU a k lepšímu využívání prostředků.

POPIS A CÍLE PROVÁDĚCÍHO OPATŘENÍ

Přehled různých opatření, jež mají být podle tohoto bodu financována, je uveden níže.

PROVÁDĚNÍ

Společné řízení

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO UZAVŘENÍ DOHODY O PŘÍSPĚVCÍCH

3. čtvrtletí 2013

MAXIMÁLNÍ ČÁSTKA A MÍRA PŘÍSPĚVKU

540 000 EUR.

Přehled činností, které OIE uspořádá v období 2013–2014:

| — | světová konference o biologické bezpečnosti (100 000 EUR), |
| --- | --- |

—

světová konference o biologické bezpečnosti (100 000 EUR),

| — | šest regionálních konferencí/seminářů (360 000 EUR) a |
| --- | --- |

—

šest regionálních konferencí/seminářů (360 000 EUR) a

| — | jedna studie o kategorizaci nákaz (80 000 EUR). |
| --- | --- |

—

jedna studie o kategorizaci nákaz (80 000 EUR).

I.2.2   FINANČNÍ PŘÍSPĚVEK DO SVĚŘENSKÉHO FONDU 911100MTF/INT/003/EHS EUFMD ORGANIZACE OSN PRO VÝŽIVU A ZEMĚDĚLSTVÍ (FAO)

Cílem je podpořit tlumení slintavky a kulhavky mimo Unii. Za tímto účelem EUFMD zavedla strategický plán pro období 2013–2017 skládající se ze čtyř pilířů.

První pilíř má za cíl zlepšit připravenost na řízení krize slintavky a kulhavky (SLAK) v členských zemích, včetně rozvoje rámce evropských odborníků v oblasti řízení krize SLAK prostřednictvím školení v reálném čase, podpory plánování pro nepředvídané události, rozvoje nástrojů na podporu rozhodování pro správce tlumení nákazy a programu pro rozvoj systému včasného varování a řízení nákaz v oblasti Balkánu.

Druhý pilíř má za cíl snížit rizika pro členské země plynoucí ze situace SLAK v evropském sousedství prostřednictvím progresivního tlumení SLAK v sousedních regionech, zejména v oblastech hraničících s Tureckem a Izraelem, ale i v zemích severní Afriky.

Třetí pilíř má za cíl prosazování globální strategie progresivního tlumení SLAK prostřednictvím odborné podpory dohodnutých činností FAO a OIE.

Čtvrtý pilíř zahrnuje mechanismus pro nouzovou reakci na krizi SLAK v evropském sousedství, která by mohla zahrnovat dodávku očkovacích látek ve výjimečných situacích do regionů, které představují riziko pro členské země.

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Článek 16 rozhodnutí 2009/470/ES

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 02 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘÍSPĚVKŮ

Jedna dohoda o příspěvku na období 2013–2015, která bude provedena tímto způsobem:

| 1) | Zůstatek svěřenského fondu 911100MTF/INT/003/EHS ke dni 31. srpna 2013. |
| --- | --- |

1)

Zůstatek svěřenského fondu 911100MTF/INT/003/EHS ke dni 31. srpna 2013.

| 2) | Finanční příspěvek Unie do svěřenského fondu se stanoví do maximální výše 4 000 000 EUR na dobu 24 měsíců od 1. září 2013. |
| --- | --- |

2)

Finanční příspěvek Unie do svěřenského fondu se stanoví do maximální výše 4 000 000 EUR na dobu 24 měsíců od 1. září 2013.

| 3) | První platba částky uvedené v odstavci 2 pro rok 2013 se skládá:






  a) | ze zůstatku uvedeného v odstavci 1; |
| --- | --- | --- |

3)

První platba částky uvedené v odstavci 2 pro rok 2013 se skládá:

a)

ze zůstatku uvedeného v odstavci 1;

| b) | z příspěvku Unie v takové výši, aby celková částka svěřenského fondu v USD odpovídala částce 2 000 000 EUR. |
| --- | --- |

b)

z příspěvku Unie v takové výši, aby celková částka svěřenského fondu v USD odpovídala částce 2 000 000 EUR.

| 4) | Výdaje vzniklé svěřenskému fondu od 1. září 2013 do 31. srpna 2015 se vyrovnávají ročními příspěvky Unie splatnými v letech 2014, příp. 2015. Platby těchto příspěvků jsou však podmíněny existencí disponibilních finančních prostředků v rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

4)

Výdaje vzniklé svěřenskému fondu od 1. září 2013 do 31. srpna 2015 se vyrovnávají ročními příspěvky Unie splatnými v letech 2014, příp. 2015. Platby těchto příspěvků jsou však podmíněny existencí disponibilních finančních prostředků v rozpočtu Unie.

| 5) | Roční příspěvky Unie stanovené v odstavci 4 vycházejí z finanční zprávy vypracované Evropskou komisí pro tlumení slintavky a kulhavky (EUFMD) pro výroční zasedání výkonného výboru, nebo pro dvouleté valné shromáždění EUFMD, podložené podrobnou dokumentací v souladu s pravidly FAO a finanční a správní rámcovou dohodou pro financování činností FAO ze strany Unie. |
| --- | --- |

5)

Roční příspěvky Unie stanovené v odstavci 4 vycházejí z finanční zprávy vypracované Evropskou komisí pro tlumení slintavky a kulhavky (EUFMD) pro výroční zasedání výkonného výboru, nebo pro dvouleté valné shromáždění EUFMD, podložené podrobnou dokumentací v souladu s pravidly FAO a finanční a správní rámcovou dohodou pro financování činností FAO ze strany Unie.

| 6) | Mezi Komisí a FAO se na dobu 24 měsíců počínaje 1. zářím 2013 uzavře prováděcí dohoda o využívání a spravování svěřenského fondu. |
| --- | --- |

6)

Mezi Komisí a FAO se na dobu 24 měsíců počínaje 1. zářím 2013 uzavře prováděcí dohoda o využívání a spravování svěřenského fondu.

| 7) | Svěřenský fond spravuje společně Evropská komise a EUFMD v souladu s prováděcí dohodou uvedenou v odstavci 6. |
| --- | --- |

7)

Svěřenský fond spravuje společně Evropská komise a EUFMD v souladu s prováděcí dohodou uvedenou v odstavci 6.

MAXIMÁLNÍ ČÁSTKA A MÍRA PŘÍSPĚVKU

4 000 000 EUR.

I.3   ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Souhrnná rozpočtová kapitola vyhrazená pro veřejné zakázky na rok 2013 dosahuje výše 2 224 700 EUR.

I.3.1   DOSTUPNOST VETERINÁRNÍCH PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ V INTERAKTIVNÍ DATABÁZI PRO SPRÁVY ČLENSKÝCH STÁTŮ

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Článek 20 rozhodnutí 2009/470/ES

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 02 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Jedna smlouva o službách

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

Veterinární právní předpisy obsahují mnoho prvků, u kterých je prospěšné, aby k nim správci členských států měli interaktivní přístup. Taková databáze by měla být do 24 hodin aktualizována, pokud jde o nové zveřejněné právní předpisy, a obsahovat konsolidované verze dotčených právních předpisů. Měla by rovněž obsahovat snadno využitelné přehledy souvisejících údajů, které jsou důležité pro každodenní práci veterinárních orgánů v členských státech.

Předpokládaný příspěvek umožní, aby k veterinárním právním předpisům a souvisejícím údajům měli správci v členských státech v letech 2014 a 2015 interaktivní a snadný přístup.

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ

Třetí čtvrtletí roku 2013

PŘEDBĚŽNÁ ČÁSTKA PRO NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ

150 000 EUR

I.3.2   PŘÍSPĚVEK NA HORIZONTÁLNÍ KOMUNIKACI V SOUVISLOSTI S ČINNOSTMI ZAMĚŘENÝMI NA ZDRAVÍ ZVÍŘAT

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Článek 20 rozhodnutí 2009/470/ES

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 02 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Přibližně 10 zvláštních smluv využívajících několik rámcových smluv.

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

Horizontální příspěvek na komunikaci v souvislosti s činnostmi zaměřenými na zdraví zvířat.

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ

Po celý rok 2013

PŘEDBĚŽNÁ ČÁSTKA PRO NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ

112 700 EUR

I.3.3   AKCE NA PODPORU PROBÍHAJÍCÍCH POLITICKÝCH OPATŘENÍ V OBLASTI DOBRÝCH ŽIVOTNÍCH PODMÍNEK ZVÍŘAT A ZACHOVÁNÍ STÁVAJÍCÍCH KOMUNIKAČNÍCH NÁSTROJŮ

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Články 20 a 23 rozhodnutí 2009/470/ES

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 02 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

6 zvláštních smluv využívajících několik rámcových smluv

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

| a) | tvorba písemných publikací o dobrých životních podmínkách zvířat (30 000 EUR); |
| --- | --- |

a)

tvorba písemných publikací o dobrých životních podmínkách zvířat (30 000 EUR);

| b) | činnosti na podporu vzdělávání dětí v oblasti dobrých životních podmínek zvířat (162 000 EUR); |
| --- | --- |

b)

činnosti na podporu vzdělávání dětí v oblasti dobrých životních podmínek zvířat (162 000 EUR);

| c) | uspořádání 2 regionálních workshopů pro veterinární lékaře (120 000 EUR); |
| --- | --- |

c)

uspořádání 2 regionálních workshopů pro veterinární lékaře (120 000 EUR);

| d) | studie pro přípravu zprávy o dopadu činností v oblasti dobrých životních podmínek zvířat na konkurenceschopnost evropských chovatelů hospodářských zvířat v globalizovaném světě (100 000 EUR); |
| --- | --- |

d)

studie pro přípravu zprávy o dopadu činností v oblasti dobrých životních podmínek zvířat na konkurenceschopnost evropských chovatelů hospodářských zvířat v globalizovaném světě (100 000 EUR);

| e) | studie zaměřující se na dobré životní podmínky psů a koček (včetně workshopu týkajícího se obchodu) (200 000 EUR); |
| --- | --- |

e)

studie zaměřující se na dobré životní podmínky psů a koček (včetně workshopu týkajícího se obchodu) (200 000 EUR);

| f) | pořádání školení pro sběr údajů o brojlerech (170 000 EUR). |
| --- | --- |

f)

pořádání školení pro sběr údajů o brojlerech (170 000 EUR).

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ

Od druhého čtvrtletí do třetího čtvrtletí roku 2013

PŘEDBĚŽNÁ ČÁSTKA PRO NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ

782 000 EUR

I.3.4   PUBLIKACE A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ NA PODPORU PROBLEMATIKY ZDRAVÍ ZVÍŘAT A ZÁSAD STRATEGIE V OBLASTI ZDRAVÍ ZVÍŘAT

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Článek 20 rozhodnutí 2009/470/ES

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 02 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Uzavření nejméně 10 zvláštních smluv o službách využívajících rámcové smlouvy.

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

| a) | veterinární konference v roce 2013 v Bruselu týkající se nových právních předpisů o zdraví zvířat za účelem prosazení moderního, pružného a zjednodušeného právního rámce (100 000 EUR); |
| --- | --- |

a)

veterinární konference v roce 2013 v Bruselu týkající se nových právních předpisů o zdraví zvířat za účelem prosazení moderního, pružného a zjednodušeného právního rámce (100 000 EUR);

| b) | seminář pro studenty zvěrolékařství za účelem propagace přístupu „ze zemědělského podniku až na stůl“ (75 000 EUR); |
| --- | --- |

b)

seminář pro studenty zvěrolékařství za účelem propagace přístupu „ze zemědělského podniku až na stůl“ (75 000 EUR);

| c) | účast na mezinárodních akcích na podporu integrovaného přístupu k bezpečnosti potravin „ze zemědělského podniku až na stůl“ prostřednictvím dvou hlavních veletrhů (300 000 EUR) a tří menších veletrhů (300 000 EUR). Cílem bude dosáhnout toho, aby se těchto veletrhů zúčastnily přibližně 2 miliony občanů a seznámily se s přidanou hodnotou a přínosem našich politických opatření pro svůj každodenní život; |
| --- | --- |

c)

účast na mezinárodních akcích na podporu integrovaného přístupu k bezpečnosti potravin „ze zemědělského podniku až na stůl“ prostřednictvím dvou hlavních veletrhů (300 000 EUR) a tří menších veletrhů (300 000 EUR). Cílem bude dosáhnout toho, aby se těchto veletrhů zúčastnily přibližně 2 miliony občanů a seznámily se s přidanou hodnotou a přínosem našich politických opatření pro svůj každodenní život;

| d) | podpora různých komunikačních aktivit souvisejících s obchodním řídicím a expertním systémem (TRACES), včetně internetové stránky, výroční zprávy, letáku a mediální akce (55 000 EUR); |
| --- | --- |

d)

podpora různých komunikačních aktivit souvisejících s obchodním řídicím a expertním systémem (TRACES), včetně internetové stránky, výroční zprávy, letáku a mediální akce (55 000 EUR);

| e) | tvorba publikačních a propagačních materiálů o zdraví zvířat (200 000 EUR). Tyto publikace a propagační materiály budou sloužit ke zdůraznění našeho poselství o přínosu zdraví zvířat pro občany (neboť souvisí s bezpečností potravin, lidským zdravím a hospodářstvím) a k podpoře propagace tohoto poselství na místní úrovni. |
| --- | --- |

e)

tvorba publikačních a propagačních materiálů o zdraví zvířat (200 000 EUR). Tyto publikace a propagační materiály budou sloužit ke zdůraznění našeho poselství o přínosu zdraví zvířat pro občany (neboť souvisí s bezpečností potravin, lidským zdravím a hospodářstvím) a k podpoře propagace tohoto poselství na místní úrovni.

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ

Po celý rok 2013

PŘEDBĚŽNÁ ČÁSTKA PRO NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ

1 030 000 EUR

I.3.5   EXTERNÍ PŘEDBĚŽNÉ HODNOCENÍ PROGRAMŮ ERADIKACE/DOZORU NA ROK 2014

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Článek 27 rozhodnutí 2009/470/ES

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 02 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Uzavření alespoň 30 smluv s externími odborníky, kteří mají být vybráni prostřednictvím výzvy k vyjádření zájmu.

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

Podle uvedeného článku 27 rozhodnutí 2009/470/ES Komise posoudí programy předložené na rok 2014. Programy lze předložit pro 11 nákaz. Cílem je zajistit předběžné posouzení těchto programů 2 externími technickými asistenty na nákazu.

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

ORIENTAČNÍ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ POSTUPU

Červen–červenec 2013

ORIENTAČNÍ ČÁSTKA ČINNOSTI

150 000 EUR

---

PŘÍLOHA II

Pracovní program na rok 2013

Právní předpisy týkající se pesticidů

II.1   ÚVOD

Na rok 2013 obsahuje tento program jedno prováděcí opatření.

II.2   ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

STUDIE O NEZÁKONNÝCH A PADĚLANÝCH PESTICIDECH POSKYTUJÍCÍ HODNOTÍCÍ PŘEHLED KONTROLNÍCH ČINNOSTÍ ZE STRANY ORGÁNŮ ČLENSKÝCH STÁTŮ A INFORMACE O OBCHODU S NEZÁKONNÝMI A PADĚLANÝMI PESTICIDY

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Ustanovení čl. 76 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 04 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Jedna veřejná zakázka

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

| — | zhodnotit stávající kontrolní opatření prováděná orgány členských států u přípravků na ochranu rostlin a aktivních látek a dalších látek v přípravcích na ochranu rostlin obsažených, |
| --- | --- |

—

zhodnotit stávající kontrolní opatření prováděná orgány členských států u přípravků na ochranu rostlin a aktivních látek a dalších látek v přípravcích na ochranu rostlin obsažených,

| — | sbírat informace o obchodu s padělanými a nezákonnými pesticidy a |
| --- | --- |

—

sbírat informace o obchodu s padělanými a nezákonnými pesticidy a

| — | posoudit vhodnost regulačního rámce a opatření a navrhnout zlepšení/osvědčené postupy. |
| --- | --- |

—

posoudit vhodnost regulačního rámce a opatření a navrhnout zlepšení/osvědčené postupy.

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ

3. čtvrtletí 2013

PŘEDBĚŽNÁ ČÁSTKA PRO NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ

100 000 EUR

---

PŘÍLOHA III

Pracovní program na rok 2013

Nařízení (ES) č. 882/2004

III.1   ÚVOD

Na rok 2013 obsahuje tento program tři prováděcí opatření. Na základě čl. 66 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 882/2004 o finanční podpoře Unie na opatření nezbytná k zajištění používání uvedeného nařízení jsou hlavní činnosti a rozdělení rozpočtu následující:

v případě veřejných zakázek:

| — | ověření platnosti metody detekce CEN EN 1785:2003 u potravin ošetřených ionizujícím zářením: 60 000 EUR (bod III.2.1), |
| --- | --- |

—

ověření platnosti metody detekce CEN EN 1785:2003 u potravin ošetřených ionizujícím zářením: 60 000 EUR (bod III.2.1),

| — | hospodářská studie o rezistenci vůči antimikrobiálním látkám, vypracuje OECD: 50 000 EUR (bod III.2.2), |
| --- | --- |

—

hospodářská studie o rezistenci vůči antimikrobiálním látkám, vypracuje OECD: 50 000 EUR (bod III.2.2),

| — | horizontální příspěvek na komunikaci související s kontrolou potravin a krmiv, zejména na aktualizaci příslušných částí internetových stránek a návrh a tvorbu audiovizuálního a tištěného materiálu: 203 582 EUR (bod III.2.3), |
| --- | --- |

—

horizontální příspěvek na komunikaci související s kontrolou potravin a krmiv, zejména na aktualizaci příslušných částí internetových stránek a návrh a tvorbu audiovizuálního a tištěného materiálu: 203 582 EUR (bod III.2.3),

| — | sdělení o inspekčních úkolech potravinového a veterinárního úřadu: 150 000 EUR (bod III.2.4), |
| --- | --- |

—

sdělení o inspekčních úkolech potravinového a veterinárního úřadu: 150 000 EUR (bod III.2.4),

| — | posouzení dopadů týkající se potřeby zavést právní předpisy EU, pokud jde o režimy označování produktů bez GMO: 100 000 EUR (bod III.2.5), |
| --- | --- |

—

posouzení dopadů týkající se potřeby zavést právní předpisy EU, pokud jde o režimy označování produktů bez GMO: 100 000 EUR (bod III.2.5),

| — | vývoj společné metodiky pro shromažďování informací ze strany členských států o spotřebě a použití přídatných látek a aromat v Evropské unii: 150 000 EUR (bod III.2.6), |
| --- | --- |

—

vývoj společné metodiky pro shromažďování informací ze strany členských států o spotřebě a použití přídatných látek a aromat v Evropské unii: 150 000 EUR (bod III.2.6),

| — | externí předběžné hodnocení programů předložené referenčními laboratořemi EU: 75 000 EUR (bod III.2.7), |
| --- | --- |

—

externí předběžné hodnocení programů předložené referenčními laboratořemi EU: 75 000 EUR (bod III.2.7),

| — | studie ke sběru nových a stávajících údajů pro posouzení dopadů provádění nařízení Komise (EU) č. 619/2011 na vnitřní trh, jakož i na provozovatele podniků živočišné výroby, krmivářských a jiných podniků: 100 000 EUR (bod III.2.8). |
| --- | --- |

—

studie ke sběru nových a stávajících údajů pro posouzení dopadů provádění nařízení Komise (EU) č. 619/2011 na vnitřní trh, jakož i na provozovatele podniků živočišné výroby, krmivářských a jiných podniků: 100 000 EUR (bod III.2.8).

III.2   ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Souhrnná rozpočtová kapitola vyhrazená pro veřejné zakázky na rok 2013 dosahuje výše 694 000 EUR.

III.2.1   OVĚŘENÍ PLATNOSTI METODY DETEKCE CEN EN 1785:2003 U POTRAVIN OŠETŘENÝCH IONIZUJÍCÍM ZÁŘENÍM

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Ustanovení čl. 66 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 882/2004

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 07 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Jedno správní ujednání

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

Zkoušky Společného výzkumného střediska zaměřené na spolehlivost dostupných metod pro zjištění ukazatelů pro ozařování.

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ

První pololetí 2013

PŘEDBĚŽNÁ ČÁSTKA PRO NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ

60 000 EUR

III.2.2   HOSPODÁŘSKÁ STUDIE O REZISTENCI VŮČI ANTIMIKROBIÁLNÍM LÁTKÁM, VYPRACUJE OECD

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Ustanovení čl. 66 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 882/2004

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 07 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Jedna veřejná zakázka

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

Stávající politická iniciativa Komise týkající se rezistence vůči antimikrobiálním látkám by měla být podložena hospodářskou analýzou prokazující dopad rezistence vůči antimikrobiálním látkám.

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ

Druhá polovina roku 2013

PŘEDBĚŽNÁ ČÁSTKA PRO NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ

50 000 EUR

III.2.3   HORIZONTÁLNÍ PŘÍSPĚVEK NA KOMUNIKACI SOUVISEJÍCÍ S KONTROLOU POTRAVIN A KRMIV, ZEJMÉNA NA AKTUALIZACI PŘÍSLUŠNÝCH ČÁSTÍ INTERNETOVÝCH STRÁNEK A NÁVRH A TVORBU AUDIOVIZUÁLNÍHO A TIŠTĚNÉHO MATERIÁLU

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Ustanovení čl. 66 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 882/2004

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 07 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Přibližně 10 smluv o službách využívajících několik rámcových smluv

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

Horizontální příspěvek na komunikaci související s kontrolou potravin a krmiv, zejména na aktualizaci příslušných částí internetových stránek a návrh a tvorbu audiovizuálního a tištěného materiálu.

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ

Po celý rok 2013

PŘEDBĚŽNÁ ČÁSTKA PRO NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ

203 582 EUR

III.2.4   SDĚLENÍ O INSPEKČNÍCH ÚKOLECH POTRAVINOVÉHO A VETERINÁRNÍHO ÚŘADU

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Ustanovení čl. 66 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 882/2004

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 07 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Přibližně 5 zvláštních smluv využívajících několik rámcových smluv.

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Tvorba publikačních a propagačních materiálů souvisejících s inspekčními činnostmi.

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ

Po celé období roku 2013

PŘEDBĚŽNÁ ČÁSTKA PRO NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ

150 000 EUR

III.2.5   POSOUZENÍ DOPADŮ TÝKAJÍCÍ SE POTŘEBY ZAVÉST PRÁVNÍ PŘEDPISY EU, POKUD JDE O REŽIMY OZNAČOVÁNÍ PRODUKTŮ BEZ GMO V EU

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Ustanovení čl. 66 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 882/2004

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 07 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Jedna nebo více veřejných zakázek v závislosti na výsledcích probíhající studie, kterou zahájila Komise.

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

Shromažďování údajů a vyhodnocení variant na podporu posouzení dopadů jednotlivých přístupů EU k harmonizaci dobrovolných pravidel označování týkajících se režimů označování produktů bez GMO na úrovni EU.

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ

Druhá polovina roku 2013

PŘEDBĚŽNÁ ČÁSTKA PRO NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ

100 000 EUR

III.2.6   VÝVOJ SPOLEČNÉ METODIKY PRO SHROMAŽĎOVÁNÍ INFORMACÍ ZE STRANY ČLENSKÝCH STÁTŮ O SPOTŘEBĚ A POUŽITÍ PŘÍDATNÝCH LÁTEK A AROMAT V EVROPSKÉ UNII

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Článek 29 nařízení (ES) č. 1333/2008 a článek 23 nařízení (ES) č. 1334/2008

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 07 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Jedna nebo více veřejných zakázek

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

| — | shromažďovat informace o stávajících systémech monitorování přídatných látek a aromat, |
| --- | --- |

—

shromažďovat informace o stávajících systémech monitorování přídatných látek a aromat,

| — | stanovit zvláštní potřeby Evropského úřadu pro bezpečnost potravin, |
| --- | --- |

—

stanovit zvláštní potřeby Evropského úřadu pro bezpečnost potravin,

| — | doporučit pokyny pro obecný přístup EU k monitorování přídatných látek a aromat. |
| --- | --- |

—

doporučit pokyny pro obecný přístup EU k monitorování přídatných látek a aromat.

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ

Druhá polovina roku 2013

PŘEDBĚŽNÁ ČÁSTKA PRO NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ

150 000 EUR

III.2.7   EXTERNÍ PŘEDBĚŽNÉ HODNOCENÍ PROGRAMŮ NA ROK 2014 OD REFEREČNÍCH LABORATOŘÍ EU

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Ustanovení čl. 66 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 882/2004

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 07 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Uzavření alespoň 15 smluv s externími odborníky, kteří mají být vybráni prostřednictvím výzvy k vyjádření zájmu.

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

Referenční laboratoře EU by měly do konce září roku 2013 předložit pracovní program na rok 2014. Komise tyto programy posoudí. Programy lze předložit pro 44 témat. Cílem je zajistit předběžné posouzení některých programů externími odborníky.

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

ORIENTAČNÍ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

Podzim 2013

ORIENTAČNÍ ČÁSTKA ČINNOSTI

75 000 EUR

III.2.8   STUDIE KE SBĚRU NOVÝCH A STÁVAJÍCÍCH ÚDAJŮ PRO POSOUZENÍ DOPADŮ PROVÁDĚNÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 619/2011 NA VNITŘNÍ TRH, JAKOŽ I NA PROVOZOVATELE PODNIKŮ ŽIVOČIŠNÉ VÝROBY, KRMIVÁŘSKÝCH A JINÝCH PODNIKŮ.

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Ustanovení čl. 66 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 882/2004

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

17 04 07 01

ORIENTAČNÍ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Uzavření jedné zvláštní smlouvy o službách.

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÉ VEŘEJNÉ ZAKÁZKY (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

Shromažďování a analýza údajů od všech dotčených zúčastněných stran, pokud jde o pravděpodobný dopad rozšíření nebo nerozšíření rozsahu působnosti nařízení Komise (EU) č. 619/2011 na potraviny, za účelem přípravy posouzení dopadů.

PROVÁDĚNÍ

Přímé centralizované

ORIENTAČNÍ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ POSTUPU

Podzim 2013

ORIENTAČNÍ ČÁSTKA ČINNOSTI

100 000 EUR

---

| 15.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/38

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 10. června 2013

o financování pracovního programu pro rok 2013, který se týká školení v oblasti bezpečnosti potravin a krmiv, zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin, v rámci programu „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“

2013/C 170/07

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Evropského parlamentu a Rady ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1) (dále jen „finanční nařízení“), a zejména na článek 84 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (2) (dále jen „prováděcí pravidla“), a zejména na článek 94 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (3), a zejména na čl. 12 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (4), a zejména na čl. 2 odst. 1 písm. i) uvedené směrnice,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (5), a zejména na čl. 66 odst. 1 písm. b) a c) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 882/2004 stanoví obecná pravidla pro provádění úředních kontrol za účelem ověření, zda jsou dodržována pravidla, jejichž cílem je zejména předcházet rizikům, která hrozí člověku a zvířatům, tato rizika odstraňovat nebo snižovat na přijatelnou úroveň a zaručovat poctivé jednání v obchodu s krmivy a potravinami a chránit zájmy spotřebitelů. Článek 51 uvedeného nařízení stanoví, že Komise může pořádat kurzy školení pro pracovníky příslušných orgánů členských států odpovědných za úřední kontroly uvedené ve zmíněném nařízení, které mohou být otevřeny účastníkům ze třetích zemí, zejména z rozvojových zemí. Tyto kurzy mohou zahrnovat zejména školení v oblasti právních předpisů Společenství o krmivech a potravinách a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 882/2004 stanoví obecná pravidla pro provádění úředních kontrol za účelem ověření, zda jsou dodržována pravidla, jejichž cílem je zejména předcházet rizikům, která hrozí člověku a zvířatům, tato rizika odstraňovat nebo snižovat na přijatelnou úroveň a zaručovat poctivé jednání v obchodu s krmivy a potravinami a chránit zájmy spotřebitelů. Článek 51 uvedeného nařízení stanoví, že Komise může pořádat kurzy školení pro pracovníky příslušných orgánů členských států odpovědných za úřední kontroly uvedené ve zmíněném nařízení, které mohou být otevřeny účastníkům ze třetích zemí, zejména z rozvojových zemí. Tyto kurzy mohou zahrnovat zejména školení v oblasti právních předpisů Společenství o krmivech a potravinách a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat.

| (2) | Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. i) směrnice 2000/29/ES o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství poskytuje právní nástroj pro organizaci kurzů v oblasti zdraví rostlin. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. i) směrnice 2000/29/ES o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství poskytuje právní nástroj pro organizaci kurzů v oblasti zdraví rostlin.

| (3) | Program „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“ byl Komisí zřízen proto, aby byly dosaženy cíle stanovené v nařízení (ES) č. 882/2004. Sdělení Komise ze dne 20. září 2006 nazvané Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin (6) posuzuje možnosti pro pořádání školení v budoucnu. |
| --- | --- |

(3)

Program „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“ byl Komisí zřízen proto, aby byly dosaženy cíle stanovené v nařízení (ES) č. 882/2004. Sdělení Komise ze dne 20. září 2006 nazvané Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin (6) posuzuje možnosti pro pořádání školení v budoucnu.

| (4) | Pracovní program pro rok 2013, který se týká školení v oblasti bezpečnosti potravin a krmiv, zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a kterým se v členských státech provede program „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“, by proto měl být přijat. |
| --- | --- |

(4)

Pracovní program pro rok 2013, který se týká školení v oblasti bezpečnosti potravin a krmiv, zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a kterým se v členských státech provede program „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“, by proto měl být přijat.

| (5) | Rozhodnutím Komise 2008/544/ES (7) ze dne 20. června 2008 byla „Výkonná agentura pro program veřejného zdraví“ změněna na „Výkonnou agenturu pro zdraví a spotřebitele“ (dále jen „agentura“). Rozhodnutí Komise K(2008) 4943 ze dne 9. září 2008 delegovalo na agenturu určité úkoly spojené s řízením a prováděním programu, související s opatřeními, která se týkají školení v oblasti bezpečnosti potravin a jsou uskutečňována podle nařízení (ES) č. 882/2004 a směrnice 2000/29/ES. Agentuře by proto měly být poskytnuty v roce 2013 určité dotace za účelem financování provozních nákladů činností souvisejících s programem „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutím Komise 2008/544/ES (7) ze dne 20. června 2008 byla „Výkonná agentura pro program veřejného zdraví“ změněna na „Výkonnou agenturu pro zdraví a spotřebitele“ (dále jen „agentura“). Rozhodnutí Komise K(2008) 4943 ze dne 9. září 2008 delegovalo na agenturu určité úkoly spojené s řízením a prováděním programu, související s opatřeními, která se týkají školení v oblasti bezpečnosti potravin a jsou uskutečňována podle nařízení (ES) č. 882/2004 a směrnice 2000/29/ES. Agentuře by proto měly být poskytnuty v roce 2013 určité dotace za účelem financování provozních nákladů činností souvisejících s programem „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“.

| (6) | Podle článku 84 finančního nařízení a čl. 94 odst. 1 prováděcích pravidel předchází závazku týkajícímu se výdaje z rozpočtu Evropské unie rozhodnutí o financování, které stanoví základní prvky akce zahrnující výdaj a které je přijato orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil. |
| --- | --- |

(6)

Podle článku 84 finančního nařízení a čl. 94 odst. 1 prováděcích pravidel předchází závazku týkajícímu se výdaje z rozpočtu Evropské unie rozhodnutí o financování, které stanoví základní prvky akce zahrnující výdaj a které je přijato orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil.

| (7) | Protože pracovní program pro rok 2013 poskytuje dostatečně přesný rámec, je toto rozhodnutí rozhodnutím o financování ve smyslu čl. 94 odst. 2 a 3 prováděcích pravidel. |
| --- | --- |

(7)

Protože pracovní program pro rok 2013 poskytuje dostatečně přesný rámec, je toto rozhodnutí rozhodnutím o financování ve smyslu čl. 94 odst. 2 a 3 prováděcích pravidel.

| (8) | Pro používání tohoto rozhodnutí je vhodné definovat pojem „podstatná změna“ ve smyslu čl. 94 odst. 4 prováděcích pravidel. |
| --- | --- |

(8)

Pro používání tohoto rozhodnutí je vhodné definovat pojem „podstatná změna“ ve smyslu čl. 94 odst. 4 prováděcích pravidel.

| (9) | Podle článku 92 finančního nařízení se potvrzení, schválení a platby výdajů musí uskutečnit ve lhůtách, které stanoví prováděcí pravidla. Tato pravidla musí také uvádět podmínky, za kterých mohou věřitelé obdržet úroky z prodlení z rozpočtové položky, ze které byl zaplacen hlavní výdaj. |
| --- | --- |

(9)

Podle článku 92 finančního nařízení se potvrzení, schválení a platby výdajů musí uskutečnit ve lhůtách, které stanoví prováděcí pravidla. Tato pravidla musí také uvádět podmínky, za kterých mohou věřitelé obdržet úroky z prodlení z rozpočtové položky, ze které byl zaplacen hlavní výdaj.

| (10) | Toto rozhodnutí by proto mělo poskytnout pravidla pro platbu úroků z prodlení za zpožděné platby, které se týkají akcí zahrnutých v pracovním programu pro rok 2013, |
| --- | --- |

(10)

Toto rozhodnutí by proto mělo poskytnout pravidla pro platbu úroků z prodlení za zpožděné platby, které se týkají akcí zahrnutých v pracovním programu pro rok 2013,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Přijímá se pracovní program pro provedení programu „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“ v roce 2013 popsaný v příloze. Jedná se o rozhodnutí o financování ve smyslu článku 84 finančního nařízení.

Článek 2

1.   Celková částka finančního příspěvku pro provedení pracovního programu činí 16 170 000 EUR a má být financována z těchto rozpočtových položek souhrnného rozpočtu Evropské unie pro rok 2013:

| a) | rozpočtová položka č. 17 04 07 01: 14 200 000 EUR |
| --- | --- |

a)

rozpočtová položka č. 17 04 07 01: 14 200 000 EUR

| b) | rozpočtová položka č. 17 04 04 01: 600 000 EUR |
| --- | --- |

b)

rozpočtová položka č. 17 04 04 01: 600 000 EUR

| c) | rozpočtová položka č. 17 01 04 05: 200 000 EUR |
| --- | --- |

c)

rozpočtová položka č. 17 01 04 05: 200 000 EUR

| d) | rozpočtová položka č. 17 01 04 31: 1 170 000 EUR. |
| --- | --- |

d)

rozpočtová položka č. 17 01 04 31: 1 170 000 EUR.

2.   Částka stanovená v odst. 1 písm. d) bude vyplacena Výkonné agentuře pro zdraví a spotřebitele a bude představovat provozní dotaci.

3.   Platbu úroků z prodlení za zpožděné platby lze rovněž uskutečnit ze stejných rozpočtových položek uvedených v odst. 1 písm. a) a b) v souladu s článkem 92 finančního nařízení.

Článek 3

Kumulativní změny přídělů pro konkrétní akce zastřešené pracovním programem nepřevyšující 20 % maximální výše příspěvku stanoveného v čl. 2 odst. 1 se nepovažují za podstatné ve smyslu čl. 94 odst. 4 prováděcích pravidel, pokud významně neovlivňují charakter a cíl pracovního programu.

Schvalující osoba může takové změny přijmout v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality.

V Bruselu dne 10. června 2013.

Za Komisi

Tonio BORG

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

5

(6)  KOM(2006) 519 v konečném znění ze dne 20. září 2006.

6

(7)  Úř. věst. L 173, 3.7.2008, s. 27.

7

---

PŘÍLOHA

Pracovní program pro rok 2013, který se týká školení v oblasti bezpečnosti potravin a krmiv, zdraví zvířat, dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin, v rámci programu „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“

1.1   Úvod

Tento pracovní program obsahuje na rok 2013 tři prováděcí opatření. Na základě cílů stanovených v nařízení (ES) č. 882/2004 a ve směrnici 2000/29/ES jsou hlavní činnosti a rozdělení rozpočtu následující:

| 1.2   Zadávání veřejných zakázek (prováděných nepřímým centralizovaným řízením): |
| --- |
| 1.2.1 | Školení: externí smlouvy na provedení školicího programu |

Zadávání veřejných zakázek (prováděných nepřímým centralizovaným řízením):

1.2.1

Školení: externí smlouvy na provedení školicího programu

14 800 000 EUR

| 1.2.2 | Školení: výpočetní technika a nástroje plus podpora, propagační materiály, informační a komunikační podpora a konference |
| --- | --- |

1.2.2

Školení: výpočetní technika a nástroje plus podpora, propagační materiály, informační a komunikační podpora a konference

200 000 EUR

| 1.3 | Další činnosti: Provozní dotace pro Výkonnou agenturu pro zdraví a spotřebitele |
| --- | --- |

1.3

Další činnosti: Provozní dotace pro Výkonnou agenturu pro zdraví a spotřebitele

1 170 000 EUR

CELKEM

16 170 000 EUR

1.2   Zadávání veřejných zakázek

Souhrnná rozpočtová kapitola vyhrazená pro veřejné zakázky na rok 2013 dosahuje výše 15 000 000 EUR.

1.2.1   Školení: externí smlouvy na provedení školicího programu

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Nařízení (ES) č. 882/2004, článek 51 a čl. 66 odst. 1 písm. b)

Směrnice 2000/29/ES, čl. 2 odst. 1 písm. i)

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

Rozpočtové položka: 17 04 07 01 a 17 04 04 01

PŘEDBĚŽNÝ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

U každé z níže uvedených technických otázek dojde k podepsání jedné nebo více přímých či rámcových smluv o službách. Odhadem bude podepsáno asi 15 přímých či konkrétních smluv o službách. Externí smluvní partneři se na školicích činnostech podílejí především organizačně a logisticky.

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

V roce 2013 se školicí akce v členských státech zaměří na tato témata:

| Činnosti | Částka v EUR |
| --- | --- |
| HACCP | 1 930 000 |
| Zdraví zvířat (včely a exotická zvířata) | 1 240 000 |
| Kontrola potravinářských přídatných látek | 1 085 000 |
| Kontrola reziduí veterinárních léčivých přípravků | 855 000 |
| Posouzení rizik | 880 000 |
| Pohotovostní plánování a tlumení nákaz | 1 090 000 |
| Tlumení přenosných spongiformních encefalopatií | 515 000 |
| Dozor nad novými a objevujícími se riziky pro zdraví rostlin | 600 000 |
| Podpora pro přehledové audity Unie | 855 000 |
| Přípravky na ochranu rostlin (povolení a udržitelné používání) | 1 165 000 |
| Hygiena potravin a kontroly na stupni prvovýroby | 975 000 |
| Hygiena potravin a flexibilita | 1 165 000 |
| Nové metody zkoušení potravin | 615 000 |
| RASFF | 600 000 |
| Kontrola spermatu a produkce embryí | 640 000 |
| Jiné otázky týkající se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a bezpečnosti potravin a studie, konference, poradenství, nástroje učení a hodnocení | 590 000 |
| CELKEM | 14 800 000 |

Činnosti

Částka v EUR

HACCP

1 930 000

Zdraví zvířat (včely a exotická zvířata)

1 240 000

Kontrola potravinářských přídatných látek

1 085 000

Kontrola reziduí veterinárních léčivých přípravků

855 000

Posouzení rizik

880 000

Pohotovostní plánování a tlumení nákaz

1 090 000

Tlumení přenosných spongiformních encefalopatií

515 000

Dozor nad novými a objevujícími se riziky pro zdraví rostlin

600 000

Podpora pro přehledové audity Unie

855 000

Přípravky na ochranu rostlin (povolení a udržitelné používání)

1 165 000

Hygiena potravin a kontroly na stupni prvovýroby

975 000

Hygiena potravin a flexibilita

1 165 000

Nové metody zkoušení potravin

615 000

RASFF

600 000

Kontrola spermatu a produkce embryí

640 000

Jiné otázky týkající se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a bezpečnosti potravin a studie, konference, poradenství, nástroje učení a hodnocení

590 000

CELKEM

14 800 000

PROVÁDĚNÍ

Částku 14 620 000 EUR (určenou k financování opatření v oblasti bezpečnosti potravin podle nařízení (ES) č. 882/2004 a směrnice 2000/29/ES) bude spravovat a provádět Výkonná agentura pro zdraví a spotřebitele (rozhodnutí Komise 2008/544/ES). Zbývajících 180 000 EUR použije Komise na pokrytí studií, konferencí a hodnocení.

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ

Přibližně mezi květnem a zářím, aby byly smlouvy podepsány během roku 2013.

PŘEDBĚŽNÁ ČÁSTKA PRO NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ

14 800 000 EUR.

1.2.2   Školení: výpočetní technika a nástroje plus podpora, propagační materiály, informační a komunikační podpora a konference

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Nařízení (ES) č. 882/2004, čl. 66 odst. 1 písm. c)

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

Rozpočtová položka: 17 01 04 05

PŘEDBĚŽNÝ POČET A DRUH PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK

Odhadem budou podepsány asi dvě konkrétní smlouvy v rámci stávajících rámcových smluv.

PŘEDMĚT PŘEDPOKLÁDANÝCH VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK (POKUD JE MOŽNÉ JEJ UVÉST)

Cílem činností, které se mají financovat z tohoto rozpočtu, je zařídit školicí programy, výpočetní techniku a vybavení, nástroje a podporu pro e-learning a rovněž propagační materiály, informační a komunikační podporu a konference.

PROVÁDĚNÍ

Tuto činnost provede přímo GŘ pro zdraví a spotřebitele.

PŘEDBĚŽNÝ ČASOVÝ RÁMEC PRO ZAHÁJENÍ ZADÁVACÍHO ŘÍZENÍ

Přibližně v období květen – říjen.

PŘEDBĚŽNÁ ČÁSTKA PRO NABÍDKOVÁ ŘÍZENÍ

200 000 EUR.

1.3   Další činnosti: Provozní dotace pro Výkonnou agenturu pro zdraví a spotřebitele

PRÁVNÍ ZÁKLAD

Nařízení Rady (ES) č. 58/2003, zejména čl. 12 odst. 3.

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA

Rozpočtová položka: 17 01 04 31

ČÁSTKA

1 170 000 EUR

POPIS A CÍL PROVÁDĚCÍHO OPATŘENÍ

Z tohoto rozpočtu jsou financovány provozní dotace agentury na rok 2013, které se vztahují na programy v rámci okruhu 2 finančního výhledu. Z rozpočtové položky 17 01 04 31 jsou financovány provozní dotace agentury na rok 2013, pokud jde o část týkající se programu „Zlepšení školení pro zvýšení bezpečnosti potravin“. Podle čl. 12 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 58/2003 se provozní dotace mají čerpat z finančních prostředků na programy Unie, jejichž správou je agentura pověřena. V rozpočtu na rok 2013 byly vytvořeny dvě samostatné rozpočtové položky pro dotace, jež mají být vyplaceny agentuře: jedna je pro programy okruhu 2, druhá pro programy okruhu 3b finančního výhledu.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 15.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/43

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2013/C 170/08

| 1. | Komise dne 7. června 2013 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Selena Bidco Limited („Bidco“, Jersey) ovládaný podnikem KKR & Co. LP („KKR“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem South Staffordshire Plc a přidruženými podniky („cílový podnik“, Spojené království). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 7. června 2013 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Selena Bidco Limited („Bidco“, Jersey) ovládaný podnikem KKR & Co. LP („KKR“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem South Staffordshire Plc a přidruženými podniky („cílový podnik“, Spojené království).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku KKR: široká škála služeb v oblasti správy alternativních aktiv, které podnik poskytuje veřejným i soukromým tržním investorům, a řešení záležitostí spojených s kapitálovými trhy pro vlastní podnik, jeho portfoliové společnosti a klienty, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku KKR: široká škála služeb v oblasti správy alternativních aktiv, které podnik poskytuje veřejným i soukromým tržním investorům, a řešení záležitostí spojených s kapitálovými trhy pro vlastní podnik, jeho portfoliové společnosti a klienty,

| — | podniku South Straffordshire Plc: dodávky vody v oblasti South Staffordshire a Cambridge, poskytování dalších služeb ve vodohospodářské oblasti a dodávky chladičů vody. |
| --- | --- |

—

podniku South Straffordshire Plc: dodávky vody v oblasti South Staffordshire a Cambridge, poskytování dalších služeb ve vodohospodářské oblasti a dodávky chladičů vody.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---

| 15.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/44

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2013/C 170/09

| 1. | Komise dne 7. června 2013 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik BayWa Agri GmbH, stoprocentní dceřiná společnost podniku BayWa AG (Německo), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování výlučnou kontrolu nad podnikem Bohnhorst Agrarhandel GmbH (Německo). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 7. června 2013 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik BayWa Agri GmbH, stoprocentní dceřiná společnost podniku BayWa AG (Německo), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování výlučnou kontrolu nad podnikem Bohnhorst Agrarhandel GmbH (Německo).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku BayWa AG: koncern působící v celosvětovém měřítku v oblasti obchodu a služeb ve třech hlavních segmentech zemědělství, energetiky a stavebnictví. Segment zemědělství se dále člení na divize obchod se zemědělskými produkty, ovoce a technika. Podnik obchoduje mj. se zemědělskou technikou, registruje a uvádí na trh produkty rostlinné zemědělské výroby a prodává zařízení, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku BayWa AG: koncern působící v celosvětovém měřítku v oblasti obchodu a služeb ve třech hlavních segmentech zemědělství, energetiky a stavebnictví. Segment zemědělství se dále člení na divize obchod se zemědělskými produkty, ovoce a technika. Podnik obchoduje mj. se zemědělskou technikou, registruje a uvádí na trh produkty rostlinné zemědělské výroby a prodává zařízení,

| — | podniku Bohnhorst Agrarhandel GmbH: podnik působící v mezinárodním měřítku v oblasti obchodu se zemědělskými produkty, jenž uvádí na trh zemědělské výrobky a zařízení, které prodává sektoru zemědělství a obchodu. Podnik Bohnhorst nabízí dále služby v oblasti dodávek výrobních prostředků a nákupu sklizně, jejího skladování, překládky, uvádění na trh a dopravy. |
| --- | --- |

—

podniku Bohnhorst Agrarhandel GmbH: podnik působící v mezinárodním měřítku v oblasti obchodu se zemědělskými produkty, jenž uvádí na trh zemědělské výrobky a zařízení, které prodává sektoru zemědělství a obchodu. Podnik Bohnhorst nabízí dále služby v oblasti dodávek výrobních prostředků a nákupu sklizně, jejího skladování, překládky, uvádění na trh a dopravy.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---

| 15.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/45

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd)

(Text s významem pro EHP)

2013/C 170/10

| 1. | Komise dne 10. června 2013 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV“, Norsko) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem Germanischer Lloyd SE (Německo). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 10. června 2013 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV“, Norsko) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem Germanischer Lloyd SE (Německo).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku SDNV: zkoušení, inspekce, služby certifikace / ověřování / klasifikace a související poradenské služby v námořním odvětví, odvětví ropy a zemního plynu, energetice a odvětví „Business Assurance“ (zajištění souladu podnikových procesů a výkonů s kvalitativními standardy), |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku SDNV: zkoušení, inspekce, služby certifikace / ověřování / klasifikace a související poradenské služby v námořním odvětví, odvětví ropy a zemního plynu, energetice a odvětví „Business Assurance“ (zajištění souladu podnikových procesů a výkonů s kvalitativními standardy),

| — | podniku Germanischer Lloyd: zkoušení, inspekce, služby certifikace / ověřování / klasifikace a související poradenské služby v námořním odvětví, odvětví ropy a zemního plynu a odvětví energie z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

—

podniku Germanischer Lloyd: zkoušení, inspekce, služby certifikace / ověřování / klasifikace a související poradenské služby v námořním odvětví, odvětví ropy a zemního plynu a odvětví energie z obnovitelných zdrojů.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 15.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/46

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2013/C 170/11

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (2)

„LILIPUTAS“

č. ES: LT-PGI-0005-0868-14.03.2011

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název

„Liliputas“

2.   Členský stát nebo třetí země

Litva

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Typ produktu

| Třída 1.3 | Sýry |
| --- | --- |

Třída 1.3

Sýry

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Liliputas“ je ručně vyráběný polotvrdý sýr s vysokým obsahem tuku (50 % v sušině), který má tvar zaobleného válce. Měří 7,5 až 13 cm a je široký 7 až 8,5 cm. Váží 0,4 až 0,7 kg. Vyrábí se ve vesnici Belvederis z pasterizovaného standardizovaného mléka, které se zpracovává po vysrážení. Sýřenina se balí do bavlněných plachetek a lisuje se v tradičních válcových formách. Sýr zraje nejméně měsíc pod vlivem vnitřní mikroflóry a povrchové mikroflóry, konkrétně mikroskopické plísně Penicillium pallidum Smith, která se přirozeně vyskytuje ve sklepích zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4.

Název sýra „Liliputas“ je odvozen z jeho velikosti. Sýr získává své organoleptické vlastnosti zráním v malých bochníčcích za přítomnosti mikroskopické plísně Penicillium pallidum Smith.

Tabulka 1

Organoleptické ukazatele sýra „Liliputas“

| Ukazatel | Popis |
| --- | --- |
| Vzhled | Kůrka je hladká, není pod ní žádná silná vrstva, je pokrytá směsí parafinu/polymerů nebo jiným složeným povlakem. Mohou na ní být vidět otisky plachetky a formy. |
| Chuť a vůně | Pro tento zakysaný sýr je typická mléčně kyselá chuť a vůně. Chuť může být lehce pikantní a slaná. |
| Textura | Homogenní, poměrně pevná, vláčná, rozplývá se v ústech. |
| Příčný řez | Při řezu mohou být viditelné malé, nerovnoměrně rozmístěné oválné, hranaté nebo lehce zploštělé díry. |
| Barva | V celém sýru krémová až žlutá. |

Ukazatel

Popis

Vzhled

Kůrka je hladká, není pod ní žádná silná vrstva, je pokrytá směsí parafinu/polymerů nebo jiným složeným povlakem. Mohou na ní být vidět otisky plachetky a formy.

Chuť a vůně

Pro tento zakysaný sýr je typická mléčně kyselá chuť a vůně. Chuť může být lehce pikantní a slaná.

Textura

Homogenní, poměrně pevná, vláčná, rozplývá se v ústech.

Příčný řez

Při řezu mohou být viditelné malé, nerovnoměrně rozmístěné oválné, hranaté nebo lehce zploštělé díry.

Barva

V celém sýru krémová až žlutá.

Tabulka 2

Fyzikální a chemické vlastnosti sýra „Liliputas“

| Ukazatel | Obsah (%) |
| --- | --- |
| Obsah tuku v sušině | 50,0 ± 1,6 |
| Minimální obsah sušiny | 56,0 |
| Obsah kuchyňské soli | 2,0 až 3,0 |

Ukazatel

Obsah (%)

Obsah tuku v sušině

50,0 ± 1,6

Minimální obsah sušiny

56,0

Obsah kuchyňské soli

2,0 až 3,0

Tabulka 3

Průměrná výživová hodnota 100 g sýra „Liliputas“

| Tuky (g) | Bílkoviny (g) | Cukry (g) | Energetická hodnota |
| --- | --- | --- | --- |
| Kcal | kJ |
| 30,0 | 23,5 | — | 364 | 1 510 |

Tuky (g)

Bílkoviny (g)

Cukry (g)

Energetická hodnota

Kcal

kJ

30,0

23,5

—

364

1 510

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

| — | kravské mléko, |
| --- | --- |

—

kravské mléko,

| — | kyselina mléčná a aromatické bakteriální kultury, |
| --- | --- |

—

kyselina mléčná a aromatické bakteriální kultury,

| — | enzymy pro srážení mléka, |
| --- | --- |

—

enzymy pro srážení mléka,

| — | kuchyňská sůl. |
| --- | --- |

—

kuchyňská sůl.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Neexistují žádné zvláštní požadavky na kvalitu ani zvláštní omezení ohledně místa původu.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

| — | Příprava a enzymatické srážení mléka. Mléko určené k výrobě sýra se pasterizuje a standardizuje tak, aby obsah tuku v sušině sýra odpovídal požadavkům uvedeným v bodě 3.2. Mléko se sráží přidáním enzymů, zákysových kultur a chloridu vápenatého. |
| --- | --- |

—

Příprava a enzymatické srážení mléka. Mléko určené k výrobě sýra se pasterizuje a standardizuje tak, aby obsah tuku v sušině sýra odpovídal požadavkům uvedeným v bodě 3.2. Mléko se sráží přidáním enzymů, zákysových kultur a chloridu vápenatého.

| — | Zpracování sraženiny a sýrových zrn. Sraženina se mechanicky zpracovává, dokud zrna nedosáhnou požadované velikosti, a nakonec se promíchá. Během tvorby sýrových zrn se nechá odtéct třetina syrovátky a zrna se zahřejí. Poté se dále míchají, dokud nedosáhnou velikosti 4 až 5 mm, přestanou být lepkavá a jsou suchá a tuhá. Obsah vlhkosti v sýru nesmí překročit 44 %. |
| --- | --- |

—

Zpracování sraženiny a sýrových zrn. Sraženina se mechanicky zpracovává, dokud zrna nedosáhnou požadované velikosti, a nakonec se promíchá. Během tvorby sýrových zrn se nechá odtéct třetina syrovátky a zrna se zahřejí. Poté se dále míchají, dokud nedosáhnou velikosti 4 až 5 mm, přestanou být lepkavá a jsou suchá a tuhá. Obsah vlhkosti v sýru nesmí překročit 44 %.

| — | Tvarování a lisování sýra. Sýr se tvaruje z vrstvy sýřeniny. Tento proces trvá 20 až 25 minut. Vrstva sýřeniny se pak rozkrájí na kousky, které se ručně umístí do válcových forem, v nichž jsou stlačovány vlastní hmotností. Při lisování se sýry ve formách dvakrát až třikrát obracejí. Samovolné lisování trvá 20 až 25 minut.
  Po samovolném lisování se sýry vyjímají z forem, balí se do mokrých plachetek, bez nichž by se nemohla vytvořit kůrka, a vrací se do forem, které se poté přiklopí víkem. Formy se sýrem jsou vloženy do lisu a hodinu a půl až dvě hodiny se lisují. Po lisování se sýry vyndají z forem, vybalí z plachetek a odřeže se z nich kůra, která případně vznikla mezi formou a víkem. |
| --- | --- |

—

Tvarování a lisování sýra. Sýr se tvaruje z vrstvy sýřeniny. Tento proces trvá 20 až 25 minut. Vrstva sýřeniny se pak rozkrájí na kousky, které se ručně umístí do válcových forem, v nichž jsou stlačovány vlastní hmotností. Při lisování se sýry ve formách dvakrát až třikrát obracejí. Samovolné lisování trvá 20 až 25 minut.

Po samovolném lisování se sýry vyjímají z forem, balí se do mokrých plachetek, bez nichž by se nemohla vytvořit kůrka, a vrací se do forem, které se poté přiklopí víkem. Formy se sýrem jsou vloženy do lisu a hodinu a půl až dvě hodiny se lisují. Po lisování se sýry vyndají z forem, vybalí z plachetek a odřeže se z nich kůra, která případně vznikla mezi formou a víkem.

| — | Solení sýra. Sýry se zváží a naloží do solného roztoku. Po 48 hodinách se vyndají, rozloží na police, tam se 24 hodin suší a pak se přenesou na police ve sklepě. Zrají při teplotě 10 až 14 °C a vlhkosti 93 % nebo 94 %, tedy v podmínkách, v nichž se přirozeně vyvíjí plíseň Penicillium pallidum Smith. |
| --- | --- |

—

Solení sýra. Sýry se zváží a naloží do solného roztoku. Po 48 hodinách se vyndají, rozloží na police, tam se 24 hodin suší a pak se přenesou na police ve sklepě. Zrají při teplotě 10 až 14 °C a vlhkosti 93 % nebo 94 %, tedy v podmínkách, v nichž se přirozeně vyvíjí plíseň Penicillium pallidum Smith.

| — | Zrání sýra. Sýry na policích se obracejí jednou za pět dní podle pokynů, které sestavili už první výrobci tohoto sýra. Kdyby se sýry neobracely a ležely by na bocích, nezachovaly by si svůj tvar. Po několika dnech sýr pokryje vrstva mikroskopické plísně, která se po 15 dnech smyje. Sýr se osuší a je vrácen na police, kde dozrává. Po 30 dnech, když je sýr úplně vyzrálý, smyje se nová vrstva mikroskopické plísně, která zatím znovu obalila povrch sýra jako zámotek, sýr se znovu osuší a je povoskován. |
| --- | --- |

—

Zrání sýra. Sýry na policích se obracejí jednou za pět dní podle pokynů, které sestavili už první výrobci tohoto sýra. Kdyby se sýry neobracely a ležely by na bocích, nezachovaly by si svůj tvar. Po několika dnech sýr pokryje vrstva mikroskopické plísně, která se po 15 dnech smyje. Sýr se osuší a je vrácen na police, kde dozrává. Po 30 dnech, když je sýr úplně vyzrálý, smyje se nová vrstva mikroskopické plísně, která zatím znovu obalila povrch sýra jako zámotek, sýr se znovu osuší a je povoskován.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Sýry se balí do papírových krabic. Sýry se prodávají pouze vcelku, protože jsou malé (0,4 až 0,7 kg) a protože je třeba předcházet jejich vyschnutí, k němuž by mohlo dojít při porušení ochranné parafinové vrstvy.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Na etiketě musí být jasně uveden název výrobku, tedy „Liliputas“, jméno výrobce, slova „chráněné zeměpisné označení“ a/nebo symbol EU pro CHOP.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Sýr „Liliputas“ se vyrábí v malé litevské vesnici Belvederis, která se nachází v okrese Jurbarkas v chráněné oblasti Panemunė na pravém břehu Němenu, 1 km na západ od města Seredžius.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

Z historického hlediska je Belvederis kolébkou výroby mléčných specialit v Litvě. V roce 1921 v ní byla na panském dvoře založena zemědělská škola. Mezi vyučované předměty patřila i výroba mléčných produktů. Po několika letech fungování byla škola přeměněna na vysokou školu mlékařskou a v roce 1944 se z ní stala odborná fakulta pro mlékárenský průmysl. Po mnoho let udržovala litevské tradice výuky v oblasti výroby mléčných produktů. Za 34 let existence v ní vystudovalo více než 800 odborníků na mléčné výrobky a většina z nich získávala zkušenosti právě v nejstarší litevské sýrárně založené v roce 1928, sýrárně, která vyrábí sýr „Liliputas“. Mléko na výrobu sýrů se ohřívalo ve vaně, pod níž se topilo dřevem. Odstředivka se ovládala ručně a formy byly ze dřeva. Sýry se omývaly ručně pomocí kartáčů, v zimě ve sklepě a v létě venku. Sýrárna byla postavena vedle ledárny, v níž se skladovaly kusy ledu přivezené z Němenu. Led se používal k chlazení sklepů, v nichž sýry zrály. Sýrárna ve vesnici Belvederis vyráběla nejprve větší, kulaté polotvrdé sýry (2,5 až 3 kg), ale v roce 1958 byla přestavěna a začala vyrábět malé sýry o hmotnosti 0,4 až 0,7 kg, jejichž název „Liliputas“ se okamžitě ujal. Jako první začal s výrobou tohoto sýra sýrařský mistr Jonas Jarušaitis. V prvním roce produkce vyzrálo necelých 8 tun sýra, o čtyřicet let později se vyrobilo již 130 tun. V sýrárně Belvederis jsou dodnes uschovány staré dřevěné formy, upomínkové papírové krabice a jedna pohlednice z poloviny 20. století, která zobrazuje mytí sýrů v sudu a zve na královský banket, kde se budou servírovat ručně vyráběné sýry Belvederis a další speciality.

Sýr „Liliputas“ se dodnes vyrábí podle jedinečné a autentické technologie z roku 1958. Díky znalostem a dovednostem, které si zaměstnanci sýrárny předávali z generaci na generaci, bylo možné zachovat velikost, organoleptické vlastnosti i jakost produktu.

5.2   Specifičnost produktu

Pro sýr „Liliputas“ je charakteristická jeho malá velikost (0,4 až 0,7 kg) a ochranná vosková vrstva. Mléčně kyselá chuť a vůně sýra „Liliputas“ vzniká díky tomu, že tento sýr zraje v chladném a vlhkém sklepě pod povlakem spór mikroskopické plísně Penicillium pallidum Smith. Přestože na stěnách, policích ani stropě sklepa, ve kterém sýr zraje, nejsou vidět žádné stopy mikroskopické plísně, začnou se sýry „Liliputas“ za několik dnů po nasolení a uložení na police podobat zámotkům bource morušového. Kůrka, která vznikla při lisování, brání proniknutí této plísně do sýra během zrání. Kůrka se vytváří tak, že se sýry po samovolném lisování vyndají z válcových forem a zabalí se do bavlněných plachetek. Pak se znova vrátí do válcových forem a lisují se.

Sýry se vyrábějí tradičním způsobem, téměř výhradně ručně: ručně se krájí sýřenina a dává se do forem, sýry se ručně balí do plachetek, otáčejí, umývají, suší a pokrývají voskem. S každým sýrem se tak během výroby manipuluje nejméně padesátkrát.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Žádost o zápis chráněného zeměpisného označení se opírá o tradici, specifickou výrobní metodu a dobrou pověst produktu.

V povědomí veřejnosti je vesnice Belvederis, kolébka mlékárenského průmyslu v Litvě, automaticky spojována se sýrem „Liliputas“, který je jedinečný a vyrábí se stejným postupem od roku 1958. Sýrárna Belvederis je v současné době jediným producentem tohoto ručně vyráběného sýra.

Sýr „Liliputas“ získává svou zvláštní chuť a vůni při zrání v malých bochníčcích za přítomnosti vnitřní mikroflóry a mikroskopické plísně Penicillium pallidum Smith, která se vyskytuje ve sklepích zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4, pokud se v těchto sklepích udržuje teplota 10 až 14 °C a vlhkost 93 % nebo 94 %.

Sýr „Liliputas“ byl představen na mnoha výstavách v Litvě i v zahraničí. Měl velký úspěch v Lipsku, Poznani, Záhřebu, Londýně, Paříži, Kodani, Vídni i jinde. Získal zlatou medaili na veletrhu „Agra-76“ v tehdejší Německé demokratické republice. V roce 1984 získal diplom první třídy v průzkumu a soutěži kvality sýrů v Ugliči (SSSR) a vyhrál zlatou medaili v soutěži „Litevský výrobek roku 2002“, kterou uspořádal litevský Svaz průmyslu. Na mezinárodním potravinářském veletrhu „World Food Moscow 2005“ vyhrál bronzovou medaili a na dalším mezinárodním potravinářském veletrhu „Zolotaja oseň 2008“, který se konal také v Moskvě, byl sýr „Liliputas“ součástí prezentace na litevském národním stánku, kterou připravilo litevské ministerstvo zemědělství. Na mezinárodním veletrhu zemědělského, potravinářského a balírenského průmyslu „AgroBalt 2010“ byl sýr „Liliputas“ oceněn za své přirozené a ekologické vlastnosti. O sýru „Liliputas“ a jeho producentech se mnohokrát psalo v litevském tisku (1999–2003).

Přestože je sýr „Liliputas“ dvakrát tak drahý než sýr vyrobený v sýrárně s mechanizovanou výrobou, má své věrné příznivce, kteří oceňují jeho jakost, přirozenost a ruční způsob výroby. Objem výroby proto zůstává v průběhu let stabilní.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index2&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2704

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

---

| 15.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/51

---

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2013/C 170/12

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (2)

„COZZA DI SCARDOVARI“

č. ES: IT-PDO-0005-0981-12.03.2012

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Název

„Cozza di Scardovari“

2.   Členský stát nebo třetí země

Itálie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Druh produktu

| Třída 1.7 | Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané |
| --- | --- |

Třída 1.7

Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Produkt „Cozza di Scardovari“ patří do druhu slávka středomořská (Mytilus galloprovincialis) a jedná se o mlže s podlouhlým tělem a černofialovou lasturou. Lastury jsou miskovité, mají stejnoměrný, téměř trojúhelníkový tvar a na jejich povrchu se nacházejí jemné soustředné proužky. Ze skořápky vyrůstají poměrně pevná tmavá tzv. „byssová“ vlákna, pomocí nichž se živočichové přichycují k sítím nazývaným „reste“ nebo k jiným oporám.

Produkt „Cozza di Scardovari“ se vyznačuje těmito fyzickými a organoleptickými parametry:

| — | lesklé maso, které dobře vyplňuje dutinu v lastuře (procento masa na celkovou hmotnost mlže – ukazatel > 25 %), |
| --- | --- |

—

lesklé maso, které dobře vyplňuje dutinu v lastuře (procento masa na celkovou hmotnost mlže – ukazatel > 25 %),

| — | specifická sladká chuť masa (obsah sodíku < 210 mg/100 g), |
| --- | --- |

—

specifická sladká chuť masa (obsah sodíku < 210 mg/100 g),

| — | obzvláště měkké a chutné maso rozplývající se na jazyku. |
| --- | --- |

—

obzvláště měkké a chutné maso rozplývající se na jazyku.

Produkt „Cozza di Scardovari“ musí mít při uvedení ke spotřebě tmavou skořápku, která je odolná proti úderům. Slávky se prodávají buďto živé, zabalené v uzavřených síťkách, ve vakuovém balení nebo v ochranné atmosféře, nebo zmrazené, se skořápkou nebo bez ní.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Zdroj potravy slávek „Cozza di Scardovari“ se skládá z vysokého přísunu organických a neorganických částeček a z vysoké produkce fytoplanktonu a zooplanktonu typických pro zátoku Sacca di Scardovari.

Organické a neorganické živiny jsou zde hojně přítomny díky velkému množství sladké vody, kterou přináší větve řeky Pád, zatímco mělkost vody, teplota a obsah kyslíku v zátoce Sacca di Scardovari napomáhá rozvoji bohatých fytoplanktonových a zooplanktonových populací. Mlžům se nepodává žádné další krmivo ani doplňky.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Fáze nasazení, růstu a sběru slávek „Cozza di Scardovari“ musejí probíhat výhradně v pěstírnách v zátoce Sacca di Scardovari. Fáze čištění, mytí a třídění produktu, při nichž se používá čistá voda ze zátoky Sacca di Scardovari, se musejí provádět v podnicích nacházejících se na území částí Scardovari, Ca' Mello a Santa Giulia obce Porto Tolle.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Produkt musí být zabalen v oblasti uvedené v bodě 4, přičemž balení je součástí výrobního řetězce. Slávky se balí ihned poté, co se v nádržích vyčistí, aby byla zajištěna vitalita a čerstvost produktu a hygienicko-sanitární podmínky, jakož i kontrola za účelem vyloučení podvodů spočívajících v míchání slávek „Cozza di Scardovari“ se slávkami pocházejícími z jiných oblastí produkce.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Na obalech musí být umístěna záruční pečeť, a to takovým způsobem, aby při otevření balení došlo k jejímu poškození. Na etiketě musí být uvedena tato označení: „Cozza di Scardovari“ a „Denominazione d’Origine Protetta“, nahrazené případně zkratkou „DOP“. Kromě toho musí být na obalu umístěno logo označení „Cozza di Scardovari D.O.P.“ a grafický symbol CHOP Evropské unie.

Image

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast produkce slávek „Sacca di Scardovari“ tvoří zátoka Sacca di Scardovari a území částí Scardovari, Ca' Mello a Santa Giulia obce Porto Tolle v provincii Rovigo.

Termín „sacca“ (zátoka) označuje mořskou zátoku, k jejímuž vytvoření došlo částečným uzavřením mořské úžiny a která zůstala spojená s otevřeným mořem pomocí „lagunového průlivu“.

Zátoka Sacca di Scardovari se nachází v jižní části delty řeky Pád mezi větvemi Po di Tolle na severovýchodě a Po di Gnocca na jihozápadě. Na jihu je vymezena těmito zeměpisnými souřadnicemi v západním pásmu podle systému Gauss-Boaga, které označují dva příbřežní body vymezující zátoku v Jaderském moři:

| — | 4971445,99 N – 1773953,45 E |
| --- | --- |

—

4971445,99 N – 1773953,45 E

| — | 4967536,31 N – 1770965,25 E |
| --- | --- |

—

4967536,31 N – 1770965,25 E

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

Vlastnosti prostředí v zátoce Sacca di Scardovari jsou výsledkem střetu sladkovodních větví řeky Pád, bohatých na živiny a suspendované částice, se slanou mořskou vodou podléhající přílivovým cyklům.

V porovnání se salinitou mořské vody pohybující se kolem hodnoty 35 % se koncentrace soli ve vodách v zátoce Sacca di Scardovari díky smíšení se sladkou říční vodou pohybuje mezi hodnotami 10 % a 30 % s průměrem kolem 20 %. Voda z řek kromě toho zajišťuje i významný přísun živin a bohatství suspendovaných organických částic.

Malá hloubka vody v zátoce (maximálně 3 metry) umožňuje dobré rozptýlení světla v celém vodním sloupci a ideální teplotní podmínky s vyšší průměrnou teplotou v porovnání s mořskými oblastmi, jakož i zvýšenou produkci fytoplanktonu. Výměny vody během přílivových cyklů navíc vytvářejí ideální hydrodynamické podmínky a napomáhají dobrému okysličení vody, což představuje příznivé prostředí pro růst mlžů.

První sdružení místních rybářů v oblasti Sacca di Scardovari vzniklo v roce 1936. Během posledního století prošla oblast rychlou přeměnou, a to jak díky lidské činnosti, tak vlivem antropogenních a přírodních faktorů. Stávající podoba oblasti Sacca di Scardovari se datuje od povodní v roce 1966. Právě v té době začaly experimenty s chovem slávek v malých pěstírnách umístěných uvnitř zátoky jako alternativa k mořskému rybolovu, jak dokládá i zpráva správní rady sdružení rybářů z 80. let týkající se stanice pro čištění slávek chovaných v oblasti. Rovněž kvalita produktu je výsledkem know-how pracovníků, kteří v 60. letech začali zkoušet chovat slávky v malých pěstírnách uvnitř zátoky ve snaze najít alternativu k mořskému rybolovu. Samotný chov, kterému se věnují rodiny nebo sdružení, spočívá v tradičních technikách přípravy pěstíren a zpracování produktu, které se většinou provádějí ručně a zahrnují oddělování a rozmisťování slávek, eliminaci parazitů a třídění slávek podle jejich velikosti do různých sítí „reste“, což umožňuje jejich efektivnější růst.

5.2   Specifičnost produktu

Pro slávky „Cozza di Scardovari“ je typický nízký obsah sodíku v mase (nižší než 210 kg/100 g produktu), jenž je nižší než u mlžů chovaných na otevřeném moři a zaručuje obzvláště příjemnou a lahodnou chuť produktu a jemnost masa.

Slávky navíc vykazují vysoký ukazatel určující míru vyplnění lastury masem (více než 25 %), což je výsledkem zvýšeného metabolismu a značně vyvinuté jedlé části. Takto rychlý růst mlžů během pouhých osmi či devíti měsíců od nasazení umožňuje vysokou produktivitu slávek „Cozza di Scardovari“.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Jakostní, fyzické a organoleptické vlastnosti slávek „Cozza di Scardovari“ jsou výsledkem zvláštních přírodních podmínek v zátoce Sacca di Scardovari, podle níž se produkt nazývá. Jedná se zejména o nízkou salinitu vody v zátoce, kde se slávky chovají, což má vliv i na nízký obsah sodíku v jejich mase (nižší než 210 mg/100 g produktu). Díky tomu má toto maso obzvláště příjemnou, lahodnou a jemnou chuť.

Bohatství organických suspendovaných částic a zvýšená produkce fytoplanktonu v mělkých vodách zátoky mají za následek zvýšení metabolismu mlžů a značně vyvinutou jedlou část s ukazatelem vyšším než 25 %, jakož i rychlý růst, který je pro slávky „Cozza di Scardovari“ typický.

Zeměpisné a morfologické vlastnosti zátoky Sacca di Scardovari (nízká hladina vody, neustálá výměna vody v důsledku přílivových cyklů a ideální podmínky, pokud jde o teplotu, okysličení a proudění vody) mají spolu s odbornými zkušenostmi pracovníků v oblasti tradičních technologií produkce a chovu přímý vliv na dobré životní podmínky mlžů a umožňují rychlejší a jednotnější vývin slávek, jakož i kontrolu jejich kvality.

Dobrou pověst produktu dokumentují fotografie ze slavnosti slávek „Cozza di Scardovari“ z 80. let 20. století. Dnes tvoří produkce slávek v zátoce Sacca di Scardovari významné odvětví, do něhož je zapojeno mnoho pracovníků a rodinných firem, přičemž produkt znají spotřebitelé nejen v Itálii, ale i v dalších evropských zemích.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (3))

Tento správní orgán zahájil vnitrostátní řízení o námitce tím, že zveřejnil návrh uznání CHOP „Cozza di Scardovari“ v Úředním věstníku Italské republiky č. 271 ze dne 21. listopadu 2011.

Úplné znění specifikace produkce je k dispozici na internetové adrese:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

nebo

lze vstoupit přímo na domovskou stránku ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví (http://www.politicheagricole.it) a kliknout na „Qualità e sicurezza“ (Jakostní produkty – na obrazovce nahoře vpravo) a nakonec na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU).

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

---

Opravy

| 15.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 170/55 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 170/55

---

Oprava výzvy k vyjádření zájmu o členství ve vědeckých komisích Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (Parma, Itálie) – Ref.: EFSA/E/2013/001

(
  Úřední věstník Evropské unie C 107 ze dne 13. dubna 2013
  )

2013/C 170/13

Strana 16, „11. Konečný termín pro odeslání přihlášek“, první odstavec:

místo:

„... 17. června 2013 o půlnoci...“,

má být:

„... 1. července 2013 o půlnoci...“.

---