# Eiropas Savienības C 165E/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.CE2013.165.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 165E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 11. jūnijs |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.CE2013.165.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 165E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 11. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2011.–2012. GADA SESIJA2011. gada 1. decembra plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 77 E, 16.3.2012.PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembris |
| 2013/C 165E/01 | ECB 2010. gada pārskatsEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par ECB 2010. gada pārskatu (2011/2156(INI)) | 1 |
| 2013/C 165E/02 | Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršanaEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršanu (2011/2088(INI)) | 7 |
| 2013/C 165E/03 | Horvātijas pieteikums dalībai Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par Horvātijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (2011/2191(INI)) | 19 |
| 2013/C 165E/04 | Eiropas pusgads ekonomikas politikas koordinēšanaiEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai (2011/2071(INI)) | 24 |
| 2013/C 165E/05 | Vienotā tirgus forumsEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par Vienotā tirgus foruma rezultātiem | 40 |
| 2013/C 165E/06 | ES cīņa pret HIV/AIDS pasaules mērogāEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par ES pasākumiem, lai novērstu HIV/AIDS Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs — Komisijas paziņojuma termiņa vidusposma pārskats | 43 |
| 2013/C 165E/07 | Sarunas par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumuEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un EĀDD par sarunām par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu (2011/2132(INI)) | 48 |
| 2013/C 165E/08 | Muitas modernizācijaEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par muitas modernizāciju (2011/2083(INI)) | 56 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2011.–2012. GADA SESIJA2011. gada 1. decembra plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 77 E, 16.3.2012.PIEŅEMTIE TEKSTI

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembris

2013/C 165E/01

ECB 2010. gada pārskatsEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par ECB 2010. gada pārskatu (2011/2156(INI))

1

2013/C 165E/02

Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršanaEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršanu (2011/2088(INI))

7

2013/C 165E/03

Horvātijas pieteikums dalībai Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par Horvātijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (2011/2191(INI))

19

2013/C 165E/04

Eiropas pusgads ekonomikas politikas koordinēšanaiEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai (2011/2071(INI))

24

2013/C 165E/05

Vienotā tirgus forumsEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par Vienotā tirgus foruma rezultātiem

40

2013/C 165E/06

ES cīņa pret HIV/AIDS pasaules mērogāEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par ES pasākumiem, lai novērstu HIV/AIDS Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs — Komisijas paziņojuma termiņa vidusposma pārskats

43

2013/C 165E/07

Sarunas par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumuEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un EĀDD par sarunām par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu (2011/2132(INI))

48

2013/C 165E/08

Muitas modernizācijaEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par muitas modernizāciju (2011/2083(INI))

56

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembris |
| 2013/C 165E/09 | Pieprasījums atcelt Georgios Toussas deputāta imunitātiEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra lēmums par pieprasījumu atcelt Georgios Toussas imunitāti (2011/2057(IMM)) | 68 |
| 2013/C 165E/10 | Pieprasījums atcelt Luigi de Magistris deputāta imunitātiEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Luigi de Magistris deputāta imunitāti un privilēģijas (2011/2076(IMM)) | 69 |
| 2013/C 165E/11 | Reglamenta grozīšana saistībā ar Eiropas Parlamenta deputātu Rīcības kodeksu finansiālo interešu un interešu konfliktu jomāEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra lēmums par Reglamenta grozīšanu saistībā ar Eiropas Parlamenta deputātu Rīcības kodeksu finansiālo interešu un interešu konfliktu jomā (2011/2174(REG)) | 70 |
| 2013/C 165E/12 | Pieprasījums aizstāvēt Viktor Uspaskich deputāta imunitāti un privilēģijasEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Viktor Uspaskich deputāta imunitāti un privilēģijas (2011/2162(IMM) un 2011/2099(IMM)) | 80 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembris

2013/C 165E/09

Pieprasījums atcelt Georgios Toussas deputāta imunitātiEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra lēmums par pieprasījumu atcelt Georgios Toussas imunitāti (2011/2057(IMM))

Georgios Toussas

Georgios Toussas

68

2013/C 165E/10

Pieprasījums atcelt Luigi de Magistris deputāta imunitātiEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Luigi de Magistris deputāta imunitāti un privilēģijas (2011/2076(IMM))

Luigi de Magistris

Luigi de Magistris

69

2013/C 165E/11

Reglamenta grozīšana saistībā ar Eiropas Parlamenta deputātu Rīcības kodeksu finansiālo interešu un interešu konfliktu jomāEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra lēmums par Reglamenta grozīšanu saistībā ar Eiropas Parlamenta deputātu Rīcības kodeksu finansiālo interešu un interešu konfliktu jomā (2011/2174(REG))

70

2013/C 165E/12

Pieprasījums aizstāvēt Viktor Uspaskich deputāta imunitāti un privilēģijasEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Viktor Uspaskich deputāta imunitāti un privilēģijas (2011/2162(IMM) un 2011/2099(IMM))

80

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembris |
| 2013/C 165E/13 | Elastības instrumenta izmantošanaEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu stratēģijas Eiropa 2020 un Eiropas kaimiņattiecību politikas atbalstam saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2011)0373 – C7-0164/2011 – 2011/2126(BUD)) | 82 |
| PIELIKUMS | 83 |
| 2013/C 165E/14 | 2012. gada budžeta procedūra — kopīgais dokumentsEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejā 2012. gada budžeta procedūras ietvaros apstiprināto kopīgo dokumentu (17470/2011 ADD 1, 2, 3, 4, 5 – C7-0446/2011 – 2011/2020 (BUD)) | 83 |
| PIELIKUMS I | 85 |
| PIELIKUMS II | 97 |
| 2013/C 165E/15 | Budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projekts — pašu resursi, integrētā jūrlietu politika, Grieķija, ESF, PalestīnaEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu, III iedaļa – Komisija (17631/2011 – C7-0440/2011 – 2011/2267(BUD)) | 98 |
| 2013/C 165E/16 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Portugāles pieteikums EGF/2011/005 PT/Norte-Centro AutomotiveEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Portugāles pieteikums EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive) (COM(2011)0664 – C7-0334/2011 – 2011/2262(BUD)) | 100 |
| PIELIKUMS | 102 |
| 2013/C 165E/17 | Atmaksājamā palīdzība un finansēšanas vadība ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz atmaksājamo palīdzību un finansēšanas vadību (COM(2011)0483 – C7-0215/2011 – 2011/0210(COD)) | 102 |
| P7_TC1-COD(2011)0210Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 1. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2011, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 groza attiecībā uz atmaksājamo palīdzību finansēšanas vadību un noteikumiem par izdevumu pārskatu iesniegšanu | 103 |
| 2013/C 165E/18 | Finanšu pārvaldība konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības finanšu stabilitātes jomā (ERAF un ESF) ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar šo valstu finanšu stabilitāti (COM(2011)0482 – C7-0221/2011 – 2011/0211(COD)) | 103 |
| P7_TC1-COD(2011)0211Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 1. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti | 104 |
| 2013/C 165E/19 | Grozījumu izdarīšana Lēmumā 2002/546/EK attiecībā uz tā piemērošanas termiņu *Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2002/546/EK attiecībā uz tā piemērošanas laiku (COM(2011)0443 – C7-0233/2011 – 2011/0192(CNS)) | 104 |
| 2013/C 165E/20 | Grozījumu izdarīšana Lēmumā 2007/659/EK attiecībā uz tā piemērošanas laikposmu un gada kvotu, kam piemēro samazinātu akcīzes nodokļa likmi *Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2007/659/EK attiecībā uz tā piemērošanas laikposmu un gada kvotu, kam piemēro samazinātu akcīzes nodokļa likmi (COM(2011)0577 – C7-0311/2011 – 2011/0248(CNS)) | 105 |
| 2013/C 165E/21 | Finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā — papildu pasākumi banānu nozarē ***IIIEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (PE-CONS 00059/2011 – C7-0379/2011 – 2010/0059(COD)) | 105 |
| NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS | 107 |
| 2013/C 165E/22 | Finanšu instrumenta izveide sadarbībai ar industrializētām valstīm ***IIIEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (PE-CONS 00056/2011 – C7-0376/2011 – 2009/0059(COD)) | 107 |
| NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS | 108 |
| 2013/C 165E/23 | Finanšu instrumenta izveide demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai pasaulē ***IIIEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (PE-CONS 00058/2011 – C7-0378/2011 – 2009/0060B(COD)) | 109 |
| NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS | 110 |
| 2013/C 165E/24 | Finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā ***IIIEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (PE-CONS 00057/2011 – C7-0377/2011 – 2009/0060A(COD)) | 110 |
| NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS | 111 |
| 2013/C 165E/25 | Statistikas pārskati attiecībā uz autopārvadājumiem ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem (pārstrādāta redakcija) (COM(2010)0505 – C7-0286/2010 – 2010/0258(COD)) | 112 |
| P7_TC1-COD(2010)0258Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 1. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem (pārstrādāta redakcija) | 113 |
| 2013/C 165E/26 | Kaļiņingradas apgabals un konkrēti Polijas administratīvie rajoni ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1931/2006 attiecībā uz Kaļiņingradas apgabala un konkrētu Polijas administratīvo rajonu iekļaušanu atbilstīgajā pierobežas zonā (COM(2011)0461 – C7-0213/2011 – 2011/0199(COD)) | 113 |
| P7_TC1-COD(2011)0199Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 1. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko Regulu (EK) Nr. 1931/2006 groza attiecībā uz Kaļiņingradas apgabala un dažu Polijas administratīvo rajonu iekļaušanu atbilstīgajā pierobežas zonā | 114 |
| 2013/C 165E/27 | Pievienošanās līgums — Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (14409/2011 – C7-0252/2011 – 2011/0805(NLE)) | 114 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembris

2013/C 165E/13

Elastības instrumenta izmantošanaEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu stratēģijas Eiropa 2020 un Eiropas kaimiņattiecību politikas atbalstam saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2011)0373 – C7-0164/2011 – 2011/2126(BUD))

82

PIELIKUMS

83

2013/C 165E/14

2012. gada budžeta procedūra — kopīgais dokumentsEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejā 2012. gada budžeta procedūras ietvaros apstiprināto kopīgo dokumentu (17470/2011 ADD 1, 2, 3, 4, 5 – C7-0446/2011 – 2011/2020 (BUD))

83

PIELIKUMS I

85

PIELIKUMS II

97

2013/C 165E/15

Budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projekts — pašu resursi, integrētā jūrlietu politika, Grieķija, ESF, PalestīnaEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu, III iedaļa – Komisija (17631/2011 – C7-0440/2011 – 2011/2267(BUD))

98

2013/C 165E/16

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Portugāles pieteikums EGF/2011/005 PT/Norte-Centro AutomotiveEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Portugāles pieteikums EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive) (COM(2011)0664 – C7-0334/2011 – 2011/2262(BUD))

100

PIELIKUMS

102

2013/C 165E/17

Atmaksājamā palīdzība un finansēšanas vadība ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz atmaksājamo palīdzību un finansēšanas vadību (COM(2011)0483 – C7-0215/2011 – 2011/0210(COD))

102

P7_TC1-COD(2011)0210Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 1. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2011, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 groza attiecībā uz atmaksājamo palīdzību finansēšanas vadību un noteikumiem par izdevumu pārskatu iesniegšanu

103

2013/C 165E/18

Finanšu pārvaldība konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības finanšu stabilitātes jomā (ERAF un ESF) ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar šo valstu finanšu stabilitāti (COM(2011)0482 – C7-0221/2011 – 2011/0211(COD))

103

P7_TC1-COD(2011)0211Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 1. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti

104

2013/C 165E/19

Grozījumu izdarīšana Lēmumā 2002/546/EK attiecībā uz tā piemērošanas termiņu *Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2002/546/EK attiecībā uz tā piemērošanas laiku (COM(2011)0443 – C7-0233/2011 – 2011/0192(CNS))

104

2013/C 165E/20

Grozījumu izdarīšana Lēmumā 2007/659/EK attiecībā uz tā piemērošanas laikposmu un gada kvotu, kam piemēro samazinātu akcīzes nodokļa likmi *Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2007/659/EK attiecībā uz tā piemērošanas laikposmu un gada kvotu, kam piemēro samazinātu akcīzes nodokļa likmi (COM(2011)0577 – C7-0311/2011 – 2011/0248(CNS))

105

2013/C 165E/21

Finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā — papildu pasākumi banānu nozarē ***IIIEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (PE-CONS 00059/2011 – C7-0379/2011 – 2010/0059(COD))

105

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

107

2013/C 165E/22

Finanšu instrumenta izveide sadarbībai ar industrializētām valstīm ***IIIEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (PE-CONS 00056/2011 – C7-0376/2011 – 2009/0059(COD))

107

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

108

2013/C 165E/23

Finanšu instrumenta izveide demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai pasaulē ***IIIEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (PE-CONS 00058/2011 – C7-0378/2011 – 2009/0060B(COD))

109

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

110

2013/C 165E/24

Finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā ***IIIEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (PE-CONS 00057/2011 – C7-0377/2011 – 2009/0060A(COD))

110

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

111

2013/C 165E/25

Statistikas pārskati attiecībā uz autopārvadājumiem ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem (pārstrādāta redakcija) (COM(2010)0505 – C7-0286/2010 – 2010/0258(COD))

112

P7_TC1-COD(2010)0258Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 1. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem (pārstrādāta redakcija)

113

2013/C 165E/26

Kaļiņingradas apgabals un konkrēti Polijas administratīvie rajoni ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1931/2006 attiecībā uz Kaļiņingradas apgabala un konkrētu Polijas administratīvo rajonu iekļaušanu atbilstīgajā pierobežas zonā (COM(2011)0461 – C7-0213/2011 – 2011/0199(COD))

113

P7_TC1-COD(2011)0199Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 1. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko Regulu (EK) Nr. 1931/2006 groza attiecībā uz Kaļiņingradas apgabala un dažu Polijas administratīvo rajonu iekļaušanu atbilstīgajā pierobežas zonā

114

2013/C 165E/27

Pievienošanās līgums — Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (14409/2011 – C7-0252/2011 – 2011/0805(NLE))

114

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2011.–2012. GADA SESIJA 2011. gada 1. decembra plenārsēdes Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 77 E, 16.3.2012. PIEŅEMTIE TEKSTI

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembris

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/1

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisECB 2010. gada pārskats

P7_TA(2011)0530

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par ECB 2010. gada pārskatu (2011/2156(INI))

2013/C 165 E/01

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2010. gada pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2010. gada pārskatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 284. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 284. pantu,

| — | ņemot vērā Protokola par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem 15. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokola par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem 15. pantu,

| — | ņemot vērā 1998. gada 2. aprīļa rezolūciju par demokrātisko pārskatatbildību EMS trešajā posmā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada 2. aprīļa rezolūciju par demokrātisko pārskatatbildību EMS trešajā posmā (1),

| — | ņemot vērā 2010. gada 23. novembra rezolūciju par ECB 2009. gada pārskatu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 23. novembra rezolūciju par ECB 2009. gada pārskatu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 119. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 119. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0361/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0361/2011),

| A. | tā kā pēc IKP straujās samazināšanās 2009. gadā uz –4,2 % 2010. gadā euro zonas valstis atlaba, uzrādot IKP pieaugumu 1,7 % apmērā, un ir sagaidāms, ka 2011. gadā tas būs 1,6 %, lai gan dažas starptautiskās iestādes ir izteikušas brīdinājumu par iespējamu pasaules ekonomikas attīstības palēnināšanos; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc IKP straujās samazināšanās 2009. gadā uz –4,2 % 2010. gadā euro zonas valstis atlaba, uzrādot IKP pieaugumu 1,7 % apmērā, un ir sagaidāms, ka 2011. gadā tas būs 1,6 %, lai gan dažas starptautiskās iestādes ir izteikušas brīdinājumu par iespējamu pasaules ekonomikas attīstības palēnināšanos;

| B. | tā kā 2010. gadā vidējais vispārējais valsts budžeta deficīts euro zonā pieauga līdz 6,0 % no IKP un vidējais parāda slogs bija 85,1 % no IKP salīdzinājumā ar attiecīgi 0,7 % un 66,2 % 2007. gadā un salīdzinājumā ar parāda slogu 101,1 % no IKP apmērā ASV un 212,71 % Japānā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2010. gadā vidējais vispārējais valsts budžeta deficīts euro zonā pieauga līdz 6,0 % no IKP un vidējais parāda slogs bija 85,1 % no IKP salīdzinājumā ar attiecīgi 0,7 % un 66,2 % 2007. gadā un salīdzinājumā ar parāda slogu 101,1 % no IKP apmērā ASV un 212,71 % Japānā;

| C. | tā kā 2010. gadā euro zonā gada vidējais SPCI inflācijas līmenis bija 1,6 % un M3 pieaugums joprojām saglabājās zems — vidēji 0,6 %; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2010. gadā euro zonā gada vidējais SPCI inflācijas līmenis bija 1,6 % un M3 pieaugums joprojām saglabājās zems — vidēji 0,6 %;

| D. | tā kā 2010. gada 10. maijā ECB paziņoja, ka Eirosistēma veiks īslaicīgu intervenci euro zonas valsts parāda otrreizējos tirgos, īstenojot vērtspapīru tirgu programmu, saistībā ar kuru to pirkumu uzskaites vērtība, par kuriem veikti norēķini, 2011. gada septembrī sasniedza EUR 129 miljardus; tā kā šie vērtspapīri tika iegādāti ar atlaidi; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2010. gada 10. maijā ECB paziņoja, ka Eirosistēma veiks īslaicīgu intervenci euro zonas valsts parāda otrreizējos tirgos, īstenojot vērtspapīru tirgu programmu, saistībā ar kuru to pirkumu uzskaites vērtība, par kuriem veikti norēķini, 2011. gada septembrī sasniedza EUR 129 miljardus; tā kā šie vērtspapīri tika iegādāti ar atlaidi;

| E. | tā kā ECB nolēma 2009. gada 4. jūnijā sākt nodrošināto obligāciju pirkšanas programmu sākotnējos un otrreizējos tirgos EUR 60 miljardu apmērā un bija paredzēts, ka šī programma pilnībā tiks īstenota līdz 2010. gada jūnija beigām; |
| --- | --- |

E.

tā kā ECB nolēma 2009. gada 4. jūnijā sākt nodrošināto obligāciju pirkšanas programmu sākotnējos un otrreizējos tirgos EUR 60 miljardu apmērā un bija paredzēts, ka šī programma pilnībā tiks īstenota līdz 2010. gada jūnija beigām;

| F. | tā kā 2010. gada beigās ECB rīcībā bija ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri EUR 480 miljardu apmērā un netirgojami finanšu instrumenti EUR 360 miljardu vērtībā un abu šo kategoriju vērtība kopumā sasniedza 44 % no visiem ECB aktīviem; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2010. gada beigās ECB rīcībā bija ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri EUR 480 miljardu apmērā un netirgojami finanšu instrumenti EUR 360 miljardu vērtībā un abu šo kategoriju vērtība kopumā sasniedza 44 % no visiem ECB aktīviem;

| G. | tā kā pastāvīgās baumas par parāda pārstrukturēšanu un tās ietekmi uz finanšu tirgiem un plašāka mēroga ekonomiku atkal var aizkavēt ECB nestandarta pasākumu izbeigšanu; tomēr uzskata, ka, lai pārvaldītu valsts parādu, būtu jāmeklē visaptverošs un ilgtspējīgs risinājums, neiesaistot ECB; |
| --- | --- |

G.

tā kā pastāvīgās baumas par parāda pārstrukturēšanu un tās ietekmi uz finanšu tirgiem un plašāka mēroga ekonomiku atkal var aizkavēt ECB nestandarta pasākumu izbeigšanu; tomēr uzskata, ka, lai pārvaldītu valsts parādu, būtu jāmeklē visaptverošs un ilgtspējīgs risinājums, neiesaistot ECB;

| H. | tā kā procentu likmes euro zonā saglabājās 1 % apmērā visu 2010. gadu, bet pēc tam, 2011. gada aprīlī, palielinājās par 25 bāzes punktiem un vēl par 25 bāzes punktiem 2011. gada jūlijā, izraisot likmes palielinājumu līdz 1,5 %; |
| --- | --- |

H.

tā kā procentu likmes euro zonā saglabājās 1 % apmērā visu 2010. gadu, bet pēc tam, 2011. gada aprīlī, palielinājās par 25 bāzes punktiem un vēl par 25 bāzes punktiem 2011. gada jūlijā, izraisot likmes palielinājumu līdz 1,5 %;

| I. | tā kā LESD 282. pants nosaka, ka ECB galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti un ka tai jāatbalsta vispārējā ekonomikas politika, lai veicinātu šā mērķa sasniegšanu, un arī norāda uz darbu finanšu stabilitātes jomā, ko ESRK veic ECB aizgādībā, |
| --- | --- |

I.

tā kā LESD 282. pants nosaka, ka ECB galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti un ka tai jāatbalsta vispārējā ekonomikas politika, lai veicinātu šā mērķa sasniegšanu, un arī norāda uz darbu finanšu stabilitātes jomā, ko ESRK veic ECB aizgādībā,

Ievads

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka līdz šim ECB ir diezgan veiksmīgi uzturējusi SPCI inflācijas līmeni tuvu 2 %, neraugoties uz vairākiem makroekonomikas triecieniem, nestabilajām preču cenām un to, ka šajā laikā vidējais IKP pieaugums Savienībā ir bijis zems; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka līdz šim ECB ir diezgan veiksmīgi uzturējusi SPCI inflācijas līmeni tuvu 2 %, neraugoties uz vairākiem makroekonomikas triecieniem, nestabilajām preču cenām un to, ka šajā laikā vidējais IKP pieaugums Savienībā ir bijis zems;

| 2. | pauž bažas par procentu likmes pieauguma ietekmi uz ekonomikas izaugsmi euro zonā; piebilst, ka tas varētu kavēt jau tā lēno euro zonas un jo īpaši tās vājāko valstu atlabšanu |
| --- | --- |

2.

pauž bažas par procentu likmes pieauguma ietekmi uz ekonomikas izaugsmi euro zonā; piebilst, ka tas varētu kavēt jau tā lēno euro zonas un jo īpaši tās vājāko valstu atlabšanu

| 3. | uzsver, ka, lai gan kopš 2010. gada sākuma SPCI inflācijas līmenis katru mēnesi visumā ir bijis virs 2 %, monetārajā politikā svarīgs ir nākotnē prognozējamais inflācijas zemais līmenis, kas liecina par ECB augsto uzticamību un neatkarību; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka, lai gan kopš 2010. gada sākuma SPCI inflācijas līmenis katru mēnesi visumā ir bijis virs 2 %, monetārajā politikā svarīgs ir nākotnē prognozējamais inflācijas zemais līmenis, kas liecina par ECB augsto uzticamību un neatkarību;

| 4. | uzsver, ka pirms finanšu krīzes pārmērīgi palielinājās privātais parāds, kredīta „burbuļi” un dažos gadījumos arī valsts parāds un ka risku radīja privātā parāda „burbuļi”; turklāt norāda, ka valsts parāda palielināšanās notika tādēļ, ka bija nepieciešamība glābt privāto sektoru, jo īpaši finanšu sektoru; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka pirms finanšu krīzes pārmērīgi palielinājās privātais parāds, kredīta „burbuļi” un dažos gadījumos arī valsts parāds un ka risku radīja privātā parāda „burbuļi”; turklāt norāda, ka valsts parāda palielināšanās notika tādēļ, ka bija nepieciešamība glābt privāto sektoru, jo īpaši finanšu sektoru;

| 5. | uzskata, ka, īstenojot efektīvu finansiālās stabilitātes pārraudzību EMS un plašāk visā ES, ļoti svarīgi rādītāji ES un dalībvalstīs ir ne tikai SPCI, bet arī aktīvu cenu tendences un kredītu pieaugums; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka, īstenojot efektīvu finansiālās stabilitātes pārraudzību EMS un plašāk visā ES, ļoti svarīgi rādītāji ES un dalībvalstīs ir ne tikai SPCI, bet arī aktīvu cenu tendences un kredītu pieaugums;

| 6. | norāda, ka valsts parāds attiecībā pret IKP līmeni euro zonā ir daudz zemāks, nekā tas ir ASV un Japānā; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka valsts parāds attiecībā pret IKP līmeni euro zonā ir daudz zemāks, nekā tas ir ASV un Japānā;

| 7. | uzticas euro zonas ekonomikas stabilitātei un uzskata, ka euro ir nozīmīga starptautiska valūta; |
| --- | --- |

7.

uzticas euro zonas ekonomikas stabilitātei un uzskata, ka euro ir nozīmīga starptautiska valūta;

| 8. | atgādina, ka saskaņā ar LESD 282. pantu ECB galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti un ka šis mērķis veicina finanšu stabilitāti un finanšu tirgu pienācīgu likviditāti; norāda, ka finanšu nestabilitāte nopietni apdraud cenu stabilitāti vidējā termiņā, jo tā ir traucēklis pareizai monetārās politikas pārneses mehānismu darbībai; atzinīgi vērtē to, ka 2011. gada 1. janvārī ECB aizgādībā tika izveidota ESRK; uzteic ECB par tās izšķirīgo lomu, kāda tai ir bijusi ārkārtas pasākumu veikšanā, lai saglabātu tirgus stabilitāti; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka saskaņā ar LESD 282. pantu ECB galvenais mērķis ir uzturēt cenu stabilitāti un ka šis mērķis veicina finanšu stabilitāti un finanšu tirgu pienācīgu likviditāti; norāda, ka finanšu nestabilitāte nopietni apdraud cenu stabilitāti vidējā termiņā, jo tā ir traucēklis pareizai monetārās politikas pārneses mehānismu darbībai; atzinīgi vērtē to, ka 2011. gada 1. janvārī ECB aizgādībā tika izveidota ESRK; uzteic ECB par tās izšķirīgo lomu, kāda tai ir bijusi ārkārtas pasākumu veikšanā, lai saglabātu tirgus stabilitāti;

| 9. | uzsver, ka, pamatojoties uz LESD 127. panta 6. punktu, Padome, pieņemot regulas saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru vienprātīgi un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Eiropas Centrālo banku, var noteikt Eiropas Centrālajai bankai konkrētus uzdevumus saistībā ar politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu (izņemot apdrošināšanas sabiedrības) konsultatīvu uzraudzību; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka, pamatojoties uz LESD 127. panta 6. punktu, Padome, pieņemot regulas saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru vienprātīgi un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Eiropas Centrālo banku, var noteikt Eiropas Centrālajai bankai konkrētus uzdevumus saistībā ar politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu un citu finanšu iestāžu (izņemot apdrošināšanas sabiedrības) konsultatīvu uzraudzību;

| 10. | uzsver, ka obligāciju pārpirkšanu otrreizējos tirgos attaisno mērķis atjaunot tādu monetāro politiku, kuras darbība būtu efektīva šajā laikā, kad noteiktu tirgus sektoru darbība ir ārkārtīgi apgrūtināta; norāda, ka šīs obligāciju pārpirkšanas programmas papildina ar programmām, kas neitralizē likviditāti; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka obligāciju pārpirkšanu otrreizējos tirgos attaisno mērķis atjaunot tādu monetāro politiku, kuras darbība būtu efektīva šajā laikā, kad noteiktu tirgus sektoru darbība ir ārkārtīgi apgrūtināta; norāda, ka šīs obligāciju pārpirkšanas programmas papildina ar programmām, kas neitralizē likviditāti;

| 11. | pauž lielu satraukumu par atkārtotiem finanšu satricinājumu gadījumiem ES un par to, ka joprojām starp euro zonas valstīm pastāv ievērojama makrofinansiāla nelīdzsvarotība, turklāt daudzās euro zonas dalībvalstīs ir vērojams deflācijas spiediens; |
| --- | --- |

11.

pauž lielu satraukumu par atkārtotiem finanšu satricinājumu gadījumiem ES un par to, ka joprojām starp euro zonas valstīm pastāv ievērojama makrofinansiāla nelīdzsvarotība, turklāt daudzās euro zonas dalībvalstīs ir vērojams deflācijas spiediens;

| 12. | atgādina, ka pastāvīgais un situāciju pat pasliktinošais ekonomikas konverģences trūkums joprojām ir strukturāla vienotās monetārās politikas problēma euro zonā; uzsver, ka euro zonas dalībvalstīs būtiski atšķiras monetārās politikas ietekme; uzskata, ka šī monetārās politikas asimetriskā ietekme visdrīzāk kļūs vēl izteiktāka, ja ECB turpinās paaugstināt likmes, ņemot vērā, ka vairākās dalībvalstīs lielākajai daļai aizdevumu ir noteiktas indeksētas īstermiņa procentu likmes; tādēļ pauž pārliecību, ka ir nepieciešama kopīga ES fiskālā pārvaldība; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka pastāvīgais un situāciju pat pasliktinošais ekonomikas konverģences trūkums joprojām ir strukturāla vienotās monetārās politikas problēma euro zonā; uzsver, ka euro zonas dalībvalstīs būtiski atšķiras monetārās politikas ietekme; uzskata, ka šī monetārās politikas asimetriskā ietekme visdrīzāk kļūs vēl izteiktāka, ja ECB turpinās paaugstināt likmes, ņemot vērā, ka vairākās dalībvalstīs lielākajai daļai aizdevumu ir noteiktas indeksētas īstermiņa procentu likmes; tādēļ pauž pārliecību, ka ir nepieciešama kopīga ES fiskālā pārvaldība;

| 13. | aicina Komisiju izveidot Eiropas kredītreitingu iestādi un izvērtēt, kādas priekšrocības un trūkumi būtu to valstu kredītreitingu apturēšanai, kuras īsteno ES un SVF korekciju programmu; turklāt pauž nožēlu par pašreizējo kredītreitingu oligopolu un prasa īstenot pasākumus, lai veicinātu kredītreitingu aģentūru konkurenci un palielinātu šādu aģentūru skaitu; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju izveidot Eiropas kredītreitingu iestādi un izvērtēt, kādas priekšrocības un trūkumi būtu to valstu kredītreitingu apturēšanai, kuras īsteno ES un SVF korekciju programmu; turklāt pauž nožēlu par pašreizējo kredītreitingu oligopolu un prasa īstenot pasākumus, lai veicinātu kredītreitingu aģentūru konkurenci un palielinātu šādu aģentūru skaitu;

| 14. | aicina Komisiju īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai izveidotu Eiropas Monetāro fondu, panākot, ka nav nepieciešamības iesaistīt SVF Eiropas turpmākās kredītu politikas īstenošanā, un tādējādi mazinot dalībvalstu atkarību no citām starptautiskām iestādēm un tirgiem; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai izveidotu Eiropas Monetāro fondu, panākot, ka nav nepieciešamības iesaistīt SVF Eiropas turpmākās kredītu politikas īstenošanā, un tādējādi mazinot dalībvalstu atkarību no citām starptautiskām iestādēm un tirgiem;

| 15. | atzinīgi vērtē Igaunijas pievienošanos euro zonai un uzskata to par vienotās valūtas projekta izturības apliecinājumu; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Igaunijas pievienošanos euro zonai un uzskata to par vienotās valūtas projekta izturības apliecinājumu;

| 16. | pauž bažas par notikumiem monetārajā jomā pasaulē un par euro ārējo vērtību, jo vairākumā ESAO valstu nestandarta „likviditātes injekcijas” ir izraisījušas nozīmīga apmēra domino efektu; uzskata, ka ir nepieciešama daudz stingrāka starptautiskā koordinācija, lai pasaules monetārā sistēma kļūtu stabilāka; |
| --- | --- |

16.

pauž bažas par notikumiem monetārajā jomā pasaulē un par euro ārējo vērtību, jo vairākumā ESAO valstu nestandarta „likviditātes injekcijas” ir izraisījušas nozīmīga apmēra domino efektu; uzskata, ka ir nepieciešama daudz stingrāka starptautiskā koordinācija, lai pasaules monetārā sistēma kļūtu stabilāka;

Krīzes pārvarēšana

| 17. | atzinīgi vērtē ECB noteikto un proaktīvo nostāju visā krīzes laikā kopš 2007. gada un jo īpaši satraucošās situācijas laikā finanšu tirgos 2007., 2008. un 2010. gadā, kā arī pavisam nesen, 2011. gada vasarā, kad dažas ekonomiski spēcīgākās ES dalībvalstis nokļuva grūtībās citu dalībvalstu ilgstošās neizlēmības dēļ, kas lika ECB uzņemties acīmredzami politisku lomu, reaģējot uz pašreizējo parādu krīzi; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē ECB noteikto un proaktīvo nostāju visā krīzes laikā kopš 2007. gada un jo īpaši satraucošās situācijas laikā finanšu tirgos 2007., 2008. un 2010. gadā, kā arī pavisam nesen, 2011. gada vasarā, kad dažas ekonomiski spēcīgākās ES dalībvalstis nokļuva grūtībās citu dalībvalstu ilgstošās neizlēmības dēļ, kas lika ECB uzņemties acīmredzami politisku lomu, reaģējot uz pašreizējo parādu krīzi;

| 18. | norāda, ka, ņemot vērā gadiem ilgušo nestabilo kredītu pieaugumu, kas galu galā izraisīja krīzi, monetārajai politikai jāuzņemas daļa atbildības par aktīvu „burbuļu” rašanos; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka, ņemot vērā gadiem ilgušo nestabilo kredītu pieaugumu, kas galu galā izraisīja krīzi, monetārajai politikai jāuzņemas daļa atbildības par aktīvu „burbuļu” rašanos;

| 19. | ņem vērā ECB ierosinājumus krīzes pārvarēšanai gan attiecībā uz ekonomikas pārvaldību, gan attiecībā uz banku darbības noregulējuma mehānismu; |
| --- | --- |

19.

ņem vērā ECB ierosinājumus krīzes pārvarēšanai gan attiecībā uz ekonomikas pārvaldību, gan attiecībā uz banku darbības noregulējuma mehānismu;

| 20. | pauž nožēlu par to, ka krīzes pārvaldībai nav izveidota piemērota ES ekonomikas politikas sistēma un ka Komisija un dalībvalstis, jo īpaši tās, kurās ir nepieciešamas reformas, vilcinās īstenot krīzes pārvaldību, un mudina Padomi un Komisiju steidzami ierosināt plašus un tālejošus pasākumus, lai aizsargātu euro stabilitāti; |
| --- | --- |

20.

pauž nožēlu par to, ka krīzes pārvaldībai nav izveidota piemērota ES ekonomikas politikas sistēma un ka Komisija un dalībvalstis, jo īpaši tās, kurās ir nepieciešamas reformas, vilcinās īstenot krīzes pārvaldību, un mudina Padomi un Komisiju steidzami ierosināt plašus un tālejošus pasākumus, lai aizsargātu euro stabilitāti;

| 21. | pauž satraukumu par pastāvīgo spriedzi euro zonas valdību obligāciju tirgos, par ko liecina peļņas likmju starpības palielināšanās divos iepriekšējos gados; norāda, ka riskantāko ieguldījumu instrumentu pārdošana, ko veicināja pašreizējās finanšu krīzes laikā piedzīvotā panika, ir radījuši būtiskus traucējumus tirgū un dārgi izmaksājošu pakārtoto ietekmi; uzteic ECB par tās centieniem ar vērtspapīru tirgu programmu mazināt peļņas likmju starpību neaizsargātajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

21.

pauž satraukumu par pastāvīgo spriedzi euro zonas valdību obligāciju tirgos, par ko liecina peļņas likmju starpības palielināšanās divos iepriekšējos gados; norāda, ka riskantāko ieguldījumu instrumentu pārdošana, ko veicināja pašreizējās finanšu krīzes laikā piedzīvotā panika, ir radījuši būtiskus traucējumus tirgū un dārgi izmaksājošu pakārtoto ietekmi; uzteic ECB par tās centieniem ar vērtspapīru tirgu programmu mazināt peļņas likmju starpību neaizsargātajās dalībvalstīs;

| 22. | ņem vērā Grieķijas parāda restrukturizāciju ar ES koordinēta brīvprātīga apmaiņas piedāvājuma palīdzību; uzskata, ka Grieķijas parāda sloga mazināšana, par ko tika panākta vienošanās 2011. gada 21. jūlija augstākā līmeņa sanāksmē, nav nekādi līdzējusi atjaunot ilgtspējību attiecībā uz valsts parāda ilgtspējību; |
| --- | --- |

22.

ņem vērā Grieķijas parāda restrukturizāciju ar ES koordinēta brīvprātīga apmaiņas piedāvājuma palīdzību; uzskata, ka Grieķijas parāda sloga mazināšana, par ko tika panākta vienošanās 2011. gada 21. jūlija augstākā līmeņa sanāksmē, nav nekādi līdzējusi atjaunot ilgtspējību attiecībā uz valsts parāda ilgtspējību;

| 23. | norāda — lai gan daļā privātā sektora uzņēmumu un vairākumā dalībvalstu turpinās parādsaistību samazināšana, publiskajā sektorā joprojām izplatīta parādība ir pārlieku liels parāda līmenis, ko izraisīja arī finanšu krīzes seku likvidēšanai paredzētie pasākumi; |
| --- | --- |

23.

norāda — lai gan daļā privātā sektora uzņēmumu un vairākumā dalībvalstu turpinās parādsaistību samazināšana, publiskajā sektorā joprojām izplatīta parādība ir pārlieku liels parāda līmenis, ko izraisīja arī finanšu krīzes seku likvidēšanai paredzētie pasākumi;

| 24. | atgādina, ka pirms finanšu krīzes euro zonā valsts parāda līmenis attiecībā pret IKP pazeminājās attiecīgi no 72 % no IKP 1999. gadā līdz 67 % no IKP 2007. gadā, turpretī mājsaimniecību un uzņēmumu parāda līmenis un aizņemto līdzekļu īpatsvars finanšu sektorā šajā pašā laika posmā ievērojami paaugstinājās; jo īpaši atgādina, ka mājsaimniecību parāds euro zonas valstīs tajā pašā laika posmā pieauga no 52 % līdz 70 % no IKP un ka finanšu iestāžu parāds no mazāk nekā 200 % no IKP palielinājās līdz vairāk nekā 250 %; atzīst, ka dažas dalībvalstis, piemēram, Grieķija un Itālija, bija zīmīgi izņēmumi no šīs vispārējās tendences; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka pirms finanšu krīzes euro zonā valsts parāda līmenis attiecībā pret IKP pazeminājās attiecīgi no 72 % no IKP 1999. gadā līdz 67 % no IKP 2007. gadā, turpretī mājsaimniecību un uzņēmumu parāda līmenis un aizņemto līdzekļu īpatsvars finanšu sektorā šajā pašā laika posmā ievērojami paaugstinājās; jo īpaši atgādina, ka mājsaimniecību parāds euro zonas valstīs tajā pašā laika posmā pieauga no 52 % līdz 70 % no IKP un ka finanšu iestāžu parāds no mazāk nekā 200 % no IKP palielinājās līdz vairāk nekā 250 %; atzīst, ka dažas dalībvalstis, piemēram, Grieķija un Itālija, bija zīmīgi izņēmumi no šīs vispārējās tendences;

| 25. | atzīmē, ka ECB aizņemto līdzekļu īpatsvars ir strauji paaugstinājies, ņemot vērā kapitāla un rezerves kapitāla attiecību pret tās aktīviem, lai gan aizņemto līdzekļu īpatsvaru centrālajām bankām nevar piemērot tādā pašā veidā kā komercbankām; tomēr norāda, ka līdz 2011. gada augusta vidum ECB bilances rādītāji jau bija samazinājušies par 10 % no labākā apjoma, lai gan pēc tam tie atkal ātri palielinājās; norāda — lai gan arī citu centrālo banku bilancēs ir vērojams aizņemto līdzekļu palielinājums, ECB aizņemto līdzekļu īpatsvars pārsniedz citu līdzīgu centrālo banku aizņemto līdzekļu īpatsvaru, izņemot tās bankas, kas ir īstenojušas kvantitatīvās mīkstināšanas programmas, un šīs bankas ir, piemēram, Federālo rezervju sistēma un Anglijas Banka; |
| --- | --- |

25.

atzīmē, ka ECB aizņemto līdzekļu īpatsvars ir strauji paaugstinājies, ņemot vērā kapitāla un rezerves kapitāla attiecību pret tās aktīviem, lai gan aizņemto līdzekļu īpatsvaru centrālajām bankām nevar piemērot tādā pašā veidā kā komercbankām; tomēr norāda, ka līdz 2011. gada augusta vidum ECB bilances rādītāji jau bija samazinājušies par 10 % no labākā apjoma, lai gan pēc tam tie atkal ātri palielinājās; norāda — lai gan arī citu centrālo banku bilancēs ir vērojams aizņemto līdzekļu palielinājums, ECB aizņemto līdzekļu īpatsvars pārsniedz citu līdzīgu centrālo banku aizņemto līdzekļu īpatsvaru, izņemot tās bankas, kas ir īstenojušas kvantitatīvās mīkstināšanas programmas, un šīs bankas ir, piemēram, Federālo rezervju sistēma un Anglijas Banka;

| 26. | norāda un atzinīgi vērtē to, ka ECB bilances palielināšana nav izraisījusi inflāciju; uzsver, ka arvien palielinās tās nozīme kā euro zonas banku galvenajai darījumu partnerei, ko atspoguļo gan īslaicīga starpniecības pāreja no starpbanku tirgus uz Eirosistēmu, gan Eirosistēmas rīcībā esošo to euro zonas aktīvu palielinājums, kuri laika gaitā tiks dzēsti; turklāt norāda, ka likviditātes nodrošināšana maksātspējīgām bankām nav obligāti saistīta ar apgrozībā esošo naudas līdzekļu palielināšanu, un atzīmē, ka nestandarta pasākumiem ir īslaicīgs raksturs; pauž pārliecību, ka visas šīs norises un ārēji faktori ir nodrošinājuši inflācijas nemainīgu noturību aptuveni 2 % līmenī; |
| --- | --- |

26.

norāda un atzinīgi vērtē to, ka ECB bilances palielināšana nav izraisījusi inflāciju; uzsver, ka arvien palielinās tās nozīme kā euro zonas banku galvenajai darījumu partnerei, ko atspoguļo gan īslaicīga starpniecības pāreja no starpbanku tirgus uz Eirosistēmu, gan Eirosistēmas rīcībā esošo to euro zonas aktīvu palielinājums, kuri laika gaitā tiks dzēsti; turklāt norāda, ka likviditātes nodrošināšana maksātspējīgām bankām nav obligāti saistīta ar apgrozībā esošo naudas līdzekļu palielināšanu, un atzīmē, ka nestandarta pasākumiem ir īslaicīgs raksturs; pauž pārliecību, ka visas šīs norises un ārēji faktori ir nodrošinājuši inflācijas nemainīgu noturību aptuveni 2 % līmenī;

| 27. | atkārtoti vērš uzmanību uz daudzu euro zonas banku pārmērīgo paļaušanos uz ECB nodrošināto likviditāti laikā, kad neeksistē pilnībā funkcionējošs starpbanku tirgus; atzīmē, ka 2010. gadā, kad Eirosistēma kā nodrošinājumu pieņēma ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus EUR 488 miljardu apmērā, atbilstības kritēriji Eirosistēmas kredītoperācijām ar vērtspapīriem, kuri nodrošināti ar aktīviem, kļuva daudz stingrāki, kam laika gaitā vajadzētu izraisīt šīs summas samazināšanos; |
| --- | --- |

27.

atkārtoti vērš uzmanību uz daudzu euro zonas banku pārmērīgo paļaušanos uz ECB nodrošināto likviditāti laikā, kad neeksistē pilnībā funkcionējošs starpbanku tirgus; atzīmē, ka 2010. gadā, kad Eirosistēma kā nodrošinājumu pieņēma ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus EUR 488 miljardu apmērā, atbilstības kritēriji Eirosistēmas kredītoperācijām ar vērtspapīriem, kuri nodrošināti ar aktīviem, kļuva daudz stingrāki, kam laika gaitā vajadzētu izraisīt šīs summas samazināšanos;

| 28. | uzsver, ka Eirosistēma ir atteikusies atklāt metodi, ko izmantoja, lai noteiktu to samazinātas vērtības aktīvu „teorētisko cenu”, kuri saskaņā ar pastiprināto kreditēšanas atbalsta programmu atbilst Eirosistēmas likviditātes operāciju veikšanai; uzsver, ka tādēļ nav iespējams pārbaudīt, vai ECB darbībām ir bijusi kvazifiskāla nozīme; tādēļ aicina ECB atklāt vērtēšanas metodes, kuras tā ir izmantojusi visā krīzes laikā; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka Eirosistēma ir atteikusies atklāt metodi, ko izmantoja, lai noteiktu to samazinātas vērtības aktīvu „teorētisko cenu”, kuri saskaņā ar pastiprināto kreditēšanas atbalsta programmu atbilst Eirosistēmas likviditātes operāciju veikšanai; uzsver, ka tādēļ nav iespējams pārbaudīt, vai ECB darbībām ir bijusi kvazifiskāla nozīme; tādēļ aicina ECB atklāt vērtēšanas metodes, kuras tā ir izmantojusi visā krīzes laikā;

| 29. | uzsver — tā kā nebija pienācīgas sistēmas krīzes risināšanai euro zonā, ECB bija spiesta uzņemties tādas ar risku saistītas darbības, kuras neietilpa tās pilnvarās; |
| --- | --- |

29.

uzsver — tā kā nebija pienācīgas sistēmas krīzes risināšanai euro zonā, ECB bija spiesta uzņemties tādas ar risku saistītas darbības, kuras neietilpa tās pilnvarās;

| 30. | aicina ECB būt atklātākai par tās rīcībā esošo vērtspapīru kvalitāti un kvantitāti, tostarp par vērtspapīriem, kas nodrošināti ar aktīviem un ir pieņemti kā nodrošinājums, kā arī monetāriem nolūkiem paredzētiem citiem tirgojamiem un netirgojamiem vērtspapīriem, un vērtspapīriem, kuri nav paredzēti monetāriem nolūkiem; |
| --- | --- |

30.

aicina ECB būt atklātākai par tās rīcībā esošo vērtspapīru kvalitāti un kvantitāti, tostarp par vērtspapīriem, kas nodrošināti ar aktīviem un ir pieņemti kā nodrošinājums, kā arī monetāriem nolūkiem paredzētiem citiem tirgojamiem un netirgojamiem vērtspapīriem, un vērtspapīriem, kuri nav paredzēti monetāriem nolūkiem;

| 31. | atzīst nepieciešamību pēc nestandarta monetārās politikas pasākumiem un norāda, ka tiem jābūt pagaidu pasākumiem, tomēr aicina pakāpeniski pārtraukt šīs programmas, tiklīdz būs stabilizējušies finanšu tirgi un būs atrisināta valsts parāda krīze, ar noteikumu, ka tiek izveidota Kopienas sistēma, kas pienācīgi pievērsīsies finanšu stabilitātes problēmu risināšanai; prasa īstenot pasākumus, lai izveidotu integrētāku ekonomikas pārvaldību; |
| --- | --- |

31.

atzīst nepieciešamību pēc nestandarta monetārās politikas pasākumiem un norāda, ka tiem jābūt pagaidu pasākumiem, tomēr aicina pakāpeniski pārtraukt šīs programmas, tiklīdz būs stabilizējušies finanšu tirgi un būs atrisināta valsts parāda krīze, ar noteikumu, ka tiek izveidota Kopienas sistēma, kas pienācīgi pievērsīsies finanšu stabilitātes problēmu risināšanai; prasa īstenot pasākumus, lai izveidotu integrētāku ekonomikas pārvaldību;

| 32. | aicina ECB vērtspapīru tirgu programmā ietvert pazeminātu likmju mehānismu, ko būtu iespējams koriģēt, ja konkrētajam vērtspapīram vairākums kredītreitinga aģentūru turpina pazemināt reitingu, tādējādi nodrošinot, ka ECB neiepērk pārmērīgi daudz riskanto aktīvu; turklāt uzskata, ka ECB būtu jāapsver iespēja plašāk izmantot tādu pieeju, ka jābūt vismaz diviem kredītreitingiem, pirms tā pieņem vērtspapīru kā aizņēmuma nodrošinājumu un tā jāattiecina ne tikai uz vērtspapīriem, kuri nodrošināti ar aktīviem, bet arī uz visiem pārējiem nodrošinājuma veidiem, attiecībā uz kuriem šobrīd tiek prasīts tikai viens vērtējums, un aicina ECB izstrādāt pašai savu riska novērtēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

32.

aicina ECB vērtspapīru tirgu programmā ietvert pazeminātu likmju mehānismu, ko būtu iespējams koriģēt, ja konkrētajam vērtspapīram vairākums kredītreitinga aģentūru turpina pazemināt reitingu, tādējādi nodrošinot, ka ECB neiepērk pārmērīgi daudz riskanto aktīvu; turklāt uzskata, ka ECB būtu jāapsver iespēja plašāk izmantot tādu pieeju, ka jābūt vismaz diviem kredītreitingiem, pirms tā pieņem vērtspapīru kā aizņēmuma nodrošinājumu un tā jāattiecina ne tikai uz vērtspapīriem, kuri nodrošināti ar aktīviem, bet arī uz visiem pārējiem nodrošinājuma veidiem, attiecībā uz kuriem šobrīd tiek prasīts tikai viens vērtējums, un aicina ECB izstrādāt pašai savu riska novērtēšanas sistēmu;

| 33. | uzsver, ka nosacījumi, kas izvirzīti bankām, kuras savā labā izmanto ar Target-2 norēķinu sistēmu saistītos nosacījumus un plašākā mērā ECB likviditātes nodrošināšanas iespējas, rada bažas par kredītrisku pašai ECB; tādēļ, lai panāktu lielāku pārredzamību un lai rastos pareizs priekšstats par aktuālajām norisēm, aicina ECB biežāk publiskot informāciju par naudas plūsmām starp euro zonas bankām, izmantojot Target-2 norēķinu sistēmas datus, lai šīs plūsmas netiktu kļūdaini uzskatītas par pastāvīgiem pārvedumiem no valstīm, kuru tekošajā kontā ir pārpalikums, uz valstīm, kurās ir iztrūkums; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka nosacījumi, kas izvirzīti bankām, kuras savā labā izmanto ar Target-2 norēķinu sistēmu saistītos nosacījumus un plašākā mērā ECB likviditātes nodrošināšanas iespējas, rada bažas par kredītrisku pašai ECB; tādēļ, lai panāktu lielāku pārredzamību un lai rastos pareizs priekšstats par aktuālajām norisēm, aicina ECB biežāk publiskot informāciju par naudas plūsmām starp euro zonas bankām, izmantojot Target-2 norēķinu sistēmas datus, lai šīs plūsmas netiktu kļūdaini uzskatītas par pastāvīgiem pārvedumiem no valstīm, kuru tekošajā kontā ir pārpalikums, uz valstīm, kurās ir iztrūkums;

| 34. | pauž bažas par liela apmēra parādsaistībām un valūtu neatbilstības augsto līmeni, kāds vērojams vairākās attiecīgās sistēmiskās un nesistēmiskās banku iestādēs euro zonā; |
| --- | --- |

34.

pauž bažas par liela apmēra parādsaistībām un valūtu neatbilstības augsto līmeni, kāds vērojams vairākās attiecīgās sistēmiskās un nesistēmiskās banku iestādēs euro zonā;

| 35. | uzskata, ka pašreizējā ārkārtas situācijā steidzami ir jānosaka un jādara zināmi stingri papildu noteikumi, kas papildinātu ECB likviditātes noteikumus, tostarp uzraudzības nosacījumus, kas neattiecas tikai uz iekšējiem un neizpaužamiem noteikumiem, kā arī diskonti saistībā ar pieņemto nodrošinājumu refinansēšanas operācijām; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka pašreizējā ārkārtas situācijā steidzami ir jānosaka un jādara zināmi stingri papildu noteikumi, kas papildinātu ECB likviditātes noteikumus, tostarp uzraudzības nosacījumus, kas neattiecas tikai uz iekšējiem un neizpaužamiem noteikumiem, kā arī diskonti saistībā ar pieņemto nodrošinājumu refinansēšanas operācijām;

| 36. | aicina ECB izpētīt, vai līdztekus procentu likmei prasības par obligātajām rezervēm varētu būt papildu līdzeklis, lai saglabātu finanšu stabilitāti, nekavējot atlabšanu; |
| --- | --- |

36.

aicina ECB izpētīt, vai līdztekus procentu likmei prasības par obligātajām rezervēm varētu būt papildu līdzeklis, lai saglabātu finanšu stabilitāti, nekavējot atlabšanu;

| 37. | norāda, ka īstenotās monetārās politikas sekas ASV un ES pirms krīzes un krīzes laikā izpaudās kā stāvas ienesīguma līknes veidošana, kas palīdz ātrāk rekapitalizēt banku sistēmu ar noguldītāju un īstermiņa aizdevēju palīdzību; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka īstenotās monetārās politikas sekas ASV un ES pirms krīzes un krīzes laikā izpaudās kā stāvas ienesīguma līknes veidošana, kas palīdz ātrāk rekapitalizēt banku sistēmu ar noguldītāju un īstermiņa aizdevēju palīdzību;

| 38. | uzsver ilgus gadus saglabāto noturīgo un stingro ECB nostāju jautājumā par ekonomikas pārvaldības stiprināšanu eiropiešu interesēs; |
| --- | --- |

38.

uzsver ilgus gadus saglabāto noturīgo un stingro ECB nostāju jautājumā par ekonomikas pārvaldības stiprināšanu eiropiešu interesēs;

Ekonomikas un finanšu pārvaldība

| 39. | prasa īstenot finanšu sistēmas makroprudenciālo uzraudzību, kura ir labāk integrēta monetārajā politikā un kurā ņemtas vērā atšķirības starp euro zonas valstīm un valstīm, kas neietilpst euro zonā; prasa nepārtraukt centienus izstrādāt integrētu analītisko sistēmu, lai kopīgi novērtētu makroprudenciālās uzraudzības un monetārās politikas sekas, un turpināt izstrādāt ESRK makroprudenciālās uzraudzības politikas instrumentu kopumu, ņemot vērā valstu, tiesiskās un citas ar finanšu sistēmām saistītas īpatnības; |
| --- | --- |

39.

prasa īstenot finanšu sistēmas makroprudenciālo uzraudzību, kura ir labāk integrēta monetārajā politikā un kurā ņemtas vērā atšķirības starp euro zonas valstīm un valstīm, kas neietilpst euro zonā; prasa nepārtraukt centienus izstrādāt integrētu analītisko sistēmu, lai kopīgi novērtētu makroprudenciālās uzraudzības un monetārās politikas sekas, un turpināt izstrādāt ESRK makroprudenciālās uzraudzības politikas instrumentu kopumu, ņemot vērā valstu, tiesiskās un citas ar finanšu sistēmām saistītas īpatnības;

| 40. | prasa būtiski palielināt resursus, kas pieejami jaunajai finanšu pārraudzības struktūrai, lai uzlabotu tās efektivitāti, un prasa arī nepārtraukti analizēt jaunās finanšu pārraudzības struktūras efektivitāti un izvērtēt iespēju ilgtermiņā izveidot vienotu Eiropas finanšu pārraudzības iestādi, kurā tiktu apvienotas pašreizējās Eiropas pārraudzības iestādes un Eiropas Sistēmisko risku kolēģija; |
| --- | --- |

40.

prasa būtiski palielināt resursus, kas pieejami jaunajai finanšu pārraudzības struktūrai, lai uzlabotu tās efektivitāti, un prasa arī nepārtraukti analizēt jaunās finanšu pārraudzības struktūras efektivitāti un izvērtēt iespēju ilgtermiņā izveidot vienotu Eiropas finanšu pārraudzības iestādi, kurā tiktu apvienotas pašreizējās Eiropas pārraudzības iestādes un Eiropas Sistēmisko risku kolēģija;

| 41. | ņemot vērā 2011. gada 2. jūnija sanāksmē Āhenē Jean-Claude Trichet izteikto priekšlikumu, uzsver nepieciešamību izveidot atsevišķu Eiropas finanšu ministra amatu, kura kandidātu izraudzītos no Komisijas; uzskata, ka pienācīgi jāizskata jautājums par šā priekšlikuma demokrātisko leģitimitāti; šajā sakarībā atzīmē, ka monetārajā savienībā fiskālā politika neattiecas tikai uz dalībvalstīm, bet tai ir ievērojama blakusietekme pārrobežu mērogā, un ka pašreizējā krīze ir parādījusi 100 % decentralizētu fiskālo politiku robežas; uzskata, ka kopējam Eiropas finanšu ministram ir demokrātiski jāatskaitās Eiropas Parlamentam; uzsver, ka, lai turpinātu virzību uz fiskālu savienību saskaņā ar Kopienas metodi, ir vajadzīga uzlabota demokrātiska piederība un ilgtermiņā ir jāparedz iespēja pārskatīt Līgumu, tomēr atzīst, ka pašreizējā sistēma īstermiņā pieļauj īstenot spēcīgāku ekonomikas pārvaldību; |
| --- | --- |

41.

ņemot vērā 2011. gada 2. jūnija sanāksmē Āhenē Jean-Claude Trichet izteikto priekšlikumu, uzsver nepieciešamību izveidot atsevišķu Eiropas finanšu ministra amatu, kura kandidātu izraudzītos no Komisijas; uzskata, ka pienācīgi jāizskata jautājums par šā priekšlikuma demokrātisko leģitimitāti; šajā sakarībā atzīmē, ka monetārajā savienībā fiskālā politika neattiecas tikai uz dalībvalstīm, bet tai ir ievērojama blakusietekme pārrobežu mērogā, un ka pašreizējā krīze ir parādījusi 100 % decentralizētu fiskālo politiku robežas; uzskata, ka kopējam Eiropas finanšu ministram ir demokrātiski jāatskaitās Eiropas Parlamentam; uzsver, ka, lai turpinātu virzību uz fiskālu savienību saskaņā ar Kopienas metodi, ir vajadzīga uzlabota demokrātiska piederība un ilgtermiņā ir jāparedz iespēja pārskatīt Līgumu, tomēr atzīst, ka pašreizējā sistēma īstermiņā pieļauj īstenot spēcīgāku ekonomikas pārvaldību;

| 42. | uzsver nepieciešamību izveidot vienotu Eiropas Kasi, lai ECB nevajadzētu vairs pildīt kvazifiskālās funkcijas; uzskata, ka šo Eiropas Kasi varētu izveidot, izdarot izmaiņas Līgumā par Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

42.

uzsver nepieciešamību izveidot vienotu Eiropas Kasi, lai ECB nevajadzētu vairs pildīt kvazifiskālās funkcijas; uzskata, ka šo Eiropas Kasi varētu izveidot, izdarot izmaiņas Līgumā par Eiropas Savienību;

| 43. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas stabilitātes mehānismam (ESM) ir piešķirtas tiesības iepirkt valstu obligācijas sekundārajā tirgū, jo pašreizējos apstākļos tas varētu atvieglot ECB darbu; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas stabilitātes mehānismam (ESM) ir piešķirtas tiesības iepirkt valstu obligācijas sekundārajā tirgū, jo pašreizējos apstākļos tas varētu atvieglot ECB darbu;

| 44. | šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka ESM izveide nav noteikta ES līgumos, un tāpēc aicina Komisiju ierosināt pastāvīgu krīzes pārvaldības mehānismu, kas pamatotos uz Kopienas noteikumiem (piem., Eiropas Monetāro fondu); |
| --- | --- |

44.

šajā sakarībā pauž nožēlu par to, ka ESM izveide nav noteikta ES līgumos, un tāpēc aicina Komisiju ierosināt pastāvīgu krīzes pārvaldības mehānismu, kas pamatotos uz Kopienas noteikumiem (piem., Eiropas Monetāro fondu);

| 45. | uzsver absolūto nepieciešamību ātri īstenot un piemērot ekonomikas pārvaldības tiesību aktu kopuma noteikumus; šajā sakarībā prasa konsekventi un līdzsvaroti piemērot Eiropas Stabilitātes un izaugsmes paktu un automātisku mehānismu, lai noteiktu sankcijas valstīm, kurās ir budžeta deficīts; |
| --- | --- |

45.

uzsver absolūto nepieciešamību ātri īstenot un piemērot ekonomikas pārvaldības tiesību aktu kopuma noteikumus; šajā sakarībā prasa konsekventi un līdzsvaroti piemērot Eiropas Stabilitātes un izaugsmes paktu un automātisku mehānismu, lai noteiktu sankcijas valstīm, kurās ir budžeta deficīts;

| 46. | vēlas, lai Komisija līdz 2011. gada beigām iesniegtu ziņojumu par Eiropas valsts obligāciju vai euro vērtspapīru vienotās emisijas sistēmas izveidi, ievērojot solidāru atbildību un vajadzības gadījumā iesniedzot likumdošanas priekšlikumus; |
| --- | --- |

46.

vēlas, lai Komisija līdz 2011. gada beigām iesniegtu ziņojumu par Eiropas valsts obligāciju vai euro vērtspapīru vienotās emisijas sistēmas izveidi, ievērojot solidāru atbildību un vajadzības gadījumā iesniedzot likumdošanas priekšlikumus;

Ārējā dimensija

| 47. | tā kā ECB, SVF un Komisija veic kopīgas misijas dažās dalībvalstīs, aicina Komisiju atbilstīgi LESD 138. pantam iesniegt priekšlikumus par vienotu ārējo euro zonas pārstāvniecību, jo īpaši SVF; |
| --- | --- |

47.

tā kā ECB, SVF un Komisija veic kopīgas misijas dažās dalībvalstīs, aicina Komisiju atbilstīgi LESD 138. pantam iesniegt priekšlikumus par vienotu ārējo euro zonas pārstāvniecību, jo īpaši SVF;

Pārredzamība un atbildība

| 48. | iesaka ECB palielināt darbības pārredzamību, lai vairotu tās leģitimitāti un paredzamību; atkārto savu sen izteikto lūgumu publiskot ECB Padomes sanāksmju protokolu kopsavilkumu; |
| --- | --- |

48.

iesaka ECB palielināt darbības pārredzamību, lai vairotu tās leģitimitāti un paredzamību; atkārto savu sen izteikto lūgumu publiskot ECB Padomes sanāksmju protokolu kopsavilkumu;

| 49. | ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumus, prasa lielāku pārredzamību un atbildību gadījumos, kad tiek dokumentēti lēmumi par pieņemšanu darbā, kā arī par algu un piemaksu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

49.

ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumus, prasa lielāku pārredzamību un atbildību gadījumos, kad tiek dokumentēti lēmumi par pieņemšanu darbā, kā arī par algu un piemaksu pārskatīšanu;

| 50. | atzinīgi vērtē ECB apņemšanos būt atbildīgai attiecībā pret Eiropas Parlamentu un uzsver, ka koplēmuma procedūrā ECB un tās personālam ir bijusi ārkārtīgi konstruktīva un augstā līmenī īstenota loma; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē ECB apņemšanos būt atbildīgai attiecībā pret Eiropas Parlamentu un uzsver, ka koplēmuma procedūrā ECB un tās personālam ir bijusi ārkārtīgi konstruktīva un augstā līmenī īstenota loma;

*

* *

| 51. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Eurogrupai un Eiropas Centrālajai bankai. |
| --- | --- |

51.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, Eurogrupai un Eiropas Centrālajai bankai.

---

(1)  OV C 138, 4.5.1998., 177. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0418.

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/7

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisPriekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršana

P7_TA(2011)0531

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršanu (2011/2088(INI))

2013/C 165 E/02

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 14. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 23., 28. un 29. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 23., 28. un 29. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par efektivitāti un vienlīdzīgumu Eiropas izglītības un apmācības sistēmās (COM(2006)0481), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par efektivitāti un vienlīdzīgumu Eiropas izglītības un apmācības sistēmās (COM(2006)0481),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Jaunatne kustībā” — iniciatīva jauniešu potenciāla izmantošanai, lai Eiropas Savienībā panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Jaunatne kustībā” — iniciatīva jauniešu potenciāla izmantošanai, lai Eiropas Savienībā panāktu gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi” (COM(2010)0477),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršana — būtisks ieguldījums stratēģijā Eiropa 2020” (COM(2011)0018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršana — būtisks ieguldījums stratēģijā Eiropa 2020” (COM(2011)0018),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes ieteikumam par politiku priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanai (COM(2011)0019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes ieteikumam par politiku priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanai (COM(2011)0019),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe. Kā mūsu bērniem nodrošināt vislabākos priekšnoteikumus nākotnei” (COM(2011)0066), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe. Kā mūsu bērniem nodrošināt vislabākos priekšnoteikumus nākotnei” (COM(2011)0066),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2008. gada 21. novembra secinājumus „Sagatavot jauniešus 21. gadsimtam — programma Eiropas sadarbībai skolu jomā” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2008. gada 21. novembra secinājumus „Sagatavot jauniešus 21. gadsimtam — programma Eiropas sadarbībai skolu jomā” (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā („ET 2020”) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 12. maija secinājumus par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā („ET 2020”) (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 26. novembra secinājumus par migrantu izcelsmes bērnu izglītību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 26. novembra secinājumus par migrantu izcelsmes bērnu izglītību (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija secinājumus par izglītības un apmācības sociālo dimensiju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija secinājumus par izglītības un apmācības sociālo dimensiju (5),

| — | ņemot vērā 2007. gada 1. februāra rezolūciju par jaunu sieviešu un meiteņu diskrimināciju izglītības jomā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 1. februāra rezolūciju par jaunu sieviešu un meiteņu diskrimināciju izglītības jomā (6),

| — | ņemot vērā 2008. gada 16. janvāra rezolūciju „Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 16. janvāra rezolūciju „Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” (7),

| — | ņemot vērā 2008. gada 23. septembra rezolūciju par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 23. septembra rezolūciju par skolotāju izglītības kvalitātes uzlabošanu (8),

| — | ņemot vērā 2010. gada 18. maija rezolūciju par pamatprasmēm mainīgai pasaulei: darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” īstenošana (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 18. maija rezolūciju par pamatprasmēm mainīgai pasaulei: darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” īstenošana (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūciju „ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 18. maija rezolūciju „ES jaunatnes stratēģija — ieguldīt jaunatnē, iesaistīt jauniešus” (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 9. marta rezolūciju par ES stratēģiju romu integrācijai (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 9. marta rezolūciju par ES stratēģiju romu integrācijai (11),

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par bērnu agrīno izglītošanu Eiropas Savienībā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par bērnu agrīno izglītošanu Eiropas Savienībā (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0363/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0363/2011),

| A. | tā kā, lai kļūtu par pilntiesīgiem sabiedrības locekļiem un pilnveidotos kā indivīdi un pilsoņi, jauniešiem ir vajadzīgs plašs zināšanu un pamatprasmju klāsts, kas ir būtiski svarīgs viņu intelektuālajai un sociālajai attīstībai, tostarp efektīva saziņa, spēja strādāt komandā, spēja risināt problēmas un kritiski izvērtēt informāciju; |
| --- | --- |

A.

tā kā, lai kļūtu par pilntiesīgiem sabiedrības locekļiem un pilnveidotos kā indivīdi un pilsoņi, jauniešiem ir vajadzīgs plašs zināšanu un pamatprasmju klāsts, kas ir būtiski svarīgs viņu intelektuālajai un sociālajai attīstībai, tostarp efektīva saziņa, spēja strādāt komandā, spēja risināt problēmas un kritiski izvērtēt informāciju;

| B. | tā kā jauniešu izglītība veicina personīgo izaugsmi, labāku sociālo integrāciju, augstas atbildības sajūtas un pašiniciatīvas veidošanos; |
| --- | --- |

B.

tā kā jauniešu izglītība veicina personīgo izaugsmi, labāku sociālo integrāciju, augstas atbildības sajūtas un pašiniciatīvas veidošanos;

| C. | tā kā priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas (PMP) līmenis ES dalībvalstīs, kā arī pilsētās un reģionos un iedzīvotāju sociālekonomiskās kategorijas ir atšķirīgas, un to ietekmē sarežģītu faktoru klāsts; |
| --- | --- |

C.

tā kā priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas (PMP) līmenis ES dalībvalstīs, kā arī pilsētās un reģionos un iedzīvotāju sociālekonomiskās kategorijas ir atšķirīgas, un to ietekmē sarežģītu faktoru klāsts;

| D. | tā kā viens no pieciem stratēģijas „Eiropa 2020” pamatmērķiem ir zem 10 % samazināt to jauniešu īpatsvaru, kas priekšlaicīgi pārtrauc mācības, un vismaz līdz 40 % palielināt to jauniešu īpatsvaru, kas ieguvuši grādu vai diplomu vai ieguvuši līdzvērtīgu izglītību; |
| --- | --- |

D.

tā kā viens no pieciem stratēģijas „Eiropa 2020” pamatmērķiem ir zem 10 % samazināt to jauniešu īpatsvaru, kas priekšlaicīgi pārtrauc mācības, un vismaz līdz 40 % palielināt to jauniešu īpatsvaru, kas ieguvuši grādu vai diplomu vai ieguvuši līdzvērtīgu izglītību;

| E. | tā kā par 10 % mērķi dalībvalstis vienojās 2003. gadā, taču tikai septiņām no tām izdevās šo kritēriju izpildīt un tā kā 2009. gadā vidējais PMP rādītājs bija 14,4 %; |
| --- | --- |

E.

tā kā par 10 % mērķi dalībvalstis vienojās 2003. gadā, taču tikai septiņām no tām izdevās šo kritēriju izpildīt un tā kā 2009. gadā vidējais PMP rādītājs bija 14,4 %;

| F. | tā kā, neraugoties uz stabilu PMP rādītāju samazinājumu pēdējo desmit gadu laikā, vairumā dalībvalstu aizvien tiek izmantota sadrumstalota un nepietiekami saskaņota pieeja problēmas risināšanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā, neraugoties uz stabilu PMP rādītāju samazinājumu pēdējo desmit gadu laikā, vairumā dalībvalstu aizvien tiek izmantota sadrumstalota un nepietiekami saskaņota pieeja problēmas risināšanai;

| G. | tā kā dalībvalstīs zemi lasītprasmes rādītāji ir 24,1 % piecpadsmitgadnieku; |
| --- | --- |

G.

tā kā dalībvalstīs zemi lasītprasmes rādītāji ir 24,1 % piecpadsmitgadnieku;

| H. | tā kā lasītprasme ir ļoti būtiska prasme, lai ikviens jaunietis varētu sekmīgi apgūt mācību priekšmetus, kā arī iekļauties darba tirgū, izprast un analizēt informāciju, pareizi sazināties un piedalīties kultūras pasākumos, un tā kā ir jāīsteno konkrēti pasākumi nepilnvērtīgas lasītprasmes problēmas risināšanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā lasītprasme ir ļoti būtiska prasme, lai ikviens jaunietis varētu sekmīgi apgūt mācību priekšmetus, kā arī iekļauties darba tirgū, izprast un analizēt informāciju, pareizi sazināties un piedalīties kultūras pasākumos, un tā kā ir jāīsteno konkrēti pasākumi nepilnvērtīgas lasītprasmes problēmas risināšanai;

| I. | tā kā PMP ļoti nelabvēlīgi ietekmē ES sociālo kohēziju, turklāt ne tikai attiecībā uz ekonomisko izaugsmi, Eiropas prasmju bāzi un sociālo stabilitāti, jo šai parādībai ir negatīva ietekme uz jauniešu karjeras izredzēm, veselību un labklājību un izglītības zemais līmenis ir arī viens no galvenajiem nabadzības un sliktas veselības cēloņiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā PMP ļoti nelabvēlīgi ietekmē ES sociālo kohēziju, turklāt ne tikai attiecībā uz ekonomisko izaugsmi, Eiropas prasmju bāzi un sociālo stabilitāti, jo šai parādībai ir negatīva ietekme uz jauniešu karjeras izredzēm, veselību un labklājību un izglītības zemais līmenis ir arī viens no galvenajiem nabadzības un sliktas veselības cēloņiem;

| J. | tā kā PMP ir viens no pamatfaktoriem, kas ietekmē bezdarbu, nabadzību un sociālo atstumtību, |
| --- | --- |

J.

tā kā PMP ir viens no pamatfaktoriem, kas ietekmē bezdarbu, nabadzību un sociālo atstumtību,

PMP īpatnības

| 1. | uzsver, ka pamats bērna turpmākās izglītības attīstībai un labklājībai tiek likts agrīnā bērnībā, kad var palīdzēt ieaudzināt mūžizglītības ideju, agrīna bērnība ir laiks, kad ir jāatbalsta atvērtība, valodu apguve un spēja veidot sociālos kontaktus — prasmes, kas nākotnes sabiedrībā būs būtiski svarīgas, lai atvieglotu bērna integrāciju gan skolas, gan sabiedrībā jau no agrīna vecuma, kā arī lai cīnītos pret PMP; atkārto rezolūcijā par bērnu agrīno izglītošanu ES ietverto aicinājumu izstrādāt Eiropas mēroga sistēmu attiecībā uz bērnu agrīno izglītošanu un aprūpes pakalpojumiem, īpašu uzsvarot liekot uz bezmaksas valsts bērnudārzu un dienas aprūpes centru izveidi; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka pamats bērna turpmākās izglītības attīstībai un labklājībai tiek likts agrīnā bērnībā, kad var palīdzēt ieaudzināt mūžizglītības ideju, agrīna bērnība ir laiks, kad ir jāatbalsta atvērtība, valodu apguve un spēja veidot sociālos kontaktus — prasmes, kas nākotnes sabiedrībā būs būtiski svarīgas, lai atvieglotu bērna integrāciju gan skolas, gan sabiedrībā jau no agrīna vecuma, kā arī lai cīnītos pret PMP; atkārto rezolūcijā par bērnu agrīno izglītošanu ES ietverto aicinājumu izstrādāt Eiropas mēroga sistēmu attiecībā uz bērnu agrīno izglītošanu un aprūpes pakalpojumiem, īpašu uzsvarot liekot uz bezmaksas valsts bērnudārzu un dienas aprūpes centru izveidi;

| 2. | norāda, ka PMP ir jo īpaši raksturīga bērniem, kuri nāk no nabadzīgas un nelabvēlīgas vides un no migrantu ģimenēm, un ir bieži saistīta ar nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka PMP ir jo īpaši raksturīga bērniem, kuri nāk no nabadzīgas un nelabvēlīgas vides un no migrantu ģimenēm, un ir bieži saistīta ar nabadzību un sociālo atstumtību;

| 3. | ierosina sniegt lingvistisku atbalstu skolēniem, kuri nāk no migrantu ģimenēm; |
| --- | --- |

3.

ierosina sniegt lingvistisku atbalstu skolēniem, kuri nāk no migrantu ģimenēm;

| 4. | tādēļ uzsver, ka ir jāveic pasākumi, lai nodrošināty skolas pieejamību romu izcelsmes bērniem un bērniem bez personu apliecinošiem dokumentiem; |
| --- | --- |

4.

tādēļ uzsver, ka ir jāveic pasākumi, lai nodrošināty skolas pieejamību romu izcelsmes bērniem un bērniem bez personu apliecinošiem dokumentiem;

| 5. | norāda, ka 20 % romu bērnu neapmeklē skolu vispār un 30 % pamet mācības priekšlaicīgi; uzsver — lai gan PMP ir izplatītāka zēnu, nevis meiteņu vidū, tradicionālajās romu kopienās situācija atšķiras tādēļ, ka pieņemts agri precēties, un PMP ir izplatītāka jaunu meiteņu vidū un meitenēm novērojama agrākā vecumā (apmēram 12, 13 gadu vecumā) nekā zēniem, kuri mācības pamet apmēram 14, 15 gadu vecumā; norāda, ka tradicionālo romu kopienu gadījumā ir vajadzīgi papildu pozitīvi pasākumi, lai varētu pārvarēt PMP problēmu, ko radījušas nelabvēlīgās tradīcijas; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka 20 % romu bērnu neapmeklē skolu vispār un 30 % pamet mācības priekšlaicīgi; uzsver — lai gan PMP ir izplatītāka zēnu, nevis meiteņu vidū, tradicionālajās romu kopienās situācija atšķiras tādēļ, ka pieņemts agri precēties, un PMP ir izplatītāka jaunu meiteņu vidū un meitenēm novērojama agrākā vecumā (apmēram 12, 13 gadu vecumā) nekā zēniem, kuri mācības pamet apmēram 14, 15 gadu vecumā; norāda, ka tradicionālo romu kopienu gadījumā ir vajadzīgi papildu pozitīvi pasākumi, lai varētu pārvarēt PMP problēmu, ko radījušas nelabvēlīgās tradīcijas;

| 6. | norāda, ka neefektīva politika darba un ģimenes dzīves saskaņošanas jomā palielina PMP gadījumu skaitu un akadēmisku neveiksmju skaitu kopumā un ka ir vajadzīgi pasākumi šāda veida politikas virzienu uzlabošanai; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka neefektīva politika darba un ģimenes dzīves saskaņošanas jomā palielina PMP gadījumu skaitu un akadēmisku neveiksmju skaitu kopumā un ka ir vajadzīgi pasākumi šāda veida politikas virzienu uzlabošanai;

| 7. | norāda, ka pastāv paaudžu cikls, proti, izteikta tendence, ka tad, ja mācības priekšlaicīgi pārtraukuši vecāki, tāpat rīkosies arī viņu bērni; uzsver, ka bērna spējas skolā gūt sekmes un motivāciju būtiski ietekmē ģimenes struktūra; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka pastāv paaudžu cikls, proti, izteikta tendence, ka tad, ja mācības priekšlaicīgi pārtraukuši vecāki, tāpat rīkosies arī viņu bērni; uzsver, ka bērna spējas skolā gūt sekmes un motivāciju būtiski ietekmē ģimenes struktūra;

| 8. | norāda, ka aprūpei agrīnā bērnībā, ģimenes lomai un ciešām bērna attiecībām ar vecākiem ir ļoti liela ietekme uz sekmīgu iekļaušanos skolas vidē; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka aprūpei agrīnā bērnībā, ģimenes lomai un ciešām bērna attiecībām ar vecākiem ir ļoti liela ietekme uz sekmīgu iekļaušanos skolas vidē;

| 9. | brīdina par specifiskām mācīšanās grūtībām un ar tām saistītajām problēmām, kas palielina priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas risku to bērnu vidū, kuriem ir šādas problēmas; |
| --- | --- |

9.

brīdina par specifiskām mācīšanās grūtībām un ar tām saistītajām problēmām, kas palielina priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas risku to bērnu vidū, kuriem ir šādas problēmas;

| 10. | mudina dalībvalstis skolēniem ar mācīšanās grūtībām piedāvāt fakultatīvas un ārpusklases nodarbības, lai viņi varētu attīstīt galvenās prasmes, kas darba tirgū ir neatsveramas; |
| --- | --- |

10.

mudina dalībvalstis skolēniem ar mācīšanās grūtībām piedāvāt fakultatīvas un ārpusklases nodarbības, lai viņi varētu attīstīt galvenās prasmes, kas darba tirgū ir neatsveramas;

| 11. | norāda, ka PMP var negatīvi ietekmēt augsti kvalitatīvas mūžizglītības pieejamību; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka PMP var negatīvi ietekmēt augsti kvalitatīvas mūžizglītības pieejamību;

| 12. | šajā sakarībā vērš uzmanību uz ESAO PISA pētījumiem, kuros ir konstatēts, ka izglītības sistēmās ar zemāku vertikālās un horizontālās diferenciācijas pakāpi iespēja, ka skolēni varētu palikt uz otru gadu vai tikt izslēgti no skolas, ir mazāka; uzsver ESAO secinājumu, ka visbiežāk uz otru gadu paliek vai no skolas tiek izslēgti skolēni no sociāli nelabvēlīgas vides; |
| --- | --- |

12.

šajā sakarībā vērš uzmanību uz ESAO PISA pētījumiem, kuros ir konstatēts, ka izglītības sistēmās ar zemāku vertikālās un horizontālās diferenciācijas pakāpi iespēja, ka skolēni varētu palikt uz otru gadu vai tikt izslēgti no skolas, ir mazāka; uzsver ESAO secinājumu, ka visbiežāk uz otru gadu paliek vai no skolas tiek izslēgti skolēni no sociāli nelabvēlīgas vides;

| 13. | uzsver ESAO secinājumu, ka agrīna skolēnu sadalīšana pa dažādām mācību programmām palielina sociāli ekonomisko nevienlīdzību izglītības iegūšanas iespēju ziņā, neradot nekādu pozitīvu ietekmi uz vidējo mācību sniegumu attiecīgajās izglītības sistēmās; |
| --- | --- |

13.

uzsver ESAO secinājumu, ka agrīna skolēnu sadalīšana pa dažādām mācību programmām palielina sociāli ekonomisko nevienlīdzību izglītības iegūšanas iespēju ziņā, neradot nekādu pozitīvu ietekmi uz vidējo mācību sniegumu attiecīgajās izglītības sistēmās;

| 14. | šajā sakarībā vērš uzmanību uz ESAO secinājumu, ka izglītības sistēmu salīdzinošo sniegumu PISA pētījumos negatīvi ietekmē prakse skolēnus pārcelt no vienas skolas uz citu viņu slikto mācību rezultātu, uzvedības problēmu vai īpašu mācīšanās grūtību dēļ, kā arī prakse skolēnus visos mācību priekšmetos sadalīt grupās atbilstoši spējām; |
| --- | --- |

14.

šajā sakarībā vērš uzmanību uz ESAO secinājumu, ka izglītības sistēmu salīdzinošo sniegumu PISA pētījumos negatīvi ietekmē prakse skolēnus pārcelt no vienas skolas uz citu viņu slikto mācību rezultātu, uzvedības problēmu vai īpašu mācīšanās grūtību dēļ, kā arī prakse skolēnus visos mācību priekšmetos sadalīt grupās atbilstoši spējām;

| 15. | šajā sakarībā norāda, ka saskaņā ar ESAO sniegto informāciju skolēni no sociāli un ekonomiski nelabvēlīgas vides bieži vien nonāk divkārši nelabvēlīgā situācijā, jo apmeklē skolas ar sociāli un ekonomiski nelabvēlīgu vidi, kurās strādā mazāks skaits skolotāju, kas turklāt ir mazāk kvalificēti; |
| --- | --- |

15.

šajā sakarībā norāda, ka saskaņā ar ESAO sniegto informāciju skolēni no sociāli un ekonomiski nelabvēlīgas vides bieži vien nonāk divkārši nelabvēlīgā situācijā, jo apmeklē skolas ar sociāli un ekonomiski nelabvēlīgu vidi, kurās strādā mazāks skaits skolotāju, kas turklāt ir mazāk kvalificēti;

Vajadzība pēc individuālas pieejas

| 16. | uzsver, ka vienlīdzīgas iespējas un izvēle izglītības jomā, piekļuve kvalitatīvai izglītība cilvēkiem ar visa veida sociāli, etnisko, reliģisko izcelsmi neatkarīgi no dzimuma vai invaliditātes, ir būtiski svarīga godīgās, līdztiesīgākas un integrējošākas sabiedrības izveidē, kas būtu aktīva, inovatīva un vienota; uzsver, ka liela nozīme šajā procesā ir valsts sniegtiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka vienlīdzīgas iespējas un izvēle izglītības jomā, piekļuve kvalitatīvai izglītība cilvēkiem ar visa veida sociāli, etnisko, reliģisko izcelsmi neatkarīgi no dzimuma vai invaliditātes, ir būtiski svarīga godīgās, līdztiesīgākas un integrējošākas sabiedrības izveidē, kas būtu aktīva, inovatīva un vienota; uzsver, ka liela nozīme šajā procesā ir valsts sniegtiem pakalpojumiem;

| 17. | uzsver, ka skola ir viena no iespējām ikvienam dot vienlīdzīgas iespējas gūt panākumus, iegūt zināšanas un prasmes, kas ļauj integrēties profesionālajā vidē, tādējādi pārtraucot iepriekšējo paaudžu ciklu; aicina labāk koordinēt izglītības atbalsta piedāvājumu, uzlabot tā pieejamību un paplašināt sociālo pakalpojumu un ģimenēm paredzēta atbalsta pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka skola ir viena no iespējām ikvienam dot vienlīdzīgas iespējas gūt panākumus, iegūt zināšanas un prasmes, kas ļauj integrēties profesionālajā vidē, tādējādi pārtraucot iepriekšējo paaudžu ciklu; aicina labāk koordinēt izglītības atbalsta piedāvājumu, uzlabot tā pieejamību un paplašināt sociālo pakalpojumu un ģimenēm paredzēta atbalsta pakalpojumu sniegšanu;

| 18. | aicina īstenot individuālu un integratīvu pieeju izglītībai, uzsākot tās īstenošanu agrīnā skolas izglītības un aprūpes posmā, tostarp vajadzības gadījumā sniedzot mērķtiecīgu atbalstu PMP riska apdraudētiem indivīdiem, īpaši bērniem un jauniešiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

18.

aicina īstenot individuālu un integratīvu pieeju izglītībai, uzsākot tās īstenošanu agrīnā skolas izglītības un aprūpes posmā, tostarp vajadzības gadījumā sniedzot mērķtiecīgu atbalstu PMP riska apdraudētiem indivīdiem, īpaši bērniem un jauniešiem ar invaliditāti;

| 19. | aicina darīt vairāk, lai no šīs personalizētās pieejas jo īpaši labumu gūtu skolēni, kuriem ir tādas mācīšanās grūtības kā disleksija, dispraksija un diskalkūlija vai grūtības koncentrēties un hiperaktivitāte; |
| --- | --- |

19.

aicina darīt vairāk, lai no šīs personalizētās pieejas jo īpaši labumu gūtu skolēni, kuriem ir tādas mācīšanās grūtības kā disleksija, dispraksija un diskalkūlija vai grūtības koncentrēties un hiperaktivitāte;

| 20. | piebilst, ka problēmu, kuras izraisa PMP, saknes bieži vien ir meklējamas ārpus skolas, un tās ir jāapzina un jārisina; |
| --- | --- |

20.

piebilst, ka problēmu, kuras izraisa PMP, saknes bieži vien ir meklējamas ārpus skolas, un tās ir jāapzina un jārisina;

| 21. | ierosina vidusskolās un profesionālajās skolās izveidot konsultatīvus dienestus nošķirti no mācību spēka, lai dotu iespēju skolēniem, kuriem ir personīgas problēmas, tās konfidenciāli pārrunāt; uzsver, ka darbiniekiem, kas nodarbojas ar konsultēšanu, jābūt attiecīgi apmācītiem, un, paturot prātā šo mērķi, viņiem jābūt nemitīgi pieejamai apmācībai, lai apgūtu specifiskas prasmes; |
| --- | --- |

21.

ierosina vidusskolās un profesionālajās skolās izveidot konsultatīvus dienestus nošķirti no mācību spēka, lai dotu iespēju skolēniem, kuriem ir personīgas problēmas, tās konfidenciāli pārrunāt; uzsver, ka darbiniekiem, kas nodarbojas ar konsultēšanu, jābūt attiecīgi apmācītiem, un, paturot prātā šo mērķi, viņiem jābūt nemitīgi pieejamai apmācībai, lai apgūtu specifiskas prasmes;

| 22. | aicina aktīvi cīnīties ar grūtībām, kuras rodas agrīnā mācīšanās stadijā, un ierosina izstrādāt efektīvus agrīnās brīdināšanas mehānismus un kontroles procedūras, nepieļaujot problēmu saasināšanos; norāda, ka šī mērķa sasniegšanā izšķiroša nozīme ir daudzpusējai saziņai un ciešākai sadarbībai starp skolām, vecākiem un kopienu līderiem, kā arī vietējiem atbalsta tīkliem, vajadzības gadījumā piesaistot mediatorus no skolas; |
| --- | --- |

22.

aicina aktīvi cīnīties ar grūtībām, kuras rodas agrīnā mācīšanās stadijā, un ierosina izstrādāt efektīvus agrīnās brīdināšanas mehānismus un kontroles procedūras, nepieļaujot problēmu saasināšanos; norāda, ka šī mērķa sasniegšanā izšķiroša nozīme ir daudzpusējai saziņai un ciešākai sadarbībai starp skolām, vecākiem un kopienu līderiem, kā arī vietējiem atbalsta tīkliem, vajadzības gadījumā piesaistot mediatorus no skolas;

| 23. | uzskata, ka ir jāpiedāvā konsultatīvie dienesti vecākiem, ņemot vērā ģimenes vides ietekmi uz skolēnu izglītības ieguvi un sociālo attīstību; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka ir jāpiedāvā konsultatīvie dienesti vecākiem, ņemot vērā ģimenes vides ietekmi uz skolēnu izglītības ieguvi un sociālo attīstību;

| 24. | uzsver, ka bērni un jaunieši bieži vien piedzīvo neveiksmes, jo mācību saturs neatbilst dzīves vajadzībām un viņu sociālajām interesēm; norāda, ka izglītības sistēmas pārmērīga stingrība un vienveidība rada šķēršļus individualizētam darbam ar skolēniem un traucē izveidot saikni starp apmācību skolā un aktuālajām vajadzībām; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka bērni un jaunieši bieži vien piedzīvo neveiksmes, jo mācību saturs neatbilst dzīves vajadzībām un viņu sociālajām interesēm; norāda, ka izglītības sistēmas pārmērīga stingrība un vienveidība rada šķēršļus individualizētam darbam ar skolēniem un traucē izveidot saikni starp apmācību skolā un aktuālajām vajadzībām;

| 25. | pauž atbalstu labākajai profesionālajai orientācijai un kvalitatīvām darba pieredzes shēmām, kā arī kultūras un izglītojošiem apmeklējumiem un apmaiņām, ko organizē skolas, tostarp, lai iepazīstinātu ar uzņēmējdarbību, tādējādi demistificējot profesionālo vidi un nodrošinot, ka skolēni ir spējīgi veikt uz informāciju balstītu karjeras izvēli; uzsver, ka profesionālās orientācijas konsultantiem ir jāsaņem pienācīga un regulāra apmācība, lai aktīvi darbotos ar skolēniem, kas varētu priekšlaicīgi pamest mācības; |
| --- | --- |

25.

pauž atbalstu labākajai profesionālajai orientācijai un kvalitatīvām darba pieredzes shēmām, kā arī kultūras un izglītojošiem apmeklējumiem un apmaiņām, ko organizē skolas, tostarp, lai iepazīstinātu ar uzņēmējdarbību, tādējādi demistificējot profesionālo vidi un nodrošinot, ka skolēni ir spējīgi veikt uz informāciju balstītu karjeras izvēli; uzsver, ka profesionālās orientācijas konsultantiem ir jāsaņem pienācīga un regulāra apmācība, lai aktīvi darbotos ar skolēniem, kas varētu priekšlaicīgi pamest mācības;

| 26. | atzīst, ka ir jāīsteno mērķtiecīga politika, kuras mērķis ir integrēt skolēnus ar maņu invaliditāti parastās skolās, un aicina dalībvalstis izbeigt specializētas un nošķirtas izglītības politiku īstenošanu; |
| --- | --- |

26.

atzīst, ka ir jāīsteno mērķtiecīga politika, kuras mērķis ir integrēt skolēnus ar maņu invaliditāti parastās skolās, un aicina dalībvalstis izbeigt specializētas un nošķirtas izglītības politiku īstenošanu;

| 27. | atgādina par būtisko brīvprātīguma kā sociālās integrācijas faktora lomu un aicina dalībvalstis pēc iespējas plašāk izmantot Eiropas brīvprātīgo principu kā personīgās, izglītības un profesionālās izaugsmes faktoru; |
| --- | --- |

27.

atgādina par būtisko brīvprātīguma kā sociālās integrācijas faktora lomu un aicina dalībvalstis pēc iespējas plašāk izmantot Eiropas brīvprātīgo principu kā personīgās, izglītības un profesionālās izaugsmes faktoru;

| 28. | ierosina skolās izveidot konsultatīvas programmas, kas audzēkņiem nodrošinātu saskarsmi ar bijušajiem audzēkņiem, jo īpaši lai veicinātu informācijas apmaiņu par dažādiem iespējamajiem virzieniem un karjeras iespējām; |
| --- | --- |

28.

ierosina skolās izveidot konsultatīvas programmas, kas audzēkņiem nodrošinātu saskarsmi ar bijušajiem audzēkņiem, jo īpaši lai veicinātu informācijas apmaiņu par dažādiem iespējamajiem virzieniem un karjeras iespējām;

| 29. | atzīst, ka atstāšana uz otru gadu tajā pašā klasē var uzspiest panākumu neguvējiem noteiktu zīmogu un tai ne vienmēr ir pozitīva ietekme; uzsver, ka atstāšanas uz otru gadu ierobežošana tajās dalībvalstīs, kuras to plaši izmanto, un aizstāšana ar individuālu elastīgu atbalstu ir efektīvāks veids PMP problēmas risināšanai; |
| --- | --- |

29.

atzīst, ka atstāšana uz otru gadu tajā pašā klasē var uzspiest panākumu neguvējiem noteiktu zīmogu un tai ne vienmēr ir pozitīva ietekme; uzsver, ka atstāšanas uz otru gadu ierobežošana tajās dalībvalstīs, kuras to plaši izmanto, un aizstāšana ar individuālu elastīgu atbalstu ir efektīvāks veids PMP problēmas risināšanai;

| 30. | norāda, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) var būt pozitīva ietekme strukturētā mācību sistēmā un tās var veicināt motivāciju un mācību; ierosina dalībvalstīm sekmēt un veicināt skolēnu piekļuvi IKT jau no pirmajiem skolas gadiem un izveidot mācību programmas skolotājiem; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) var būt pozitīva ietekme strukturētā mācību sistēmā un tās var veicināt motivāciju un mācību; ierosina dalībvalstīm sekmēt un veicināt skolēnu piekļuvi IKT jau no pirmajiem skolas gadiem un izveidot mācību programmas skolotājiem;

| 31. | norāda, ka sociālais finansiālais spiediens, ko izjūt nelabvēlīgās ģimenes, var būt iemesls tam, ka skolēni priekšlaicīgi pārtrauc mācības, lai pievienotos darba tirgum un papildinātu ģimenes budžetu; aicina dalībvalstis apsvērt iespēju ieviest finansiālu atbalstu ar ienākumu pārbaudi personām, kurām tāds ir nepieciešams, lai cīnītos pret šo problēmu; aicina dalībvalstis finansiāli atbalstīt vecākus, kuri vēlas paši ar mīlestību aprūpēt savus bērnus viņu pirmajos dzīves gados un sniedz ieguldījumu nākotnes sabiedrībā, šādi piedaloties cilvēku kapitāla veidošanā, kas bieži vien netiek pienācīgi novērtēts; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka sociālais finansiālais spiediens, ko izjūt nelabvēlīgās ģimenes, var būt iemesls tam, ka skolēni priekšlaicīgi pārtrauc mācības, lai pievienotos darba tirgum un papildinātu ģimenes budžetu; aicina dalībvalstis apsvērt iespēju ieviest finansiālu atbalstu ar ienākumu pārbaudi personām, kurām tāds ir nepieciešams, lai cīnītos pret šo problēmu; aicina dalībvalstis finansiāli atbalstīt vecākus, kuri vēlas paši ar mīlestību aprūpēt savus bērnus viņu pirmajos dzīves gados un sniedz ieguldījumu nākotnes sabiedrībā, šādi piedaloties cilvēku kapitāla veidošanā, kas bieži vien netiek pienācīgi novērtēts;

| 32. | ierosina ieviest citus pārdalīšanas pasākumus, piemēram, nodrošināt bezmaksas skolas pusdienas, mācību grāmatas un pamataprīkojumu sporta nodarbībām, tādējādi mazinot sociālās nevienlīdzības ietekmi un cīnoties pret šo skolēnu stigmatizācijas draudiem; |
| --- | --- |

32.

ierosina ieviest citus pārdalīšanas pasākumus, piemēram, nodrošināt bezmaksas skolas pusdienas, mācību grāmatas un pamataprīkojumu sporta nodarbībām, tādējādi mazinot sociālās nevienlīdzības ietekmi un cīnoties pret šo skolēnu stigmatizācijas draudiem;

| 33. | norāda, ka ir jāpiedāvā papildu atbalsts personām ar invaliditāti, lai mazinātu mācību pārtraukšanas risku un nodrošinātu, ka viņi iegūst pienācīgu kvalifikāciju; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka ir jāpiedāvā papildu atbalsts personām ar invaliditāti, lai mazinātu mācību pārtraukšanas risku un nodrošinātu, ka viņi iegūst pienācīgu kvalifikāciju;

| 34. | uzsver, ka izšķiroši liela nozīme ir augsti kvalitatīvām valsts izglītības sistēmām, kurās mācības ir bez maksas un pieejamas ikvienam, kā arī notiek drošā un stimulējošā vidē; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka izšķiroši liela nozīme ir augsti kvalitatīvām valsts izglītības sistēmām, kurās mācības ir bez maksas un pieejamas ikvienam, kā arī notiek drošā un stimulējošā vidē;

| 35. | aicina veikt īpašus pasākumus, lai skolās novērstu un izskaustu apcelšanu un vardarbību; |
| --- | --- |

35.

aicina veikt īpašus pasākumus, lai skolās novērstu un izskaustu apcelšanu un vardarbību;

| 36. | atgādina, ka ir svarīgi palielināt to skolēnu skaitu, kuri pabeidz pirmo vidējās izglītības ieguves posmu, tādējādi veicinot pamatprasmju apguvi; |
| --- | --- |

36.

atgādina, ka ir svarīgi palielināt to skolēnu skaitu, kuri pabeidz pirmo vidējās izglītības ieguves posmu, tādējādi veicinot pamatprasmju apguvi;

Pienākumu dalīšana

| 37. | uzsver, ka daudzas iesaistītās puses var veikt pasākumus, lai novērstu, ka bērni priekšlaicīgi pārtrauc mācības; norāda, ka to var darīt ne vien vecāki un izglītības sistēmas darbinieki, bet arī valsts un pašvaldību iestādes, un aicina visas šīs iesaistītās puses ciešāk sadarboties, iesaistot vietējos veselības dienestus un sociālos dienestus; norāda, ka integrēta pieeja var efektīvi palīdzēt attiecīgajiem indivīdiem pārvarēt daudzējādos šķēršļus attiecībā uz izglītības sasniegumiem un nodarbinātību; šajā saistībā uzsver stipendiju nozīmi, kas nodrošina bērniem no nelabvēlīgas vides tādas pašas iespējas kā pārējiem bērniem; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka daudzas iesaistītās puses var veikt pasākumus, lai novērstu, ka bērni priekšlaicīgi pārtrauc mācības; norāda, ka to var darīt ne vien vecāki un izglītības sistēmas darbinieki, bet arī valsts un pašvaldību iestādes, un aicina visas šīs iesaistītās puses ciešāk sadarboties, iesaistot vietējos veselības dienestus un sociālos dienestus; norāda, ka integrēta pieeja var efektīvi palīdzēt attiecīgajiem indivīdiem pārvarēt daudzējādos šķēršļus attiecībā uz izglītības sasniegumiem un nodarbinātību; šajā saistībā uzsver stipendiju nozīmi, kas nodrošina bērniem no nelabvēlīgas vides tādas pašas iespējas kā pārējiem bērniem;

| 38. | rosina dalībvalstis veikt pasākumus cīņai pret stereotipiem, kuri pastāv nelabvēlīgākajās sociālkultūras vidēs un kuru ietekmē notiek pāragra pievēršanās īslaicīgai profesionālajai apmācībai, neraugoties uz bērnu sekmēm skolā; |
| --- | --- |

38.

rosina dalībvalstis veikt pasākumus cīņai pret stereotipiem, kuri pastāv nelabvēlīgākajās sociālkultūras vidēs un kuru ietekmē notiek pāragra pievēršanās īslaicīgai profesionālajai apmācībai, neraugoties uz bērnu sekmēm skolā;

| 39. | iesaka par pamatu PMP stratēģijām ņemt tādu attiecīgo pašvaldības un reģionālā līmeņa iestāžu veiktu analīzi par PMP iemesliem, kas aptvertu dažādas skolēnu, skolu, reģionu un pašvaldību grupas; |
| --- | --- |

39.

iesaka par pamatu PMP stratēģijām ņemt tādu attiecīgo pašvaldības un reģionālā līmeņa iestāžu veiktu analīzi par PMP iemesliem, kas aptvertu dažādas skolēnu, skolu, reģionu un pašvaldību grupas;

| 40. | uzstāj, ka ir jāstiprina īpašā saikne starp vecākiem un bērnu, jo tai ir būtiska nozīme bērna attīstībā, līdzsvarotības veicināšanā nākotnē un skolas gaitu sekmīgā norisē; uzsver, ka maza bērna audzināšana rada ļoti lielu pievienoto vērtību sabiedrībai un ļauj mazināt izmaksas, kuras rada jauniešu noziedzība, noziedzība, depresija un citas ar nelīdzsvarotību saistītas problēmas, kuru dēļ bērni pārtrauc mācības skolā; |
| --- | --- |

40.

uzstāj, ka ir jāstiprina īpašā saikne starp vecākiem un bērnu, jo tai ir būtiska nozīme bērna attīstībā, līdzsvarotības veicināšanā nākotnē un skolas gaitu sekmīgā norisē; uzsver, ka maza bērna audzināšana rada ļoti lielu pievienoto vērtību sabiedrībai un ļauj mazināt izmaksas, kuras rada jauniešu noziedzība, noziedzība, depresija un citas ar nelīdzsvarotību saistītas problēmas, kuru dēļ bērni pārtrauc mācības skolā;

| 41. | uzsver, ka jaunieši, tostarp skolēni, kuri priekšlaicīgi pārtrauc mācības, ir jāiesaista diskusijās par PMP politiku un programmu izstrādi un īstenošanu; norāda, ka aktīva skolēnu līdzdalība, piemēram, ar skolēnu padomju starpniecību, var motivēt viņus, stiprinot sajūtu, ka viņi ir „iekļauti” debatēs par viņu akadēmiskajiem panākumiem; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka jaunieši, tostarp skolēni, kuri priekšlaicīgi pārtrauc mācības, ir jāiesaista diskusijās par PMP politiku un programmu izstrādi un īstenošanu; norāda, ka aktīva skolēnu līdzdalība, piemēram, ar skolēnu padomju starpniecību, var motivēt viņus, stiprinot sajūtu, ka viņi ir „iekļauti” debatēs par viņu akadēmiskajiem panākumiem;

| 42. | uzsver, ka ir svarīgi rūpīgi analizēt pašreizējo valsts stratēģiju efektivitāti, lai iegūtu informāciju, kuru varētu izmantot pieredzes un paraugprakses apmaiņā starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka ir svarīgi rūpīgi analizēt pašreizējo valsts stratēģiju efektivitāti, lai iegūtu informāciju, kuru varētu izmantot pieredzes un paraugprakses apmaiņā starp dalībvalstīm;

| 43. | ierosina dalībvalstīm nodrošināt, ka vecāki ir atbildīgi par bērnu izglītošanu līdz viņu astoņpadsmitajai dzimšanas dienai, šādi pagarinot obligāto izglītības vecumu par diviem gadiem (no 16 gadiem uz 18 gadiem) vai arī līdz vidējās izglītības ieguves beigām; |
| --- | --- |

43.

ierosina dalībvalstīm nodrošināt, ka vecāki ir atbildīgi par bērnu izglītošanu līdz viņu astoņpadsmitajai dzimšanas dienai, šādi pagarinot obligāto izglītības vecumu par diviem gadiem (no 16 gadiem uz 18 gadiem) vai arī līdz vidējās izglītības ieguves beigām;

| 44. | atzīst, ka var būt sarežģīti apzināt, kādā veidā dalībvalstīs šajā jomā darbojas dažādas iesaistītās puses, tomēr tas ir jārosina, lai varētu apmainīties ar paraugpraksi; uzsver, ka starp šiem dažādajiem dienestiem ir vajadzīga labāka koordinācija ES līmenī, kā arī labāka koordinācija dalībvalstīs attiecībā uz vietējām, reģionālajām un dalībvalstu iestādēm; |
| --- | --- |

44.

atzīst, ka var būt sarežģīti apzināt, kādā veidā dalībvalstīs šajā jomā darbojas dažādas iesaistītās puses, tomēr tas ir jārosina, lai varētu apmainīties ar paraugpraksi; uzsver, ka starp šiem dažādajiem dienestiem ir vajadzīga labāka koordinācija ES līmenī, kā arī labāka koordinācija dalībvalstīs attiecībā uz vietējām, reģionālajām un dalībvalstu iestādēm;

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un pilnveidot politikas virzienus, kas ļautu savlaicīgi identificēt personas, kurām ir vislielākā iespēja priekšlaicīgi pārtraukt mācības; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un pilnveidot politikas virzienus, kas ļautu savlaicīgi identificēt personas, kurām ir vislielākā iespēja priekšlaicīgi pārtraukt mācības;

| 46. | piebilst, ka mērķtiecīga kvalitatīva izglītība un aprūpe agrā bērnībā, kuru nodrošina augsti kvalificēti profesionāļi, vēlāk samazina PMP; |
| --- | --- |

46.

piebilst, ka mērķtiecīga kvalitatīva izglītība un aprūpe agrā bērnībā, kuru nodrošina augsti kvalificēti profesionāļi, vēlāk samazina PMP;

| 47. | mudina dalībvalstis ieguldīt kvalificētos un labi apmācītos skolotājos un darbiniekos, kas strādā gan pirmsskolas izglītības, gan obligātās izglītības iestādēs, un regulāri pārskatīt un aktualizēt izglītības sistēmas un skolotāju kvalifikācijas celšanas programmas; uzsver, ka ir svarīgi, lai skolēni iekļautos skolas vidē jau agrā vecumā, un rosina skolās nodarbināt skolotāju palīgus, kas strādātu ar skolēniem, kuri mācībās atpaliek, un palīdzētu skolotājiem, kā arī skolu palīgpersonālu, kas palīdzētu bērniem ar invaliditāti mācīties parastas skolas vidē vai arī viņu invaliditātei pielāgotās izglītības iestādēs; |
| --- | --- |

47.

mudina dalībvalstis ieguldīt kvalificētos un labi apmācītos skolotājos un darbiniekos, kas strādā gan pirmsskolas izglītības, gan obligātās izglītības iestādēs, un regulāri pārskatīt un aktualizēt izglītības sistēmas un skolotāju kvalifikācijas celšanas programmas; uzsver, ka ir svarīgi, lai skolēni iekļautos skolas vidē jau agrā vecumā, un rosina skolās nodarbināt skolotāju palīgus, kas strādātu ar skolēniem, kuri mācībās atpaliek, un palīdzētu skolotājiem, kā arī skolu palīgpersonālu, kas palīdzētu bērniem ar invaliditāti mācīties parastas skolas vidē vai arī viņu invaliditātei pielāgotās izglītības iestādēs;

| 48. | uzsver, ka papildu pedagoģiskā palīdzība skolās ir būtisks nosacījums atbalsta sniegšanai skolēniem, kuriem ir mācīšanās grūtības un tādu skolēnu iedrošināšanai un atbalstam, kuri jūtas vīlušies un pamesti skolā un ģimenē; mudina dalībvalstis ieguldīt resursus tādu vecāku izglītošanā, kuri nolemj palikt mājās, lai audzinātu bērnus viņu pirmajos dzīves gados, un viņu sociālajā atbalstā; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka papildu pedagoģiskā palīdzība skolās ir būtisks nosacījums atbalsta sniegšanai skolēniem, kuriem ir mācīšanās grūtības un tādu skolēnu iedrošināšanai un atbalstam, kuri jūtas vīlušies un pamesti skolā un ģimenē; mudina dalībvalstis ieguldīt resursus tādu vecāku izglītošanā, kuri nolemj palikt mājās, lai audzinātu bērnus viņu pirmajos dzīves gados, un viņu sociālajā atbalstā;

| 49. | atgādina dalībvalstīm, ka to pienākums ir iesniegt valsts rīcības plānus, un aicina Komisijai gada laikā iesniegt Parlamentam šo rīcības plānu apkopojumu, analīzi un novērtējumu; |
| --- | --- |

49.

atgādina dalībvalstīm, ka to pienākums ir iesniegt valsts rīcības plānus, un aicina Komisijai gada laikā iesniegt Parlamentam šo rīcības plānu apkopojumu, analīzi un novērtējumu;

| 50. | uzsver, ka pozitīvas attiecības starp skolotājiem un skolēniem ir būtiski svarīgas, lai iesaistītu jauniešus mācību procesā; tāpēc mudina dalībvalstis ieguldīt resursus pienācīgā skolotāju apmācībā, lai nodrošinātu, ka viņiem ir nepieciešamās prasmes skolēnu iesaistīšanai un motivēšanai; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka pozitīvas attiecības starp skolotājiem un skolēniem ir būtiski svarīgas, lai iesaistītu jauniešus mācību procesā; tāpēc mudina dalībvalstis ieguldīt resursus pienācīgā skolotāju apmācībā, lai nodrošinātu, ka viņiem ir nepieciešamās prasmes skolēnu iesaistīšanai un motivēšanai;

| 51. | aicina iestādes, kas piedāvā pedagoģisko izglītību, izstrādāt skolotāju kvalifikācijas celšanas programmas, kurās ietvertas pedagoģiskas, psiholoģiskas un metodiskās aktivitātes darbam ar tādu skolēnu riska grupu, kuri bieži kavē stundas un kuriem nav motivācijas mācīties, un darīt skolotājiem un vecākiem pieejamas metodiskās norādes; |
| --- | --- |

51.

aicina iestādes, kas piedāvā pedagoģisko izglītību, izstrādāt skolotāju kvalifikācijas celšanas programmas, kurās ietvertas pedagoģiskas, psiholoģiskas un metodiskās aktivitātes darbam ar tādu skolēnu riska grupu, kuri bieži kavē stundas un kuriem nav motivācijas mācīties, un darīt skolotājiem un vecākiem pieejamas metodiskās norādes;

| 52. | norāda, ka ir jāizmanto pedagoģiskā interakcijas terapija, ņemot talkā izglītības un apmācības resursus, lai apzinātu bērnu mācīšanās grūtību iemeslus un simptomus un novērstu nesekmību un ar to saistītās sekas; |
| --- | --- |

52.

norāda, ka ir jāizmanto pedagoģiskā interakcijas terapija, ņemot talkā izglītības un apmācības resursus, lai apzinātu bērnu mācīšanās grūtību iemeslus un simptomus un novērstu nesekmību un ar to saistītās sekas;

| 53. | atzīst, ka skolotājiem ir nepieciešamas sociālās iemaņas un laiks, lai iepazītu un atbalstītu dažādus mācīšanas stilus, kā arī brīvība un telpa, lai kopā ar skolēniem izmantotu dažādas mācīšanas un mācīšanās metodes; |
| --- | --- |

53.

atzīst, ka skolotājiem ir nepieciešamas sociālās iemaņas un laiks, lai iepazītu un atbalstītu dažādus mācīšanas stilus, kā arī brīvība un telpa, lai kopā ar skolēniem izmantotu dažādas mācīšanas un mācīšanās metodes;

| 54. | norāda, ka skolēniem pēc iespējas agrāk ir jānodrošina informācija par viņiem pieejamām karjeras iespējām, un mudina skolas un universitātes veidot partnerības ar vietējiem uzņēmumiem, organizācijām un asociācijām, tādējādi dodot iespēju skolēniem satikties ar dažādu jomu speciālistiem un uzzināt vairāk par uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

54.

norāda, ka skolēniem pēc iespējas agrāk ir jānodrošina informācija par viņiem pieejamām karjeras iespējām, un mudina skolas un universitātes veidot partnerības ar vietējiem uzņēmumiem, organizācijām un asociācijām, tādējādi dodot iespēju skolēniem satikties ar dažādu jomu speciālistiem un uzzināt vairāk par uzņēmējdarbību;

| 55. | uzsver, ka liela nozīme ir piemērotam klašu un grupu lielumam un jauniešus stimulējošai un integrējošai mācību videi skolā; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka liela nozīme ir piemērotam klašu un grupu lielumam un jauniešus stimulējošai un integrējošai mācību videi skolā;

| 56. | norāda arī uz to, ka bieža skolotāju nomaiņa konkrētā klasē, darbs skolā divās maiņās un slikti izstrādāti nodarbību saraksti negatīvi ietekmē skolēnu spēju efektīvi mācīties un līdz ar to tiek veicināta negatīva attieksme pret obligāto izglītību; |
| --- | --- |

56.

norāda arī uz to, ka bieža skolotāju nomaiņa konkrētā klasē, darbs skolā divās maiņās un slikti izstrādāti nodarbību saraksti negatīvi ietekmē skolēnu spēju efektīvi mācīties un līdz ar to tiek veicināta negatīva attieksme pret obligāto izglītību;

Daudzveidīgas izglītības pieejas

| 57. | atzīst, ka visiem cilvēkiem ir tiesības uz mūžizglītību, kurā ietilpst ne vien formālā izglītība, bet arī neformālā izglītība un ikdienējā apmācība; |
| --- | --- |

57.

atzīst, ka visiem cilvēkiem ir tiesības uz mūžizglītību, kurā ietilpst ne vien formālā izglītība, bet arī neformālā izglītība un ikdienējā apmācība;

| 58. | aicina dalībvalstis un reģionālās pašvaldības, kuras ir pilnvarotas darboties izglītības jomā, atzīt neformālā un ikdienējā veidā apgūtās zināšanas un apstiprināt tās, atvieglojot cilvēkiem atgriešanos izglītības sistēmā; |
| --- | --- |

58.

aicina dalībvalstis un reģionālās pašvaldības, kuras ir pilnvarotas darboties izglītības jomā, atzīt neformālā un ikdienējā veidā apgūtās zināšanas un apstiprināt tās, atvieglojot cilvēkiem atgriešanos izglītības sistēmā;

| 59. | atzīst labumu, ko dod sporta un kultūras aktivitātes, brīvprātīgais darbs un aktīva iesaistīšanās sabiedriskajās norisēs, kas veido neformālās izglītības un mūžizglītības vidi; |
| --- | --- |

59.

atzīst labumu, ko dod sporta un kultūras aktivitātes, brīvprātīgais darbs un aktīva iesaistīšanās sabiedriskajās norisēs, kas veido neformālās izglītības un mūžizglītības vidi;

| 60. | uzsver, ka ir svarīgi, lai skolēniem būtu pieejami dažādi izglītības iegūšanas ceļi, kuros vispārējā izglītība būtu apvienota ar profesionālo apmācību, un pauž pārliecību, ka tieši abu izglītības veidu apvienojums atkarībā no skolēnu vecuma un spējām nodrošina skolēniem vislabākās iespējas vēlāk iegūt kvalitatīvu darbu; šajā saistībā norāda, ka ir svarīgi atbalstīt saiknes veidošanos starp izglītības sistēmu un profesionālo vidi, kā arī starp izglītības sistēmām; turklāt uzsver, ka ir svarīgi dot iespēju apgūt otru Eiropas valodu, lai veicinātu jauniešu mobilitāti un motivētu viņus interesēties par iespējam un izredzēm ārpus viņu šaurās vides; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka ir svarīgi, lai skolēniem būtu pieejami dažādi izglītības iegūšanas ceļi, kuros vispārējā izglītība būtu apvienota ar profesionālo apmācību, un pauž pārliecību, ka tieši abu izglītības veidu apvienojums atkarībā no skolēnu vecuma un spējām nodrošina skolēniem vislabākās iespējas vēlāk iegūt kvalitatīvu darbu; šajā saistībā norāda, ka ir svarīgi atbalstīt saiknes veidošanos starp izglītības sistēmu un profesionālo vidi, kā arī starp izglītības sistēmām; turklāt uzsver, ka ir svarīgi dot iespēju apgūt otru Eiropas valodu, lai veicinātu jauniešu mobilitāti un motivētu viņus interesēties par iespējam un izredzēm ārpus viņu šaurās vides;

| 61. | uzsver vecākiem paredzēto iniciatīvu un programmu pievienoto vērtību, jo tās nodrošina viņiem mūžizglītības pieeju izglītības uzlabošanai un tādējādi veicina izglītošanos un mācīšanos mājās kopā ar bērniem; |
| --- | --- |

61.

uzsver vecākiem paredzēto iniciatīvu un programmu pievienoto vērtību, jo tās nodrošina viņiem mūžizglītības pieeju izglītības uzlabošanai un tādējādi veicina izglītošanos un mācīšanos mājās kopā ar bērniem;

| 62. | aicina modernizēt skolu aprīkojumu, ņemot vērā pedagoģisko metožu digitalizācijas piedāvātās iespējas, un ņemt vērā tādas nākotnes darbavietām nepieciešamās prasmes kā valodu apguve vai digitālo līdzekļu lietošanas prasmes; |
| --- | --- |

62.

aicina modernizēt skolu aprīkojumu, ņemot vērā pedagoģisko metožu digitalizācijas piedāvātās iespējas, un ņemt vērā tādas nākotnes darbavietām nepieciešamās prasmes kā valodu apguve vai digitālo līdzekļu lietošanas prasmes;

| 63. | aicina dalībvalstis ņemt vērā darba tirgus prasības un veikt pasākumus, kas paaugstinātu profesionālās kvalifikācijas statusu, vienlaikus nostiprinot sadarbību starp profesionālās izglītības iestādēm un uzņēmumiem, lai profesionālās izglītības iestādes tiktu uzskatītas par dzīvotspējīgu iespēju skolēniem ar visdažādākajām spējām; |
| --- | --- |

63.

aicina dalībvalstis ņemt vērā darba tirgus prasības un veikt pasākumus, kas paaugstinātu profesionālās kvalifikācijas statusu, vienlaikus nostiprinot sadarbību starp profesionālās izglītības iestādēm un uzņēmumiem, lai profesionālās izglītības iestādes tiktu uzskatītas par dzīvotspējīgu iespēju skolēniem ar visdažādākajām spējām;

| 64. | uzsver, ka visās skolu mācību programmās centrālajam principam vajadzētu būt „mācīt mācīties”; norāda, ka aktīvām mācīšanas metodēm ir būtiska nozīme, lai vairāk jauniešu iesaistītu mācīšanās procesā un mudinātu viņus paplašināt savas zināšanas, un ierosina iekļaut jaunās tehnoloģiskās iespējas, piemēram, lietiskā interneta piedāvājumu, lai stimulētu motivāciju un uzlabotu gūtos rezultātus; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka visās skolu mācību programmās centrālajam principam vajadzētu būt „mācīt mācīties”; norāda, ka aktīvām mācīšanas metodēm ir būtiska nozīme, lai vairāk jauniešu iesaistītu mācīšanās procesā un mudinātu viņus paplašināt savas zināšanas, un ierosina iekļaut jaunās tehnoloģiskās iespējas, piemēram, lietiskā interneta piedāvājumu, lai stimulētu motivāciju un uzlabotu gūtos rezultātus;

| 65. | uzsver, ka ir svarīgi attīstīt un atbalstīt ārpusskolas nodarbībām; uzskata, ka piekļuve ārpusskolas nodarbībām, vai tas būtu sports, kultūras pasākumi vai vienkārši brīvā laika pavadīšanas iespējas, var samazināt mācību kavēšanu un PMP un šīm nodarbībām ir liela nozīme bērnu attīstībā; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka ir svarīgi attīstīt un atbalstīt ārpusskolas nodarbībām; uzskata, ka piekļuve ārpusskolas nodarbībām, vai tas būtu sports, kultūras pasākumi vai vienkārši brīvā laika pavadīšanas iespējas, var samazināt mācību kavēšanu un PMP un šīm nodarbībām ir liela nozīme bērnu attīstībā;

| 66. | uzsver, ka ir jāizstrādā ārpusskolas nodarbības, kas pieejamas skolu telpās, jo tas palīdz veidot „pozitīvu” skolu vides tēlu; atzīst, ka skolēnu motivēšana apmeklēt skolu ir veids, kā novērst PMP; |
| --- | --- |

66.

uzsver, ka ir jāizstrādā ārpusskolas nodarbības, kas pieejamas skolu telpās, jo tas palīdz veidot „pozitīvu” skolu vides tēlu; atzīst, ka skolēnu motivēšana apmeklēt skolu ir veids, kā novērst PMP;

| 67. | atzīst jauniešu organizāciju lomu PMP novēršanā, piedāvājot neformālās izglītības iespējas, kas ļauj jauniešiem iegūt svarīgas iemaņas, atbildības sajūtu un celt pašapziņu; |
| --- | --- |

67.

atzīst jauniešu organizāciju lomu PMP novēršanā, piedāvājot neformālās izglītības iespējas, kas ļauj jauniešiem iegūt svarīgas iemaņas, atbildības sajūtu un celt pašapziņu;

| 68. | atzīst, ka visās ES dalībvalstīs ir reti novērojams, ka pilnīgi visi skolēni ir sasnieguši atbilstošu lasītprasmes un rēķinātprasmes līmeni, un tas veicina PMP; uzsver, ka dalībvalstīm ir steidzami jānosprauž mērķi, lai nodrošinātu, ka ikviens skolēns, kas pabeidz pamatskolu, prot lasīt, rakstīt un rēķināt savam vecumam atbilstošā līmenī; turklāt uzskata, ka dalībvalstīm ir jānostiprina lasītprasmes un rēķinātprasmes shēmas, lai skolēni, kuri nav ieguvuši šīs pamatprasmes formālās izglītības laikā, varētu pēc iespējas ātrāk atgūt nokavēto; |
| --- | --- |

68.

atzīst, ka visās ES dalībvalstīs ir reti novērojams, ka pilnīgi visi skolēni ir sasnieguši atbilstošu lasītprasmes un rēķinātprasmes līmeni, un tas veicina PMP; uzsver, ka dalībvalstīm ir steidzami jānosprauž mērķi, lai nodrošinātu, ka ikviens skolēns, kas pabeidz pamatskolu, prot lasīt, rakstīt un rēķināt savam vecumam atbilstošā līmenī; turklāt uzskata, ka dalībvalstīm ir jānostiprina lasītprasmes un rēķinātprasmes shēmas, lai skolēni, kuri nav ieguvuši šīs pamatprasmes formālās izglītības laikā, varētu pēc iespējas ātrāk atgūt nokavēto;

„Otrās iespējas” risinājumi

| 69. | aicina dalībvalstis izstrādāt līdzekļus, ar kuriem jauniešus, kas priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, var reintegrēt skolu sistēmā, izmantojot piemērotas programmas, piemēram, „otrās iespējas” skolas ar piemērotu mācību vidi, kas ļauj jauniešiem atgūt ticību saviem spēkiem un spējai mācīties; |
| --- | --- |

69.

aicina dalībvalstis izstrādāt līdzekļus, ar kuriem jauniešus, kas priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, var reintegrēt skolu sistēmā, izmantojot piemērotas programmas, piemēram, „otrās iespējas” skolas ar piemērotu mācību vidi, kas ļauj jauniešiem atgūt ticību saviem spēkiem un spējai mācīties;

| 70. | norāda — lai nodrošinātu, ka šie reintegrācijas pasākumi sasniedz iedzīvotājus, kuriem tie visvairāk nepieciešami, ir jāievieš atbilstošas sistēmas, ar kurām tiktu apzināti un uzraudzīti attiecīgie skolēni, veicināta informētība un novērtēti rezultāti; |
| --- | --- |

70.

norāda — lai nodrošinātu, ka šie reintegrācijas pasākumi sasniedz iedzīvotājus, kuriem tie visvairāk nepieciešami, ir jāievieš atbilstošas sistēmas, ar kurām tiktu apzināti un uzraudzīti attiecīgie skolēni, veicināta informētība un novērtēti rezultāti;

| 71. | uzsver, ka vislabākos reintegrācijas rādītājus var sasniegt ar programmām, kurās tiek ņemtas vērā mācības priekšlaicīgi pārtraukušo personu individuālās vajadzības; aicina izglītības iestādes, izstrādājot šiem cilvēkiem paredzētās programmas, ņemt vērā to vajadzības un tiesības; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka vislabākos reintegrācijas rādītājus var sasniegt ar programmām, kurās tiek ņemtas vērā mācības priekšlaicīgi pārtraukušo personu individuālās vajadzības; aicina izglītības iestādes, izstrādājot šiem cilvēkiem paredzētās programmas, ņemt vērā to vajadzības un tiesības;

| 72. | uzsver nepieciešamību organizēt pasākumus vietējā līmenī, lai mudinātu cilvēkus atgriezties skolā, un radīt pozitīvu vidi cilvēkiem, kuri priekšlaicīgi pārtraukuši mācības un plāno atgriezties skolā; |
| --- | --- |

72.

uzsver nepieciešamību organizēt pasākumus vietējā līmenī, lai mudinātu cilvēkus atgriezties skolā, un radīt pozitīvu vidi cilvēkiem, kuri priekšlaicīgi pārtraukuši mācības un plāno atgriezties skolā;

| 73. | norāda, ka dalībvalstīs ļoti reti tiek veikta dažādo reintegrācijas pasākumu novērtēšana; tāpēc aicina dalībvalstis uzraudzīt un novērtēt savas reintegrācijas programmas un noteikt mērķus uzlabojumiem; |
| --- | --- |

73.

norāda, ka dalībvalstīs ļoti reti tiek veikta dažādo reintegrācijas pasākumu novērtēšana; tāpēc aicina dalībvalstis uzraudzīt un novērtēt savas reintegrācijas programmas un noteikt mērķus uzlabojumiem;

| 74. | uzsver nepieciešamību analizēt gadījumus, kad skolēni paliek uz otru gadu, un to ietekmi uz PMP, īpaši uzsverot, cik svarīgas skolēniem ir individuālas programmas; |
| --- | --- |

74.

uzsver nepieciešamību analizēt gadījumus, kad skolēni paliek uz otru gadu, un to ietekmi uz PMP, īpaši uzsverot, cik svarīgas skolēniem ir individuālas programmas;

| 75. | mudina dalībvalstis palielināt „otrās iespējas” iestāžu skaitu, uzlabojot to mācību programmu saturu un materiālo un tehnisko nodrošinājumu, kā arī palielinot pieejamo mācībspēku kapacitāti, ņemot vērā to, ka šīs skolas kalpo par būtisku instrumentu to personu reintegrācijai, kuras izkritušas no formālās izglītības sistēmas; |
| --- | --- |

75.

mudina dalībvalstis palielināt „otrās iespējas” iestāžu skaitu, uzlabojot to mācību programmu saturu un materiālo un tehnisko nodrošinājumu, kā arī palielinot pieejamo mācībspēku kapacitāti, ņemot vērā to, ka šīs skolas kalpo par būtisku instrumentu to personu reintegrācijai, kuras izkritušas no formālās izglītības sistēmas;

Izglītības sistēma un nodarbinātība

| 76. | norāda, ka šī rādītāja samazināšana līdz 10 %, tādējādi izpildot stratēģijas „ES 2020” pamatmērķi, ietekmētu jauniešu bezdarba samazināšanos un palielinātu nodarbinātības līmeni, jo pašreiz 52 % mācības pārtraukušo jauniešu ir bezdarbnieki, bet saskaņā ar akadēmiskām aplēsēm to darba vietu skaits, kas piemērotas darbaspēkam ar zemu kvalifikāciju vai nekvalificētam darbaspēkam, turpmākajos gados vēl vairāk samazināsies; norāda, ka, samazinot PMP jauniešu skaitu tikai par 1 %, iespējams iegūt 500 000 kvalificētu potenciālo darba ņēmēju; |
| --- | --- |

76.

norāda, ka šī rādītāja samazināšana līdz 10 %, tādējādi izpildot stratēģijas „ES 2020” pamatmērķi, ietekmētu jauniešu bezdarba samazināšanos un palielinātu nodarbinātības līmeni, jo pašreiz 52 % mācības pārtraukušo jauniešu ir bezdarbnieki, bet saskaņā ar akadēmiskām aplēsēm to darba vietu skaits, kas piemērotas darbaspēkam ar zemu kvalifikāciju vai nekvalificētam darbaspēkam, turpmākajos gados vēl vairāk samazināsies; norāda, ka, samazinot PMP jauniešu skaitu tikai par 1 %, iespējams iegūt 500 000 kvalificētu potenciālo darba ņēmēju;

| 77. | uzskata, ka PMP ir neizmantotas iespējas jauniešiem un sociālā un ekonomiskā potenciāla zaudējums Eiropas Savienībai kopumā; uzsver, ka pašreizējo demogrāfisko pārmaiņu apstākļos Eiropas valstis nevar atļauties tik lielā mērā izšķērdēt talantus un uzsver, ka šī problēma jāaplūko, paturot prātā to, ka darba tirgum un ES konkurētspējai vajadzīgāki būs cilvēki ar augstāko izglītību; norāda, ka tādēļ izglītoto cilvēku skaita palielināšana palīdzēs panākt pārmaiņas, jo augstāks prasmju līmenis palīdzēs sasniegt „gudras izaugsmes” mērķi, bet bezdarba un nabadzības riska galvenā faktora novēršana pavērs iespējas sasniegt „integrējošas izaugsmes” mērķi; |
| --- | --- |

77.

uzskata, ka PMP ir neizmantotas iespējas jauniešiem un sociālā un ekonomiskā potenciāla zaudējums Eiropas Savienībai kopumā; uzsver, ka pašreizējo demogrāfisko pārmaiņu apstākļos Eiropas valstis nevar atļauties tik lielā mērā izšķērdēt talantus un uzsver, ka šī problēma jāaplūko, paturot prātā to, ka darba tirgum un ES konkurētspējai vajadzīgāki būs cilvēki ar augstāko izglītību; norāda, ka tādēļ izglītoto cilvēku skaita palielināšana palīdzēs panākt pārmaiņas, jo augstāks prasmju līmenis palīdzēs sasniegt „gudras izaugsmes” mērķi, bet bezdarba un nabadzības riska galvenā faktora novēršana pavērs iespējas sasniegt „integrējošas izaugsmes” mērķi;

| 78. | uzsver saikni starp PMP un jauniešu bezdarbu; norāda, ka 2009. gadā ES vairāk nekā puse jauniešu, kas bija priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, bija bez darba un ka PMP var izraisīt pārmērīgu atkarību no nestabiliem darbiem, kā arī saasināt strukturālā bezdarba problēmu plašākā sabiedrībā; |
| --- | --- |

78.

uzsver saikni starp PMP un jauniešu bezdarbu; norāda, ka 2009. gadā ES vairāk nekā puse jauniešu, kas bija priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, bija bez darba un ka PMP var izraisīt pārmērīgu atkarību no nestabiliem darbiem, kā arī saasināt strukturālā bezdarba problēmu plašākā sabiedrībā;

| 79. | norāda, ka, visticamāk, jaunieši, kas priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, kūtrāk iesaistīsies uzņēmējdarbības sociālajā un ekonomiskajā vidē, un tam būs negatīva ietekme uz ekonomiku un sabiedrību; |
| --- | --- |

79.

norāda, ka, visticamāk, jaunieši, kas priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, kūtrāk iesaistīsies uzņēmējdarbības sociālajā un ekonomiskajā vidē, un tam būs negatīva ietekme uz ekonomiku un sabiedrību;

| 80. | uzsver PMP apkarošanas nozīmi, jo īpaši ņemot vērā demogrāfiskās tendences ES; |
| --- | --- |

80.

uzsver PMP apkarošanas nozīmi, jo īpaši ņemot vērā demogrāfiskās tendences ES;

| 81. | norāda, ka PMP ilgtermiņa ekonomiskās un sociālās sekas ir ievērojams nabadzības risks un ka PMP novēršana ir veids, kā novērst jauniešu sociālo atstumtību; tādēļ uzskata, ka mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skolēnu skaita mazināšana ir būtisks pasākums, lai panāktu Eiropas un dalībvalstu stratēģijās izvirzīto mērķi novērst nabadzības risku vismaz 20 miljoniem cilvēku, un mudina dalībvalstis nesamazināt obligātās izglītības vecumu; |
| --- | --- |

81.

norāda, ka PMP ilgtermiņa ekonomiskās un sociālās sekas ir ievērojams nabadzības risks un ka PMP novēršana ir veids, kā novērst jauniešu sociālo atstumtību; tādēļ uzskata, ka mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skolēnu skaita mazināšana ir būtisks pasākums, lai panāktu Eiropas un dalībvalstu stratēģijās izvirzīto mērķi novērst nabadzības risku vismaz 20 miljoniem cilvēku, un mudina dalībvalstis nesamazināt obligātās izglītības vecumu;

| 82. | aicina darba devējus, ja vien iespējams, mudināt strādājošos jauniešus, kuri nav pabeiguši vidējās izglītības ieguvi, pabeigt vidējo izglītību, ieviešot iekšējās sistēmas, kas ļauj darbiniekiem apvienot darbu ar mācībām; šajā saistībā atgādina par nepieciešamību atbalstīt personu, kas mācās, dalību Leondardo da Vinci programmā; |
| --- | --- |

82.

aicina darba devējus, ja vien iespējams, mudināt strādājošos jauniešus, kuri nav pabeiguši vidējās izglītības ieguvi, pabeigt vidējo izglītību, ieviešot iekšējās sistēmas, kas ļauj darbiniekiem apvienot darbu ar mācībām; šajā saistībā atgādina par nepieciešamību atbalstīt personu, kas mācās, dalību Leondardo da Vinci programmā;

| 83. | tādēļ aicina dalībvalstis pēc iespējas drīzāk izstrādāt politiku, kuras mērķis būtu tādu jaunu darba vietu izveide, kam nepieciešamas jaunas prasmes; |
| --- | --- |

83.

tādēļ aicina dalībvalstis pēc iespējas drīzāk izstrādāt politiku, kuras mērķis būtu tādu jaunu darba vietu izveide, kam nepieciešamas jaunas prasmes;

| 84. | uzsver nepieciešamību izglītības sistēmas pielāgot darba tirgus prasībām; norāda, ka, ņemot vērā to, ka nākotnē cilvēki tikai retos gadījumos visu savu darba mūžu varēs pavadīt vienā nozarē, skolēniem ir jāapgūst plašs prasmju spektrs, tostarp radošums, radoša domāšana, vispārējās prasmes un spēja ātri un elastīgi piemēroties mainīgiem apstākļiem un prasībām; |
| --- | --- |

84.

uzsver nepieciešamību izglītības sistēmas pielāgot darba tirgus prasībām; norāda, ka, ņemot vērā to, ka nākotnē cilvēki tikai retos gadījumos visu savu darba mūžu varēs pavadīt vienā nozarē, skolēniem ir jāapgūst plašs prasmju spektrs, tostarp radošums, radoša domāšana, vispārējās prasmes un spēja ātri un elastīgi piemēroties mainīgiem apstākļiem un prasībām;

| 85. | mudina dalībvalstis ar Komisijas palīdzību efektīvi rīkoties, lai apzinātu personas, kuras nestrādā un nemācās (NETT), un lai risinātu šo problēmu; |
| --- | --- |

85.

mudina dalībvalstis ar Komisijas palīdzību efektīvi rīkoties, lai apzinātu personas, kuras nestrādā un nemācās (NETT), un lai risinātu šo problēmu;

| 86. | iesaka paplašināt iespējas stažēties uzņēmumos, vienlaikus turpinot mācības skolā; |
| --- | --- |

86.

iesaka paplašināt iespējas stažēties uzņēmumos, vienlaikus turpinot mācības skolā;

| 87. | uzsver, ka dalībvalstīm jāturpina uzlabot savas izglītības un apmācības sistēmas, lai tās labāk pielāgotu skolēnu individuālajām un darba tirgus vajadzībām, tostarp risinot problēmas, kas saistītas ar pamatprasmēm (lasītprasme un rēķinātprasme), un sekmējot profesionālo izglītību un apmācību un veicot pasākumus, kas paredzēti, lai atvieglotu pāreju no izglītības sistēmas uz darba tirgu; |
| --- | --- |

87.

uzsver, ka dalībvalstīm jāturpina uzlabot savas izglītības un apmācības sistēmas, lai tās labāk pielāgotu skolēnu individuālajām un darba tirgus vajadzībām, tostarp risinot problēmas, kas saistītas ar pamatprasmēm (lasītprasme un rēķinātprasme), un sekmējot profesionālo izglītību un apmācību un veicot pasākumus, kas paredzēti, lai atvieglotu pāreju no izglītības sistēmas uz darba tirgu;

| 88. | norāda, ka zēni biežāk priekšlaicīgi pārtrauc mācības un ka pastāv risks radīt veselu šķiru jaunu vīriešu bezdarbnieku ar zemu izglītības līmeni vai bez izglītības, kuru iespējas iekļauties darba tirgū un sabiedrībā kopumā ir vājas; mudina dalībvalstis īpašu uzmanību veltīt zēniem, kuriem ir grūti pielāgoties skolas videi, un nesamazināt obligāto izglītības vecumu; |
| --- | --- |

88.

norāda, ka zēni biežāk priekšlaicīgi pārtrauc mācības un ka pastāv risks radīt veselu šķiru jaunu vīriešu bezdarbnieku ar zemu izglītības līmeni vai bez izglītības, kuru iespējas iekļauties darba tirgū un sabiedrībā kopumā ir vājas; mudina dalībvalstis īpašu uzmanību veltīt zēniem, kuriem ir grūti pielāgoties skolas videi, un nesamazināt obligāto izglītības vecumu;

| 89. | ņemot vērā to, ka īslaicīga un nestabila nodarbinātība ir plašāk izplatīta to personu vidū, kurām ir zems izglītības līmenis, aicina Komisiju nodrošināt, ka pasākumi, kas paredzēti, lai ļautu mācības priekšlaicīgi pārtraukušajām personām atgriezties darba tirgū, ir cieši saistīti ar papildu apmācību programmām šo cilvēku nākotnes nodarbinātības izredžu palielināšanai; |
| --- | --- |

89.

ņemot vērā to, ka īslaicīga un nestabila nodarbinātība ir plašāk izplatīta to personu vidū, kurām ir zems izglītības līmenis, aicina Komisiju nodrošināt, ka pasākumi, kas paredzēti, lai ļautu mācības priekšlaicīgi pārtraukušajām personām atgriezties darba tirgū, ir cieši saistīti ar papildu apmācību programmām šo cilvēku nākotnes nodarbinātības izredžu palielināšanai;

| 90. | norāda, ka ieguldījumi pārkvalifikācijas programmās un profesionālās apmācības kursu modernizācijā ir būtiski, lai personām, kuras priekšlaicīgi pārtraukušas mācības, palīdzētu iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

90.

norāda, ka ieguldījumi pārkvalifikācijas programmās un profesionālās apmācības kursu modernizācijā ir būtiski, lai personām, kuras priekšlaicīgi pārtraukušas mācības, palīdzētu iekļauties darba tirgū;

| 91. | uzsver nepieciešamību uzlabot prasmes, ko piedāvā apgūt profesionāli tehniskās apmācības programmas, un pielāgot piedāvātās specializācijas darba tirgus prasībām, jo izglītības un nodarbinātības savstarpējā sasaistīšana ir daļa no PMP problēmas risināšanas; |
| --- | --- |

91.

uzsver nepieciešamību uzlabot prasmes, ko piedāvā apgūt profesionāli tehniskās apmācības programmas, un pielāgot piedāvātās specializācijas darba tirgus prasībām, jo izglītības un nodarbinātības savstarpējā sasaistīšana ir daļa no PMP problēmas risināšanas;

| 92. | uzskata — lai apkarotu PMP, izglītības politika ir jāsasaista ar politiku, kuras mērķis ir veicināt ekonomikas atveseļošanos un tādējādi radīt pastāvīgas darba vietas un novērst priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, īstermiņa un nestabilu nodarbinātību un „smadzeņu aizplūšanas” pieaugumu; |
| --- | --- |

92.

uzskata — lai apkarotu PMP, izglītības politika ir jāsasaista ar politiku, kuras mērķis ir veicināt ekonomikas atveseļošanos un tādējādi radīt pastāvīgas darba vietas un novērst priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, īstermiņa un nestabilu nodarbinātību un „smadzeņu aizplūšanas” pieaugumu;

| 93. | iesaka jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju apgūšanu, kā arī valodu tehnoloģiju apgūšanu sākt jau agrīnā vecumā, jo šie ir īpaši noderīgi saziņas instrumenti, kurus jaunieši spēj ļoti ātri apgūt; |
| --- | --- |

93.

iesaka jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju apgūšanu, kā arī valodu tehnoloģiju apgūšanu sākt jau agrīnā vecumā, jo šie ir īpaši noderīgi saziņas instrumenti, kurus jaunieši spēj ļoti ātri apgūt;

ES politikas virzieni

| 94. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Padomes ieteikumam par politikas virzieniem PMP samazināšanai, kurā ir piedāvāts pamats vispusīgai politikai šajā jomā, PMP iemeslu analīze valsts un vietējā līmenī katrā dalībvalstī, esošo pasākumu efektivitātes novērtējums un novēršanas, intervences un kompensācijas politikas integrācija cīņā pret šo parādību; |
| --- | --- |

94.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Padomes ieteikumam par politikas virzieniem PMP samazināšanai, kurā ir piedāvāts pamats vispusīgai politikai šajā jomā, PMP iemeslu analīze valsts un vietējā līmenī katrā dalībvalstī, esošo pasākumu efektivitātes novērtējums un novēršanas, intervences un kompensācijas politikas integrācija cīņā pret šo parādību;

| 95. | uzskata, ka, ievērojot subsidiaritātes principu, Eiropas visaptverošu stratēģiju satvars PMP apkarošanai varētu kalpot par noderīgām norādēm dalībvalstīm, kā atrast pareizo ceļu esošās politikas uzlabošanai un valsts reformu programmu izstrādei; |
| --- | --- |

95.

uzskata, ka, ievērojot subsidiaritātes principu, Eiropas visaptverošu stratēģiju satvars PMP apkarošanai varētu kalpot par noderīgām norādēm dalībvalstīm, kā atrast pareizo ceļu esošās politikas uzlabošanai un valsts reformu programmu izstrādei;

| 96. | brīdina, ka iespējamie valstu īstenotie valsts finansējuma samazinājumi izglītības nozarei ekonomiskās krīzes un budžeta taupības politikas dēļ radīs negatīvas sekas, jo tādējādi mācības priekšlaicīgi pārtraukušo personu skaits ES vēl vairāk palielināsies; |
| --- | --- |

96.

brīdina, ka iespējamie valstu īstenotie valsts finansējuma samazinājumi izglītības nozarei ekonomiskās krīzes un budžeta taupības politikas dēļ radīs negatīvas sekas, jo tādējādi mācības priekšlaicīgi pārtraukušo personu skaits ES vēl vairāk palielināsies;

| 97. | uzsver, ka lielāku naudas līdzekļu ieguldīšana PMP apkarošanā ilgtermiņā var palīdzēt jauniešiem nekļūt atkarīgiem no sociālās palīdzības; |
| --- | --- |

97.

uzsver, ka lielāku naudas līdzekļu ieguldīšana PMP apkarošanā ilgtermiņā var palīdzēt jauniešiem nekļūt atkarīgiem no sociālās palīdzības;

| 98. | atbalsta to, ka ES 2012. gada budžetā jāietver ierosinātais „Izmēģinājuma projekts jauniešiem”, kura mērķis ir ar pašu jauniešu palīdzību nodrošināt, ka jaunieši un jo īpaši personas, kas priekšlaicīgi pārtraukušas mācības, tiek integrētas darba tirgū; |
| --- | --- |

98.

atbalsta to, ka ES 2012. gada budžetā jāietver ierosinātais „Izmēģinājuma projekts jauniešiem”, kura mērķis ir ar pašu jauniešu palīdzību nodrošināt, ka jaunieši un jo īpaši personas, kas priekšlaicīgi pārtraukušas mācības, tiek integrētas darba tirgū;

| 99. | atbalsta struktūrfondu, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda mērķtiecīgu, efektīvu un konsekventu izmantošanu jauniešiem paredzētu stratēģiju īstenošanai, īpaši attiecībā uz personām, kas priekšlaicīgi pārtraukušas mācības, lai sekmētu viņu sociālo integrāciju, izmantojot specifiskas programmas katrā dalībvalstī, nodrošinātu iespējas ikvienam iegūt kvalitatīvu izglītību un novērstu PMP un patvaļīgu skolas neapmeklēšanu; |
| --- | --- |

99.

atbalsta struktūrfondu, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda mērķtiecīgu, efektīvu un konsekventu izmantošanu jauniešiem paredzētu stratēģiju īstenošanai, īpaši attiecībā uz personām, kas priekšlaicīgi pārtraukušas mācības, lai sekmētu viņu sociālo integrāciju, izmantojot specifiskas programmas katrā dalībvalstī, nodrošinātu iespējas ikvienam iegūt kvalitatīvu izglītību un novērstu PMP un patvaļīgu skolas neapmeklēšanu;

| 100. | norāda, ka PMP problēma dažādās valstīs un pat reģionos ir atšķirīga, tādēļ universāla risinājuma, kas derētu visiem, nav; |
| --- | --- |

100.

norāda, ka PMP problēma dažādās valstīs un pat reģionos ir atšķirīga, tādēļ universāla risinājuma, kas derētu visiem, nav;

| 101. | atzinīgi vērtē un atbalsta Padomes pausto vēlmi apzināt to bērnu sociālo situāciju, kas priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, apkopojot datus no visām dalībvalstīm; aicina Komisiju atbalstīt šo iniciatīvu; |
| --- | --- |

101.

atzinīgi vērtē un atbalsta Padomes pausto vēlmi apzināt to bērnu sociālo situāciju, kas priekšlaicīgi pārtraukuši mācības, apkopojot datus no visām dalībvalstīm; aicina Komisiju atbalstīt šo iniciatīvu;

| 102. | mudina dalībvalstis, pienācīgi ievērojot datu aizsardzības prasības, padziļināti analizēt PMP problēmu, lai konstatētu tās cēloņus valsts, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

102.

mudina dalībvalstis, pienācīgi ievērojot datu aizsardzības prasības, padziļināti analizēt PMP problēmu, lai konstatētu tās cēloņus valsts, reģionālā un vietējā līmenī;

| 103. | tomēr norāda, ka PMP pamatcēloņu analīzei no dalībvalstīm ir vajadzīgi izsmeļošāki dati, kas būtu konsekventi un saskanīgi; |
| --- | --- |

103.

tomēr norāda, ka PMP pamatcēloņu analīzei no dalībvalstīm ir vajadzīgi izsmeļošāki dati, kas būtu konsekventi un saskanīgi;

| 104. | aicina palielināt finansējumu un pieejamību ES mūžizglītības programmai, kas palielina skolēnu un skolotāju mobilitāti, sekmē intensīvāku paraugprakses apmaiņu un palīdz uzlabot mācīšanas un mācīšanās metodes; ierosina efektīvāk izmantot ES struktūrfondu piedāvāto finansējumu skolu neapmeklēšanas novēršanas pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

104.

aicina palielināt finansējumu un pieejamību ES mūžizglītības programmai, kas palielina skolēnu un skolotāju mobilitāti, sekmē intensīvāku paraugprakses apmaiņu un palīdz uzlabot mācīšanas un mācīšanās metodes; ierosina efektīvāk izmantot ES struktūrfondu piedāvāto finansējumu skolu neapmeklēšanas novēršanas pasākumu īstenošanai;

| 105. | uzsver Eiropas mūžizglītības programmu un to četru apakšprogrammu – Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci un Grundtvig – nozīmi, kā arī programmas Comenius īpašo lomu cīņā pret PMP; |
| --- | --- |

105.

uzsver Eiropas mūžizglītības programmu un to četru apakšprogrammu – Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci un Grundtvig – nozīmi, kā arī programmas Comenius īpašo lomu cīņā pret PMP;

| 106. | aicina Komisiju veicināt Comenius programmas pamanāmību attiecībā uz skolēnu mobilitāti, kas varētu palīdzēt samazināt PMP; |
| --- | --- |

106.

aicina Komisiju veicināt Comenius programmas pamanāmību attiecībā uz skolēnu mobilitāti, kas varētu palīdzēt samazināt PMP;

*

* *

| 107. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

107.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

(2)  OV C 319, 13.12.2008., 20. lpp.

(3)  OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.

(4)  OV C 301, 11.12.2009., 5. lpp.

(5)  OV C 135, 26.5.2010., 2. lpp.

(6)  OV C 250 E, 25.10.2007., 102. lpp.

(7)  OV C 41 E, 19.2.2009., 24. lpp.

(8)  OV C 8 E, 14.1.2010., 12. lpp.

(9)  OV C 161 E, 31.5.2011., 8. lpp.

(10)  OV C 161 E, 31.5.2011., 21. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0092.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0231.

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/19

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisHorvātijas pieteikums dalībai Eiropas Savienībā

P7_TA(2011)0539

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par Horvātijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā (2011/2191(INI))

2013/C 165 E/03

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā līguma projektu par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, protokolu un nobeiguma aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā līguma projektu par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, protokolu un nobeiguma aktu,

| — | ņemot vērā Horvātijas Republikas 2003. gada 21. februārī iesniegto pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Horvātijas Republikas 2003. gada 21. februārī iesniegto pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 20. aprīlī sniegto atzinumu par Horvātijas Republikas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 20. aprīlī sniegto atzinumu par Horvātijas Republikas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 3. oktobra lēmumu sākt pievienošanās sarunas ar Horvātijas Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 3. oktobra lēmumu sākt pievienošanās sarunas ar Horvātijas Republiku,

| — | ņemot vērā regulāros Komisijas ziņojumus par Horvātijas sasniegto virzībā uz pievienošanos, kas aptver laikposmu no 2005. gada līdz 2011. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulāros Komisijas ziņojumus par Horvātijas sasniegto virzībā uz pievienošanos, kas aptver laikposmu no 2005. gada līdz 2011. gadam,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 2. martā publicēto termiņa starpposma ziņojumu par reformām Horvātijā tiesu sistēmas un pamattiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 2. martā publicēto termiņa starpposma ziņojumu par reformām Horvātijā tiesu sistēmas un pamattiesību jomā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19. un 20. jūnijā Salonikos notikušās sanāksmes secinājumus par Rietumbalkānu valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes prezidentūras 2003. gada 19. un 20. jūnijā Salonikos notikušās sanāksmes secinājumus par Rietumbalkānu valstīm,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 23. un 24. jūnija sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 23. un 24. jūnija sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā visas iepriekšējās rezolūcijas un ziņojumus par Horvātijas sasniegto un par paplašināšanās procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visas iepriekšējās rezolūcijas un ziņojumus par Horvātijas sasniegto un par paplašināšanās procesu,

| — | ņemot vērā visus iepriekšējos ES un Horvātijas Apvienotās parlamentārās komitejas ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visus iepriekšējos ES un Horvātijas Apvienotās parlamentārās komitejas ieteikumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Konstitucionālo lietu komitejas (A7-0389/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Konstitucionālo lietu komitejas (A7-0389/2011),

| A. | tā kā divdesmit gados pēc neatkarības pasludināšanas un aptuveni astoņos gados pēc pieteikuma iesniegšanas dalībai ES Horvātija ir sasniegusi vēsturisku pavērsienu tās integrācijas Eiropas Savienībā procesā, veiksmīgi noslēdzot pievienošanās sarunas; tā kā Horvātijas sasniegumi ir pelnījuši nedalītu atzinību; |
| --- | --- |

A.

tā kā divdesmit gados pēc neatkarības pasludināšanas un aptuveni astoņos gados pēc pieteikuma iesniegšanas dalībai ES Horvātija ir sasniegusi vēsturisku pavērsienu tās integrācijas Eiropas Savienībā procesā, veiksmīgi noslēdzot pievienošanās sarunas; tā kā Horvātijas sasniegumi ir pelnījuši nedalītu atzinību;

| B. | tā kā pievienošanās process ir ievērojami veicinājis Horvātijas pārveidošanu par stabilu un nobriedušu demokrātiju, kas balstās uz Eiropas vērtībām; tā kā pievienošanās perspektīva kalpo kā spēcīgs reformu veicinātājs, mobilizējot dažādus politiskās, saimnieciskās, sociālās un kultūras dzīves dalībniekus; tā kā reformas ir jāturpina arī pēc pievienošanās sarunu beigšanas, lai valsts un tās pilsoņi varētu pilnībā gūt labumu no dalības Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā pievienošanās process ir ievērojami veicinājis Horvātijas pārveidošanu par stabilu un nobriedušu demokrātiju, kas balstās uz Eiropas vērtībām; tā kā pievienošanās perspektīva kalpo kā spēcīgs reformu veicinātājs, mobilizējot dažādus politiskās, saimnieciskās, sociālās un kultūras dzīves dalībniekus; tā kā reformas ir jāturpina arī pēc pievienošanās sarunu beigšanas, lai valsts un tās pilsoņi varētu pilnībā gūt labumu no dalības Eiropas Savienībā;

| C. | tā kā Horvātijas dalība padarīs ES stiprāku, bagātinās Eiropas kultūru un mantojumu, kā arī sniegs svarīgu ieguldījumu, sekmējot paplašināšanās procesa uzticamību, un tā kā vienlaikus tas ir labs paraugs, kā ar visu saistību apzinīgu īstenošanu var sasniegt visus iepriekš izvirzītos mērķus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Horvātijas dalība padarīs ES stiprāku, bagātinās Eiropas kultūru un mantojumu, kā arī sniegs svarīgu ieguldījumu, sekmējot paplašināšanās procesa uzticamību, un tā kā vienlaikus tas ir labs paraugs, kā ar visu saistību apzinīgu īstenošanu var sasniegt visus iepriekš izvirzītos mērķus;

| D. | tā kā pievienošanās procesā ir būtiski, ka katras valsts sasniegumus vērtē atsevišķi, ka pievienošanās sarunu ātrumu nosaka sasniegtā atbilstība Kopenhāgenas kritērijiem un ka šo kritēriju izpildes pakāpe nosaka arī pievienošanās galīgo datumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā pievienošanās procesā ir būtiski, ka katras valsts sasniegumus vērtē atsevišķi, ka pievienošanās sarunu ātrumu nosaka sasniegtā atbilstība Kopenhāgenas kritērijiem un ka šo kritēriju izpildes pakāpe nosaka arī pievienošanās galīgo datumu;

| E. | tā kā ir ļoti svarīgi turpināt un pilnībā īstenot reformas, cita starpā tādās jomās kā tiesu sistēma, pamattiesības un korupcijas apkarošana, lai veicinātu tiesiskumu visu Horvātijas pilsoņu interesēs; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir ļoti svarīgi turpināt un pilnībā īstenot reformas, cita starpā tādās jomās kā tiesu sistēma, pamattiesības un korupcijas apkarošana, lai veicinātu tiesiskumu visu Horvātijas pilsoņu interesēs;

| F. | tā kā patiess izlīgums starp dažādām tautām un labu kaimiņattiecību izveidošana būtiski uzlabo patiesu integrācijas procesu Eiropā; tā kā kriminālvajāšana par kara noziegumiem un bēgļu un pārvietoto personu reintegrācija ir samierināšanas procesa būtiski elementi; |
| --- | --- |

F.

tā kā patiess izlīgums starp dažādām tautām un labu kaimiņattiecību izveidošana būtiski uzlabo patiesu integrācijas procesu Eiropā; tā kā kriminālvajāšana par kara noziegumiem un bēgļu un pārvietoto personu reintegrācija ir samierināšanas procesa būtiski elementi;

| G. | tā kā Horvātijas veiksmīgās pievienošanās procesam būs plašākas sekas Eiropā un reģionā un labvēlīga ietekme uz Eiropas integrācijas procesu gan ES, gan Rietumbalkānu reģionā; tā kā iespējamā dalība Eiropas Savienībā ir spēcīgs stimuls citām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm šajā reģionā integrācijai Eiropā un nepieciešamo politisko, ekonomisko un tiesisko reformu veikšanai, kā arī miera, stabilitātes un savstarpēja izlīguma nodrošināšanai, pamatojoties uz labām kaimiņattiecībām; tā kā ES vajadzētu uzsvērt Horvātijas kaimiņvalstu izredzes iestāties Savienībā un pastāvīgi mudināt šīs valstis pildīt savas saistības attiecībā uz veicamajiem pasākumiem, lai tās kļūtu par pilntiesīgām ES dalībvalstīm, |
| --- | --- |

G.

tā kā Horvātijas veiksmīgās pievienošanās procesam būs plašākas sekas Eiropā un reģionā un labvēlīga ietekme uz Eiropas integrācijas procesu gan ES, gan Rietumbalkānu reģionā; tā kā iespējamā dalība Eiropas Savienībā ir spēcīgs stimuls citām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm šajā reģionā integrācijai Eiropā un nepieciešamo politisko, ekonomisko un tiesisko reformu veikšanai, kā arī miera, stabilitātes un savstarpēja izlīguma nodrošināšanai, pamatojoties uz labām kaimiņattiecībām; tā kā ES vajadzētu uzsvērt Horvātijas kaimiņvalstu izredzes iestāties Savienībā un pastāvīgi mudināt šīs valstis pildīt savas saistības attiecībā uz veicamajiem pasākumiem, lai tās kļūtu par pilntiesīgām ES dalībvalstīm,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka pēc gandrīz sešiem gadiem un vairāku gadu sagatavošanās pasākumiem ir noslēgušās pievienošanās sarunas ar Horvātiju, kam sekoja nozīmīgas pārmaiņas valstī sociāli politiskajā, ekonomikas un kultūras jomā; uzsver, ka ir jāsaglabā reformēšanas temps, un uzskata, ka šis process vēl nav galā un tas jāturpina ar neatslābstošu enerģiju un darba sparu arī pēc sarunu beigām un pievienošanās; pauž pārliecību, ka šā procesa pozitīvie rezultāti stiprinās Horvātijas pilsoņu atbalstu dalībai ES un viņu uzticību tai, kā arī mudinās cilvēkus piedalīties ES referendumā un atbalstīt Pievienošanās līgumu; atbalsta Pievienošanās līguma parakstīšanu un aicina ES dalībvalstis laicīgi pabeigt tā ratifikāciju; gaida ierodamies parlamentāros novērotājus no Horvātijas; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka pēc gandrīz sešiem gadiem un vairāku gadu sagatavošanās pasākumiem ir noslēgušās pievienošanās sarunas ar Horvātiju, kam sekoja nozīmīgas pārmaiņas valstī sociāli politiskajā, ekonomikas un kultūras jomā; uzsver, ka ir jāsaglabā reformēšanas temps, un uzskata, ka šis process vēl nav galā un tas jāturpina ar neatslābstošu enerģiju un darba sparu arī pēc sarunu beigām un pievienošanās; pauž pārliecību, ka šā procesa pozitīvie rezultāti stiprinās Horvātijas pilsoņu atbalstu dalībai ES un viņu uzticību tai, kā arī mudinās cilvēkus piedalīties ES referendumā un atbalstīt Pievienošanās līgumu; atbalsta Pievienošanās līguma parakstīšanu un aicina ES dalībvalstis laicīgi pabeigt tā ratifikāciju; gaida ierodamies parlamentāros novērotājus no Horvātijas;

| 2. | norāda, ka Pievienošanās līguma pagaidu noteikumi nosaka izņēmumu attiecībā uz Līgumos noteikto maksimālo deputātu vietu skaitu Eiropas Parlamentā līdz tā 2009.–2014. gada sasaukuma beigām; pauž apņēmību laikus pirms 2014. gada vēlēšanām saskaņā ar LES 14. panta 2. punktu iesniegt priekšlikumu lēmumam, ar ko noteiks Eiropas Parlamenta jauno sastāvu; norāda, ka visi attiecīgie pievienošanās institucionālie aspekti ir jāņem vērā pilnībā; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Pievienošanās līguma pagaidu noteikumi nosaka izņēmumu attiecībā uz Līgumos noteikto maksimālo deputātu vietu skaitu Eiropas Parlamentā līdz tā 2009.–2014. gada sasaukuma beigām; pauž apņēmību laikus pirms 2014. gada vēlēšanām saskaņā ar LES 14. panta 2. punktu iesniegt priekšlikumu lēmumam, ar ko noteiks Eiropas Parlamenta jauno sastāvu; norāda, ka visi attiecīgie pievienošanās institucionālie aspekti ir jāņem vērā pilnībā;

| 3. | norāda, ka, no vienas puses, Horvātijas Republikas Pievienošanās līguma un, no otras puses, Īrijas un Čehijas Republikas pieprasīto protokolu pieņemšanas procedūrām ir atšķirīgs līgumiskais pamats, proti, attiecīgi LES 49. un LES 48. pants, tādēļ tie juridiski nav iekļaujami vienā tiesību aktā; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka, no vienas puses, Horvātijas Republikas Pievienošanās līguma un, no otras puses, Īrijas un Čehijas Republikas pieprasīto protokolu pieņemšanas procedūrām ir atšķirīgs līgumiskais pamats, proti, attiecīgi LES 49. un LES 48. pants, tādēļ tie juridiski nav iekļaujami vienā tiesību aktā;

| 4. | pauž stingru pārliecību, ka pievienošanās sarunu pabeigšana liecina par uzticību ES paplašināšanās procesam; uzsver, ka sasniegtais progress, gatavojoties dalībai ES, norāda uz to, ka pievienošanās izredzes joprojām veicina politiskās un ekonomiskās reformas un integrācija Eiropā darbojas kā valstu izlīguma mehānisms pat aiz ES robežām; |
| --- | --- |

4.

pauž stingru pārliecību, ka pievienošanās sarunu pabeigšana liecina par uzticību ES paplašināšanās procesam; uzsver, ka sasniegtais progress, gatavojoties dalībai ES, norāda uz to, ka pievienošanās izredzes joprojām veicina politiskās un ekonomiskās reformas un integrācija Eiropā darbojas kā valstu izlīguma mehānisms pat aiz ES robežām;

| 5. | sagaida, ka Komisija objektīvi uzraudzīs turpmāko gatavošanos dalībai ES un palīdzēs Horvātijas iestādēm pildīt to saistības un pienākumus, ko tās uzņēmušās sarunu gaitā; atzinīgi vērtē Pievienošanās līgumā ietverto atsauci uz pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu uzraudzības procesā un aicina Komisiju pilnībā izmantot šo klauzulu un pastāvīgi apspriesties ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem; uzskata, ka pirmspievienošanās uzraudzības mehānisms ļaus sniegt papildu atbalstu Horvātijai, tai turpinot jau iesāktās reformas; aicina Komisiju nodrošināt, lai atbalsts, ko piešķir no pirmspievienošanās instrumenta līdzekļiem, arī turpmāk būtu pēc iespējas atbilstošāks un efektīvāks; |
| --- | --- |

5.

sagaida, ka Komisija objektīvi uzraudzīs turpmāko gatavošanos dalībai ES un palīdzēs Horvātijas iestādēm pildīt to saistības un pienākumus, ko tās uzņēmušās sarunu gaitā; atzinīgi vērtē Pievienošanās līgumā ietverto atsauci uz pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu uzraudzības procesā un aicina Komisiju pilnībā izmantot šo klauzulu un pastāvīgi apspriesties ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem; uzskata, ka pirmspievienošanās uzraudzības mehānisms ļaus sniegt papildu atbalstu Horvātijai, tai turpinot jau iesāktās reformas; aicina Komisiju nodrošināt, lai atbalsts, ko piešķir no pirmspievienošanās instrumenta līdzekļiem, arī turpmāk būtu pēc iespējas atbilstošāks un efektīvāks;

| 6. | uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš saistībām tiesu sistēmas, iekšlietu un pamattiesību, tostarp plašsaziņas līdzekļu brīvības aizsardzības jomā, tostarp aizsargājot plašsaziņas līdzekļu brīvību kā vienu no izšķirošiem demokrātijas instrumentiem, kā arī turpinot īstenot tiesu sistēmas reformu un uzlabot tās efektivitāti, objektīvi izmeklējot kara noziegumus, apkarojot korupciju, aizsargājot nepilngadīgos, nodrošinot robežu pārvaldību un policijas iestāžu sadarbību, apkarojot organizēto noziedzību, veicinot tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās, kā arī saistībām konkurences politikas jomā, lai pienācīgi un efektīvi pārstrukturētu kuģu būves un tērauda nozari; uzskata, ka ir svarīgi, lai pirms pievienošanās Horvātija būtu guvusi sasniegumus šajās jomās; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš saistībām tiesu sistēmas, iekšlietu un pamattiesību, tostarp plašsaziņas līdzekļu brīvības aizsardzības jomā, tostarp aizsargājot plašsaziņas līdzekļu brīvību kā vienu no izšķirošiem demokrātijas instrumentiem, kā arī turpinot īstenot tiesu sistēmas reformu un uzlabot tās efektivitāti, objektīvi izmeklējot kara noziegumus, apkarojot korupciju, aizsargājot nepilngadīgos, nodrošinot robežu pārvaldību un policijas iestāžu sadarbību, apkarojot organizēto noziedzību, veicinot tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās, kā arī saistībām konkurences politikas jomā, lai pienācīgi un efektīvi pārstrukturētu kuģu būves un tērauda nozari; uzskata, ka ir svarīgi, lai pirms pievienošanās Horvātija būtu guvusi sasniegumus šajās jomās;

| 7. | sekos līdzi uzraudzības procesam, un aicina Komisiju regulāri ziņot par to, cik lielā mērā Horvātijas varas iestādes pilda Pievienošanās līgumā ietvertās saistības, lai būtu iespējams pilnībā uzņemties dalībvalsts saistības pēc pievienošanās 2013. gada 1. jūlijā; aicina Horvātijas iestādes pārredzami un iekļaujoši īstenot saistības, iesaistot Horvātijas Parlamentu un pilsonisko sabiedrību, un regulāri novērtēt ar reformām gūtos panākumus; saglabā tiesības sniegt ieteikumus Komisijai un Horvātijas iestādēm visā uzraudzības procesa laikā; |
| --- | --- |

7.

sekos līdzi uzraudzības procesam, un aicina Komisiju regulāri ziņot par to, cik lielā mērā Horvātijas varas iestādes pilda Pievienošanās līgumā ietvertās saistības, lai būtu iespējams pilnībā uzņemties dalībvalsts saistības pēc pievienošanās 2013. gada 1. jūlijā; aicina Horvātijas iestādes pārredzami un iekļaujoši īstenot saistības, iesaistot Horvātijas Parlamentu un pilsonisko sabiedrību, un regulāri novērtēt ar reformām gūtos panākumus; saglabā tiesības sniegt ieteikumus Komisijai un Horvātijas iestādēm visā uzraudzības procesa laikā;

| 8. | apzinoties, ka ir gūti pienācīgi panākumi tiesu sistēmas reformas jomā, mudina Horvātiju turpināt tiesu iestāžu reformēšanu atbilstīgi Komisijas ieteikumiem, jo efektīva, neatkarīga un objektīva tiesu sistēma ir svarīga ekonomikas attīstībai un stiprina iedzīvotāju uzticību tiesiskumam; aicina Horvātiju risināt vēl atlikušās problēmas šajā jomā, it īpaši attiecībā uz tiesu iestāžu efektivitātes uzlabošanu un noteikumu par tiesu iestāžu neatkarību, objektivitāti un atbildību īstenošanu, kā arī tiesnešu iecelšanā un paaugstināšanā piemērot objektīvus un uz nopelniem balstītus kritērijus; |
| --- | --- |

8.

apzinoties, ka ir gūti pienācīgi panākumi tiesu sistēmas reformas jomā, mudina Horvātiju turpināt tiesu iestāžu reformēšanu atbilstīgi Komisijas ieteikumiem, jo efektīva, neatkarīga un objektīva tiesu sistēma ir svarīga ekonomikas attīstībai un stiprina iedzīvotāju uzticību tiesiskumam; aicina Horvātiju risināt vēl atlikušās problēmas šajā jomā, it īpaši attiecībā uz tiesu iestāžu efektivitātes uzlabošanu un noteikumu par tiesu iestāžu neatkarību, objektivitāti un atbildību īstenošanu, kā arī tiesnešu iecelšanā un paaugstināšanā piemērot objektīvus un uz nopelniem balstītus kritērijus;

| 9. | atzinīgi vērtējot Horvātijas apņēmību apkarot korupciju, uzskata, ka tiesiskums ir viena no galvenajām prioritātēm, lai turpinātu apkarot korupciju, jo īpaši ja tā ir augsta līmeņa korupcija tiesu iestādēs, tiesībaizsardzības iestādēs, valsts pārvaldē un valsts uzņēmumos, pret kuru it visur jāvēršas apņēmīgi, stingri īstenojot tiesību aktus un gūstot sekmes kriminālvajāšanas jomā; norāda uz nepieciešamību vēl vairāk stiprināt valsts pārvaldes un policijas pārredzamību un integritāti; uzskata, ka ir būtiski efektīvi īstenot publiskā iepirkuma tiesību aktus, lai nodrošinātu pārredzamību valsts sektorā nolūkā sniegt pilsoņiem piekļuvi informācijai par valsts izdevumiem un palielināt partiju finansēšanas pārredzamību; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtējot Horvātijas apņēmību apkarot korupciju, uzskata, ka tiesiskums ir viena no galvenajām prioritātēm, lai turpinātu apkarot korupciju, jo īpaši ja tā ir augsta līmeņa korupcija tiesu iestādēs, tiesībaizsardzības iestādēs, valsts pārvaldē un valsts uzņēmumos, pret kuru it visur jāvēršas apņēmīgi, stingri īstenojot tiesību aktus un gūstot sekmes kriminālvajāšanas jomā; norāda uz nepieciešamību vēl vairāk stiprināt valsts pārvaldes un policijas pārredzamību un integritāti; uzskata, ka ir būtiski efektīvi īstenot publiskā iepirkuma tiesību aktus, lai nodrošinātu pārredzamību valsts sektorā nolūkā sniegt pilsoņiem piekļuvi informācijai par valsts izdevumiem un palielināt partiju finansēšanas pārredzamību;

| 10. | aicina Horvātijas varas iestādes kā priekšnoteikumu tiesiskuma veidošanai un nostiprināšanai vēl vairāk uzlabot pretkorupcijas struktūru administratīvo veiktspēju, tostarp ņemot vērā ES paraugpraksi, un veicināt politiskās, valsts sektora un tiesu iestāžu atbildības kultūru; uzsver, ka ir nepieciešami turpmāki pūliņi, lai efektīvi uzlabotu rādītājus organizētās noziedzības un korupcijas lietu risināšanā, un jāpastiprina tiesību akti, kas aizliedz uzņēmumiem, kuriem ir saikne ar kriminālām organizācijām, piedalīties publiskajā iepirkumā; uzskata, ka ir būtiski turpināt tiesībaizsardzības aģentūru reformēšanu, lai tās kļūtu iedarbīgas, efektīvas un depolitizētas un ievērotu pilsoņu tiesības un brīvības; |
| --- | --- |

10.

aicina Horvātijas varas iestādes kā priekšnoteikumu tiesiskuma veidošanai un nostiprināšanai vēl vairāk uzlabot pretkorupcijas struktūru administratīvo veiktspēju, tostarp ņemot vērā ES paraugpraksi, un veicināt politiskās, valsts sektora un tiesu iestāžu atbildības kultūru; uzsver, ka ir nepieciešami turpmāki pūliņi, lai efektīvi uzlabotu rādītājus organizētās noziedzības un korupcijas lietu risināšanā, un jāpastiprina tiesību akti, kas aizliedz uzņēmumiem, kuriem ir saikne ar kriminālām organizācijām, piedalīties publiskajā iepirkumā; uzskata, ka ir būtiski turpināt tiesībaizsardzības aģentūru reformēšanu, lai tās kļūtu iedarbīgas, efektīvas un depolitizētas un ievērotu pilsoņu tiesības un brīvības;

| 11. | mudina Horvātiju pastiprināt centienus kara noziegumu izmeklēšanā un īstenot jauno stratēģiju cīņai ar nesodāmību, kas ir būtiski, lai nodrošinātu tiesiskumu un sasniegtu ilgstošu izlīgumu reģionā, un nopietni izskatīt nesodāmības gadījumus, kad upuri bijuši etniskie serbi vai arī ja iespējamie vainīgie bijuši Horvātijas drošības spēku dalībnieki; aicina Horvātijas valdību kā nozīmīgu soli cīņā pret nesodāmību piešķirt pietiekamus finanšu līdzekļus un sniegt pilnīgu atbalstu Horvātijas tiesu iestādēm, lai paātrinātu kara noziegumu izmeklēšanu; turklāt mudina Horvātijas iestādes turpināt aktīvi sadarboties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) un ievērot visus atlikušos ICTY prokuratūras ieteikumus; aicina Horvātiju un Serbiju pilnībā sadarboties tieslietu jomā, jo īpaši attiecībā uz kara noziegumu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

11.

mudina Horvātiju pastiprināt centienus kara noziegumu izmeklēšanā un īstenot jauno stratēģiju cīņai ar nesodāmību, kas ir būtiski, lai nodrošinātu tiesiskumu un sasniegtu ilgstošu izlīgumu reģionā, un nopietni izskatīt nesodāmības gadījumus, kad upuri bijuši etniskie serbi vai arī ja iespējamie vainīgie bijuši Horvātijas drošības spēku dalībnieki; aicina Horvātijas valdību kā nozīmīgu soli cīņā pret nesodāmību piešķirt pietiekamus finanšu līdzekļus un sniegt pilnīgu atbalstu Horvātijas tiesu iestādēm, lai paātrinātu kara noziegumu izmeklēšanu; turklāt mudina Horvātijas iestādes turpināt aktīvi sadarboties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) un ievērot visus atlikušos ICTY prokuratūras ieteikumus; aicina Horvātiju un Serbiju pilnībā sadarboties tieslietu jomā, jo īpaši attiecībā uz kara noziegumu izmeklēšanu;

| 12. | aicina valdību pielikt pūles, lai efektīvi veicinātu bēgļu un pārvietoto personu atgriešanos, īpašu uzmanību veltot etnisko serbu situācijai saistībā ar atgriešanos, un uzlabot viņu dzīves un darba apstākļus; aicina Horvātijas iestādes turpināt sociālās jomas un ekonomikas atveseļošanas programmas neaizsargātām grupām, jo īpaši bēgļiem, un meklēt efektīvus un ilgtspējīgus veidus, kā īstenot pasākumus mājokļu un nodarbinātības jomā saskaņoti ar citām sociālās jomas un nodarbinātības programmām; sagaida, ka visas reģiona valstis īstenos atvērtas bēgļu atgriešanās programmas; |
| --- | --- |

12.

aicina valdību pielikt pūles, lai efektīvi veicinātu bēgļu un pārvietoto personu atgriešanos, īpašu uzmanību veltot etnisko serbu situācijai saistībā ar atgriešanos, un uzlabot viņu dzīves un darba apstākļus; aicina Horvātijas iestādes turpināt sociālās jomas un ekonomikas atveseļošanas programmas neaizsargātām grupām, jo īpaši bēgļiem, un meklēt efektīvus un ilgtspējīgus veidus, kā īstenot pasākumus mājokļu un nodarbinātības jomā saskaņoti ar citām sociālās jomas un nodarbinātības programmām; sagaida, ka visas reģiona valstis īstenos atvērtas bēgļu atgriešanās programmas;

| 13. | atzinīgi vērtē sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā gūtos panākumus; tomēr pauž bažas, ka sievietes joprojām ir pārāk maz pārstāvētas ekonomikas un politikas jomas lēmumu pieņemšanas struktūrās; aicina Horvātijas varas iestādes ātri pabeigt Dzimumu līdztiesības akta īstenošanu, aktīvāk veicināt sieviešu līdzdalību politikā, stiprināt sieviešu stāvokli darba tirgū un ieviest vienlīdzīgas darba samaksas principu; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jomā gūtos panākumus; tomēr pauž bažas, ka sievietes joprojām ir pārāk maz pārstāvētas ekonomikas un politikas jomas lēmumu pieņemšanas struktūrās; aicina Horvātijas varas iestādes ātri pabeigt Dzimumu līdztiesības akta īstenošanu, aktīvāk veicināt sieviešu līdzdalību politikā, stiprināt sieviešu stāvokli darba tirgū un ieviest vienlīdzīgas darba samaksas principu;

| 14. | atbalsta centienus veicināt valstī iecietības gaisotni; mudina Horvātijas varas iestādes turpināt centienus cīņā pret visu veidu diskrimināciju un piemērot pret diskrimināciju vērstus tiesību aktus, kā arī apņēmīgi vērsties pret naida motivētiem noziegumiem, naida izpausmēm izteikumos, rasistiskiem draudiem un neiecietību pret etniskajām un LGBT minoritātēm; turklāt aicina Horvātiju turpināt rīkoties iecietības garā un veikt atbilstīgus pasākumus to personu aizsardzībai, kuras joprojām var saskarties ar draudiem vai iebiedēšanu; |
| --- | --- |

14.

atbalsta centienus veicināt valstī iecietības gaisotni; mudina Horvātijas varas iestādes turpināt centienus cīņā pret visu veidu diskrimināciju un piemērot pret diskrimināciju vērstus tiesību aktus, kā arī apņēmīgi vērsties pret naida motivētiem noziegumiem, naida izpausmēm izteikumos, rasistiskiem draudiem un neiecietību pret etniskajām un LGBT minoritātēm; turklāt aicina Horvātiju turpināt rīkoties iecietības garā un veikt atbilstīgus pasākumus to personu aizsardzībai, kuras joprojām var saskarties ar draudiem vai iebiedēšanu;

| 15. | pauž dziļas bažas par vardarbību pret LGBT praida dalībniekiem Splitā 2011. gada 11. jūnijā un Horvātijas varas iestāžu nespēju viņus aizsargāt; mudina Horvātijas varas iestādes pilnībā izmeklēt un nodot kriminālvajāšanai personas, kas vainojamas noziedzīgos nodarījumos, un izstrādāt stratēģijas, lai novērstu līdzīgus gadījumus nākotnē; aicina Horvātijas varas iestādes ātri pieņemt un īstenot rīcības plānu homofobijas izskaušanai; |
| --- | --- |

15.

pauž dziļas bažas par vardarbību pret LGBT praida dalībniekiem Splitā 2011. gada 11. jūnijā un Horvātijas varas iestāžu nespēju viņus aizsargāt; mudina Horvātijas varas iestādes pilnībā izmeklēt un nodot kriminālvajāšanai personas, kas vainojamas noziedzīgos nodarījumos, un izstrādāt stratēģijas, lai novērstu līdzīgus gadījumus nākotnē; aicina Horvātijas varas iestādes ātri pieņemt un īstenot rīcības plānu homofobijas izskaušanai;

| 16. | aicina Horvātijas iestādes turpināt apkarot cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

16.

aicina Horvātijas iestādes turpināt apkarot cilvēku tirdzniecību;

| 17. | mudina Horvātiju vēl vairāk stiprināt darba un arodbiedrību tiesības, stiprināt sociālo dialogu lēmumu pieņemšanas procesā un politikas izstrādē un veicināt sociālo partneru spēju veidošanu, tostarp turpmāk nostiprinot Ekonomikas un sociālo lietu padomi; |
| --- | --- |

17.

mudina Horvātiju vēl vairāk stiprināt darba un arodbiedrību tiesības, stiprināt sociālo dialogu lēmumu pieņemšanas procesā un politikas izstrādē un veicināt sociālo partneru spēju veidošanu, tostarp turpmāk nostiprinot Ekonomikas un sociālo lietu padomi;

| 18. | atzīst, ka Horvātijas tiesību aktos ir nodrošināta vārda brīvība un ka tā kopumā tiek ievērota; mudina Horvātijas varas iestādes veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu neatkarību un profesionālismu; aicina Horvātijas iestādes arī turpmāk demonstrēt savu apņemšanos, nodrošinot, lai plašsaziņas līdzekļu darbā nenotiktu politiska iejaukšanās un lai tiktu garantēta regulatīvo iestāžu neatkarība; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka Horvātijas tiesību aktos ir nodrošināta vārda brīvība un ka tā kopumā tiek ievērota; mudina Horvātijas varas iestādes veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu plašsaziņas līdzekļu neatkarību un profesionālismu; aicina Horvātijas iestādes arī turpmāk demonstrēt savu apņemšanos, nodrošinot, lai plašsaziņas līdzekļu darbā nenotiktu politiska iejaukšanās un lai tiktu garantēta regulatīvo iestāžu neatkarība;

| 19. | ņemot vērā pašreizējās ekonomikas problēmas, aicina Horvātiju turpināt ekonomikas strukturālās reformas, veicināt nodarbinātību, atdzīvinot darba tirgu, un veikt fiskālo konsolidāciju, lai sekmētu konkurētspēju, mudinot Horvātiju panākt ES dalībvalstis un gūt maksimālu labumu no pievienošanās ES; uzskata, ka ir būtiski ekonomikas atveseļošanu papildināt ar vides modernizāciju, tostarp uzlabojot enegoefektivitāti, pastiprinot atjaunojamās enerģijas avotu izmantošanas politiku un saskaņojot teritoriālās attīstības un enerģētikas politiku; mudina valdību kopumā uzlabot uzņēmējdarbības vidi, īpaši pievērst uzmanību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un pielikt turpmākas pūles, lai veiktu reformas Horvātijas sociālajā sistēmā nolūkā saglabāt valsts finanšu ilgtspējību; aicina Horvātijas iestādes padarīt teritoriālās attīstības procesu pārredzamāku un pilnībā ievērot sabiedrības intereses un vides standartus; |
| --- | --- |

19.

ņemot vērā pašreizējās ekonomikas problēmas, aicina Horvātiju turpināt ekonomikas strukturālās reformas, veicināt nodarbinātību, atdzīvinot darba tirgu, un veikt fiskālo konsolidāciju, lai sekmētu konkurētspēju, mudinot Horvātiju panākt ES dalībvalstis un gūt maksimālu labumu no pievienošanās ES; uzskata, ka ir būtiski ekonomikas atveseļošanu papildināt ar vides modernizāciju, tostarp uzlabojot enegoefektivitāti, pastiprinot atjaunojamās enerģijas avotu izmantošanas politiku un saskaņojot teritoriālās attīstības un enerģētikas politiku; mudina valdību kopumā uzlabot uzņēmējdarbības vidi, īpaši pievērst uzmanību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un pielikt turpmākas pūles, lai veiktu reformas Horvātijas sociālajā sistēmā nolūkā saglabāt valsts finanšu ilgtspējību; aicina Horvātijas iestādes padarīt teritoriālās attīstības procesu pārredzamāku un pilnībā ievērot sabiedrības intereses un vides standartus;

| 20. | aicina dalībvalstis piemērot lēmumus par pagaidu noteikumiem attiecībā uz Horvātijas darba ņēmēju piekļuvi to darba tirgiem, balstoties uz informāciju, kuras pamatā ir fakti, un tikai tad, ja valstu darba tirgos ir nopietni traucējumi; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis piemērot lēmumus par pagaidu noteikumiem attiecībā uz Horvātijas darba ņēmēju piekļuvi to darba tirgiem, balstoties uz informāciju, kuras pamatā ir fakti, un tikai tad, ja valstu darba tirgos ir nopietni traucējumi;

| 21. | aicina dalībvalstis, kuras vēlas piemērot pārejas periodus, ar ko ierobežo brīvu piekļuvi to darba tirgiem, informēt Komisiju par darba ņēmēju skaitu, kas paredzams to teritorijā; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis, kuras vēlas piemērot pārejas periodus, ar ko ierobežo brīvu piekļuvi to darba tirgiem, informēt Komisiju par darba ņēmēju skaitu, kas paredzams to teritorijā;

| 22. | norāda, ka paplašināšanās finansiālā ietekme pilnībā jāapspriež gaidāmajās sarunās par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam un lēmumos, kas skar ES pašu resursu sistēmu; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka paplašināšanās finansiālā ietekme pilnībā jāapspriež gaidāmajās sarunās par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam un lēmumos, kas skar ES pašu resursu sistēmu;

| 23. | aicina visas iesaistītās puses cik vien iespējams iesaistīt Horvātiju kā pievienošanās valsti visās viedokļu apmaiņās un sarunās par DFS 2014.–2020.gadam; uzskata, ka Horvātijas novērotājiem Eiropas Parlamentā un Reģionu komitejā, kā arī pārstāvjiem Padomē vajadzētu izmantot iespēju veicināt savu Savienības redzējumu un piedalīties ES budžeta veidošanā un prioritāšu noteikšanā laikposmam līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

23.

aicina visas iesaistītās puses cik vien iespējams iesaistīt Horvātiju kā pievienošanās valsti visās viedokļu apmaiņās un sarunās par DFS 2014.–2020.gadam; uzskata, ka Horvātijas novērotājiem Eiropas Parlamentā un Reģionu komitejā, kā arī pārstāvjiem Padomē vajadzētu izmantot iespēju veicināt savu Savienības redzējumu un piedalīties ES budžeta veidošanā un prioritāšu noteikšanā laikposmam līdz 2020. gadam;

| 24. | norāda uz ES nostāju par finanšu un budžeta noteikumiem, kuri noteikti konferencē par Horvātijas pievienošanos, ņemot vērā to, ka pievienošanās datums ir 2013. gada 1. jūlijs; norāda, ka nepieciešamais finansējums, lai segtu Horvātijas pievienošanos, spriežot pēc budžeta pozīcijām un apakšpozīcijām pēdējā finanšu gada pēdējā pusgadā, būtiski palielinātu ES budžeta izdevumus; norāda, ka pirmspievienošanās palīdzības instrumentā rezervētais piešķīrums Horvātijai tiks samazināts salīdzinājumā ar apjomu, kurš 2013. gadam bija paredzēts sākotnēji, un tas kaut kādā ziņā kompensēs neto ietekmi uz ES budžetu; |
| --- | --- |

24.

norāda uz ES nostāju par finanšu un budžeta noteikumiem, kuri noteikti konferencē par Horvātijas pievienošanos, ņemot vērā to, ka pievienošanās datums ir 2013. gada 1. jūlijs; norāda, ka nepieciešamais finansējums, lai segtu Horvātijas pievienošanos, spriežot pēc budžeta pozīcijām un apakšpozīcijām pēdējā finanšu gada pēdējā pusgadā, būtiski palielinātu ES budžeta izdevumus; norāda, ka pirmspievienošanās palīdzības instrumentā rezervētais piešķīrums Horvātijai tiks samazināts salīdzinājumā ar apjomu, kurš 2013. gadam bija paredzēts sākotnēji, un tas kaut kādā ziņā kompensēs neto ietekmi uz ES budžetu;

| 25. | norāda uz Pastāvīgo pārstāvju komitejas nostāju, ka izdevumu vispārējo līmeni 2013. finanšu gadam nevajadzētu mainīt, bet tomēr atgādina, ka, iesniedzot, apspriežot un 2006. gadā pieņemot pašreizējo DFS, netika ņemta vērā iespējamā Horvātijas pievienošanās šīs DFS laikā; |
| --- | --- |

25.

norāda uz Pastāvīgo pārstāvju komitejas nostāju, ka izdevumu vispārējo līmeni 2013. finanšu gadam nevajadzētu mainīt, bet tomēr atgādina, ka, iesniedzot, apspriežot un 2006. gadā pieņemot pašreizējo DFS, netika ņemta vērā iespējamā Horvātijas pievienošanās šīs DFS laikā;

| 26. | tādēļ mudina Komisiju atbilstīgi 2012. gada sākumā pēc Pievienošanās līguma parakstīšanas 2011. gada decembrī un kā paredzēts Iestāžu nolīguma 29. punktā, ierosināt DFS pārskatīšanu attiecībā uz 2013. gadu, lai novērstu Horvātijas pievienošanās finansēšanu ar pārdales starpniecību; |
| --- | --- |

26.

tādēļ mudina Komisiju atbilstīgi 2012. gada sākumā pēc Pievienošanās līguma parakstīšanas 2011. gada decembrī un kā paredzēts Iestāžu nolīguma 29. punktā, ierosināt DFS pārskatīšanu attiecībā uz 2013. gadu, lai novērstu Horvātijas pievienošanās finansēšanu ar pārdales starpniecību;

| 27. | ņemot vērā, ka joprojām nav novērsti trūkumi attiecīgo Horvātijas iestāžu administratīvajā veiktspējā, mudina Horvātijas varas iestādes vēl vairāk uzlabot pārvaldes struktūras un institucionālās spējas, kas vajadzīgas ES tiesību kopuma pienācīgai īstenošanai, lai ļautu valstij pēc pievienošanās gūt maksimālu labumu no dalības ES; |
| --- | --- |

27.

ņemot vērā, ka joprojām nav novērsti trūkumi attiecīgo Horvātijas iestāžu administratīvajā veiktspējā, mudina Horvātijas varas iestādes vēl vairāk uzlabot pārvaldes struktūras un institucionālās spējas, kas vajadzīgas ES tiesību kopuma pienācīgai īstenošanai, lai ļautu valstij pēc pievienošanās gūt maksimālu labumu no dalības ES;

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka Horvātijas valdība 2011. gada jūlijā pieņēma deklarāciju par Eiropas vērtību veicināšanu Dienvidaustrumeiropā; aicina Horvātiju savā reģionā arī turpmāk atbalstīt ES paplašināšanu un aizstāvēt tādas Eiropas vērtības kā miers, labklājība, brīvība, tiesiskums, demokrātija un sociālā tirgus ekonomika; mudina Horvātiju arī turpmāk stiprināt labas kaimiņattiecības, spēcīgi un proaktīvi visos līmeņos sekmēt reģionālo sadarbību un neatkāpties no apņemšanās panākt savstarpēju izlīgumu konkrētos, praktiskos pasākumos, no kuriem ekonomisko, sociālo un humāno labumu gūs visi reģiona iedzīvotāji; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē to, ka Horvātijas valdība 2011. gada jūlijā pieņēma deklarāciju par Eiropas vērtību veicināšanu Dienvidaustrumeiropā; aicina Horvātiju savā reģionā arī turpmāk atbalstīt ES paplašināšanu un aizstāvēt tādas Eiropas vērtības kā miers, labklājība, brīvība, tiesiskums, demokrātija un sociālā tirgus ekonomika; mudina Horvātiju arī turpmāk stiprināt labas kaimiņattiecības, spēcīgi un proaktīvi visos līmeņos sekmēt reģionālo sadarbību un neatkāpties no apņemšanās panākt savstarpēju izlīgumu konkrētos, praktiskos pasākumos, no kuriem ekonomisko, sociālo un humāno labumu gūs visi reģiona iedzīvotāji;

| 29. | aicina vairāk izmantot MVU infrastruktūras attīstības un uzņēmējdarbības vides atbalsta finanšu instrumentus, kas ir daļa no daudziem saņēmējiem paredzētajām programmām visā Rietumbalkānu teritorijā; norāda, ka reģionālā sadarbība ir vissvarīgākā Horvātijas kaimiņvalstu ekonomiskajai attīstībai un veiksmīgai sadarbībai ar tām; |
| --- | --- |

29.

aicina vairāk izmantot MVU infrastruktūras attīstības un uzņēmējdarbības vides atbalsta finanšu instrumentus, kas ir daļa no daudziem saņēmējiem paredzētajām programmām visā Rietumbalkānu teritorijā; norāda, ka reģionālā sadarbība ir vissvarīgākā Horvātijas kaimiņvalstu ekonomiskajai attīstībai un veiksmīgai sadarbībai ar tām;

| 30. | prasa panākt progresu, risinot vēl neatrisinātus divpusējus jautājumus ar dažām kaimiņvalstīm, jo īpaši ar Serbiju lielākoties saistībā ar robežas demarkāciju, pazudušām personām, īpašuma atgūšanu un bēgļiem, un pauž stingru pārliecību, ka neatrisināti divpusēji jautājumi nedrīkst apturēt Rietumbalkānu kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pievienošanos ES, taču tie kopumā būtu jāatrisina pirms pievienošanās, un tādēļ atzinīgi vērtē Horvātijas Parlamenta 2011. gada 21. oktobra deklarāciju šajā sakarībā; |
| --- | --- |

30.

prasa panākt progresu, risinot vēl neatrisinātus divpusējus jautājumus ar dažām kaimiņvalstīm, jo īpaši ar Serbiju lielākoties saistībā ar robežas demarkāciju, pazudušām personām, īpašuma atgūšanu un bēgļiem, un pauž stingru pārliecību, ka neatrisināti divpusēji jautājumi nedrīkst apturēt Rietumbalkānu kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu pievienošanos ES, taču tie kopumā būtu jāatrisina pirms pievienošanās, un tādēļ atzinīgi vērtē Horvātijas Parlamenta 2011. gada 21. oktobra deklarāciju šajā sakarībā;

| 31. | paturot prātā, ka pievienošanās panākumi lielā mērā ir atkarīgi no iedzīvotāju atbalsta un apņēmības, mudina Horvātijas varas iestādes un pilsonisko sabiedrību ar Komisijas palīdzību sarīkot plašu un objektīvu informācijas kampaņu par pienākumiem, sekām un priekšrocībām, kas izriet no pievienošanās ES, lai Horvātijas tauta pilnībā apzinātos savu izvēli tautas nobalsošanas laikā un uzskatītu šo Eiropas projektu arī par savu projektu; |
| --- | --- |

31.

paturot prātā, ka pievienošanās panākumi lielā mērā ir atkarīgi no iedzīvotāju atbalsta un apņēmības, mudina Horvātijas varas iestādes un pilsonisko sabiedrību ar Komisijas palīdzību sarīkot plašu un objektīvu informācijas kampaņu par pienākumiem, sekām un priekšrocībām, kas izriet no pievienošanās ES, lai Horvātijas tauta pilnībā apzinātos savu izvēli tautas nobalsošanas laikā un uzskatītu šo Eiropas projektu arī par savu projektu;

| 32. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Horvātijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

32.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Horvātijas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/24

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisEiropas pusgads ekonomikas politikas koordinēšanai

P7_TA(2011)0542

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par Eiropas pusgadu ekonomikas politikas koordinēšanai (2011/2071(INI))

2013/C 165 E/04

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 121., 126. un 148. pantu, kā arī 12. protokolu un attiecīgos 15. un 16. protokola noteikumus par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 121., 126. un 148. pantu, kā arī 12. protokolu un attiecīgos 15. un 16. protokola noteikumus par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru,

| — | ņemot vērā Eiropas Statistikas prakses kodeksu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Statistikas prakses kodeksu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku,

| — | ņemot vērā LESD 152. pantu un 153. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 152. pantu un 153. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā LESD 9. pantu (horizontālā sociālā klauzula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 9. pantu (horizontālā sociālā klauzula),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. maija paziņojumu „Pastiprināta ekonomikas politikas koordinēšana” (COM(2010)0250) un 2010. gada 30. jūnija paziņojumu „Ekonomikas politikas koordinēšanas uzlabošana stabilitātei, izaugsmei un nodarbinātībai — instrumenti labākai ES ekonomikas pārvaldībai” (COM(2010)0367), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. maija paziņojumu „Pastiprināta ekonomikas politikas koordinēšana” (COM(2010)0250) un 2010. gada 30. jūnija paziņojumu „Ekonomikas politikas koordinēšanas uzlabošana stabilitātei, izaugsmei un nodarbinātībai — instrumenti labākai ES ekonomikas pārvaldībai” (COM(2010)0367),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020: Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020: Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes 2011. gada 15. februāra un 2010. gada 7. septembra sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu padomes 2011. gada 15. februāra un 2010. gada 7. septembra sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā 2011. gada 23. un 24. marta Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 23. un 24. marta Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Budžeta komitejas, Vides komitejas, Sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0384/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Budžeta komitejas, Vides komitejas, Sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0384/2011),

| A. | tā kā krīze, makrofinansiālās nelīdzsvarotības palielināšanās un atšķirīgi konkurētspējas līmeņi kopš eiro ieviešanas, kā arī finanšu sistēmas darbība nepārprotami liecina par to, ka Savienībai it jānovērš makroekonomiska nelīdzsvarotība vajadzības gadījumā ar simetrisku pieeju, kas būtu vērsta uz pārmērīgu budžeta deficītu, kā arī uz pārmērīgu pārpalikumu novēršanu, tai arī ir ciešāk jākoordinē ekonomikas un fiskālā politika un jāuzlabo budžeta uzraudzība; |
| --- | --- |

A.

tā kā krīze, makrofinansiālās nelīdzsvarotības palielināšanās un atšķirīgi konkurētspējas līmeņi kopš eiro ieviešanas, kā arī finanšu sistēmas darbība nepārprotami liecina par to, ka Savienībai it jānovērš makroekonomiska nelīdzsvarotība vajadzības gadījumā ar simetrisku pieeju, kas būtu vērsta uz pārmērīgu budžeta deficītu, kā arī uz pārmērīgu pārpalikumu novēršanu, tai arī ir ciešāk jākoordinē ekonomikas un fiskālā politika un jāuzlabo budžeta uzraudzība;

| B. | tā kā uzlabotajam ekonomikas pārvaldības regulējumam būtu jābalstās uz dažādām savstarpēji saistītām politikas jomām attiecībā uz ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību, kam jābūt saskaņotām, jo īpaši uz Savienības stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai (stratēģija „Eiropa 2020”), īpašu uzmanību veltot iekšējā tirgus attīstībai un stiprināšanai, starptautisko tirdzniecības attiecību un konkurētspējas veicināšanai, efektīvam regulējumam pārmērīga budžeta deficīta novēršanai un koriģēšanai (Stabilitātes un izaugsmes pakts), stabilai makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas un koriģēšanas sistēmai, minimālajām valsts budžeta sistēmu prasībām, pastiprinātai finanšu tirgus regulēšanai un uzraudzībai, kā arī makrouzraudzībai ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas palīdzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā uzlabotajam ekonomikas pārvaldības regulējumam būtu jābalstās uz dažādām savstarpēji saistītām politikas jomām attiecībā uz ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību, kam jābūt saskaņotām, jo īpaši uz Savienības stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai (stratēģija „Eiropa 2020”), īpašu uzmanību veltot iekšējā tirgus attīstībai un stiprināšanai, starptautisko tirdzniecības attiecību un konkurētspējas veicināšanai, efektīvam regulējumam pārmērīga budžeta deficīta novēršanai un koriģēšanai (Stabilitātes un izaugsmes pakts), stabilai makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas un koriģēšanas sistēmai, minimālajām valsts budžeta sistēmu prasībām, pastiprinātai finanšu tirgus regulēšanai un uzraudzībai, kā arī makrouzraudzībai ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas palīdzību;

| C. | tā kā pirmajā Ekonomikas un monetārās savienības pastāvēšanas gadu desmitā gūtā pieredze un pieļautās kļūdas norāda uz nepieciešamību uzlabot Eiropas ekonomikas pārvaldību, kam būtu jābalstās uz lielāku valstu atbildību par kopīgi pieņemto regulējumu un politikas pieeju, kā arī stingru sistēmu valstu ekonomikas politikas kontrolei Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

C.

tā kā pirmajā Ekonomikas un monetārās savienības pastāvēšanas gadu desmitā gūtā pieredze un pieļautās kļūdas norāda uz nepieciešamību uzlabot Eiropas ekonomikas pārvaldību, kam būtu jābalstās uz lielāku valstu atbildību par kopīgi pieņemto regulējumu un politikas pieeju, kā arī stingru sistēmu valstu ekonomikas politikas kontrolei Eiropas līmenī;

| D. | tā kā pieredze rāda, ka pārmērīgs parāds un deficīts dažās dalībvalstīs var nopietni negatīvi ietekmēt citas dalībvalstis un visu eiro zonu kopumā; |
| --- | --- |

D.

tā kā pieredze rāda, ka pārmērīgs parāds un deficīts dažās dalībvalstīs var nopietni negatīvi ietekmēt citas dalībvalstis un visu eiro zonu kopumā;

| E. | tā kā iedzīvotāji ievēl dalībvalstu parlamentus brīvās vēlēšanās un tādējādi tie ir piešķirto tiesību un pilsoņu deleģēto tiesību pārstāvji un garantētāji; tā kā Eiropas pusgada ieviešanā vajadzētu pilnībā ievērot dalībvalstu parlamentu prerogatīvas; |
| --- | --- |

E.

tā kā iedzīvotāji ievēl dalībvalstu parlamentus brīvās vēlēšanās un tādējādi tie ir piešķirto tiesību un pilsoņu deleģēto tiesību pārstāvji un garantētāji; tā kā Eiropas pusgada ieviešanā vajadzētu pilnībā ievērot dalībvalstu parlamentu prerogatīvas;

| F. | tā kā parlamentu piekrišanas sniegšana attiecībā uz valstu budžetiem ir viens no demokrātijas stūrakmeņiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā parlamentu piekrišanas sniegšana attiecībā uz valstu budžetiem ir viens no demokrātijas stūrakmeņiem;

| G. | tā kā dalībvalstu parlamenti pašlaik savas likumdevēja funkcijas dala ar ES iestādēm un bieži vien tiem ir ierobežota kontrole pār savu valdību rīcību attiecībā uz politisko darbību Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

G.

tā kā dalībvalstu parlamenti pašlaik savas likumdevēja funkcijas dala ar ES iestādēm un bieži vien tiem ir ierobežota kontrole pār savu valdību rīcību attiecībā uz politisko darbību Eiropas līmenī;

| H. | tā kā vairums Savienības pilsoņu nav pietiekami informēti par mainītajiem un sarežģītajiem likumdošanas procesiem Eiropas Savienībā; tā kā pārredzamības trūkums nostājas veidošanas un likumdošanas procesā, jo īpaši Eiropadomē un ES Padomē, mazina pilsoņu uzticēšanos Eiropas integrācijai un Eiropas Savienības demokrātijai, kā arī apgrūtina aktīvu un konstruktīvu pilsoņu īstenotu kontroli; |
| --- | --- |

H.

tā kā vairums Savienības pilsoņu nav pietiekami informēti par mainītajiem un sarežģītajiem likumdošanas procesiem Eiropas Savienībā; tā kā pārredzamības trūkums nostājas veidošanas un likumdošanas procesā, jo īpaši Eiropadomē un ES Padomē, mazina pilsoņu uzticēšanos Eiropas integrācijai un Eiropas Savienības demokrātijai, kā arī apgrūtina aktīvu un konstruktīvu pilsoņu īstenotu kontroli;

| I. | tā kā sabiedrības protesti pret taupības pasākumiem dažādās ES dalībvalstīs pauž pieaugošo neapmierinātību ar Eiropas integrācijas demokrātisko kvalitāti; tā kā ticamība demokrātiskai Eiropas integrācijai ir ļoti cietusi līdzšinējo eiro krīzes pārvarēšanas pasākumu veida dēļ; |
| --- | --- |

I.

tā kā sabiedrības protesti pret taupības pasākumiem dažādās ES dalībvalstīs pauž pieaugošo neapmierinātību ar Eiropas integrācijas demokrātisko kvalitāti; tā kā ticamība demokrātiskai Eiropas integrācijai ir ļoti cietusi līdzšinējo eiro krīzes pārvarēšanas pasākumu veida dēļ;

| J. | tā kā dalībvalstu ekonomikas politikas efektivitāte, kas panākta, pastiprinot tās koordinēšanu, balstās uz šīs politikas demokrātisko leģitimitāti un pārskatabildību, iesaistoties valstu parlamentiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā dalībvalstu ekonomikas politikas efektivitāte, kas panākta, pastiprinot tās koordinēšanu, balstās uz šīs politikas demokrātisko leģitimitāti un pārskatabildību, iesaistoties valstu parlamentiem;

| K. | tā kā ir nepieciešamība nodrošināt lielāku mijiedarbību starp nodarbinātību, sociālo un ekonomisko politiku Eiropas pusgada kontekstā un tā kā tas jāpaveic tādā veidā, lai no tā labumu gūtu visas paaudzes un tiktu veicināta visu iesaistīto pušu demokrātiska pārskatatbildība, līdzdalība un leģitimitāte, tā kā ir svarīgi nodrošināt pilnvērtīgu Eiropas Parlamenta līdzdalību; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir nepieciešamība nodrošināt lielāku mijiedarbību starp nodarbinātību, sociālo un ekonomisko politiku Eiropas pusgada kontekstā un tā kā tas jāpaveic tādā veidā, lai no tā labumu gūtu visas paaudzes un tiktu veicināta visu iesaistīto pušu demokrātiska pārskatatbildība, līdzdalība un leģitimitāte, tā kā ir svarīgi nodrošināt pilnvērtīgu Eiropas Parlamenta līdzdalību;

| L. | tā kā 2011. gada 24. martā dalībvalstis, kas piedalās paktā „Eiro plus”, vienojās par „izlēmīgu rīcību ES līmenī, lai veicinātu izaugsmi, stiprinot vienoto tirgu, mazinot vispārējā regulējuma slogu un veicinot tirdzniecību ar trešām valstīm”; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2011. gada 24. martā dalībvalstis, kas piedalās paktā „Eiro plus”, vienojās par „izlēmīgu rīcību ES līmenī, lai veicinātu izaugsmi, stiprinot vienoto tirgu, mazinot vispārējā regulējuma slogu un veicinot tirdzniecību ar trešām valstīm”;

| M. | tā kā Eiropas pusgads ir institucionāls process, ko vada ES iestādes, ar pastiprinātu dalībvalstu koordināciju, kura mērķis ir ES stratēģijas īstenošana, jo īpaši tās makroekonomiskajā nozīmē; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas pusgads ir institucionāls process, ko vada ES iestādes, ar pastiprinātu dalībvalstu koordināciju, kura mērķis ir ES stratēģijas īstenošana, jo īpaši tās makroekonomiskajā nozīmē;

| N. | tā kā par ES budžetu saskaņā ar līgumiem kopīgi vienojas Eiropas Parlaments un Padome un valstu budžeta procedūras nosaka katras dalībvalsts konstitucionālā sistēma; tomēr tā kā stingrāka budžeta koordinācija nepārkāpj subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

N.

tā kā par ES budžetu saskaņā ar līgumiem kopīgi vienojas Eiropas Parlaments un Padome un valstu budžeta procedūras nosaka katras dalībvalsts konstitucionālā sistēma; tomēr tā kā stingrāka budžeta koordinācija nepārkāpj subsidiaritātes principu;

| O. | tā kā saistībā ar kopējā tirgus lielajiem panākumiem Eiropas ekonomiku savienošanā ir vajadzīga arī budžeta koordinēšanas sistēma, ar kuras palīdzību varētu izmantot būtiskas sinerģijas iespējas; |
| --- | --- |

O.

tā kā saistībā ar kopējā tirgus lielajiem panākumiem Eiropas ekonomiku savienošanā ir vajadzīga arī budžeta koordinēšanas sistēma, ar kuras palīdzību varētu izmantot būtiskas sinerģijas iespējas;

| P. | tā kā pastāvīgas Eiropadomes prezidentūras izveide, kā to nosaka Lisabonas līgums, ir mainījusi Eiropas Savienības iestāžu līdzsvaru; |
| --- | --- |

P.

tā kā pastāvīgas Eiropadomes prezidentūras izveide, kā to nosaka Lisabonas līgums, ir mainījusi Eiropas Savienības iestāžu līdzsvaru;

| Q. | tā kā strikti starpvaldību līmeņa koordinēšanas sistēma nebūs pietiekama LESD 121. panta prasību izpildei, jo tajā teikts, ka dalībvalstis ekonomikas politiku uzskata par vispārsvarīgu jautājumu, tādēļ ar šādu sistēmu nebūtu iespējams nodrošināt nepieciešamo Savienības darbību jomās, uz kurām attiecas Kopienas metode; |
| --- | --- |

Q.

tā kā strikti starpvaldību līmeņa koordinēšanas sistēma nebūs pietiekama LESD 121. panta prasību izpildei, jo tajā teikts, ka dalībvalstis ekonomikas politiku uzskata par vispārsvarīgu jautājumu, tādēļ ar šādu sistēmu nebūtu iespējams nodrošināt nepieciešamo Savienības darbību jomās, uz kurām attiecas Kopienas metode;

| R. | tā kā ar Eiropas pusgada ieviešanu vajadzētu panākt lielāku un labi definētu Eiropas un dalībvalstu iesaistīšanos un tā rezultātā mainīs šo iestāžu darbs; |
| --- | --- |

R.

tā kā ar Eiropas pusgada ieviešanu vajadzētu panākt lielāku un labi definētu Eiropas un dalībvalstu iesaistīšanos un tā rezultātā mainīs šo iestāžu darbs;

| S. | tā Eiropas Parlamentam ir koplēmuma pilnvaras budžeta procedūrā; |
| --- | --- |

S.

tā Eiropas Parlamentam ir koplēmuma pilnvaras budžeta procedūrā;

| T. | tā kā Eiropas nodarbinātības stratēģija un Nodarbinātības pamatnostādnes, kas balstītas uz LESD 148. pantu, nodrošina politiskās pamatnostādnes nodarbinātības un darba tirgus pasākumu īstenošanai, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus; |
| --- | --- |

T.

tā kā Eiropas nodarbinātības stratēģija un Nodarbinātības pamatnostādnes, kas balstītas uz LESD 148. pantu, nodrošina politiskās pamatnostādnes nodarbinātības un darba tirgus pasākumu īstenošanai, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus;

| U. | tā kā Eiropas Parlaments veica daļēji koplēmuma procedūras ieguldījumu 2010. gada integrēto nodarbinātības pamatnostādņu pieņemšanā; |
| --- | --- |

U.

tā kā Eiropas Parlaments veica daļēji koplēmuma procedūras ieguldījumu 2010. gada integrēto nodarbinātības pamatnostādņu pieņemšanā;

| V. | tā kā bezdarba līmenis Eiropā joprojām ir krietni virs 9 % un tā kā jo īpaši jauniešu bezdarba novēršana vēl joprojām ir viens no galvenajiem uzdevumiem; tā kā tāpēc nodarbinātības, darba tirgus un sociālā politika ir būtiska veicamo reformu sastāvdaļa, kas realizējama makroekonomikas uzraudzībā un stratēģijā „Eiropa 2020” paredzētajā tematiskajā koordinācijā; |
| --- | --- |

V.

tā kā bezdarba līmenis Eiropā joprojām ir krietni virs 9 % un tā kā jo īpaši jauniešu bezdarba novēršana vēl joprojām ir viens no galvenajiem uzdevumiem; tā kā tāpēc nodarbinātības, darba tirgus un sociālā politika ir būtiska veicamo reformu sastāvdaļa, kas realizējama makroekonomikas uzraudzībā un stratēģijā „Eiropa 2020” paredzētajā tematiskajā koordinācijā;

| W. | tā kā stratēģijai „Eiropa 2020” un jaunajai pārvaldības struktūrai, kas noteikta saskaņā ar Eiropas pusgadu, vajadzētu būt tām, kas palīdzētu ES pārvarēt krīzi un novērst tās cēloņus; tā kā Eiropas Savienības sociālās aizsardzības augstais līmenis mazināja krīzes smagāko ietekmi un tā kā krīzei ir tālejošas sekas, un tā rada lielus saimnieciskās darbības zaudējumus, būtisku bezdarba palielinājumu, strauju produktivitātes kritumu un stipri novājina valsts finanses; |
| --- | --- |

W.

tā kā stratēģijai „Eiropa 2020” un jaunajai pārvaldības struktūrai, kas noteikta saskaņā ar Eiropas pusgadu, vajadzētu būt tām, kas palīdzētu ES pārvarēt krīzi un novērst tās cēloņus; tā kā Eiropas Savienības sociālās aizsardzības augstais līmenis mazināja krīzes smagāko ietekmi un tā kā krīzei ir tālejošas sekas, un tā rada lielus saimnieciskās darbības zaudējumus, būtisku bezdarba palielinājumu, strauju produktivitātes kritumu un stipri novājina valsts finanses;

| X. | tā kā Eiropas semestrim ir divi mērķi — pārbaudīt budžeta disciplīnas piemērošanu dalībvalstīs un vienlaikus pārraudzīt „Eiropa 2020” programmas pienācīgu īstenošanu, nodrošinot šim nolūkam nepieciešamos finanšu līdzekļus; |
| --- | --- |

X.

tā kā Eiropas semestrim ir divi mērķi — pārbaudīt budžeta disciplīnas piemērošanu dalībvalstīs un vienlaikus pārraudzīt „Eiropa 2020” programmas pienācīgu īstenošanu, nodrošinot šim nolūkam nepieciešamos finanšu līdzekļus;

| Y. | tā kā Lisabonas stratēģijas neveiksmi būtībā var izskaidrot ar to, ka trūka skaidras pārraudzības procedūras attiecībā uz to, kā visi iesaistītie dalībnieki īstenoja šo stratēģiju, un tā kā tādēļ ir svarīgi mācīties no kļūdām, lai nodrošinātu panākumus „Eiropa 2020” darba kārtībai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Lisabonas stratēģijas neveiksmi būtībā var izskaidrot ar to, ka trūka skaidras pārraudzības procedūras attiecībā uz to, kā visi iesaistītie dalībnieki īstenoja šo stratēģiju, un tā kā tādēļ ir svarīgi mācīties no kļūdām, lai nodrošinātu panākumus „Eiropa 2020” darba kārtībai;

| Z. | tā kā, ņemot vērā dialogā par monetāro politiku gūto pieredzi, Eiropas Parlamentam ir jāpiešķir loma demokrātiskajā pārskatatbildībā par ekonomikas politiku un budžeta uzraudzību; |
| --- | --- |

Z.

tā kā, ņemot vērā dialogā par monetāro politiku gūto pieredzi, Eiropas Parlamentam ir jāpiešķir loma demokrātiskajā pārskatatbildībā par ekonomikas politiku un budžeta uzraudzību;

| AA. | tā kā Padome ir veikusi būtiskus grozījumus konkrētām valstīm paredzētajos ieteikumos, ko ierosinājusi Komisija saistībā ar Eiropas pusgada pirmo gadu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Padome ir veikusi būtiskus grozījumus konkrētām valstīm paredzētajos ieteikumos, ko ierosinājusi Komisija saistībā ar Eiropas pusgada pirmo gadu;

| AB. | tā kā ir stingri jāievēro sociālo partneru neatkarība koplīgumu slēgšanā un valstu algu noteikšanas sistēmas; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ir stingri jāievēro sociālo partneru neatkarība koplīgumu slēgšanā un valstu algu noteikšanas sistēmas;

| AC. | ņemot vērā pieredzi, kas gūta parlamentu sanāksmēs, kuras katru gadu rīko Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja, |
| --- | --- |

AC.

ņemot vērā pieredzi, kas gūta parlamentu sanāksmēs, kuras katru gadu rīko Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja,

Problēmu izklāsts

| 1. | uzskata, ka pašreizējā krīzes posmā nepieciešami spēcīgi un vērienīgi risinājumi; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka pašreizējā krīzes posmā nepieciešami spēcīgi un vērienīgi risinājumi;

| 2. | norāda, ka ir ne tikai pieņemta leģislatīva ekonomikas pārvaldības pakete, 2011. gada 26. oktobra eiro zonas augstākā līmeņa sanāksmē tika pieņemts arī lēmums par pasākumiem šīs paketes grozīšanai; uzskata — ja nākotnē tiks lemts par jebkādām izmaiņām Līgumā, ir pilnībā jāievēro Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punktā noteiktā procedūra, un saskaņā ar šo pantu izveidotā konventa mandātā ir jāatspoguļo tas, ka ES ir jābalstās uz spēcīgu demokrātisko leģitimitāti un solidaritāti; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka ir ne tikai pieņemta leģislatīva ekonomikas pārvaldības pakete, 2011. gada 26. oktobra eiro zonas augstākā līmeņa sanāksmē tika pieņemts arī lēmums par pasākumiem šīs paketes grozīšanai; uzskata — ja nākotnē tiks lemts par jebkādām izmaiņām Līgumā, ir pilnībā jāievēro Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punktā noteiktā procedūra, un saskaņā ar šo pantu izveidotā konventa mandātā ir jāatspoguļo tas, ka ES ir jābalstās uz spēcīgu demokrātisko leģitimitāti un solidaritāti;

| 3. | uzskata, ka līdz turpmākam paziņojumam Eiropas pusgads ir piemērots pamats, lai īstenotu ES stratēģiju un efektīvu ekonomikas pārvaldību, jo īpaši eiro zonas dalībvalstīs, kas saistītas ar kopīgu atbildību, un ka aiz šā formulējuma uz likmes ir process vesela gada garumā ES iestādēm un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka līdz turpmākam paziņojumam Eiropas pusgads ir piemērots pamats, lai īstenotu ES stratēģiju un efektīvu ekonomikas pārvaldību, jo īpaši eiro zonas dalībvalstīs, kas saistītas ar kopīgu atbildību, un ka aiz šā formulējuma uz likmes ir process vesela gada garumā ES iestādēm un dalībvalstīm;

| 4. | uzsver, ka stratēģijas „Eiropa 2020” panākumi ir atkarīgi no Eiropas Savienības centieniem kopumā, kā arī no dalībvalstu, to parlamentu, vietējo un reģionālo iestāžu un sociālo partneru līdzdalības; atgādina, ka saistībā ar stratēģiju „Eiropa 2020” liela nozīme ir spēcīgai, konkurētspējīgai un pienācīgi funkcionējošai sociālajai tirgus ekonomikai, strukturālajām reformām un koplīgumiem, atgādina arī, ka liela nozīme ir patiesa Eiropas sociālā dialoga par makroekonomikas politiku un pasākumiem veicināšanai; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka stratēģijas „Eiropa 2020” panākumi ir atkarīgi no Eiropas Savienības centieniem kopumā, kā arī no dalībvalstu, to parlamentu, vietējo un reģionālo iestāžu un sociālo partneru līdzdalības; atgādina, ka saistībā ar stratēģiju „Eiropa 2020” liela nozīme ir spēcīgai, konkurētspējīgai un pienācīgi funkcionējošai sociālajai tirgus ekonomikai, strukturālajām reformām un koplīgumiem, atgādina arī, ka liela nozīme ir patiesa Eiropas sociālā dialoga par makroekonomikas politiku un pasākumiem veicināšanai;

| 5. | atkārtoti uzsver, ka dalībvalstīm ir jāuzskata sava ekonomikas un fiskālā politika par kopēju interešu jautājumu un ka tādēļ ir jānostiprina Ekonomikas un monetārās savienības ekonomikas pīlārs, izmantojot lielāku saskaņošanu, lai ieviestu un īstenotu fiskālos pasākumus, kā arī efektīvu cīņu pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī esošo neizdevīgo pasākumu pakāpenisku izbeigšanu; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti uzsver, ka dalībvalstīm ir jāuzskata sava ekonomikas un fiskālā politika par kopēju interešu jautājumu un ka tādēļ ir jānostiprina Ekonomikas un monetārās savienības ekonomikas pīlārs, izmantojot lielāku saskaņošanu, lai ieviestu un īstenotu fiskālos pasākumus, kā arī efektīvu cīņu pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī esošo neizdevīgo pasākumu pakāpenisku izbeigšanu;

| 6. | uzskata, ka Eiropas pusgada ieviešanai un uzlabotai ekonomikas un fiskālās politikas koordinēšanai jānodrošina ES dalībvalstīm pietiekamas iespējas un elastīgums īstenot tādu stratēģijai „Eiropa 2020” piemērotu un efektīvu budžeta, ekonomikas un sociālo stratēģiju, kas nodrošinātu sadalījumu un attīstību un sniegtu ES pilsoņiem sabiedriskos pakalpojumus un infrastruktūru atbilstošā līmenī; aicina Komisiju savā gada izaugsmes pētījumā ņemt vērā to, kādus pasākumus dalībvalstis ir veikušas, lai pabeigtu vienotā tirgus izveidi; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka Eiropas pusgada ieviešanai un uzlabotai ekonomikas un fiskālās politikas koordinēšanai jānodrošina ES dalībvalstīm pietiekamas iespējas un elastīgums īstenot tādu stratēģijai „Eiropa 2020” piemērotu un efektīvu budžeta, ekonomikas un sociālo stratēģiju, kas nodrošinātu sadalījumu un attīstību un sniegtu ES pilsoņiem sabiedriskos pakalpojumus un infrastruktūru atbilstošā līmenī; aicina Komisiju savā gada izaugsmes pētījumā ņemt vērā to, kādus pasākumus dalībvalstis ir veikušas, lai pabeigtu vienotā tirgus izveidi;

| 7. | norāda, ka vienotā tirgus attīstīšana un stiprināšana un starptautisko tirdzniecības saišu veicināšana ir būtiski svarīga, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, palielinātu konkurētspēju un novērstu makroekonomisko nelīdzsvarotību, un aicina Eiropas Komisiju savā gada izaugsmes pētījumā ņemt vērā to, kādus pasākumus dalībvalstis ir veikušas, lai pabeigtu vienotā tirgus izveidi; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka vienotā tirgus attīstīšana un stiprināšana un starptautisko tirdzniecības saišu veicināšana ir būtiski svarīga, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, palielinātu konkurētspēju un novērstu makroekonomisko nelīdzsvarotību, un aicina Eiropas Komisiju savā gada izaugsmes pētījumā ņemt vērā to, kādus pasākumus dalībvalstis ir veikušas, lai pabeigtu vienotā tirgus izveidi;

| 8. | uzsver, ka gan dalībvalstu nodarbinātības politikas, gan vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnes ir neatņemamas Eiropas pusgada sastāvdaļas un ir vienlīdz svarīgas gudras, ilgtspējīgas un sociāli iekļaujošas izaugsmes panākšanai; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, ka visi ieteikumi politikas jomā ir saskaņā ar integrētajām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka gan dalībvalstu nodarbinātības politikas, gan vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnes ir neatņemamas Eiropas pusgada sastāvdaļas un ir vienlīdz svarīgas gudras, ilgtspējīgas un sociāli iekļaujošas izaugsmes panākšanai; aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, ka visi ieteikumi politikas jomā ir saskaņā ar integrētajām pamatnostādnēm;

| 9. | pauž nožēlu, ka nav skaidri noteikti un savstarpēji pārklājas dažādi instrumenti un budžeta pozīcijas, kas palīdz sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus ar ES budžeta palīdzību; atgādina, ka Eiropas semestris sniedz labu iespēju veidot lielāku sinerģiju starp ES un dalībvalstu budžetiem; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu, ka nav skaidri noteikti un savstarpēji pārklājas dažādi instrumenti un budžeta pozīcijas, kas palīdz sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus ar ES budžeta palīdzību; atgādina, ka Eiropas semestris sniedz labu iespēju veidot lielāku sinerģiju starp ES un dalībvalstu budžetiem;

| 10. | norāda, ka stratēģijai „Eiropa 2020” vajadzīga stiprāka teritoriālā dimensija; ņemot vērā Eiropas reģionu īpatnības un dažādos attīstības līmeņus, attiecīgi uzskata, ka, tieši iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības un partnerus plānošanā un attiecīgo programmu īstenošanā, visos līmeņos tiek radīta augstāka atbildības sajūta pret stratēģijas mērķiem un var tikt nodrošināta mērķu un rezultātu labāka apzināšanās vietējā līmenī; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka stratēģijai „Eiropa 2020” vajadzīga stiprāka teritoriālā dimensija; ņemot vērā Eiropas reģionu īpatnības un dažādos attīstības līmeņus, attiecīgi uzskata, ka, tieši iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības un partnerus plānošanā un attiecīgo programmu īstenošanā, visos līmeņos tiek radīta augstāka atbildības sajūta pret stratēģijas mērķiem un var tikt nodrošināta mērķu un rezultātu labāka apzināšanās vietējā līmenī;

Komisijas nozīme

Ievads

| 11. | norāda, ka Eiropas pusgads ir izveidots, lai nodrošinātu noturīgu dalībvalstu ekonomikas un fiskālā snieguma konverģenci, panāktu ekonomikas politikas ciešāku saskaņošanu un pārvarētu valstu parādu krīzi; norāda, ka ir izveidots gada izaugsmes pētījums (GIP), kas ir sākotnējais cikla pamatdokuments; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka Eiropas pusgads ir izveidots, lai nodrošinātu noturīgu dalībvalstu ekonomikas un fiskālā snieguma konverģenci, panāktu ekonomikas politikas ciešāku saskaņošanu un pārvarētu valstu parādu krīzi; norāda, ka ir izveidots gada izaugsmes pētījums (GIP), kas ir sākotnējais cikla pamatdokuments;

| 12. | atgādina, ka Eiropas pusgads nedrīkst skart LESD noteiktās Eiropas Parlamenta pilnvaras; prasa Komisijai izstrādāt priekšlikumus par šo dažādo instrumentu ierobežošanu, politikas jomu savstarpējās ietekmes radīšanu un saderību; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka Eiropas pusgads nedrīkst skart LESD noteiktās Eiropas Parlamenta pilnvaras; prasa Komisijai izstrādāt priekšlikumus par šo dažādo instrumentu ierobežošanu, politikas jomu savstarpējās ietekmes radīšanu un saderību;

Pirmajā ciklā gūtās mācības

| 13. | uzsver, ka Eiropas pusgada kodificēšanai ir jānodrošina vajadzīgais elastīgums, lai nepieciešamības gadījumā to varētu pielāgot atbilstīgi pirmajā īstenošanas reizē gūtajām mācībām; uzskata, ka Komisijai, veicot novērtējumu un pielāgošanu, jo īpaši jākoncentrējas uz nepieciešamību sistēmu vairāk pielāgot eiro zonai un tās problēmām; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka Eiropas pusgada kodificēšanai ir jānodrošina vajadzīgais elastīgums, lai nepieciešamības gadījumā to varētu pielāgot atbilstīgi pirmajā īstenošanas reizē gūtajām mācībām; uzskata, ka Komisijai, veicot novērtējumu un pielāgošanu, jo īpaši jākoncentrējas uz nepieciešamību sistēmu vairāk pielāgot eiro zonai un tās problēmām;

| 14. | norāda, ka valsts reformu programmu kvalitāte pirmajā Eiropas pusgadā ir ļoti atšķirīga attiecībā uz konkrētību, pārredzamību, izpildāmību un vispusīgumu; prasa, lai Komisija aicinātu dalībvalstis palielināt sava ieguldījuma kvalitāti un pārredzamību un turpmākajos Eiropas pusgados uzlabot valstu reformu kvalitāti saskaņā ar standarta paraugiem; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka valsts reformu programmu kvalitāte pirmajā Eiropas pusgadā ir ļoti atšķirīga attiecībā uz konkrētību, pārredzamību, izpildāmību un vispusīgumu; prasa, lai Komisija aicinātu dalībvalstis palielināt sava ieguldījuma kvalitāti un pārredzamību un turpmākajos Eiropas pusgados uzlabot valstu reformu kvalitāti saskaņā ar standarta paraugiem;

| 15. | aicina Komisiju nodrošināt, lai valstu politika un mērķi, kas noteikti valstu reformu programmās, kopā veidotu līmeni, kas ir pietiekami vērienīgs stratēģijas „Eiropa 2020” galveno mērķu sasniegšanai; pauž bažas par to, ka pirmajā Eiropas pusgadā tas netika panākts; aicina Komisiju nodrošināt, lai visas dalībvalstis sniedz ieguldījumu galveno mērķu sasniegšanā atbilstīgi to iespējām un sagatavo precīzu ceļvedi, kā arī attiecīgo grafiku nepieciešamajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju nodrošināt, lai valstu politika un mērķi, kas noteikti valstu reformu programmās, kopā veidotu līmeni, kas ir pietiekami vērienīgs stratēģijas „Eiropa 2020” galveno mērķu sasniegšanai; pauž bažas par to, ka pirmajā Eiropas pusgadā tas netika panākts; aicina Komisiju nodrošināt, lai visas dalībvalstis sniedz ieguldījumu galveno mērķu sasniegšanā atbilstīgi to iespējām un sagatavo precīzu ceļvedi, kā arī attiecīgo grafiku nepieciešamajiem pasākumiem;

Gada izaugsmes pētījums

| 16. | uzskata, ka GIP ir jāatbilst šādiem dokumentiem:






  — | stratēģija “Eiropa 2020”, |
| --- | --- | --- |

16.

uzskata, ka GIP ir jāatbilst šādiem dokumentiem:

—

stratēģija “Eiropa 2020”,

| — | integrētās pamatnostādnes (ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un nodarbinātības pamatnostādnes), |
| --- | --- |

—

integrētās pamatnostādnes (ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes un nodarbinātības pamatnostādnes),

| — | konkrēti Padomes nolīgumi, kas attiecas uz eiro zonu vai visu Savienību, piemēram, „Eiro pluss pakts”; |
| --- | --- |

—

konkrēti Padomes nolīgumi, kas attiecas uz eiro zonu vai visu Savienību, piemēram, „Eiro pluss pakts”;

| 17. | konstatē, ka gada izaugsmes pētījums (GIP), kādu to apstiprināja pavasara Eiropadome, sniedz ievirzi dalībvalstīm šādu dokumentu izstrādei:






  — | valsts reformu programmas (VRP); |
| --- | --- | --- |

17.

konstatē, ka gada izaugsmes pētījums (GIP), kādu to apstiprināja pavasara Eiropadome, sniedz ievirzi dalībvalstīm šādu dokumentu izstrādei:

—

valsts reformu programmas (VRP);

| — | stabilitātes un konverģences programmas (SKP), uz kurām pamatojoties, Komisija sagatavo ieteikumus katrai valstij; |
| --- | --- |

—

stabilitātes un konverģences programmas (SKP), uz kurām pamatojoties, Komisija sagatavo ieteikumus katrai valstij;

| 18. | norāda, ka gada izaugsmes pētījuma sagatavošanas pamatā ir dalībvalstu un Eiropas Savienības makroekonomiskās prognozes; uzsver, ka pasākumi, kas nepieciešami Eiropas ekonomikas pārvaldības uzlabošanai, jāatbalsta ar līdzīgiem pasākumiem leģitimitātes un atbildības uzlabošanai; tādēļ brīdina, ka nevajadzētu izmantot pašreizējo gada izaugsmes pētījuma veidlapu, kas ir tehnisks dokuments, kurā netiek ņemts vērā Eiropas Parlamenta ieguldījums; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka gada izaugsmes pētījuma sagatavošanas pamatā ir dalībvalstu un Eiropas Savienības makroekonomiskās prognozes; uzsver, ka pasākumi, kas nepieciešami Eiropas ekonomikas pārvaldības uzlabošanai, jāatbalsta ar līdzīgiem pasākumiem leģitimitātes un atbildības uzlabošanai; tādēļ brīdina, ka nevajadzētu izmantot pašreizējo gada izaugsmes pētījuma veidlapu, kas ir tehnisks dokuments, kurā netiek ņemts vērā Eiropas Parlamenta ieguldījums;

| 19. | aicina Komisiju labāk atspoguļot stratēģijas „Eiropa 2020” visaptverošo daudzdimensiju (viedo, ilgtspējīgo un integrējošo) pieeju standartos, ko izmanto, lai novērtētu dalībvalstu panākto progresu un attiecīgi sniegtu ieteikumus katrai konkrētai valstij; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju labāk atspoguļot stratēģijas „Eiropa 2020” visaptverošo daudzdimensiju (viedo, ilgtspējīgo un integrējošo) pieeju standartos, ko izmanto, lai novērtētu dalībvalstu panākto progresu un attiecīgi sniegtu ieteikumus katrai konkrētai valstij;

| 20. | aicina Komisiju palielināt to rādītāju kopumu, ko tā izmanto valstu tendenču uzraudzībai, ņemot vērā darbu, kas paveikts, jo īpaši saistībā ar pasākumiem paziņojuma „IKP un ne tikai” (COM(2009)0433) izpildes uzraudzībai un ceļvedi par virzību uz resursu ziņā efektīvu Eiropu; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju palielināt to rādītāju kopumu, ko tā izmanto valstu tendenču uzraudzībai, ņemot vērā darbu, kas paveikts, jo īpaši saistībā ar pasākumiem paziņojuma „IKP un ne tikai” (COM(2009)0433) izpildes uzraudzībai un ceļvedi par virzību uz resursu ziņā efektīvu Eiropu;

| 21. | prasa, lai GIP tiktu pārveidots par „Gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnēm (AS2G), kurās galvenā uzmanība tiek pievērsta ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanai; |
| --- | --- |

21.

prasa, lai GIP tiktu pārveidots par „Gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnēm (AS2G), kurās galvenā uzmanība tiek pievērsta ilgtspējīgas izaugsmes veicināšanai;

| 22. | aicina, lai Komisija Gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes pieņem līdz attiecīgā gada 10. janvārim, ietverot īpašu nodaļu, kas attiecas uz eiro zonu; |
| --- | --- |

22.

aicina, lai Komisija Gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes pieņem līdz attiecīgā gada 10. janvārim, ietverot īpašu nodaļu, kas attiecas uz eiro zonu;

| 23. | aicina Komisiju, sagatavojot gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes, pēc iespējas plašāk izmantot zināšanas dažādās zinātnes jomā un ņemt vērā attiecīgos Eiropas Parlamenta, dalībvalstu, vietējo un reģionālo valdību ieteikumus; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju, sagatavojot gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes, pēc iespējas plašāk izmantot zināšanas dažādās zinātnes jomā un ņemt vērā attiecīgos Eiropas Parlamenta, dalībvalstu, vietējo un reģionālo valdību ieteikumus;

| 24. | aicina Komisiju gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnēs skaidri novērtēt ES un atsevišķu dalībvalstu būtiskākās ekonomikas un fiskālās problēmas, ierosināt prioritāros pasākumus šo problēmu pārvarēšanai un apzināt Savienības un dalībvalstu veiktās iniciatīvas konkurētspējas palielināšanas un ilgtermiņa ieguldījumu atbalstīšanai, novērst ilgtspējīgas izaugsmes traucēkļus, sasniegt Līgumos un pašreizējā stratēģijā „Eiropa 2020” paredzētos mērķus, īstenot 7 pamatiniciatīvas un samazināt makroekonomisko nelīdzsvarotību; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnēs skaidri novērtēt ES un atsevišķu dalībvalstu būtiskākās ekonomikas un fiskālās problēmas, ierosināt prioritāros pasākumus šo problēmu pārvarēšanai un apzināt Savienības un dalībvalstu veiktās iniciatīvas konkurētspējas palielināšanas un ilgtermiņa ieguldījumu atbalstīšanai, novērst ilgtspējīgas izaugsmes traucēkļus, sasniegt Līgumos un pašreizējā stratēģijā „Eiropa 2020” paredzētos mērķus, īstenot 7 pamatiniciatīvas un samazināt makroekonomisko nelīdzsvarotību;

| 25. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu politikas pamatnostādnes atbilstu stratēģijai „Eiropa 2020” par izaugsmi un nodarbinātību; uzskata, ka, definējot un īstenojot gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes, Savienībai jāņem vērā attīstība mikrofinanšu tiesību aktu tendences, jo īpaši attiecībā uz saprātīgu regulējumu, kā arī ilgtermiņa ieguldījumiem, kas veicina ilgtspējīgu konkurētspēju, izaugsmi un darba vietu radīšanu; uzskata, ka ir arī jāveic ietekmes novērtējums attiecībā uz to, kādas būtu ilgtermiņa izmaksas, ka dalībvalstis neveiktu pasākumus stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu izpildei un neīstenotu strukturālas reformas; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu politikas pamatnostādnes atbilstu stratēģijai „Eiropa 2020” par izaugsmi un nodarbinātību; uzskata, ka, definējot un īstenojot gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes, Savienībai jāņem vērā attīstība mikrofinanšu tiesību aktu tendences, jo īpaši attiecībā uz saprātīgu regulējumu, kā arī ilgtermiņa ieguldījumiem, kas veicina ilgtspējīgu konkurētspēju, izaugsmi un darba vietu radīšanu; uzskata, ka ir arī jāveic ietekmes novērtējums attiecībā uz to, kādas būtu ilgtermiņa izmaksas, ka dalībvalstis neveiktu pasākumus stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu izpildei un neīstenotu strukturālas reformas;

| 26. | uzskata, ka ieteikumiem katrai konkrētai valstij jāpievieno sociālās ietekmes novērtējumi, ņemot vērā prasības par augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstošas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās atstumtības izskaušanu un augstu izglītības, apmācības, pārkvalifikācijas līmeni un veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ieteikumiem katrai konkrētai valstij jāpievieno sociālās ietekmes novērtējumi, ņemot vērā prasības par augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstošas sociālās aizsardzības nodrošināšanu, sociālās atstumtības izskaušanu un augstu izglītības, apmācības, pārkvalifikācijas līmeni un veselības aizsardzību;

| 27. | aicina Komisiju gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnēs skaidri noteikt būtisku ekonomikas politikas pasākumu, ko īsteno ES līmenī, kā arī dalībvalstīs, iespējamo pārrobežu savstarpējo ietekmi; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnēs skaidri noteikt būtisku ekonomikas politikas pasākumu, ko īsteno ES līmenī, kā arī dalībvalstīs, iespējamo pārrobežu savstarpējo ietekmi;

| 28. | aicina par Eiropas pusgadu atbildīgos komisārus kopā ar attiecīgajām Eiropas Parlamenta komitejām pārrunāt gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes, tiklīdz Komisija tās pieņēmusi; |
| --- | --- |

28.

aicina par Eiropas pusgadu atbildīgos komisārus kopā ar attiecīgajām Eiropas Parlamenta komitejām pārrunāt gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes, tiklīdz Komisija tās pieņēmusi;

Ieteikumi katrai konkrētai valstij

| 29. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem un pamatiniciatīvām un to īstenošanu, sniedzot norādījumus un ieteikumus dalībvalstīm un visai Eiropas Savienībai kopumā; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem un pamatiniciatīvām un to īstenošanu, sniedzot norādījumus un ieteikumus dalībvalstīm un visai Eiropas Savienībai kopumā;

| 30. | atgādina, ka Padomes Direktīvā par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (1) norādīts, ka „Komisija publisko metodoloģiju, pieņēmumus un attiecīgos parametrus, kas ir tās makroekonomisko un budžeta prognožu pamatā”; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka Padomes Direktīvā par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (1) norādīts, ka „Komisija publisko metodoloģiju, pieņēmumus un attiecīgos parametrus, kas ir tās makroekonomisko un budžeta prognožu pamatā”;

| 31. | iesaka dalībvalstīm pēc iespējas drīz piemērot šo direktīvu; aicina Komisiju nodrošināt valsts reformu programmu labāku salīdzināmību un izstrādāt kopējus standartus šo programmu novērtēšanai; |
| --- | --- |

31.

iesaka dalībvalstīm pēc iespējas drīz piemērot šo direktīvu; aicina Komisiju nodrošināt valsts reformu programmu labāku salīdzināmību un izstrādāt kopējus standartus šo programmu novērtēšanai;

| 32. | aicina Komisiju, beidzot valsts reformu programmu un stabilitātes un konverģences programmu analīzi, atbilstošā laikā iesniegt Eiropas Parlamentam savus ieteikumus un uzsvērt iespējamo pārrobežu savstarpējo ietekmi, īpaši eiro zonā, ņemot vērā paredzēto parlamentu forumu un Padomes apspriedes par ieteikumiem katrai konkrētai dalībvalstij; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju, beidzot valsts reformu programmu un stabilitātes un konverģences programmu analīzi, atbilstošā laikā iesniegt Eiropas Parlamentam savus ieteikumus un uzsvērt iespējamo pārrobežu savstarpējo ietekmi, īpaši eiro zonā, ņemot vērā paredzēto parlamentu forumu un Padomes apspriedes par ieteikumiem katrai konkrētai dalībvalstij;

| 33. | aicina Padomi jūlijā izskaidrot Parlamentam visas būtiskās izmaiņas, ko tā izdarījusi Komisijas ieteikumu ieteikumos, kas izstrādāti katrai dalībvalstij; aicina Komisiju piedalīties šajā apspriedē, lai paustu savu viedokli par situāciju; |
| --- | --- |

33.

aicina Padomi jūlijā izskaidrot Parlamentam visas būtiskās izmaiņas, ko tā izdarījusi Komisijas ieteikumu ieteikumos, kas izstrādāti katrai dalībvalstij; aicina Komisiju piedalīties šajā apspriedē, lai paustu savu viedokli par situāciju;

| 34. | aicina Komisiju organizēt apspriedi, kuras mērķis ir sniegt informāciju par darbību ikgadējo uzraudzības norisi, kas paredzēta dažādās pamatiniciatīvās; aicina veikt šo apspriedi laikposmā starp Eiropadomes pavasara un vasaras sanāksmi ar visu atbilstīgo ES, valstu un reģionālo iestāžu un citu ieinteresēto pušu piedalīšanos; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju organizēt apspriedi, kuras mērķis ir sniegt informāciju par darbību ikgadējo uzraudzības norisi, kas paredzēta dažādās pamatiniciatīvās; aicina veikt šo apspriedi laikposmā starp Eiropadomes pavasara un vasaras sanāksmi ar visu atbilstīgo ES, valstu un reģionālo iestāžu un citu ieinteresēto pušu piedalīšanos;

| 35. | aicina Komisiju un Padomi pastiprināt makroekonomikas dialoga nozīmi, ko ieviesa 1999. gada jūnija Ķelnes Eiropadome, lai uzlabotu mijiedarbību starp atbildīgajiem par tendencēm algu jomā un ekonomikas, fiskālo un monetāro politiku; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju un Padomi pastiprināt makroekonomikas dialoga nozīmi, ko ieviesa 1999. gada jūnija Ķelnes Eiropadome, lai uzlabotu mijiedarbību starp atbildīgajiem par tendencēm algu jomā un ekonomikas, fiskālo un monetāro politiku;

| 36. | ierosina ņemt vērā Savienības ekonomiskās attīstības ietekmi uz valstīm ārpus Eiropas, lai novērstu ekonomisko nelīdzsvarotību pasaules mērogā; aicina Komisiju aktīvi iesaistīties ekonomikas politikas dialogā ar attiecīgajām ANO institūcijām; norāda, ka tāpat ir jāņem vērā starptautiskā mērogā saskaņotie mērķi; |
| --- | --- |

36.

ierosina ņemt vērā Savienības ekonomiskās attīstības ietekmi uz valstīm ārpus Eiropas, lai novērstu ekonomisko nelīdzsvarotību pasaules mērogā; aicina Komisiju aktīvi iesaistīties ekonomikas politikas dialogā ar attiecīgajām ANO institūcijām; norāda, ka tāpat ir jāņem vērā starptautiskā mērogā saskaņotie mērķi;

Eiropas Parlamenta nozīme

| 37. | atgādina, ka parlamentārās debates par ekonomikas politikas pamatnostādnēm ir ikvienas demokrātiskās sistēmas pamats; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka parlamentārās debates par ekonomikas politikas pamatnostādnēm ir ikvienas demokrātiskās sistēmas pamats;

| 38. | norāda, ka krīze un notikumu attīstība jo īpaši eiro zonā prasa uzlabot ES dalībvalstu ekonomikas politikas Eiropas dimensiju, īpaši eiro zonas valstīs; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka krīze un notikumu attīstība jo īpaši eiro zonā prasa uzlabot ES dalībvalstu ekonomikas politikas Eiropas dimensiju, īpaši eiro zonas valstīs;

| 39. | Parlaments turpinās pielāgot savu struktūru un darba metodes jaunākajām tendencēm Padomes un Komisijas debatēm par eiro zonas struktūru; atgādina, ka dialogs par ekonomiku būs daļa no reakcijas uz šādām problēmām; uzskata, ka ikvienai jaunai vai uzlabotai organizācijai un lēmumu pieņemšanas procedūrai Padomē un/vai Komisijā ir jāiet roku rokā ar uzlabotu demokrātisko leģitimitāti un pienācīgu pārskatatbildību Eiropas Parlamenta priekšā; |
| --- | --- |

39.

Parlaments turpinās pielāgot savu struktūru un darba metodes jaunākajām tendencēm Padomes un Komisijas debatēm par eiro zonas struktūru; atgādina, ka dialogs par ekonomiku būs daļa no reakcijas uz šādām problēmām; uzskata, ka ikvienai jaunai vai uzlabotai organizācijai un lēmumu pieņemšanas procedūrai Padomē un/vai Komisijā ir jāiet roku rokā ar uzlabotu demokrātisko leģitimitāti un pienācīgu pārskatatbildību Eiropas Parlamenta priekšā;

| 40. | uzsver nepieciešamību līdztekus Padomes dimensijai uzlabot parlamentāro dimensiju; |
| --- | --- |

40.

uzsver nepieciešamību līdztekus Padomes dimensijai uzlabot parlamentāro dimensiju;

| 41. | Parlaments pirms pavasara Padomes balsos par gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnēm un iesniegs Eiropadomei grozīto priekšlikumu; aicina noteikt, ka gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes pieņem saskaņā ar koplēmuma procedūru, un šīs izmaiņas vajadzētu ieviest, kad nākamreiz tik mainīts Līgums; uzdod priekšsēdētājam pavasar Eiropadomē iesniegt Eiropas Parlamenta grozītās gada izaugsmes pamatnostādnes; |
| --- | --- |

41.

Parlaments pirms pavasara Padomes balsos par gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnēm un iesniegs Eiropadomei grozīto priekšlikumu; aicina noteikt, ka gada ilgtspējīgas izaugsmes pamatnostādnes pieņem saskaņā ar koplēmuma procedūru, un šīs izmaiņas vajadzētu ieviest, kad nākamreiz tik mainīts Līgums; uzdod priekšsēdētājam pavasar Eiropadomē iesniegt Eiropas Parlamenta grozītās gada izaugsmes pamatnostādnes;

| 42. | pauž bažas par demokrātisko leģitimitāti, ieviešot Eiropas pusgadu; uzskata, ka Eiropas Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem ir būtiska loma nepieciešamās demokrātiskās leģitimitātes radīšanā un dalībvalstu līdzdalības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

42.

pauž bažas par demokrātisko leģitimitāti, ieviešot Eiropas pusgadu; uzskata, ka Eiropas Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem ir būtiska loma nepieciešamās demokrātiskās leģitimitātes radīšanā un dalībvalstu līdzdalības nodrošināšanā;

| 43. | uzskata, ka Eiropas Parlaments ir piemērota vieta dalībvalstu parlamentu un Eiropas iestāžu dialogam par ekonomikas politiku un sadarbībai šajā jautājumā. |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka Eiropas Parlaments ir piemērota vieta dalībvalstu parlamentu un Eiropas iestāžu dialogam par ekonomikas politiku un sadarbībai šajā jautājumā.

| 44. | aicina dalībvalstis un to reģionus savu reformas programmu, attīstības un kohēzijas programmu izstrādē iesaistīt valstu un reģionu parlamentus, valsts pārvaldes iestādes sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību un regulāri apspriesties ar tiem; šajā sakarā uzsver Reģionu komitejas savlaicīgu iesaisti, lai tā kļūtu par platformu, kas koordinē reģionu sadarbību, liekot tiem ziņot par stāvokli reģionos un vietējo līdzdalību Eiropas pusgadā; |
| --- | --- |

44.

aicina dalībvalstis un to reģionus savu reformas programmu, attīstības un kohēzijas programmu izstrādē iesaistīt valstu un reģionu parlamentus, valsts pārvaldes iestādes sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību un regulāri apspriesties ar tiem; šajā sakarā uzsver Reģionu komitejas savlaicīgu iesaisti, lai tā kļūtu par platformu, kas koordinē reģionu sadarbību, liekot tiem ziņot par stāvokli reģionos un vietējo līdzdalību Eiropas pusgadā;

| 45. | aicina 2012. gadā rīkot starpparlamentāru konferenci, uzaicinot Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu budžeta, nodarbinātības un ekonomikas komiteju pārstāvjus, lai noteiktu daudzlīmeņu un daudzdimensiju ekonomikas politikas demokrātiskās leģitimitātes apjomu, metodes un līdzekļus, īpaši, lai nodrošinātu, ka valstu politika un mērķi, kas noteikti valstu reformu programmās, kopā veido līmeni, kas ir pietiekami vērienīgs stratēģijas „Eiropa 2020” galveno mērķu sasniegšanai; tomēr uzskata, ka jārūpējas, lai valstu budžeta pieņemšanai tiktu atvēlēts pietiekami daudz laika; |
| --- | --- |

45.

aicina 2012. gadā rīkot starpparlamentāru konferenci, uzaicinot Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu budžeta, nodarbinātības un ekonomikas komiteju pārstāvjus, lai noteiktu daudzlīmeņu un daudzdimensiju ekonomikas politikas demokrātiskās leģitimitātes apjomu, metodes un līdzekļus, īpaši, lai nodrošinātu, ka valstu politika un mērķi, kas noteikti valstu reformu programmās, kopā veido līmeni, kas ir pietiekami vērienīgs stratēģijas „Eiropa 2020” galveno mērķu sasniegšanai; tomēr uzskata, ka jārūpējas, lai valstu budžeta pieņemšanai tiktu atvēlēts pietiekami daudz laika;

| 46. | sākot no 2013. gada, plāno katru gadu pirms pavasara Eiropadomes rīkot Eiropas Parlamentā parlamentu forumu kompetento valsts parlamentāro komiteju pārstāvjiem un iesaka, lai šī sanāksme būtu neatņemama daļa no Ekonomikas un monetārās komitejas organizētās ikgadējās sanāksmes valstu parlamentu deputātiem; ierosina, lai šis forums ietvertu politisko grupu un kompetento komiteju sanāksmes, kā arī plenārsēdes, un aicina Eiropas sociālos partnerus piedalīties šajā sanāksmē un izklāstīt tajā savus viedokļus; |
| --- | --- |

46.

sākot no 2013. gada, plāno katru gadu pirms pavasara Eiropadomes rīkot Eiropas Parlamentā parlamentu forumu kompetento valsts parlamentāro komiteju pārstāvjiem un iesaka, lai šī sanāksme būtu neatņemama daļa no Ekonomikas un monetārās komitejas organizētās ikgadējās sanāksmes valstu parlamentu deputātiem; ierosina, lai šis forums ietvertu politisko grupu un kompetento komiteju sanāksmes, kā arī plenārsēdes, un aicina Eiropas sociālos partnerus piedalīties šajā sanāksmē un izklāstīt tajā savus viedokļus;

| 47. | lai apspriestu Komisijas ieteikumu priekšlikumus, no 2013. gada pēc pavasara Eiropadomes plāno katru gadu rīkot otro parlamentu pārstāvju tikšanos, kurā piedalīties tiks aicināti par Eiropas pusgadu atbildīgo komiteju priekšsēdētāji no dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamenta (ECON, EMPL, BUDG, ENVI, ITRE); |
| --- | --- |

47.

lai apspriestu Komisijas ieteikumu priekšlikumus, no 2013. gada pēc pavasara Eiropadomes plāno katru gadu rīkot otro parlamentu pārstāvju tikšanos, kurā piedalīties tiks aicināti par Eiropas pusgadu atbildīgo komiteju priekšsēdētāji no dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamenta (ECON, EMPL, BUDG, ENVI, ITRE);

| 48. | brīdina, ka nedrīkst izveidoties prakse, ka netiek gūts atbalsts Eiropas un valstu līmenī; uzsver, ka ieteikumiem katrai konkrētai valstij ir jābalstās uz demokrātiskām procedūrām; |
| --- | --- |

48.

brīdina, ka nedrīkst izveidoties prakse, ka netiek gūts atbalsts Eiropas un valstu līmenī; uzsver, ka ieteikumiem katrai konkrētai valstij ir jābalstās uz demokrātiskām procedūrām;

| 49. | uzsver ekonomikas dialoga ar Eiropas Parlamentu nozīmi, kas ietverts ekonomikas pārvaldības tiesību aktu paketē un dod iespēju īstenot dialogu starp Eiropas iestādēm, kā arī ar valsts līmeņa iestādēm, lai uzsāktu pārrobežu un publiskās debates, palielinātu pārredzamību un veicinātu partneru spiedienu; pauž novērojumu, ka attiecīgā Eiropas Parlamenta komiteja var uzaicināt Komisijas, eiro grupas un Eiropadomes priekšsēdētāju un dot iespēju attiecīgajai dalībvalstij, pieņemot lēmumus par EDP un/vai EIP, piedalīties viedokļu apmaiņā; |
| --- | --- |

49.

uzsver ekonomikas dialoga ar Eiropas Parlamentu nozīmi, kas ietverts ekonomikas pārvaldības tiesību aktu paketē un dod iespēju īstenot dialogu starp Eiropas iestādēm, kā arī ar valsts līmeņa iestādēm, lai uzsāktu pārrobežu un publiskās debates, palielinātu pārredzamību un veicinātu partneru spiedienu; pauž novērojumu, ka attiecīgā Eiropas Parlamenta komiteja var uzaicināt Komisijas, eiro grupas un Eiropadomes priekšsēdētāju un dot iespēju attiecīgajai dalībvalstij, pieņemot lēmumus par EDP un/vai EIP, piedalīties viedokļu apmaiņā;

| 50. | vēlas, lai Parlamentā tiktu rīkots ekonomikas dialogs ar to dalībvalstu valsts vai valdības vadītājiem, kuras paredz izmantot Eiropas finanšu stabilitātes instrumentu un mehānismu, kā arī Eiropas stabilitātes mehānismu, pirms Eiropas stabilitātes mehānisma aktivizēšanas; ievērojot EFSI un ESM paredzamo nozīmi, uzsver, ka Eiropas Parlamentam jāveic apspriede ar to vadošajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

50.

vēlas, lai Parlamentā tiktu rīkots ekonomikas dialogs ar to dalībvalstu valsts vai valdības vadītājiem, kuras paredz izmantot Eiropas finanšu stabilitātes instrumentu un mehānismu, kā arī Eiropas stabilitātes mehānismu, pirms Eiropas stabilitātes mehānisma aktivizēšanas; ievērojot EFSI un ESM paredzamo nozīmi, uzsver, ka Eiropas Parlamentam jāveic apspriede ar to vadošajiem darbiniekiem;

| 51. | mudina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai ekonomikas politikas nosacījumi un pielāgošanās programmas jebkādas glābšanas programmas ietvaros būtu saskaņā ar ES sociālās un ilgtspējīgas attīstības mērķiem un jo īpaši ar nodarbinātības un ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kā arī ar stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem; prasa tām ietvert ar Eiropas pusgadu saistītus ieteikumus tām dalībvalstīm, kas saņem finansiālu palīdzību, lai ņemtu vērā šīs konsekvences prasības; |
| --- | --- |

51.

mudina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai ekonomikas politikas nosacījumi un pielāgošanās programmas jebkādas glābšanas programmas ietvaros būtu saskaņā ar ES sociālās un ilgtspējīgas attīstības mērķiem un jo īpaši ar nodarbinātības un ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kā arī ar stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem; prasa tām ietvert ar Eiropas pusgadu saistītus ieteikumus tām dalībvalstīm, kas saņem finansiālu palīdzību, lai ņemtu vērā šīs konsekvences prasības;

| 52. | rudenī, pamatojoties uz plaša spektra zināšanām, tostarp starptautiskiem neatkarīgiem ārējiem ieteikumiem un apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, īpaši sociālajiem partneriem, veiks Savienības makroekonomiskās situācijas revīziju, lai veicinātu debates un iegūtu citu atzinumu par ekonomikas jautājumiem, gatavojoties viedokļu apmaiņai ar Komisiju pirms gada izaugsmes pētījuma sagatavošanas; |
| --- | --- |

52.

rudenī, pamatojoties uz plaša spektra zināšanām, tostarp starptautiskiem neatkarīgiem ārējiem ieteikumiem un apspriežoties ar attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, īpaši sociālajiem partneriem, veiks Savienības makroekonomiskās situācijas revīziju, lai veicinātu debates un iegūtu citu atzinumu par ekonomikas jautājumiem, gatavojoties viedokļu apmaiņai ar Komisiju pirms gada izaugsmes pētījuma sagatavošanas;

| 53. | uzskata, ka Eiropas Parlaments būtu jāatzīst par piemērotu demokrātisko forumu vispārēja novērtējuma sniegšanai „Eiropas pusgada” noslēgumā; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka Eiropas Parlaments būtu jāatzīst par piemērotu demokrātisko forumu vispārēja novērtējuma sniegšanai „Eiropas pusgada” noslēgumā;

| 54. | prasa kļūt par partneri makroekonomiskajā dialogā un piedalīties tajā, lai īstenotu tā mērķus attiecībā uz kopīgo politikas nostāju; |
| --- | --- |

54.

prasa kļūt par partneri makroekonomiskajā dialogā un piedalīties tajā, lai īstenotu tā mērķus attiecībā uz kopīgo politikas nostāju;

Padomes nozīme

| 55. | aicina Eiropadomi uzaicināt Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju piedalīties tās sanāksmēs par Eiropas pusgadu; |
| --- | --- |

55.

aicina Eiropadomi uzaicināt Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju piedalīties tās sanāksmēs par Eiropas pusgadu;

| 56. | aicina Padomi un Komisiju saskaņā ar ekonomikas pārvaldības tiesību aktu paketes noteikumiem katru gadu gada pirmajās nedēļās tam sniegt pārskatu par iepriekšējā Eiropas pusgada attīstību un panākumiem, precīzi atskaitoties par darbībām un pasākumiem; |
| --- | --- |

56.

aicina Padomi un Komisiju saskaņā ar ekonomikas pārvaldības tiesību aktu paketes noteikumiem katru gadu gada pirmajās nedēļās tam sniegt pārskatu par iepriekšējā Eiropas pusgada attīstību un panākumiem, precīzi atskaitoties par darbībām un pasākumiem;

| 57. | konstatē, ka pirmajā Eiropas pusgadā kļuva skaidrs, ka paredzētie termiņi bija īsi un ka tādēļ pastāv risks, ka turpmākajās īstenošanas reizēs valstu parlamentu iesaistīšanās nebūs optimāla, ja kādai dalībvalstij būs jāiesniedz labots rīcības plāns vai jāpielāgo savas stabilitātes un konverģences programmas, kā arī sava valsts reformu programma atbilstoši Padomes ieteikumiem; |
| --- | --- |

57.

konstatē, ka pirmajā Eiropas pusgadā kļuva skaidrs, ka paredzētie termiņi bija īsi un ka tādēļ pastāv risks, ka turpmākajās īstenošanas reizēs valstu parlamentu iesaistīšanās nebūs optimāla, ja kādai dalībvalstij būs jāiesniedz labots rīcības plāns vai jāpielāgo savas stabilitātes un konverģences programmas, kā arī sava valsts reformu programma atbilstoši Padomes ieteikumiem;

| 58. | aicina dalībvalstis iesniegt iespējami detalizētu informāciju par valsts reformu programmās paredzētajiem pasākumiem un instrumentiem valsts izvirzīto mērķu sasniegšanai, tostarp informāciju par īstenošanas termiņu, paredzamo ietekmi, iespējamo savstarpējo ietekmi, neveiksmīgas īstenošanas riskiem, izmaksām un attiecīgā gadījumā par ES struktūrfondu izmantošanu; |
| --- | --- |

58.

aicina dalībvalstis iesniegt iespējami detalizētu informāciju par valsts reformu programmās paredzētajiem pasākumiem un instrumentiem valsts izvirzīto mērķu sasniegšanai, tostarp informāciju par īstenošanas termiņu, paredzamo ietekmi, iespējamo savstarpējo ietekmi, neveiksmīgas īstenošanas riskiem, izmaksām un attiecīgā gadījumā par ES struktūrfondu izmantošanu;

| 59. | aicina dalībvalstis nodrošināt valsts statistikas iestāžu profesionālo neatkarību saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti pārvaldības tiesību aktu kopumā, un nodrošināt atbilstību Eiropas Statistikas prakses kodeksam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 223/2009, lai nodrošinātu kvalitatīvu statistikas datu nosūtīšanu Komisijai novērtējuma sniegšanai Eiropas pusgada laikā; |
| --- | --- |

59.

aicina dalībvalstis nodrošināt valsts statistikas iestāžu profesionālo neatkarību saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti pārvaldības tiesību aktu kopumā, un nodrošināt atbilstību Eiropas Statistikas prakses kodeksam, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 223/2009, lai nodrošinātu kvalitatīvu statistikas datu nosūtīšanu Komisijai novērtējuma sniegšanai Eiropas pusgada laikā;

| 60. | uzskata, ka Eiropas Statistikas sistēmas sekmīgas darbības nodrošināšana balstās uz efektīvu valstu revīzijas palātu darbību, uz to, cik precīzi un pilnīgi tās pārbauda datu par valsts finansēm kvalitātes, un to nosūtīšanas procesu no valsts struktūrām uz valsts statistikas iestādēm; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka Eiropas Statistikas sistēmas sekmīgas darbības nodrošināšana balstās uz efektīvu valstu revīzijas palātu darbību, uz to, cik precīzi un pilnīgi tās pārbauda datu par valsts finansēm kvalitātes, un to nosūtīšanas procesu no valsts struktūrām uz valsts statistikas iestādēm;

| 61. | aicina Padomi stiprināt makroekonomisko dialogu, jo īpaši, veidojot atbilstīgus makrodialogus valstu līmenī, lai pilnībā izmantotu makroekonomiskās sadarbības potenciālu, izmantojot nodarbinātības iespējas ar straujas un līdzsvarotas izaugsmes dinamikas palīdzību; |
| --- | --- |

61.

aicina Padomi stiprināt makroekonomisko dialogu, jo īpaši, veidojot atbilstīgus makrodialogus valstu līmenī, lai pilnībā izmantotu makroekonomiskās sadarbības potenciālu, izmantojot nodarbinātības iespējas ar straujas un līdzsvarotas izaugsmes dinamikas palīdzību;

| 62. | uzskata, ka pastāvīgajā dialogā starp Eiropas iestādēm ir ļoti svarīgi iesaistīt Eiropas Centrālo banku; |
| --- | --- |

62.

uzskata, ka pastāvīgajā dialogā starp Eiropas iestādēm ir ļoti svarīgi iesaistīt Eiropas Centrālo banku;

Citi

| 63. | prasa izstrādāt Eiropas Valsts kases koncepciju, lai stiprinātu Eiropas pusgada īstenošanas spējas un EMS ekonomikas pīlāru; uzskata, ka turpmākajās institucionālajās pārmaiņās vērā jāņem EFSI un ESM attīstība; |
| --- | --- |

63.

prasa izstrādāt Eiropas Valsts kases koncepciju, lai stiprinātu Eiropas pusgada īstenošanas spējas un EMS ekonomikas pīlāru; uzskata, ka turpmākajās institucionālajās pārmaiņās vērā jāņem EFSI un ESM attīstība;

| 64. | ar bažām norāda, ka ekonomikas politikas koordinēšanai ES līmenī tiek izmantoti dažādi saistoši un nesaistoši instrumenti un apņemšanās (2) tādējādi, iespējams, mazinot ES sistēmas juridisko noteiktību un, pēc sabiedrības domām, radot neskaidrību par dalībvalstu kompetencē ietilpstošajiem pienākumiem atkarībā no tā, vai tās ir vai nav eiro zonas valstis; |
| --- | --- |

64.

ar bažām norāda, ka ekonomikas politikas koordinēšanai ES līmenī tiek izmantoti dažādi saistoši un nesaistoši instrumenti un apņemšanās (2) tādējādi, iespējams, mazinot ES sistēmas juridisko noteiktību un, pēc sabiedrības domām, radot neskaidrību par dalībvalstu kompetencē ietilpstošajiem pienākumiem atkarībā no tā, vai tās ir vai nav eiro zonas valstis;

| 65. | norāda, ka dalībvalstis nav stingri ievērojušas kopīgi pieņemtos noteikumus, īpaši Stabilitātes un izaugsmes paktu, kurā noteikts, ka dalībvalstu ikgadējam budžeta deficītam jābūt mazākam par 3 % no IKP un valsts sektora parādam — mazākam par 60 % no IKP; aicina dalībvalstis ievērot Stabilitātes un izaugsmes paktu un citus kopīgi pieņemtos noteikumus; |
| --- | --- |

65.

norāda, ka dalībvalstis nav stingri ievērojušas kopīgi pieņemtos noteikumus, īpaši Stabilitātes un izaugsmes paktu, kurā noteikts, ka dalībvalstu ikgadējam budžeta deficītam jābūt mazākam par 3 % no IKP un valsts sektora parādam — mazākam par 60 % no IKP; aicina dalībvalstis ievērot Stabilitātes un izaugsmes paktu un citus kopīgi pieņemtos noteikumus;

| 66. | uzsver — lai integrētā ekonomikas politikas uzraudzība būtu rezultatīva, tajā nedrīkst aprobežoties tikai ar ES dalībvalstu fiskālās un strukturālās politikas novērtēšanu, bet tā jāsaskaņo arī ar ES līmeņa mērķiem un pasākumiem, kā arī ar Savienības finanšu resursu apjomu un veidiem; šajā sakarībā uzsver būtisko lomu, kāda ir tiem ES politikas virzieniem un darbībām, kas tiek īstenoti saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020”, proti, kohēzijas politikai, izpētei un jauninājumiem; |
| --- | --- |

66.

uzsver — lai integrētā ekonomikas politikas uzraudzība būtu rezultatīva, tajā nedrīkst aprobežoties tikai ar ES dalībvalstu fiskālās un strukturālās politikas novērtēšanu, bet tā jāsaskaņo arī ar ES līmeņa mērķiem un pasākumiem, kā arī ar Savienības finanšu resursu apjomu un veidiem; šajā sakarībā uzsver būtisko lomu, kāda ir tiem ES politikas virzieniem un darbībām, kas tiek īstenoti saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020”, proti, kohēzijas politikai, izpētei un jauninājumiem;

| 67. | uzsver, ka politikas pamatnostādnes dalībvalstīm daļēji attiecas uz tādām politikas jomām kā algas un pensijas, kas ir dalībvalstu un sociālo partneru kompetencē, bet saskaņā ar LESD 153. pantu ir jāatbalsta un jāpapildina Eiropas Savienībai; uzsver, ka ir jānodrošina demokrātiskā pārskatatbildība un ir jāievēro subsidiaritātes un sociālā dialoga princips, lai saglabātu politikas telpu, kas nepieciešama dalībvalstu politikas īstenošanai; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka politikas pamatnostādnes dalībvalstīm daļēji attiecas uz tādām politikas jomām kā algas un pensijas, kas ir dalībvalstu un sociālo partneru kompetencē, bet saskaņā ar LESD 153. pantu ir jāatbalsta un jāpapildina Eiropas Savienībai; uzsver, ka ir jānodrošina demokrātiskā pārskatatbildība un ir jāievēro subsidiaritātes un sociālā dialoga princips, lai saglabātu politikas telpu, kas nepieciešama dalībvalstu politikas īstenošanai;

| 68. | atgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību, norādīts — „šo regulu piemēro, pilnībā ievērojot LESD 152. pantu, un ieteikumos, ko izdod saskaņā ar šo regulu, ņem vērā valstu prakses un atalgojuma noteikšanas sistēmas. Tajā ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. pantu, tādējādi tā neskar tiesības apspriest, slēgt un īstenot koplīgumus, kā arī rīkot protesta akcijas atbilstīgi valstu likumiem un ieražām”; |
| --- | --- |

68.

atgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību, norādīts — „šo regulu piemēro, pilnībā ievērojot LESD 152. pantu, un ieteikumos, ko izdod saskaņā ar šo regulu, ņem vērā valstu prakses un atalgojuma noteikšanas sistēmas. Tajā ņem vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 28. pantu, tādējādi tā neskar tiesības apspriest, slēgt un īstenot koplīgumus, kā arī rīkot protesta akcijas atbilstīgi valstu likumiem un ieražām”;

Nozaru ieguldījums Eiropas pusgadā

| 69. | uzskata — lai sasniegtu kopējos mērķus, stratēģijai „Eiropa 2020” un Eiropas pusgadam kā pamatam nostiprinātai ekonomikas un sociālai pārvaldībai ir potenciāls, kas palīdz stiprināt vienotu pieeju uzdevumiem, rast risinājumus dalībvalstu nodarbinātības un sociālās situācijas uzlabošanai un novērtējumam, ja šajās jomās tiktu panākts vēl lielāks progress, nekā sākotnēji paredzēts, un ja Eiropas Parlaments tiktu reāli iesaistīts šajā procesā — kas netika veikts pirmā Eiropas pusgada laikā —, tostarp saistībā ar pirmo Gada izaugsmes pētījumu, kurš iezīmēja jaunu posmu ekonomikas pārvaldībā ES; |
| --- | --- |

69.

uzskata — lai sasniegtu kopējos mērķus, stratēģijai „Eiropa 2020” un Eiropas pusgadam kā pamatam nostiprinātai ekonomikas un sociālai pārvaldībai ir potenciāls, kas palīdz stiprināt vienotu pieeju uzdevumiem, rast risinājumus dalībvalstu nodarbinātības un sociālās situācijas uzlabošanai un novērtējumam, ja šajās jomās tiktu panākts vēl lielāks progress, nekā sākotnēji paredzēts, un ja Eiropas Parlaments tiktu reāli iesaistīts šajā procesā — kas netika veikts pirmā Eiropas pusgada laikā —, tostarp saistībā ar pirmo Gada izaugsmes pētījumu, kurš iezīmēja jaunu posmu ekonomikas pārvaldībā ES;

| 70. | aicina Padomi un Komisiju, sniedzot dalībvalstīm politikas norādes, tostarp izglītības, nodarbinātības un sociālo lietu, makroekonomikas un budžeta jomā, ievērot subsidiaritātes un sociālā dialoga principus algu un pensiju jomā, kā arī saskaņā ar LESD 153. panta 5. punktu ievērot dalībvalstu un sociālo partneru kompetences šajās jomās, lai saglabātu politisku lēmumu pieņemšanas iespējas, kas nepieciešamas īstenošanai dalībvalsts līmenī, un pirms ieteikumu izstrādes apspriesties ar sociālajiem partneriem; uzsver, ka visos līmeņos ir jānodrošina demokrātiskā pārskatatbildība; |
| --- | --- |

70.

aicina Padomi un Komisiju, sniedzot dalībvalstīm politikas norādes, tostarp izglītības, nodarbinātības un sociālo lietu, makroekonomikas un budžeta jomā, ievērot subsidiaritātes un sociālā dialoga principus algu un pensiju jomā, kā arī saskaņā ar LESD 153. panta 5. punktu ievērot dalībvalstu un sociālo partneru kompetences šajās jomās, lai saglabātu politisku lēmumu pieņemšanas iespējas, kas nepieciešamas īstenošanai dalībvalsts līmenī, un pirms ieteikumu izstrādes apspriesties ar sociālajiem partneriem; uzsver, ka visos līmeņos ir jānodrošina demokrātiskā pārskatatbildība;

| 71. | aicina Komisiju izmantot visu pieejamo informāciju un zināšanas, tostarp Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda informāciju un zināšanas, izvērtējot progresu attiecībā uz „Eiropa 2020” mērķiem un saistītajām iniciatīvām; |
| --- | --- |

71.

aicina Komisiju izmantot visu pieejamo informāciju un zināšanas, tostarp Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda informāciju un zināšanas, izvērtējot progresu attiecībā uz „Eiropa 2020” mērķiem un saistītajām iniciatīvām;

| 72. | prasa, lai Komisija un Padome ieteikumos par prioritāti izvirzītu sociālo politiku, kas veicina izglītību un apmācību, nodarbinātības pieejamību, bezdarbnieku reintegrāciju darba tirgū un labāku sociālās aizsardzības sistēmu koordināciju dalībvalstīs, vienlaikus pabeidzot iekšējā tirgus izveidi un novēršot šķēršļus konkurencei; prasa, lai ieteikumi tiktu izstrādāti pietiekami savlaicīgi, lai tiem būtu reāla ietekme uz dalībvalstu lēmumiem par budžetu; |
| --- | --- |

72.

prasa, lai Komisija un Padome ieteikumos par prioritāti izvirzītu sociālo politiku, kas veicina izglītību un apmācību, nodarbinātības pieejamību, bezdarbnieku reintegrāciju darba tirgū un labāku sociālās aizsardzības sistēmu koordināciju dalībvalstīs, vienlaikus pabeidzot iekšējā tirgus izveidi un novēršot šķēršļus konkurencei; prasa, lai ieteikumi tiktu izstrādāti pietiekami savlaicīgi, lai tiem būtu reāla ietekme uz dalībvalstu lēmumiem par budžetu;

| 73. | apliecina savu nodomu aktīvi iesaistīties vērienīgās stratēģijas „Eiropa 2020” un Eiropas pusgada īstenošanā, ņemot vērā nodarbinātības un sociālos aspektus, kuriem ir izšķiroša nozīme Eiropas iedzīvotāju dzīvē; paziņo par savu apņemšanos to īstenot, gan veicot īpašus pasākumus, gan sekmējot tādas svarīgas iniciatīvas kā Eiropas gads aktīvai novecošanai; paziņo arī, ka darīs visu iespējamo, lai šie stratēģijas „Eiropa 2020” aspekti, kā arī nodarbinātības un sociālie jautājumi, kas uztrauc Eiropas sievietes un vīriešus, visa gada garumā politiskajā darba kārtībā saglabātu augstu prioritāti; |
| --- | --- |

73.

apliecina savu nodomu aktīvi iesaistīties vērienīgās stratēģijas „Eiropa 2020” un Eiropas pusgada īstenošanā, ņemot vērā nodarbinātības un sociālos aspektus, kuriem ir izšķiroša nozīme Eiropas iedzīvotāju dzīvē; paziņo par savu apņemšanos to īstenot, gan veicot īpašus pasākumus, gan sekmējot tādas svarīgas iniciatīvas kā Eiropas gads aktīvai novecošanai; paziņo arī, ka darīs visu iespējamo, lai šie stratēģijas „Eiropa 2020” aspekti, kā arī nodarbinātības un sociālie jautājumi, kas uztrauc Eiropas sievietes un vīriešus, visa gada garumā politiskajā darba kārtībā saglabātu augstu prioritāti;

| 74. | turklāt paziņo par savu nodomu paust viedokli par stratēģijas „Eiropa 2020” nodarbinātības un sociālajiem aspektiem, pieņemot īpašu rezolūciju pavasara Eiropadomes sanāksmē; |
| --- | --- |

74.

turklāt paziņo par savu nodomu paust viedokli par stratēģijas „Eiropa 2020” nodarbinātības un sociālajiem aspektiem, pieņemot īpašu rezolūciju pavasara Eiropadomes sanāksmē;

| 75. | paziņo par savu gatavību iesaistīties regulārā politiskā dialogā un viedokļu apmaiņā ar dalībvalstu parlamentiem un citām ieinteresētām personām, tostarp sociālajiem partneriem, uzņēmumu pārstāvjiem un NVO, par stratēģijas „Eiropa 2020” un Eiropas pusgada nodarbinātības un sociāliem aspektiem, un šajā sakarībā:






  a) | aicina Komisiju iepazīstināt Parlamentu ar savu Gada izaugsmes pētījumu, tostarp ar kopīgo ziņojuma projektu par nodarbinātību, ar priekšlikumu par ikgadējām nodarbinātības pamatnostādnēm un ar citiem priekšlikumiem attiecībā uz konkrētām valstīm paredzētiem ieteikumiem, pamatojoties uz LESD 148. panta 4. punktu; |
| --- | --- | --- |

75.

paziņo par savu gatavību iesaistīties regulārā politiskā dialogā un viedokļu apmaiņā ar dalībvalstu parlamentiem un citām ieinteresētām personām, tostarp sociālajiem partneriem, uzņēmumu pārstāvjiem un NVO, par stratēģijas „Eiropa 2020” un Eiropas pusgada nodarbinātības un sociāliem aspektiem, un šajā sakarībā:

a)

aicina Komisiju iepazīstināt Parlamentu ar savu Gada izaugsmes pētījumu, tostarp ar kopīgo ziņojuma projektu par nodarbinātību, ar priekšlikumu par ikgadējām nodarbinātības pamatnostādnēm un ar citiem priekšlikumiem attiecībā uz konkrētām valstīm paredzētiem ieteikumiem, pamatojoties uz LESD 148. panta 4. punktu;

| b) | prasa, lai Eiropas pusgadā iesaistītās personas nodrošinātu pārredzamību, un saistībā ar to mudina Nodarbinātības komiteju (EMCO) regulāri informēt Eiropas Parlamenta attiecīgās komitejas par nodarbinātības uzraudzības rezultātiem; |
| --- | --- |

b)

prasa, lai Eiropas pusgadā iesaistītās personas nodrošinātu pārredzamību, un saistībā ar to mudina Nodarbinātības komiteju (EMCO) regulāri informēt Eiropas Parlamenta attiecīgās komitejas par nodarbinātības uzraudzības rezultātiem;

| c) | aicina sociālos partnerus, sociālās NVO un citas ieinteresētās personas regulāri piedalīties viedokļu apmaiņā ar Parlamentu, jo īpaši par nodarbinātības un sociālās politikas nostādņu īstenošanu un par gūtajiem rezultātiem attiecīgo ES mērķu sasniegšanā; prasa, lai attiecīgās parlamentārās komitejas locekļi tiktu iepriekš informēti par sagatavošanās dokumentu saturu viedokļu apmaiņai; |
| --- | --- |

c)

aicina sociālos partnerus, sociālās NVO un citas ieinteresētās personas regulāri piedalīties viedokļu apmaiņā ar Parlamentu, jo īpaši par nodarbinātības un sociālās politikas nostādņu īstenošanu un par gūtajiem rezultātiem attiecīgo ES mērķu sasniegšanā; prasa, lai attiecīgās parlamentārās komitejas locekļi tiktu iepriekš informēti par sagatavošanās dokumentu saturu viedokļu apmaiņai;

| 76. | aicina Komisiju informēt Parlamentu par to pasākumu rezultātiem, kurus veic saistībā ar savstarpējo mācīšanās programmu, jo īpaši tajās jomās, kuras uzsvērtas Eiropadomes stratēģiskajos norādījumos; norāda, ka ir svarīgi regulāri uzraudzīt programmai piešķirtā finansējuma pieejamības pakāpi un izmantošanas aktivitāti, tādējādi nodrošinot iespēju reālajā laikā noteikt, kādi koriģējoši pasākumi varētu būt nepieciešami, lai panāktu to, ka tradicionālie birokrātiskie šķēršļi nekavē programmas mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

76.

aicina Komisiju informēt Parlamentu par to pasākumu rezultātiem, kurus veic saistībā ar savstarpējo mācīšanās programmu, jo īpaši tajās jomās, kuras uzsvērtas Eiropadomes stratēģiskajos norādījumos; norāda, ka ir svarīgi regulāri uzraudzīt programmai piešķirtā finansējuma pieejamības pakāpi un izmantošanas aktivitāti, tādējādi nodrošinot iespēju reālajā laikā noteikt, kādi koriģējoši pasākumi varētu būt nepieciešami, lai panāktu to, ka tradicionālie birokrātiskie šķēršļi nekavē programmas mērķu īstenošanu;

| 77. | uzskata, ka nodarbinātības un sociālajai politikai ir galvenā loma visā stratēģijā „Eiropa 2020” un tās pārvaldībā; uzskata, ka šīs politikas jomas ir jāstiprina, ņemot vērā krīzi, un ka Eiropas pusgadam ir būtiska nozīme šā mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

77.

uzskata, ka nodarbinātības un sociālajai politikai ir galvenā loma visā stratēģijā „Eiropa 2020” un tās pārvaldībā; uzskata, ka šīs politikas jomas ir jāstiprina, ņemot vērā krīzi, un ka Eiropas pusgadam ir būtiska nozīme šā mērķa sasniegšanā;

| 78. | uzskata — lai efektīvi īstenotu nodarbinātības pamatnostādnes Nr. 7–10 un saistībā ar Eiropas pusgadu, ir jārosina, lai dalībvalstis pievērstu īpašu uzmanību tādiem specifiskiem jautājumiem kā jauniešu izglītības pieejamības veicināšana, profesionālā orientācija un apmācība un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršana, mūžizglītības veicināšana, nodarbinātības sekmēšana un bezdarba samazināšana, jo īpaši jaunatnes vidū, vecāka gadagājuma personu integrācijas darba tirgū veicināšana, nelikumīgas nodarbinātības izskaušana, darba un ģimenes dzīves saskaņošanas veicināšana un bērnu aprūpes iespēju uzlabošana; |
| --- | --- |

78.

uzskata — lai efektīvi īstenotu nodarbinātības pamatnostādnes Nr. 7–10 un saistībā ar Eiropas pusgadu, ir jārosina, lai dalībvalstis pievērstu īpašu uzmanību tādiem specifiskiem jautājumiem kā jauniešu izglītības pieejamības veicināšana, profesionālā orientācija un apmācība un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas novēršana, mūžizglītības veicināšana, nodarbinātības sekmēšana un bezdarba samazināšana, jo īpaši jaunatnes vidū, vecāka gadagājuma personu integrācijas darba tirgū veicināšana, nelikumīgas nodarbinātības izskaušana, darba un ģimenes dzīves saskaņošanas veicināšana un bērnu aprūpes iespēju uzlabošana;

| 79. | aicina Padomi un Komisiju vispusīgi novērtēt, vai dalībvalstu programmās paredzētie pasākumi nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai un nodarbinātības rādītāju paaugstināšanai atbilst stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem un pamatuzdevumiem; aicina dalībvalstis, kuras nav noteikušas valsts mērķus vai kuru saistības sasniegt Eiropas nodarbinātības mērķi, proti, panākt vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeni 75 % apmērā līdz 2020. gadam, nav pietiekamas, iesaistīties šā mērķa īstenošanā, īpašu uzmanību pievēršot darba tirgu galvenajiem strukturālajiem trūkumiem; |
| --- | --- |

79.

aicina Padomi un Komisiju vispusīgi novērtēt, vai dalībvalstu programmās paredzētie pasākumi nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai un nodarbinātības rādītāju paaugstināšanai atbilst stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem un pamatuzdevumiem; aicina dalībvalstis, kuras nav noteikušas valsts mērķus vai kuru saistības sasniegt Eiropas nodarbinātības mērķi, proti, panākt vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeni 75 % apmērā līdz 2020. gadam, nav pietiekamas, iesaistīties šā mērķa īstenošanā, īpašu uzmanību pievēršot darba tirgu galvenajiem strukturālajiem trūkumiem;

| 80. | norāda, ka pasākumi, kuri veikti saskaņā ar nacionālajiem reformu plāniem, „ekonomikas pārvaldību” un Eiropas pusgadu, nedrīkstētu padziļināt sociālo krīzi vairākās valstīs, kurās ir nestabila tautsaimniecība, padarot dzīvi aizvien grūtāku ģimenēm, jo īpaši sievietēm un bērniem, kas ir galvenie pieaugošās nabadzības, bezdarba un nepastāvīga un slikti apmaksāta darba upuri; |
| --- | --- |

80.

norāda, ka pasākumi, kuri veikti saskaņā ar nacionālajiem reformu plāniem, „ekonomikas pārvaldību” un Eiropas pusgadu, nedrīkstētu padziļināt sociālo krīzi vairākās valstīs, kurās ir nestabila tautsaimniecība, padarot dzīvi aizvien grūtāku ģimenēm, jo īpaši sievietēm un bērniem, kas ir galvenie pieaugošās nabadzības, bezdarba un nepastāvīga un slikti apmaksāta darba upuri;

| 81. | uzsver, ka ir jāstiprina un jāinstitucionalizē makroekonomikas sociālais dialogs, un uzskata, ka sociālajiem partneriem jābūt iesaistītiem to pasākumu izstrādē, kurus Komisija vēlas veikt saskaņā ar Eiropas pusgadu un jaunās ekonomikas pārvaldības īstenošanu, un ka sociālo partneru viedoklis par šiem pasākumiem vai attiecīgā gadījumā ieteikums būtu jāiesniedz Komisijai; |
| --- | --- |

81.

uzsver, ka ir jāstiprina un jāinstitucionalizē makroekonomikas sociālais dialogs, un uzskata, ka sociālajiem partneriem jābūt iesaistītiem to pasākumu izstrādē, kurus Komisija vēlas veikt saskaņā ar Eiropas pusgadu un jaunās ekonomikas pārvaldības īstenošanu, un ka sociālo partneru viedoklis par šiem pasākumiem vai attiecīgā gadījumā ieteikums būtu jāiesniedz Komisijai;

| 82. | uzsver, cik nozīmīga ir savstarpēji pastiprinātas mijiedarbības nodrošināšana starp mikroekonomikas un makroekonomikas politikas nostādnēm, no vienas puses, un nodarbinātības un sociālo politiku, no otras puses, kas ir būtiski, lai varētu sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” vispārējos mērķus; |
| --- | --- |

82.

uzsver, cik nozīmīga ir savstarpēji pastiprinātas mijiedarbības nodrošināšana starp mikroekonomikas un makroekonomikas politikas nostādnēm, no vienas puses, un nodarbinātības un sociālo politiku, no otras puses, kas ir būtiski, lai varētu sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” vispārējos mērķus;

| 83. | atkārtoti pauž apņēmību pievērst īpašu uzmanību, tostarp Eiropas pusgada diskusijās, nodarbinātības un sociālā stāvokļa ietekmei uz makroekonomiku un otrādi un aicina Komisiju rīkoties tāpat; |
| --- | --- |

83.

atkārtoti pauž apņēmību pievērst īpašu uzmanību, tostarp Eiropas pusgada diskusijās, nodarbinātības un sociālā stāvokļa ietekmei uz makroekonomiku un otrādi un aicina Komisiju rīkoties tāpat;

| 84. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt ilgtspējīgas un sociāli iekļaujošas izaugsmes sasaisti ar nodarbinātību, kā arī to, ka saistībā ar Eiropas pusgadu visu politikas priekšlikumu pamatā ir jaunu darba vietu radīšana; |
| --- | --- |

84.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt ilgtspējīgas un sociāli iekļaujošas izaugsmes sasaisti ar nodarbinātību, kā arī to, ka saistībā ar Eiropas pusgadu visu politikas priekšlikumu pamatā ir jaunu darba vietu radīšana;

| 85. | atgādina, ka stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu finansēšana pienācīgā apjomā ir jāņem vērā ES un dalībvalstu gada budžetos; uzsver, ka vienkāršākais, demokrātiskākais, eiropeiskākais un efektīvākais veids šā mērķa sasniegšanai ir rīkot starpparlamentāras debates par dalībvalstu un Savienības kopējām budžeta pamatnostādnēm katra Eiropas semestra sākumā; uzskata, ka šādas debates, palīdzot ievērojami samazināt struktūru pārklāšanos, vienlaikus dotu iespēju dalībvalstīm savos budžeta projektos vairāk ņemt vērā Eiropas dimensiju un ļaut Eiropas Parlamentam labāk ieklausīties dalībvalstu problēmās; |
| --- | --- |

85.

atgādina, ka stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu finansēšana pienācīgā apjomā ir jāņem vērā ES un dalībvalstu gada budžetos; uzsver, ka vienkāršākais, demokrātiskākais, eiropeiskākais un efektīvākais veids šā mērķa sasniegšanai ir rīkot starpparlamentāras debates par dalībvalstu un Savienības kopējām budžeta pamatnostādnēm katra Eiropas semestra sākumā; uzskata, ka šādas debates, palīdzot ievērojami samazināt struktūru pārklāšanos, vienlaikus dotu iespēju dalībvalstīm savos budžeta projektos vairāk ņemt vērā Eiropas dimensiju un ļaut Eiropas Parlamentam labāk ieklausīties dalībvalstu problēmās;

| 86. | atgādina, ka ES budžetam ir nozīmīga loma „Eiropa 2020” darba kārtības finansēšanā, kam ik gadu tiek piešķirta vairāk nekā puse Savienības līdzekļu; tomēr norāda, ka — ņemot vērā prioritāro pasākumu saturu un Savienības un dalībvalstu kompetenču sadalījumu — stratēģijas finansējuma lielākā daļa būtu jāpiešķir no dalībvalstu vai reģionālajiem budžetiem; tāpēc secina, ka gan ES budžets, gan dalībvalstu budžeti ir jāņem vērā Eiropas semestra procedūras posmā, kurā izskata „Eiropa 2020” darba kārtības īstenošanu; |
| --- | --- |

86.

atgādina, ka ES budžetam ir nozīmīga loma „Eiropa 2020” darba kārtības finansēšanā, kam ik gadu tiek piešķirta vairāk nekā puse Savienības līdzekļu; tomēr norāda, ka — ņemot vērā prioritāro pasākumu saturu un Savienības un dalībvalstu kompetenču sadalījumu — stratēģijas finansējuma lielākā daļa būtu jāpiešķir no dalībvalstu vai reģionālajiem budžetiem; tāpēc secina, ka gan ES budžets, gan dalībvalstu budžeti ir jāņem vērā Eiropas semestra procedūras posmā, kurā izskata „Eiropa 2020” darba kārtības īstenošanu;

| 87. | uzsver kohēzijas politikas kā galvenā instrumenta nozīmīgo lomu stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanā; uzskata, ka stipra un labi finansēta kohēzijas politika, pateicoties tās ilgtermiņa attīstības programmām, budžeta dimensijai un decentralizētajai pārvaldības sistēmai, kā arī Kopienas prioritāšu pārņemšanai ilgtspējīgas attīstības jomā, veido iedarbīgu un efektīvu instrumentu stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanai un turpmāku ekonomikas un finanšu krīžu novēršanai; šajā sakarībā uzsver to, ka ir svarīgi stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā iesaistīt reģionus; |
| --- | --- |

87.

uzsver kohēzijas politikas kā galvenā instrumenta nozīmīgo lomu stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanā; uzskata, ka stipra un labi finansēta kohēzijas politika, pateicoties tās ilgtermiņa attīstības programmām, budžeta dimensijai un decentralizētajai pārvaldības sistēmai, kā arī Kopienas prioritāšu pārņemšanai ilgtspējīgas attīstības jomā, veido iedarbīgu un efektīvu instrumentu stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanai un turpmāku ekonomikas un finanšu krīžu novēršanai; šajā sakarībā uzsver to, ka ir svarīgi stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā iesaistīt reģionus;

| 88. | norāda, ka daudzlīmeņu pārvaldības pieejas dēļ reģionālo politiku īsteno, izmantojot konsolidētu metodiku integrētas pieejas nodrošināšanai un uzticamu vadlīniju sistēmu ieguldījumu izmantošanai un jaunu iniciatīvu stimulēšanai vietējā līmenī, un tas varētu atbilstīgi veicināt ekonomikas politikas efektivitāti un lielākas ES un dalībvalstu budžetu sinerģijas veidošanu; tāpēc aicina Eiropas Komisiju nākt klajā ar īpašiem ieteikumiem par to, kā struktūrfondus izmantot šim mērķim darbības programmās; |
| --- | --- |

88.

norāda, ka daudzlīmeņu pārvaldības pieejas dēļ reģionālo politiku īsteno, izmantojot konsolidētu metodiku integrētas pieejas nodrošināšanai un uzticamu vadlīniju sistēmu ieguldījumu izmantošanai un jaunu iniciatīvu stimulēšanai vietējā līmenī, un tas varētu atbilstīgi veicināt ekonomikas politikas efektivitāti un lielākas ES un dalībvalstu budžetu sinerģijas veidošanu; tāpēc aicina Eiropas Komisiju nākt klajā ar īpašiem ieteikumiem par to, kā struktūrfondus izmantot šim mērķim darbības programmās;

| 89. | uzskata, ka ir būtiski izmantot kohēzijas politiku, lai pārvarētu strukturālās nelīdzsvarotības un iekšējās konkurētspējas atšķirību radītās problēmas, uzsverot, ka ir svarīgi pielāgot politiku reģionu īpašajiem apstākļiem un vajadzībām, lai palielinātu to potenciālu un mazinātu trūkumus; |
| --- | --- |

89.

uzskata, ka ir būtiski izmantot kohēzijas politiku, lai pārvarētu strukturālās nelīdzsvarotības un iekšējās konkurētspējas atšķirību radītās problēmas, uzsverot, ka ir svarīgi pielāgot politiku reģionu īpašajiem apstākļiem un vajadzībām, lai palielinātu to potenciālu un mazinātu trūkumus;

| 90. | atgādina, ka reģionālajai politikai ir svarīga nozīme, izstrādājot valstu programmas Eiropas pusgadam, jo īpaši, nosakot mērķus un rīcību ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanai; |
| --- | --- |

90.

atgādina, ka reģionālajai politikai ir svarīga nozīme, izstrādājot valstu programmas Eiropas pusgadam, jo īpaši, nosakot mērķus un rīcību ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanai;

| 91. | uzsver, ka daudzām dalībvalstīm ir svarīgi uzlabot savu reģionu konkurētspēju, lai novērstu makroekonomisko nelīdzsvarotību; |
| --- | --- |

91.

uzsver, ka daudzām dalībvalstīm ir svarīgi uzlabot savu reģionu konkurētspēju, lai novērstu makroekonomisko nelīdzsvarotību;

| 92. | tādēļ uzskata, ka kohēzijai arī jāstiprina tieši reģionālais (ne tikai visas valsts) potenciāls un ieinteresētās puses; uzskata, ka reģionu potenciāla stiprināšana, saskaņojot to ar valstu potenciāla stiprināšanu, atkal padarīs kohēzijas politiku par instrumentu vajadzīgo sinerģiju radīšanai; |
| --- | --- |

92.

tādēļ uzskata, ka kohēzijai arī jāstiprina tieši reģionālais (ne tikai visas valsts) potenciāls un ieinteresētās puses; uzskata, ka reģionu potenciāla stiprināšana, saskaņojot to ar valstu potenciāla stiprināšanu, atkal padarīs kohēzijas politiku par instrumentu vajadzīgo sinerģiju radīšanai;

| 93. | uzsver, ka iepriekšējā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadā jāatspoguļo pārejas veicināšana uz ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomiku; |
| --- | --- |

93.

uzsver, ka iepriekšējā Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadā jāatspoguļo pārejas veicināšana uz ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomiku;

| 94. | atzinīgi vērtē pašreizējā Gada izaugsmes pētījumā iekļauto ieteikumu atcelt videi kaitīgas subsīdijas un aicina izvērtēt šīs politikas īstenošanu 2012. gada Eiropas pusgadā. |
| --- | --- |

94.

atzinīgi vērtē pašreizējā Gada izaugsmes pētījumā iekļauto ieteikumu atcelt videi kaitīgas subsīdijas un aicina izvērtēt šīs politikas īstenošanu 2012. gada Eiropas pusgadā.

| 95. | aicina Eiropadomi un Komisiju Eiropas pusgada ietvaros vairāk koncentrēties uz vienoto tirgu, kas ir ES ekonomikas pīlārs, lai pilnībā tiktu izmantots iekšējā tirgus potenciāls, piesaistot publisko un privāto kapitālu infrastruktūras un novatorisku projektu finansēšanai un veicinot ekonomisku energoresursu patēriņu; uzsver, ka vienotajam tirgum ir jābūt Eiropas ekonomiskās pārvaldības pamatā, kura mērķis ir veicināt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, nodarbinātību un sociālo kohēziju, pārvarot iekšējo nelīdzsvarotību, sekmējot ekonomisko konverģenci un palielinot konkurētspēju; |
| --- | --- |

95.

aicina Eiropadomi un Komisiju Eiropas pusgada ietvaros vairāk koncentrēties uz vienoto tirgu, kas ir ES ekonomikas pīlārs, lai pilnībā tiktu izmantots iekšējā tirgus potenciāls, piesaistot publisko un privāto kapitālu infrastruktūras un novatorisku projektu finansēšanai un veicinot ekonomisku energoresursu patēriņu; uzsver, ka vienotajam tirgum ir jābūt Eiropas ekonomiskās pārvaldības pamatā, kura mērķis ir veicināt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, nodarbinātību un sociālo kohēziju, pārvarot iekšējo nelīdzsvarotību, sekmējot ekonomisko konverģenci un palielinot konkurētspēju;

| 96. | aicina katru Eiropadomes pavasara sesiju veltīt vienotā tirgus situācijas novērtēšanai, ņemot vērā uzraudzības procesa rezultātus; aicina Eiropadomes priekšsēdētāju ik gadu iesniegt Parlamentam izvērtēšanai to pasākumu kopumu, tostarp vienotā tirgus jomā, kas veicami pēc Eiropadomes pavasara sanāksmes; |
| --- | --- |

96.

aicina katru Eiropadomes pavasara sesiju veltīt vienotā tirgus situācijas novērtēšanai, ņemot vērā uzraudzības procesa rezultātus; aicina Eiropadomes priekšsēdētāju ik gadu iesniegt Parlamentam izvērtēšanai to pasākumu kopumu, tostarp vienotā tirgus jomā, kas veicami pēc Eiropadomes pavasara sanāksmes;

| 97. | aicina Komisiju veikt ikgadēju novērtējumu par vienotā tirgus īstenošanu dalībvalstīs valsts reformu programmu ietvaros un šajā sakarībā pārbaudīt transponēšanas progresu un pēcīstenošanas pārbaudi; |
| --- | --- |

97.

aicina Komisiju veikt ikgadēju novērtējumu par vienotā tirgus īstenošanu dalībvalstīs valsts reformu programmu ietvaros un šajā sakarībā pārbaudīt transponēšanas progresu un pēcīstenošanas pārbaudi;

| 98. | aicina Komisiju norādīt dalībvalstīm, kas saskaņā ar valstu reformu programmu novērtējumu optimāli neizmanto ES līdzekļus, kādās jomās pastāv vēl neizmantots potenciāls; |
| --- | --- |

98.

aicina Komisiju norādīt dalībvalstīm, kas saskaņā ar valstu reformu programmu novērtējumu optimāli neizmanto ES līdzekļus, kādās jomās pastāv vēl neizmantots potenciāls;

| 99. | atzinīgi vērtē, ka Gada izaugsmes pētījumā (2011.) vienotā tirgus potenciāla izmantošana ir izvirzīta par vienu no desmit mērķiem, kas jāīsteno līdz 2012. gadam; |
| --- | --- |

99.

atzinīgi vērtē, ka Gada izaugsmes pētījumā (2011.) vienotā tirgus potenciāla izmantošana ir izvirzīta par vienu no desmit mērķiem, kas jāīsteno līdz 2012. gadam;

| 100. | aicina Padomi un Komisiju sistemātiskāk saistīt Eiropas pusgadu ar tādām pašreizējām ES iniciatīvām kā iekšējā tirgus rezultātu apkopojums un Vienotā tirgus rīcības plāns, prioritārā kārtā īstenojot tajā paredzētās 12 „sviras”, lai pilnībā ņemtu vērā mērķi pabeigt vienotā tirgus izveidi un nodrošinātu Eiropas ekonomikas politikas saskaņotību; |
| --- | --- |

100.

aicina Padomi un Komisiju sistemātiskāk saistīt Eiropas pusgadu ar tādām pašreizējām ES iniciatīvām kā iekšējā tirgus rezultātu apkopojums un Vienotā tirgus rīcības plāns, prioritārā kārtā īstenojot tajā paredzētās 12 „sviras”, lai pilnībā ņemtu vērā mērķi pabeigt vienotā tirgus izveidi un nodrošinātu Eiropas ekonomikas politikas saskaņotību;

| 101. | jo īpaši aicina Komisiju iekļaut 2012. gada izaugsmes pētījumā Vienotā tirgus rīcības plānā paredzētos 12 prioritāros pasākumus, kurus paredzēts pieņemt līdz 2012. gada beigām; |
| --- | --- |

101.

jo īpaši aicina Komisiju iekļaut 2012. gada izaugsmes pētījumā Vienotā tirgus rīcības plānā paredzētos 12 prioritāros pasākumus, kurus paredzēts pieņemt līdz 2012. gada beigām;

| 102. | uzskata, ka vienotā tirgus atjaunošana un jo īpaši Vienotā tirgus akta īstenošana ir būtiski priekšnosacījumi Eiropas ilgtspējīgai attīstībai līdz 2020. gadam; ierosina, ka Eiropas konkurētspējas nodrošināšanai vispasaules līmenī ir nepieciešami tūlītēji uzlabojumi tādās būtiskās jomās kā pakalpojumu nozare, publiskais iepirkums, pētniecība, inovācijas, izglītība, enerģētika un elektroniskā komercija; |
| --- | --- |

102.

uzskata, ka vienotā tirgus atjaunošana un jo īpaši Vienotā tirgus akta īstenošana ir būtiski priekšnosacījumi Eiropas ilgtspējīgai attīstībai līdz 2020. gadam; ierosina, ka Eiropas konkurētspējas nodrošināšanai vispasaules līmenī ir nepieciešami tūlītēji uzlabojumi tādās būtiskās jomās kā pakalpojumu nozare, publiskais iepirkums, pētniecība, inovācijas, izglītība, enerģētika un elektroniskā komercija;

| 103. | uzsver, ka, īstenojot Eiropas pusgadu, ir nepieciešams ņemt vērā stratēģiju „Eiropa 2020”; uzsver, ka iniciatīvām, kas īstenotas saskaņā ar Vienotā tirgus rīcības plānu, ir jāatbilst stratēģijas „Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei septiņu pamatiniciatīvu mērķiem un jāveicina to sasniegšana; |
| --- | --- |

103.

uzsver, ka, īstenojot Eiropas pusgadu, ir nepieciešams ņemt vērā stratēģiju „Eiropa 2020”; uzsver, ka iniciatīvām, kas īstenotas saskaņā ar Vienotā tirgus rīcības plānu, ir jāatbilst stratēģijas „Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei septiņu pamatiniciatīvu mērķiem un jāveicina to sasniegšana;

| 104. | aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu MVU, kas saskaņā ar Gada izaugsmes pētījuma rezultātiem veido vienotās tirgus ekonomikas mugurkaulu, jo īpaši pilnībā īstenojot Mazās uzņēmējdarbības aktu un veicot pasākumus, lai samazinātu šķēršļus MVU finansējuma pieejamībai; |
| --- | --- |

104.

aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu MVU, kas saskaņā ar Gada izaugsmes pētījuma rezultātiem veido vienotās tirgus ekonomikas mugurkaulu, jo īpaši pilnībā īstenojot Mazās uzņēmējdarbības aktu un veicot pasākumus, lai samazinātu šķēršļus MVU finansējuma pieejamībai;

| 105. | mudina Komisiju veikt efektīvus pasākumus, lai uzlabotu piekļuvi finanšu līdzekļiem MVU un jauniem inovatīviem uzņēmumiem, kā arī nodrošinātu uzņēmējdarbības vides uzlabošanu ES, vienkāršotu procedūras un samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

105.

mudina Komisiju veikt efektīvus pasākumus, lai uzlabotu piekļuvi finanšu līdzekļiem MVU un jauniem inovatīviem uzņēmumiem, kā arī nodrošinātu uzņēmējdarbības vides uzlabošanu ES, vienkāršotu procedūras un samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem vienotajā tirgū;

| 106. | aicina dalībvalstis, pildot Gada izaugsmes pētījumā sniegtās politikas norādes, ņemt vērā sieviešu vajadzības un situāciju un tādējādi Eiropas pusgada procesā integrēt dzimumu līdztiesības aspektu; pauž atzinību tām dalībvalstīm, kuras pirmajā Eiropas pusgadā savās valsts reformu programmās (VRP) ir pilnībā integrējušas dzimumu līdztiesības aspektu un nodarbinātības, nabadzības novēršanas un izglītības politikas izstrādē un uzraudzībā īpašu uzmanību pievērš sievietēm; pauž neapmierinātību ar tām dalībvalstīm, kas savās VRP nav minējušas dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

106.

aicina dalībvalstis, pildot Gada izaugsmes pētījumā sniegtās politikas norādes, ņemt vērā sieviešu vajadzības un situāciju un tādējādi Eiropas pusgada procesā integrēt dzimumu līdztiesības aspektu; pauž atzinību tām dalībvalstīm, kuras pirmajā Eiropas pusgadā savās valsts reformu programmās (VRP) ir pilnībā integrējušas dzimumu līdztiesības aspektu un nodarbinātības, nabadzības novēršanas un izglītības politikas izstrādē un uzraudzībā īpašu uzmanību pievērš sievietēm; pauž neapmierinātību ar tām dalībvalstīm, kas savās VRP nav minējušas dzimumu līdztiesību;

| 107. | aicina Padomi nodrošināt, lai pēc tam, kad Komisija būs prezentējusi katrai valstij paredzētās politikas norādes, FEMM komiteja ar EPSCO priekšsēdētāju varētu pārrunāt minētās norādes un VRP iekļautos dzimumu līdztiesību aspektus; |
| --- | --- |

107.

aicina Padomi nodrošināt, lai pēc tam, kad Komisija būs prezentējusi katrai valstij paredzētās politikas norādes, FEMM komiteja ar EPSCO priekšsēdētāju varētu pārrunāt minētās norādes un VRP iekļautos dzimumu līdztiesību aspektus;

| 108. | aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp sieviešu organizāciju, iesaistīšanos VRP izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā; |
| --- | --- |

108.

aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvu pilsoniskās sabiedrības organizāciju, tostarp sieviešu organizāciju, iesaistīšanos VRP izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā;

| 109. | aicina dalībvalstis valstu reformu programmās noteikt kvalitātes mērķus attiecībā uz darba samaksas atšķirību izskaušanu starp dzimumiem, sieviešu uzņēmējdarbības uzlabošanu un bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes pakalpojumu izveidi; |
| --- | --- |

109.

aicina dalībvalstis valstu reformu programmās noteikt kvalitātes mērķus attiecībā uz darba samaksas atšķirību izskaušanu starp dzimumiem, sieviešu uzņēmējdarbības uzlabošanu un bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes pakalpojumu izveidi;

| 110. | aicina dalībvalstis noteikt īpašus kvantitatīvus mērķus valstu reformu programmās attiecībā uz sieviešu nodarbinātību kopumā, kā arī īpašus pasākumus, kas vērsti uz sieviešu grupām ar ļoti zemu nodarbinātības līmeni, kā piemēram, jaunas sievietes, vecāka gadagājuma sievietes, imigrantes, invalīdes, vientuļās mātes un romu sievietes; |
| --- | --- |

110.

aicina dalībvalstis noteikt īpašus kvantitatīvus mērķus valstu reformu programmās attiecībā uz sieviešu nodarbinātību kopumā, kā arī īpašus pasākumus, kas vērsti uz sieviešu grupām ar ļoti zemu nodarbinātības līmeni, kā piemēram, jaunas sievietes, vecāka gadagājuma sievietes, imigrantes, invalīdes, vientuļās mātes un romu sievietes;

| 111. | aicina Komisiju un dalībvalstis vairot pilsoniskās sabiedrības, sociālo partneru un sabiedrības kopumā izpratni par stratēģijas „Eiropa 2020” pamatmērķiem un valstu mērķiem, tostarp pēc dzimuma iedalītiem nodarbinātības mērķiem; |
| --- | --- |

111.

aicina Komisiju un dalībvalstis vairot pilsoniskās sabiedrības, sociālo partneru un sabiedrības kopumā izpratni par stratēģijas „Eiropa 2020” pamatmērķiem un valstu mērķiem, tostarp pēc dzimuma iedalītiem nodarbinātības mērķiem;

| 112. | aicina Komisiju lūgt pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus iesniegt ikgadēju ēnu ziņojumu par dalībvalstu panākumiem pamatmērķu sasniegšanā un VRP ieteikto pasākumu realizēšanā, kas būtu salīdzināms ar ēnu ziņojumiem par progresu, īstenojot Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu; |
| --- | --- |

112.

aicina Komisiju lūgt pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus iesniegt ikgadēju ēnu ziņojumu par dalībvalstu panākumiem pamatmērķu sasniegšanā un VRP ieteikto pasākumu realizēšanā, kas būtu salīdzināms ar ēnu ziņojumiem par progresu, īstenojot Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu;

| 113. | pauž nožēlu par valsts finansējuma un ieguldījumu samazinājumu izglītības nozarē, kas novērojams daudzu valstu budžetos; atkārtoti uzsver nepieciešamību par prioritāti noteikt valsts ieguldījumus ilgtspējīgai izaugsmei labvēlīgās nozarēs, kā piemēram pētniecībā un izstrādē, un norāda, ka, ņemot vērā lielās izmaksas, kas var rasties, nodarbinātības jomā nevēršot pietiekami daudz uzmanību jaunajām paaudzēm, ieguldījumi izglītībā un apmācībās ir ekonomikas politikas instruments; uzsver, cik nozīmīgi ir nodrošināt ilgstošus liela mēroga ieguldījumus mācībās, mūžizglītībā un skolotāju izglītošanā, tajā pašā laikā saglabājot koordinētus ES mēroga centienus sasniegt citus kopīgus mērķus izglītības jomā; norāda uz lielo mūžizglītības programmas nozīmi; |
| --- | --- |

113.

pauž nožēlu par valsts finansējuma un ieguldījumu samazinājumu izglītības nozarē, kas novērojams daudzu valstu budžetos; atkārtoti uzsver nepieciešamību par prioritāti noteikt valsts ieguldījumus ilgtspējīgai izaugsmei labvēlīgās nozarēs, kā piemēram pētniecībā un izstrādē, un norāda, ka, ņemot vērā lielās izmaksas, kas var rasties, nodarbinātības jomā nevēršot pietiekami daudz uzmanību jaunajām paaudzēm, ieguldījumi izglītībā un apmācībās ir ekonomikas politikas instruments; uzsver, cik nozīmīgi ir nodrošināt ilgstošus liela mēroga ieguldījumus mācībās, mūžizglītībā un skolotāju izglītošanā, tajā pašā laikā saglabājot koordinētus ES mēroga centienus sasniegt citus kopīgus mērķus izglītības jomā; norāda uz lielo mūžizglītības programmas nozīmi;

| 114. | mudina Komisiju, ekonomikas pusgada laikā apzinot pašreizējās un nākotnes tendences nodarbinātības jomā, šīs tendences izmantot, lai koordinētu apmācību stratēģijas ar pēcdiploma izglītības iestādēm; |
| --- | --- |

114.

mudina Komisiju, ekonomikas pusgada laikā apzinot pašreizējās un nākotnes tendences nodarbinātības jomā, šīs tendences izmantot, lai koordinētu apmācību stratēģijas ar pēcdiploma izglītības iestādēm;

*

* *

| 115. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropadomei, dalībvalstu parlamentiem, Eiropas Centrālajai bankai un eiro grupas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

115.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropadomei, dalībvalstu parlamentiem, Eiropas Centrālajai bankai un eiro grupas priekšsēdētājam.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.

(2)  LESD 121., 126., 148. pants, Lisabonas līgumam pievienotais Protokols Nr. 12, Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija rezolūcija par Stabilitātes un izaugsmes paktu, Eiropadomes prezidentvalsts 2005. gada 20. marta secinājumi, Regula (EK) Nr.°1466/97, Regula (EK) Nr.°1467/97, ECOFIN padomes 2010. gada 7. septembrī apstiprinātais rīcības kodekss „Specifikācijas, kā īstenot Stabilitātes un izaugsmes paktu, un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ECOFIN padomes 2006. gada oktobra un 2007. gada oktobra secinājumi, euro zonas valstu vai valdību vadītāju noslēgtais pakts „Euro plus”, kam 2011. gada 24.–25. martā pievienojās Bulgārija, Dānija, Latvija, Lietuva, Polija, Rumānija.

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/40

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisVienotā tirgus forums

P7_TA(2011)0543

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par Vienotā tirgus foruma rezultātiem

2013/C 165 E/05

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vienotā tirgus forumu, kas notika Krakovā (Polija) 2011. gada 3. un 4. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vienotā tirgus forumu, kas notika Krakovā (Polija) 2011. gada 3. un 4. oktobrī,

| — | ņemot vērā pirmajā Vienotā tirgus forumā pieņemto „Krakovas deklarāciju”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pirmajā Vienotā tirgus forumā pieņemto „Krakovas deklarāciju”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. „Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” ” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. „Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” ” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 16. augusta darba dokumentu „Vienotais tirgus cilvēku uztverē: aktuālā informācija par iedzīvotāju un uzņēmumu uzskatiem un redzējumiem. 20 galvenās problēmas” (SEC(2011)1003), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada 16. augusta darba dokumentu „Vienotais tirgus cilvēku uztverē: aktuālā informācija par iedzīvotāju un uzņēmumu uzskatiem un redzējumiem. 20 galvenās problēmas” (SEC(2011)1003),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropas vienotais tirgus ir sniedzis milzīgas priekšrocības 500 miljoniem Eiropas iedzīvotāju, vienlaikus paverot jaunas izaugsmes iespējas vairāk nekā 21 miljonam Eiropas uzņēmumu, un ir kļuvis par reālu Eiropas ekonomikas izaugsmes dzinējspēku; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas vienotais tirgus ir sniedzis milzīgas priekšrocības 500 miljoniem Eiropas iedzīvotāju, vienlaikus paverot jaunas izaugsmes iespējas vairāk nekā 21 miljonam Eiropas uzņēmumu, un ir kļuvis par reālu Eiropas ekonomikas izaugsmes dzinējspēku;

| B. | tā kā joprojām daudzās jomās ir atšķirības starp to, ko iedzīvotāji sagaida no vienotā tirgus, un to, ar ko viņi ikdienas dzīvē saskaras; |
| --- | --- |

B.

tā kā joprojām daudzās jomās ir atšķirības starp to, ko iedzīvotāji sagaida no vienotā tirgus, un to, ar ko viņi ikdienas dzīvē saskaras;

| C. | tā kā vienotā tirgus divdesmitās gadadienas priekšvakarā vienotais tirgus ir vēl būtiskāks nekā jebkad agrāk, lai atjaunotu Eiropas ekonomiku un uzturētu Eiropas projekta dzīvotspēju ilgtermiņā; |
| --- | --- |

C.

tā kā vienotā tirgus divdesmitās gadadienas priekšvakarā vienotais tirgus ir vēl būtiskāks nekā jebkad agrāk, lai atjaunotu Eiropas ekonomiku un uzturētu Eiropas projekta dzīvotspēju ilgtermiņā;

| D. | tā kā pirmajā Vienotā tirgus forumā pulcējās Eiropas uzņēmumu pārstāvji, sociālie partneri, nevalstiskās organizācijas, domnīcas, žurnālisti, valstu parlamenti, Eiropas iestādes, dažādu līmeņu pārvaldes valsts iestādes un Eiropas pilsoņi, |
| --- | --- |

D.

tā kā pirmajā Vienotā tirgus forumā pulcējās Eiropas uzņēmumu pārstāvji, sociālie partneri, nevalstiskās organizācijas, domnīcas, žurnālisti, valstu parlamenti, Eiropas iestādes, dažādu līmeņu pārvaldes valsts iestādes un Eiropas pilsoņi,

| 1. | uzsver, ka ir svarīgi pārvērst Vienotā tirgus forumu par regulāru pasākumu, lai dotu iespēju uzņēmumiem un pilsoņiem, kā arī vietējām reģionālajām pašvaldībām tieši piedalīties un ietekmēt vienotā tirgus turpmāko attīstību; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ir svarīgi pārvērst Vienotā tirgus forumu par regulāru pasākumu, lai dotu iespēju uzņēmumiem un pilsoņiem, kā arī vietējām reģionālajām pašvaldībām tieši piedalīties un ietekmēt vienotā tirgus turpmāko attīstību;

| 2. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, kandidātvalstīm un EEZ partneriem, organizējot un atbalstot svarīgus sabiedriskus pasākumus 2012. gadā sakarā ar vienotā tirgus 20. gadadienas svinībām; uzskata, ka par mērķi vajadzētu izvirzīt vismaz viena pasākuma organizēšanu visās iesaistītajās valstīs, attiecīgā gadījumā rīkojot reģionālus pasākumus, kas saistīti ar centrālo, galveno ES pasākumu, kuru, iespējams, rīkos sadarbībā ar ES prezidentūru; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, kandidātvalstīm un EEZ partneriem, organizējot un atbalstot svarīgus sabiedriskus pasākumus 2012. gadā sakarā ar vienotā tirgus 20. gadadienas svinībām; uzskata, ka par mērķi vajadzētu izvirzīt vismaz viena pasākuma organizēšanu visās iesaistītajās valstīs, attiecīgā gadījumā rīkojot reģionālus pasākumus, kas saistīti ar centrālo, galveno ES pasākumu, kuru, iespējams, rīkos sadarbībā ar ES prezidentūru;

| 3. | aicina Komisiju līdz 2011. gada beigām nākt klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem attiecībā uz visām 12 prioritātēm Aktā par vienoto tirgu, lai Padome un Eiropas Parlaments ciešā sadarbībā ar Komisiju līdz 2012. gada beigām varētu pieņemt pirmo prioritāro pasākumu kopumu, kas dotu jaunu stimulu vienotajam tirgum; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju līdz 2011. gada beigām nākt klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem attiecībā uz visām 12 prioritātēm Aktā par vienoto tirgu, lai Padome un Eiropas Parlaments ciešā sadarbībā ar Komisiju līdz 2012. gada beigām varētu pieņemt pirmo prioritāro pasākumu kopumu, kas dotu jaunu stimulu vienotajam tirgum;

| 4. | prasa nepārtraukti uzraudzīt Akta par vienoto tirgu īstenošanu augstākajā politiskajā līmenī, cita starpā Eiropas Komisijai to regulāri pārskatot un iesniedzot ziņojumus, kā arī to iekļaut kā galveno darba kārtības jautājumu Konkurences padomē un par to iesniegt progresa ziņojumus Eiropadomē; šajā sakarībā uzsver, ka pašreizējie tiesību akti ir savlaicīgi un pareizi jātransponē un jāīsteno; |
| --- | --- |

4.

prasa nepārtraukti uzraudzīt Akta par vienoto tirgu īstenošanu augstākajā politiskajā līmenī, cita starpā Eiropas Komisijai to regulāri pārskatot un iesniedzot ziņojumus, kā arī to iekļaut kā galveno darba kārtības jautājumu Konkurences padomē un par to iesniegt progresa ziņojumus Eiropadomē; šajā sakarībā uzsver, ka pašreizējie tiesību akti ir savlaicīgi un pareizi jātransponē un jāīsteno;

| 5. | uzsver, ka Eiropas vienotais tirgus ievērojami sekmē inovāciju un ka, pamatojoties uz saskaņotām Komisijas iniciatīvām un dalībvalstu stingru apņemšanos, tas radīs jaunas iespējas uzņēmumiem, it īpaši inovatīviem MVU, turklāt sniegs spēcīgu atbalstu jaunu darbavietu radīšanā un sociālajā kohēzijā, sekmēs ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, kā arī apmierinās ES iedzīvotāju un patērētāju vajadzības; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka Eiropas vienotais tirgus ievērojami sekmē inovāciju un ka, pamatojoties uz saskaņotām Komisijas iniciatīvām un dalībvalstu stingru apņemšanos, tas radīs jaunas iespējas uzņēmumiem, it īpaši inovatīviem MVU, turklāt sniegs spēcīgu atbalstu jaunu darbavietu radīšanā un sociālajā kohēzijā, sekmēs ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, kā arī apmierinās ES iedzīvotāju un patērētāju vajadzības;

| 6. | uzsver, ka iedzīvotājiem, patērētājiem un MVU trūkst izpratnes un pietiekamu zināšanu par savām tiesībām un iespējām vienotajā tirgū; aicina Komisiju apsvērt Pilsoņu tiesību hartas pieņemšanu, kas būtu lietotājiem draudzīga, tiktu regulāri atjaunināta un būtu viegli pieejama visiem iedzīvotājiem, kuri pārvietojas, strādā, iepērkas un veic tirdzniecību pāri robežām, kā prasīts EP 2010. gada 20. maija rezolūcijā (1), un kas būtu praktiska rokasgrāmata, kurā izklāstītas pilsoņu tiesības un pienākumi vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka iedzīvotājiem, patērētājiem un MVU trūkst izpratnes un pietiekamu zināšanu par savām tiesībām un iespējām vienotajā tirgū; aicina Komisiju apsvērt Pilsoņu tiesību hartas pieņemšanu, kas būtu lietotājiem draudzīga, tiktu regulāri atjaunināta un būtu viegli pieejama visiem iedzīvotājiem, kuri pārvietojas, strādā, iepērkas un veic tirdzniecību pāri robežām, kā prasīts EP 2010. gada 20. maija rezolūcijā (1), un kas būtu praktiska rokasgrāmata, kurā izklāstītas pilsoņu tiesības un pienākumi vienotajā tirgū;

| 7. | norāda, ka Vienotā tirgus foruma dalībnieki konstatēja trūkumus; prasa steidzami pieņemt pasākumus, lai novērstu šos trūkumus; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka Vienotā tirgus foruma dalībnieki konstatēja trūkumus; prasa steidzami pieņemt pasākumus, lai novērstu šos trūkumus;

| 8. | uzsver, ka foruma laikā tika atzinīgi novērtēti automātiskās atzīšanas procedūras vispārējie panākumi, īstenojot Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, un uzskata, ka tāpēc tā ir jāpaplašina attiecībā uz citām profesijām; aicina dalībvalstis, kompetentās iestādes un Komisiju nodrošināt lielāku pārredzamību, lai pieteikumu iesniedzēji varētu saņemt pilnīgu paskaidrojumu par to, kādēļ viņu diploms vai profesionālā kvalifikācija netiek atzīti; atzinīgi vērtē profesionālās kartes izmēģinājumu projektu paziņotos rezultātus un uzskata, ka šāda karte varētu būt lietderīgs līdzeklis dažu profesiju mobilitātes atbalstam, administratīvo procedūru vienkāršošanai un drošības sekmēšanai; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka foruma laikā tika atzinīgi novērtēti automātiskās atzīšanas procedūras vispārējie panākumi, īstenojot Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, un uzskata, ka tāpēc tā ir jāpaplašina attiecībā uz citām profesijām; aicina dalībvalstis, kompetentās iestādes un Komisiju nodrošināt lielāku pārredzamību, lai pieteikumu iesniedzēji varētu saņemt pilnīgu paskaidrojumu par to, kādēļ viņu diploms vai profesionālā kvalifikācija netiek atzīti; atzinīgi vērtē profesionālās kartes izmēģinājumu projektu paziņotos rezultātus un uzskata, ka šāda karte varētu būt lietderīgs līdzeklis dažu profesiju mobilitātes atbalstam, administratīvo procedūru vienkāršošanai un drošības sekmēšanai;

| 9. | uzsver, ka ir nepieciešamas iedarbīgas, izmaksu ziņā pieņemamas un vienkāršas alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas, lai iekšējam tirgum nodrošinātu lielāku patērētāju uzticēšanos; uzsver — lai panāktu lielāku uzticēšanos digitālajā vienotajā tirgū, izšķiroša nozīme varētu būt iedarbīgai strīdu izšķiršanas sistēmai; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir nepieciešamas iedarbīgas, izmaksu ziņā pieņemamas un vienkāršas alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas, lai iekšējam tirgum nodrošinātu lielāku patērētāju uzticēšanos; uzsver — lai panāktu lielāku uzticēšanos digitālajā vienotajā tirgū, izšķiroša nozīme varētu būt iedarbīgai strīdu izšķiršanas sistēmai;

| 10. | ierosina, ka vienotie kontaktpunkti būtu jāpārveido par pilnvērtīgiem elektroniskās pārvaldes centriem, lai uzņēmēji tiešsaistē varētu iesniegt dokumentus un kārtot administratīvās formalitātes; uzsver, ka tiem ir potenciāls saistībā ar Pakalpojumu direktīvas īstenošanu, un pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis vēl joprojām nav izpildījušas savas saistības vienoto kontaktpunktu izveidē; |
| --- | --- |

10.

ierosina, ka vienotie kontaktpunkti būtu jāpārveido par pilnvērtīgiem elektroniskās pārvaldes centriem, lai uzņēmēji tiešsaistē varētu iesniegt dokumentus un kārtot administratīvās formalitātes; uzsver, ka tiem ir potenciāls saistībā ar Pakalpojumu direktīvas īstenošanu, un pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis vēl joprojām nav izpildījušas savas saistības vienoto kontaktpunktu izveidē;

| 11. | uzsver, ka jāpabeidz digitālais vienotais tirgus un jāpārvar pārrobežu tirdzniecības un pakalpojumu sniegšanas tehniskie šķēršļi, it īpaši uzlabojot elektroniskās identificēšanas, elektroniskā paraksta un elektronisko dokumentu sadarbspēju un savstarpējo atzīšanu; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka jāpabeidz digitālais vienotais tirgus un jāpārvar pārrobežu tirdzniecības un pakalpojumu sniegšanas tehniskie šķēršļi, it īpaši uzlabojot elektroniskās identificēšanas, elektroniskā paraksta un elektronisko dokumentu sadarbspēju un savstarpējo atzīšanu;

| 12. | norāda — lai uzlabotu elektroniskās komercijas juridisko noteiktību, ir būtiski radīt efektīvu un mūsdienīgu autortiesību sistēmu Eiropas Savienībā un atjaunināt Eiropas Savienības tiesību aktus datu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

12.

norāda — lai uzlabotu elektroniskās komercijas juridisko noteiktību, ir būtiski radīt efektīvu un mūsdienīgu autortiesību sistēmu Eiropas Savienībā un atjaunināt Eiropas Savienības tiesību aktus datu aizsardzības jomā;

| 13. | uzsver, ka pārrobežu pakalpojumu sniegšana un norīkoto darbinieku mobilitāte ir svarīgi iekšējā tirgus elementi, un norāda, ka ar darbinieku norīkošanas direktīvu vajadzētu nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un garantēt norīkoto darbinieku tiesības visā ES teritorijā; uzskata — lai izvairītos no noteikumu ļaunprātīgas izmantošanas un to apiešanas, šiem noteikumiem vajadzētu būt pārredzamiem un skaidriem; norāda, ka svarīga loma norīkoto darbinieku tiesību aizsardzībā ir sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka pārrobežu pakalpojumu sniegšana un norīkoto darbinieku mobilitāte ir svarīgi iekšējā tirgus elementi, un norāda, ka ar darbinieku norīkošanas direktīvu vajadzētu nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un garantēt norīkoto darbinieku tiesības visā ES teritorijā; uzskata — lai izvairītos no noteikumu ļaunprātīgas izmantošanas un to apiešanas, šiem noteikumiem vajadzētu būt pārredzamiem un skaidriem; norāda, ka svarīga loma norīkoto darbinieku tiesību aizsardzībā ir sociālajiem partneriem;

| 14. | aicina dalībvalstis nodrošināt iekšējā tirgus tiesību aktu pareizu un savlaicīgu transponēšanu un novērst neatbilstību; uzsver, ka iekšējā tirgus direktīvu transponēšanas procesā visām iesaistītajām pusēm ir lietderīgi izmantot korelācijas tabulas; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis nodrošināt iekšējā tirgus tiesību aktu pareizu un savlaicīgu transponēšanu un novērst neatbilstību; uzsver, ka iekšējā tirgus direktīvu transponēšanas procesā visām iesaistītajām pusēm ir lietderīgi izmantot korelācijas tabulas;

| 15. | atgādina, ka ir svarīgi vienkāršot un pareizi īstenot publiskā iepirkuma noteikumus, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis to nodrošināt pašreizējos un turpmākajos tiesību aktos; norāda, ka publiskā iepirkuma sektors ir jāpadara profesionāls, uzlabojot apmācību, apstiprinot iepirkuma mērķus un izskatot iespējamos veidus citu politisko mērķu sasniegšanai; uzskata, ka MVU līdzdalība publiskā iepirkuma konkursos ir jāuzlabo un ka iepirkuma procedūrām ir jābūt neapgrūtinošākām, lētākām un atvērtākām attiecībā uz MVU, un uzsver, ka vairāk jāpiemēro „ekonomiski izdevīgākā piedāvājuma” princips „lētākās cenas” principa vietā; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka ir svarīgi vienkāršot un pareizi īstenot publiskā iepirkuma noteikumus, un tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis to nodrošināt pašreizējos un turpmākajos tiesību aktos; norāda, ka publiskā iepirkuma sektors ir jāpadara profesionāls, uzlabojot apmācību, apstiprinot iepirkuma mērķus un izskatot iespējamos veidus citu politisko mērķu sasniegšanai; uzskata, ka MVU līdzdalība publiskā iepirkuma konkursos ir jāuzlabo un ka iepirkuma procedūrām ir jābūt neapgrūtinošākām, lētākām un atvērtākām attiecībā uz MVU, un uzsver, ka vairāk jāpiemēro „ekonomiski izdevīgākā piedāvājuma” princips „lētākās cenas” principa vietā;

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis ciešāk iesaistīt iedzīvotājus un citas ieinteresētās personas vienotā tirgus attīstībā, it īpaši daudz aktīvāk organizējot savlaicīgas sabiedriskas apspriešanās par jauniem tiesību aktiem, veidojot partnerības ar dalībvalstu un vietējām ieinteresētajām personām un sociālajiem partneriem, kā arī ar NVO un plašsaziņas līdzekļiem; uzskata, ka dokumentiem par apspriešanos vajadzētu būt pieejamiem visās oficiālajās ES valodās un tiem vajadzētu būt saprotamiem parastajiem pilsoņiem; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju un dalībvalstis ciešāk iesaistīt iedzīvotājus un citas ieinteresētās personas vienotā tirgus attīstībā, it īpaši daudz aktīvāk organizējot savlaicīgas sabiedriskas apspriešanās par jauniem tiesību aktiem, veidojot partnerības ar dalībvalstu un vietējām ieinteresētajām personām un sociālajiem partneriem, kā arī ar NVO un plašsaziņas līdzekļiem; uzskata, ka dokumentiem par apspriešanos vajadzētu būt pieejamiem visās oficiālajās ES valodās un tiem vajadzētu būt saprotamiem parastajiem pilsoņiem;

| 17. | aicina ES iestādes, kā arī dalībvalstu pārvaldes visu līmeņu iestādes veltīt kopējus centienus, lai veicinātu iedzīvotāju un iesaistīto personu izpratni par pašreizējiem instrumentiem, kuri izstrādāti vienotā tirgus darbības sekmēšanai, piemēram, vienotie kontaktpunkti, SOLVIT tīkls, Your Europe un citi; |
| --- | --- |

17.

aicina ES iestādes, kā arī dalībvalstu pārvaldes visu līmeņu iestādes veltīt kopējus centienus, lai veicinātu iedzīvotāju un iesaistīto personu izpratni par pašreizējiem instrumentiem, kuri izstrādāti vienotā tirgus darbības sekmēšanai, piemēram, vienotie kontaktpunkti, SOLVIT tīkls, Your Europe un citi;

| 18. | aicina Komisiju izveidot Vienotā tirgus forumu tiešsaistē kā platformu, kas būtu atvērta plašai sabiedrībai, sniedzot iedzīvotājiem iespēju sekot vienotā tirgus tendencēm, apmainīties pieredzē un apspriest vienotā tirgus aktuālās problēmas; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju izveidot Vienotā tirgus forumu tiešsaistē kā platformu, kas būtu atvērta plašai sabiedrībai, sniedzot iedzīvotājiem iespēju sekot vienotā tirgus tendencēm, apmainīties pieredzē un apspriest vienotā tirgus aktuālās problēmas;

| 19. | aicina dalībvalstu valdības, reģionālās un vietējās pašvaldības, uzņēmumus, arodbiedrības un nevalstiskās organizācijas sadarboties, lai nodrošinātu, ka vienotā tirgus noteikumi efektīvi un reāli darbojas iedzīvotāju un uzņēmumu interesēs; |
| --- | --- |

19.

aicina dalībvalstu valdības, reģionālās un vietējās pašvaldības, uzņēmumus, arodbiedrības un nevalstiskās organizācijas sadarboties, lai nodrošinātu, ka vienotā tirgus noteikumi efektīvi un reāli darbojas iedzīvotāju un uzņēmumu interesēs;

| 20. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 161 E, 31.5.2011., 84. lpp.

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/43

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisES cīņa pret HIV/AIDS pasaules mērogā

P7_TA(2011)0544

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par ES pasākumiem, lai novērstu HIV/AIDS Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs — Komisijas paziņojuma termiņa vidusposma pārskats

2013/C 165 E/06

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par HIV/AIDS apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam (COM(2009)0569), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par HIV/AIDS apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam (COM(2009)0569),

| — | ņemot vērā 2010. gada 8. jūlija rezolūciju par pieeju, kas balstīta uz tiesībām, ES rīcībā pret HIV/AIDS (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 8. jūlija rezolūciju par pieeju, kas balstīta uz tiesībām, ES rīcībā pret HIV/AIDS (1),

| — | ņemot vērā 2008. gada 20. novembra rezolūciju par HIV/AIDS, agrīna diagnosticēšana un aprūpe (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 20. novembra rezolūciju par HIV/AIDS, agrīna diagnosticēšana un aprūpe (2),

| — | ņemot vērā politisko deklarāciju par HIV/AIDS, ko pieņēma ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada augsta līmeņa sanāksmē par HIV/AIDS, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā politisko deklarāciju par HIV/AIDS, ko pieņēma ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada augsta līmeņa sanāksmē par HIV/AIDS,

| — | ņemot vērā Starptautiskās AIDS apvienības 2011. gada konferencē pieņemto Romas paziņojumu, kurā aicināts piešķirt vairāk līdzekļu HIV iedarbīgas ārstēšanas izstrādei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās AIDS apvienības 2011. gada konferencē pieņemto Romas paziņojumu, kurā aicināts piešķirt vairāk līdzekļu HIV iedarbīgas ārstēšanas izstrādei,

| — | ņemot vērā ANO stratēģiju attiecībā uz AIDS 2011.–2015. gadam (UNAIDS) un Pasaules Veselības asamblejas globālās veselības jomas stratēģiju par HIV/AIDS no 2011. līdz 2015. gadam, kurā norādīti pašreizējie globālie mērķi, par kuriem panākta vienošanās, un kas paredz valstu motivēšanu tam, lai līdz 2015. gadam tiktu izstrādāti plāni HIV/AIDS novēršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO stratēģiju attiecībā uz AIDS 2011.–2015. gadam (UNAIDS) un Pasaules Veselības asamblejas globālās veselības jomas stratēģiju par HIV/AIDS no 2011. līdz 2015. gadam, kurā norādīti pašreizējie globālie mērķi, par kuriem panākta vienošanās, un kas paredz valstu motivēšanu tam, lai līdz 2015. gadam tiktu izstrādāti plāni HIV/AIDS novēršanai,

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas rīcības plānu par HIV/AIDS laika posmā no 2012. līdz 2015. gadam, kurā risināti jautājumi attiecībā uz pašreizējo situāciju HIV/AIDS epidēmijas jomā Eiropas reģionā un paredzēti efektīvi šīs problēmas risinājumi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Eiropas rīcības plānu par HIV/AIDS laika posmā no 2012. līdz 2015. gadam, kurā risināti jautājumi attiecībā uz pašreizējo situāciju HIV/AIDS epidēmijas jomā Eiropas reģionā un paredzēti efektīvi šīs problēmas risinājumi,

| — | ņemot vērā Dublinas Deklarāciju par partnerību HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā, kuru pieņēma Īrijas ES prezidentūras laikā rīkotajā ministru konferencē „Pārvarēt šķēršļus — partnerība HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā”, kas notika 2004. gada 23. un 24. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dublinas Deklarāciju par partnerību HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā, kuru pieņēma Īrijas ES prezidentūras laikā rīkotajā ministru konferencē „Pārvarēt šķēršļus — partnerība HIV/AIDS apkarošanai Eiropā un Vidusāzijā”, kas notika 2004. gada 23. un 24. februārī,

| — | ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ESPKC) 2010. gada ziņojumu „Progress, kas sasniegts, īstenojot Dublinas Deklarāciju par partnerību cīņā pret HIV/AIDS Eiropā un Vidusāzijā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ESPKC) 2010. gada ziņojumu „Progress, kas sasniegts, īstenojot Dublinas Deklarāciju par partnerību cīņā pret HIV/AIDS Eiropā un Vidusāzijā”,

| — | ņemot vērā ESPKC 2010. gada vadlīnijas attiecībā uz HIV analīžu veikšanu, kas nosaka, kādā veidā dalībvalstīs būtu jāveic HIV analīzes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESPKC 2010. gada vadlīnijas attiecībā uz HIV analīžu veikšanu, kas nosaka, kādā veidā dalībvalstīs būtu jāveic HIV analīzes,

| — | ņemot vērā PVO 2010. gada Eiropas politikas pamatdokumentu „HIV analīžu veikšanas un konsultēšanas par HIV izvēršana PVO Eiropas reģionā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO 2010. gada Eiropas politikas pamatdokumentu „HIV analīžu veikšanas un konsultēšanas par HIV izvēršana PVO Eiropas reģionā”,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ESPKC 2010. gada ziņojumu par HIV uzraudzību 2009. gadā no Eiropas Savienības un Eiropas Ekonomiskās zonas valstīm ir saņemta informācija par 25 917 no jauna diagnosticētiem gadījumiem par inficēšanos ar HIV; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ESPKC 2010. gada ziņojumu par HIV uzraudzību 2009. gadā no Eiropas Savienības un Eiropas Ekonomiskās zonas valstīm ir saņemta informācija par 25 917 no jauna diagnosticētiem gadījumiem par inficēšanos ar HIV;

| B. | tā kā 2009. gadā 1610 00 personas Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs inficējās ar HIV un tādējādi saskaņā ar UNAIDS un PVO datiem ar HIV inficēto personu kopējais skaits pieaudzis līdz vairāk nekā 2,2 miljoniem; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2009. gadā 1610 00 personas Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs inficējās ar HIV un tādējādi saskaņā ar UNAIDS un PVO datiem ar HIV inficēto personu kopējais skaits pieaudzis līdz vairāk nekā 2,2 miljoniem;

| C. | tā kā inficēšanās gadījumu ar HIV skaits pieaug satraucoši strauji, jo īpaši Austrumeiropā; |
| --- | --- |

C.

tā kā inficēšanās gadījumu ar HIV skaits pieaug satraucoši strauji, jo īpaši Austrumeiropā;

| D. | tā kā — lai gan ir uzlabojusies ilgtermiņa ārstēšana un ir labvēlīgākas prognozes — HIV sarežģītās izpausmes sievietēm izraisa specifiskas problēmas, kuras nevar atrisināt ar parastajām veselības aprūpes metodēm, un tādējādi sievietes sastopas ar neatrisinātu neatbilstību starp diagnostiku un iedarbīgu un uz zināšanām balstītu veselības aprūpi (3), |
| --- | --- |

D.

tā kā — lai gan ir uzlabojusies ilgtermiņa ārstēšana un ir labvēlīgākas prognozes — HIV sarežģītās izpausmes sievietēm izraisa specifiskas problēmas, kuras nevar atrisināt ar parastajām veselības aprūpes metodēm, un tādējādi sievietes sastopas ar neatrisinātu neatbilstību starp diagnostiku un iedarbīgu un uz zināšanām balstītu veselības aprūpi (3),

| E. | tā kā saslimšana ar AIDS ir pilnībā novēršama un primārās profilakses pasākumi, ar kuriem nodrošina informāciju, prasmes, pakalpojumus un preces, kas nepieciešami aizsardzībai pret HIV pārnešanu un drošākas uzvedības veicināšanai, ir pamats, lai novērstu HIV izplatīšanos; |
| --- | --- |

E.

tā kā saslimšana ar AIDS ir pilnībā novēršama un primārās profilakses pasākumi, ar kuriem nodrošina informāciju, prasmes, pakalpojumus un preces, kas nepieciešami aizsardzībai pret HIV pārnešanu un drošākas uzvedības veicināšanai, ir pamats, lai novērstu HIV izplatīšanos;

| F. | tā kā ESPKC lēš, ka Eiropas Savienībā 30 % cilvēku, kas inficēti ar HIV, nezina, ka viņi ir vīrusa nēsātāji, un pusei no šo personu skaita diagnoze tiek noteikta vēlīnos infekcijas posmos, kad nav iespējams gūt optimālus ārstēšanas rezultātus, un tādējādi palielinās saslimstības, mirstības un pārnešanas risks; |
| --- | --- |

F.

tā kā ESPKC lēš, ka Eiropas Savienībā 30 % cilvēku, kas inficēti ar HIV, nezina, ka viņi ir vīrusa nēsātāji, un pusei no šo personu skaita diagnoze tiek noteikta vēlīnos infekcijas posmos, kad nav iespējams gūt optimālus ārstēšanas rezultātus, un tādējādi palielinās saslimstības, mirstības un pārnešanas risks;

| G. | tā kā HIV pārnešanas risks pacientiem, kuriem tas nav diagnosticēts, ir 3,5 reizes lielāks, nekā tiem, kam tas ir diagnosticēts; |
| --- | --- |

G.

tā kā HIV pārnešanas risks pacientiem, kuriem tas nav diagnosticēts, ir 3,5 reizes lielāks, nekā tiem, kam tas ir diagnosticēts;

| H. | tā kā liela daļa HIV inficēšanās gadījumu netiek diagnosticēti; tā kā daudzi cilvēki nezina, vai ir inficēti vai ne, un infekcija, visticamāk, tiek atklāta tikai tad, kad cilvēks saslimst ar kādu no slimībām, kas saistītas ar HIV/AIDS; |
| --- | --- |

H.

tā kā liela daļa HIV inficēšanās gadījumu netiek diagnosticēti; tā kā daudzi cilvēki nezina, vai ir inficēti vai ne, un infekcija, visticamāk, tiek atklāta tikai tad, kad cilvēks saslimst ar kādu no slimībām, kas saistītas ar HIV/AIDS;

| I. | tā kā uzmanība jāpievērš arī līdzinfekciju jautājumiem, jo īpaši attiecībā uz tuberkulozi, B un C vīrusa hepatītiem un šo slimību komplikācijām; tā kā tuberkuloze un vīrusa hepatīts ir ļoti izplatīts starp HIV pozitīviem cilvēkiem, kā arī straujāk progresē un izraisa ievērojamu saslimstību un mirstību; tā kā, piemēram, Rietumeiropā 30 % no HIV pozitīviem cilvēkiem ir inficējušies arī ar C hepatītu un tā kā šis skaitlis ir pat lielāks nekā Austrumeiropā; |
| --- | --- |

I.

tā kā uzmanība jāpievērš arī līdzinfekciju jautājumiem, jo īpaši attiecībā uz tuberkulozi, B un C vīrusa hepatītiem un šo slimību komplikācijām; tā kā tuberkuloze un vīrusa hepatīts ir ļoti izplatīts starp HIV pozitīviem cilvēkiem, kā arī straujāk progresē un izraisa ievērojamu saslimstību un mirstību; tā kā, piemēram, Rietumeiropā 30 % no HIV pozitīviem cilvēkiem ir inficējušies arī ar C hepatītu un tā kā šis skaitlis ir pat lielāks nekā Austrumeiropā;

| J. | tā kā Eiropas Parlaments 2007. gada marta rakstiskajā deklarācijā ir atzinis, ka ir liels skaits neatklātu C hepatīta gadījumu un ka tā ir nopietna veselības problēma ES, kā arī to, ka C hepatīts straujāk attīstās gadījumos, kad personas ir jau inficējušās ar HIV, un uzsvēris, ka svarīga nozīme ir visaptverošai un agrīnai diagnozei; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Parlaments 2007. gada marta rakstiskajā deklarācijā ir atzinis, ka ir liels skaits neatklātu C hepatīta gadījumu un ka tā ir nopietna veselības problēma ES, kā arī to, ka C hepatīts straujāk attīstās gadījumos, kad personas ir jau inficējušās ar HIV, un uzsvēris, ka svarīga nozīme ir visaptverošai un agrīnai diagnozei;

| K. | tā kā iespējas inficēties ar HIV ievērojami pieaug, ja cilvēks jau ir inficējies ar kādu citu seksuāli transmisīvu slimību (piemēram, gonoreju, hlamīdiju infekciju, herpesvīrusa infekciju vai sifilisu); |
| --- | --- |

K.

tā kā iespējas inficēties ar HIV ievērojami pieaug, ja cilvēks jau ir inficējies ar kādu citu seksuāli transmisīvu slimību (piemēram, gonoreju, hlamīdiju infekciju, herpesvīrusa infekciju vai sifilisu);

| L. | tā kā nesenie izmēģinājumi ir parādījuši, ka savlaicīga piekļuve ārstēšanai var būtiski samazināt gan risku, ka slimnieki izplatīs slimību, gan samazināt HIV izplatīšanos par 96 %; |
| --- | --- |

L.

tā kā nesenie izmēģinājumi ir parādījuši, ka savlaicīga piekļuve ārstēšanai var būtiski samazināt gan risku, ka slimnieki izplatīs slimību, gan samazināt HIV izplatīšanos par 96 %;

| M. | tā kā HIV profilakses, ārstēšanas, aprūpes un slimnieku atbalsta pakalpojumu pieejamība būtiski atšķiras dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

M.

tā kā HIV profilakses, ārstēšanas, aprūpes un slimnieku atbalsta pakalpojumu pieejamība būtiski atšķiras dažādās dalībvalstīs;

| N. | tā kā HIV infekcijas ārkārtīgi straujo izplatību daudzās Austrumeiropas valstīs veicina inficētu injekciju instrumentu lietošana intravenozo narkotiku lietotāju vidū; |
| --- | --- |

N.

tā kā HIV infekcijas ārkārtīgi straujo izplatību daudzās Austrumeiropas valstīs veicina inficētu injekciju instrumentu lietošana intravenozo narkotiku lietotāju vidū;

| O. | tā kā šīs epidēmijas apkarošanā ir absolūti nepieciešama pārrobežu un starpdisciplināra sadarbība; |
| --- | --- |

O.

tā kā šīs epidēmijas apkarošanā ir absolūti nepieciešama pārrobežu un starpdisciplināra sadarbība;

| P. | tā kā, lai nodrošinātu HIV ārstēšanas un attiecīgo pakalpojumu pieejamību riskam pakļautām un sociāli atstumtām sabiedrības grupām, ļoti svarīga ir pilsoniskās sabiedrības pilnīga līdzdalība; |
| --- | --- |

P.

tā kā, lai nodrošinātu HIV ārstēšanas un attiecīgo pakalpojumu pieejamību riskam pakļautām un sociāli atstumtām sabiedrības grupām, ļoti svarīga ir pilsoniskās sabiedrības pilnīga līdzdalība;

| Q. | tā kā īpašu uzmanību vajadzētu veltīt jautājumiem, kas skar ES kaimiņvalstis, ievērojot to, ka HIV/AIDS un citām seksuāli transmisīvām infekcijām nav robežu, kā uzsvērts ESPKC tehniskajā ziņojumā par B un C hepatītu ES kaimiņvalstīs — slimības izplatību un slogu un izpētes politiku; |
| --- | --- |

Q.

tā kā īpašu uzmanību vajadzētu veltīt jautājumiem, kas skar ES kaimiņvalstis, ievērojot to, ka HIV/AIDS un citām seksuāli transmisīvām infekcijām nav robežu, kā uzsvērts ESPKC tehniskajā ziņojumā par B un C hepatītu ES kaimiņvalstīs — slimības izplatību un slogu un izpētes politiku;

| R. | tā kā ikvienā ar HIV apkarošanu saistītajā aspektā ļoti būtiska nozīme ir neierobežotai HIV skarto personu cilvēktiesību aizsardzībai; |
| --- | --- |

R.

tā kā ikvienā ar HIV apkarošanu saistītajā aspektā ļoti būtiska nozīme ir neierobežotai HIV skarto personu cilvēktiesību aizsardzībai;

| S. | tā kā no inficēšanās ar HIV statusa izrietošā sociālās atstumtības, negatīvo stereotipu un diskriminācijas, kā arī klusēšanas par infekciju un tās noliegšanas un vispārējas to personu cilvēka pamattiesību nerespektēšanas, kuras dzīvo ar HIV infekciju, jo īpaši to, kuras pieder pie mazāk aizsargātam grupām (vīrieši, kuriem dzimumattiecības ar vīriešiem, cilvēki, kuri injicē narkotiskās vielas), rezultātā pastāv un turpinās HIV profilakses, aprūpes un ārstēšanas mazināšanās un palielinās epidēmijas ietekme uz indivīdiem, ģimenēm, kopienām un valstīm; |
| --- | --- |

S.

tā kā no inficēšanās ar HIV statusa izrietošā sociālās atstumtības, negatīvo stereotipu un diskriminācijas, kā arī klusēšanas par infekciju un tās noliegšanas un vispārējas to personu cilvēka pamattiesību nerespektēšanas, kuras dzīvo ar HIV infekciju, jo īpaši to, kuras pieder pie mazāk aizsargātam grupām (vīrieši, kuriem dzimumattiecības ar vīriešiem, cilvēki, kuri injicē narkotiskās vielas), rezultātā pastāv un turpinās HIV profilakses, aprūpes un ārstēšanas mazināšanās un palielinās epidēmijas ietekme uz indivīdiem, ģimenēm, kopienām un valstīm;

| T. | tā kā HIV profilakses, ārstēšanas, aprūpes un slimnieku atbalsta programmas nav bijušas pietiekami mērķtiecīgas un nav bijušas pieejamas personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

T.

tā kā HIV profilakses, ārstēšanas, aprūpes un slimnieku atbalsta programmas nav bijušas pietiekami mērķtiecīgas un nav bijušas pieejamas personām ar invaliditāti;

| U. | tā kā ir steidzami nepieciešams paātrināt visaptverošas preventīvas pieejas izstrādi un īstenošanu līdztekus pastāvīgiem ieguldījumiem jaunu profilaktisku tehnoloģiju pētniecībā un izstrādē; |
| --- | --- |

U.

tā kā ir steidzami nepieciešams paātrināt visaptverošas preventīvas pieejas izstrādi un īstenošanu līdztekus pastāvīgiem ieguldījumiem jaunu profilaktisku tehnoloģiju pētniecībā un izstrādē;

| V. | tā kā ekonomikas un finanšu krīze nedrīkstētu nelabvēlīgi ietekmēt veselības aizsardzības nozari, tostarp tās dēļ nedrīkstētu samazināt ieguldījumus jomās, kas ir būtiskas HIV/AIDS apkarošanā; |
| --- | --- |

V.

tā kā ekonomikas un finanšu krīze nedrīkstētu nelabvēlīgi ietekmēt veselības aizsardzības nozari, tostarp tās dēļ nedrīkstētu samazināt ieguldījumus jomās, kas ir būtiskas HIV/AIDS apkarošanā;

| W. | tā kā ekonomisko grūtību apstākļos ir apdraudēts finansējums HIV/AIDS programmām; |
| --- | --- |

W.

tā kā ekonomisko grūtību apstākļos ir apdraudēts finansējums HIV/AIDS programmām;

| X. | tā kā dominējošais HIV pārnešanas veids ES ir dzimumattiecības starp vīriešiem un nākamais — heteroseksuāli kontakti, it īpaši starp personām, kuru izcelsmes valstīs ir konstatēta HIV epidēmija; |
| --- | --- |

X.

tā kā dominējošais HIV pārnešanas veids ES ir dzimumattiecības starp vīriešiem un nākamais — heteroseksuāli kontakti, it īpaši starp personām, kuru izcelsmes valstīs ir konstatēta HIV epidēmija;

| Y. | tā kā dzimumu nelīdztiesība ir viens no HIV epidēmijas veicinātājiem un ziņojumos par jauniem inficēšanās gadījumiem ES kaimiņvalstīs gandrīz puse attiecas uz sievietēm; |
| --- | --- |

Y.

tā kā dzimumu nelīdztiesība ir viens no HIV epidēmijas veicinātājiem un ziņojumos par jauniem inficēšanās gadījumiem ES kaimiņvalstīs gandrīz puse attiecas uz sievietēm;

| Z. | tā kā jaunas sievietes kļūst aizvien neaizsargātākas pret HIV un aptuveni 45 % visu jauno inficēšanās gadījumu attiecas uz 15 līdz 24 gadu vecām personām; |
| --- | --- |

Z.

tā kā jaunas sievietes kļūst aizvien neaizsargātākas pret HIV un aptuveni 45 % visu jauno inficēšanās gadījumu attiecas uz 15 līdz 24 gadu vecām personām;

| AA. | tā kā ir būtiski aizstāvēt politikas un programmu izstrādes stiprināšanu un paplašināšanu jomā, kas attiecas uz saikni starp seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām (SRHR) un HIV, lai HIV/AIDS profilaktiskās programmas tiktu integrētas SRHR programmās un HIV/AIDS profilakse kļūtu par seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes neatņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ir būtiski aizstāvēt politikas un programmu izstrādes stiprināšanu un paplašināšanu jomā, kas attiecas uz saikni starp seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām (SRHR) un HIV, lai HIV/AIDS profilaktiskās programmas tiktu integrētas SRHR programmās un HIV/AIDS profilakse kļūtu par seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes neatņemamu sastāvdaļu;

| AB. | tā kā sievietēm, iespējams, ir vairāk jāsaskaras ar šķēršļiem piekļuvē HIV profilakses, ārstēšanas un aprūpes pakalpojumiem, jo viņām ir ierobežotas lēmumu pieņemšanas iespējas, finanšu līdzekļu kontroles trūkums, ierobežota mobilitāte, kā arī bērnu aprūpes pienākumi, |
| --- | --- |

AB.

tā kā sievietēm, iespējams, ir vairāk jāsaskaras ar šķēršļiem piekļuvē HIV profilakses, ārstēšanas un aprūpes pakalpojumiem, jo viņām ir ierobežotas lēmumu pieņemšanas iespējas, finanšu līdzekļu kontroles trūkums, ierobežota mobilitāte, kā arī bērnu aprūpes pienākumi,

| 1. | aicina Komisiju un Padomi īstenot paziņojumu par HIV/AIDS apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam un tam pievienoto rīcības plānu:






  — | izvēršot profilakses stratēģiju īstenošanu, kuru mērķis ir efektīvi risināt reģionālos un vietējos epidemioloģiskos jautājumus un vajadzības, un strādājot pie tā, lai nodrošinātu profilakses, analīžu veikšanas, konsultēšanas, ārstēšanas, aprūpes un atbalsta vispārēju pieejamību, |
| --- | --- | --- |

1.

aicina Komisiju un Padomi īstenot paziņojumu par HIV/AIDS apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam un tam pievienoto rīcības plānu:

—

izvēršot profilakses stratēģiju īstenošanu, kuru mērķis ir efektīvi risināt reģionālos un vietējos epidemioloģiskos jautājumus un vajadzības, un strādājot pie tā, lai nodrošinātu profilakses, analīžu veikšanas, konsultēšanas, ārstēšanas, aprūpes un atbalsta vispārēju pieejamību,

| — | atbalstot HIV/AIDS problēmas efektīvus risinājumus tādos prioritārajos reģionos kā visvairāk skartās ES dalībvalstis, visvairāk skartās ES kaimiņvalstis, Krievijas Federācija un citas NVS valstis, |
| --- | --- |

—

atbalstot HIV/AIDS problēmas efektīvus risinājumus tādos prioritārajos reģionos kā visvairāk skartās ES dalībvalstis, visvairāk skartās ES kaimiņvalstis, Krievijas Federācija un citas NVS valstis,

| — | izstrādājot līdzekļus, lai visā Eiropā piekļūtu HIV/AIDS visvairāk apdraudētajām sabiedrības grupām un atbalstītu tās; |
| --- | --- |

—

izstrādājot līdzekļus, lai visā Eiropā piekļūtu HIV/AIDS visvairāk apdraudētajām sabiedrības grupām un atbalstītu tās;

| 2. | atgādina, ka jācīnās ir pret HIV, nevis pret šīs infekcijas pārnēsātājiem; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka jācīnās ir pret HIV, nevis pret šīs infekcijas pārnēsātājiem;

| 3. | aicina Padomi uzņemties politisko vadību ar HIV epidēmiju Eiropā saistīto jautājumu nepārtrauktā risināšanā, lai izstrādātu katrai valstij atbilstošu rīcības plānu HIV jautājumā un atbalstīt efektīvus HIV novēršanas pasākumus kaimiņvalstīs, izmantojot politisko dialogu, tehniskā nodrošinājuma veidošanu un atbalstu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi uzņemties politisko vadību ar HIV epidēmiju Eiropā saistīto jautājumu nepārtrauktā risināšanā, lai izstrādātu katrai valstij atbilstošu rīcības plānu HIV jautājumā un atbalstīt efektīvus HIV novēršanas pasākumus kaimiņvalstīs, izmantojot politisko dialogu, tehniskā nodrošinājuma veidošanu un atbalstu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai;

| 4. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt resursus, kas vajadzīgi, lai garantētu taisnīgu piekļuvi HIV profilaksei, analīžu veikšanai, ārstēšanai, aprūpei un inficēto atbalstam, novērstu negatīvos stereotipus un citus šķēršļus savlaicīgai piekļuvei konsultēšanai, analīžu veikšanai un agrīnai aprūpei, palielinātu ieguldījumus pētniecībā efektīvu ārstēšanas līdzekļu iegūšanai un instrumentu un pasākumu uzlabošanai attiecībā uz līdzinfekcijām, piemēram, cita starpā tuberkulozes vai B un C vīrusa hepatīta apkarošanu, gādājot par uzlabotu piekļuvi veselības pārbaudēm un efektīvu piekļuvi ārstēšanai; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt resursus, kas vajadzīgi, lai garantētu taisnīgu piekļuvi HIV profilaksei, analīžu veikšanai, ārstēšanai, aprūpei un inficēto atbalstam, novērstu negatīvos stereotipus un citus šķēršļus savlaicīgai piekļuvei konsultēšanai, analīžu veikšanai un agrīnai aprūpei, palielinātu ieguldījumus pētniecībā efektīvu ārstēšanas līdzekļu iegūšanai un instrumentu un pasākumu uzlabošanai attiecībā uz līdzinfekcijām, piemēram, cita starpā tuberkulozes vai B un C vīrusa hepatīta apkarošanu, gādājot par uzlabotu piekļuvi veselības pārbaudēm un efektīvu piekļuvi ārstēšanai;

| 5. | aicina dalībvalstis samazināt līdzinficēšanās riskus, uzlabojot diagnostiku un piekļuvi C hepatīta, tuberkulozes un citu līdzinfekciju ārstēšanai, vienlaikus atzīstot, ka ir nepieciešams risināt sieviešu vajadzības HIV/AIDS ārstēšanā un aprūpē, jo tas ir būtisks nosacījums epidēmijas samazināšanai; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis samazināt līdzinficēšanās riskus, uzlabojot diagnostiku un piekļuvi C hepatīta, tuberkulozes un citu līdzinfekciju ārstēšanai, vienlaikus atzīstot, ka ir nepieciešams risināt sieviešu vajadzības HIV/AIDS ārstēšanā un aprūpē, jo tas ir būtisks nosacījums epidēmijas samazināšanai;

| 6. | aicina Komisiju un Padomi veicināt agrīno diagnostiku un aprūpi, īstenojot uz zinātniskiem datiem balstītu analīžu veikšanu un ar to saistītas ārstēšanas stratēģijas; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju un Padomi veicināt agrīno diagnostiku un aprūpi, īstenojot uz zinātniskiem datiem balstītu analīžu veikšanu un ar to saistītas ārstēšanas stratēģijas;

| 7. | aicina dalībvalstis sekmēt un atbalstīt pastāvīgus ieguldījumus pētniecībā par jaunām profilaktiskām tehnoloģijām, lai sieviešu rīcībā būtu līdzekļi, kurus varētu izmantot un pārvaldīt, tostarp mikrobiocīdi; |
| --- | --- |

7.

aicina dalībvalstis sekmēt un atbalstīt pastāvīgus ieguldījumus pētniecībā par jaunām profilaktiskām tehnoloģijām, lai sieviešu rīcībā būtu līdzekļi, kurus varētu izmantot un pārvaldīt, tostarp mikrobiocīdi;

| 8. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka pilsoniskā sabiedrība un akadēmiskās pētniecības aprindas tiek iesaistītas ikvienā paziņojuma par HIV un tā rīcības plāna īstenošanas posmā; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka pilsoniskā sabiedrība un akadēmiskās pētniecības aprindas tiek iesaistītas ikvienā paziņojuma par HIV un tā rīcības plāna īstenošanas posmā;

| 9. | atkārtoti apstiprina, ka visiem cilvēkiem, kuri dzīvo ar HIV/AIDS, vajadzētu būt spējīgiem saņemt labākā pieejamā līmeņa aprūpi un ārstēšanu neatkarīgi no personas izcelsmes, tautības, uzskatiem, vecuma, dzimuma, seksuālās orientācijas un reliģiskās pārliecības vai jebkāda cita statusa, vienlaikus ievērojot privātumu un konfidencialitāti; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti apstiprina, ka visiem cilvēkiem, kuri dzīvo ar HIV/AIDS, vajadzētu būt spējīgiem saņemt labākā pieejamā līmeņa aprūpi un ārstēšanu neatkarīgi no personas izcelsmes, tautības, uzskatiem, vecuma, dzimuma, seksuālās orientācijas un reliģiskās pārliecības vai jebkāda cita statusa, vienlaikus ievērojot privātumu un konfidencialitāti;

| 10. | aicina Komisiju izstrādāt ES kopīgo darbību un pieejas, lai veicinātu pilnīgu atbalstu cilvēktiesībām un uz tiesībām balstītām pieejām, īstenojot HIV/AIDS apkarošanas politiku, tostarp organizējot informatīvās kampaņas pret to cilvēku pakļaušanu negatīviem stereotipiem un diskrimināciju, kam ir HIV/AIDS; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju izstrādāt ES kopīgo darbību un pieejas, lai veicinātu pilnīgu atbalstu cilvēktiesībām un uz tiesībām balstītām pieejām, īstenojot HIV/AIDS apkarošanas politiku, tostarp organizējot informatīvās kampaņas pret to cilvēku pakļaušanu negatīviem stereotipiem un diskrimināciju, kam ir HIV/AIDS;

| 11. | aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai izbeigtu to cilvēku diskrimināciju, kuri dzīvo ar HIV/AIDS, veicinātu un aizsargātu visas cilvēktiesības un pamatbrīvības, īpašu uzmanību pievēršot visiem cilvēkiem, kuri ir neaizsargāti pret HIV un kurus HIV ietekmē, pārskatīt tiesību aktus un politikas jomas, kas nelabvēlīgi ietekmē HIV apkarošanas programmu efektīvu izpildi, un nodrošinātu, ka cilvēki, kas dzīvo ar HIV/AIDS, tiek iesaistīti un pārstāvēti, izstrādājot pret diskrimināciju vērstu politiku; uzsver, cik svarīgi ir, izstrādājot vispusīgu pieeju HIV/AIDS jautājumam, ņemt vērā dzimumu perspektīvu, apkarojot diskrimināciju; |
| --- | --- |

11.

aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai izbeigtu to cilvēku diskrimināciju, kuri dzīvo ar HIV/AIDS, veicinātu un aizsargātu visas cilvēktiesības un pamatbrīvības, īpašu uzmanību pievēršot visiem cilvēkiem, kuri ir neaizsargāti pret HIV un kurus HIV ietekmē, pārskatīt tiesību aktus un politikas jomas, kas nelabvēlīgi ietekmē HIV apkarošanas programmu efektīvu izpildi, un nodrošinātu, ka cilvēki, kas dzīvo ar HIV/AIDS, tiek iesaistīti un pārstāvēti, izstrādājot pret diskrimināciju vērstu politiku; uzsver, cik svarīgi ir, izstrādājot vispusīgu pieeju HIV/AIDS jautājumam, ņemt vērā dzimumu perspektīvu, apkarojot diskrimināciju;

| 12. | atzīst milzīgo potenciālu, kas piemīt darba ņēmēju organizācijām partnerībā ar valdību un kas būtu jāizmanto, lai sekmētu cīņu ar HIV/AIDS izplatību un atbalstītu to darba ņēmēju vajadzības, kuri dzīvo ar HIV/AIDS; |
| --- | --- |

12.

atzīst milzīgo potenciālu, kas piemīt darba ņēmēju organizācijām partnerībā ar valdību un kas būtu jāizmanto, lai sekmētu cīņu ar HIV/AIDS izplatību un atbalstītu to darba ņēmēju vajadzības, kuri dzīvo ar HIV/AIDS;

| 13. | aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai izbeigtu jebkādu diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi veselības apdrošināšanai un attiecībā uz tās nosacījumiem un izmaksām, ar ko sastopas cilvēki, kuri dzīvo ar HIV/AIDS; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai izbeigtu jebkādu diskrimināciju attiecībā uz piekļuvi veselības apdrošināšanai un attiecībā uz tās nosacījumiem un izmaksām, ar ko sastopas cilvēki, kuri dzīvo ar HIV/AIDS;

| 14. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visās valstu AIDS apkarošanas programmās un stratēģijās tiek izstrādātas stingras saiknes starp seksuālās un reproduktīvās veselības un HIV aprūpes pakalpojumiem, kā pierādīts Cochrane pārskatā (4) un atkārtoti apstiprināts ANO Komisijas 42. sesijā par iedzīvotājiem un attīstību, un ar ko turpina Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) rīcības programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visās valstu AIDS apkarošanas programmās un stratēģijās tiek izstrādātas stingras saiknes starp seksuālās un reproduktīvās veselības un HIV aprūpes pakalpojumiem, kā pierādīts Cochrane pārskatā (4) un atkārtoti apstiprināts ANO Komisijas 42. sesijā par iedzīvotājiem un attīstību, un ar ko turpina Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) rīcības programmas īstenošanu;

| 15. | norāda, ka profilakses pasākumos vajadzētu būt skaidri iekļautai piemērotai informācijai un seksuālai izglītošanai, aizsardzības līdzekļu, piemēram, vīriešiem un sievietēm paredzētu prezervatīvu, pieejamībai, kā arī sieviešu tiesību un autonomijas stiprināšanai seksuālajās attiecībās; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka profilakses pasākumos vajadzētu būt skaidri iekļautai piemērotai informācijai un seksuālai izglītošanai, aizsardzības līdzekļu, piemēram, vīriešiem un sievietēm paredzētu prezervatīvu, pieejamībai, kā arī sieviešu tiesību un autonomijas stiprināšanai seksuālajās attiecībās;

| 16. | norāda, ka negatīvi stereotipi un diskriminācija padara cīņu ar HIV/AIDS izplatību ievērojami sarežģītāku; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka negatīvi stereotipi un diskriminācija padara cīņu ar HIV/AIDS izplatību ievērojami sarežģītāku;

| 17. | atzinīgi vērtē ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada augsta līmeņa sanāksmē par HIV/AIDS paustās apņemšanās, jo īpaši mērķi līdz 2015. gadam nodrošināt ārstēšanu 15 miljoniem HIV pozitīvu cilvēku visā pasaulē un līdz 2015. gadam samazināt HIV inficēšanās gadījumu skaitu par 50 %; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē ANO Ģenerālās asamblejas 2011. gada augsta līmeņa sanāksmē par HIV/AIDS paustās apņemšanās, jo īpaši mērķi līdz 2015. gadam nodrošināt ārstēšanu 15 miljoniem HIV pozitīvu cilvēku visā pasaulē un līdz 2015. gadam samazināt HIV inficēšanās gadījumu skaitu par 50 %;

| 18. | atzinīgi vērtē ANO aicinājumu turpināt piešķirt finansējumu programmām HIV jomā; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē ANO aicinājumu turpināt piešķirt finansējumu programmām HIV jomā;

| 19. | atzinīgi vērtē ANO aicinājumu farmācijas uzņēmumiem nodrošināt cenas ziņā pieejamu, labas kvalitātes un efektīvu antiretrovirālo ārstēšanu, īpašu uzmanību pievēršot izmaksu ziņā izdevīgākām stratēģijām, it sevišķi nepatentēto zāļu izmantošanai; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē ANO aicinājumu farmācijas uzņēmumiem nodrošināt cenas ziņā pieejamu, labas kvalitātes un efektīvu antiretrovirālo ārstēšanu, īpašu uzmanību pievēršot izmaksu ziņā izdevīgākām stratēģijām, it sevišķi nepatentēto zāļu izmantošanai;

| 20. | aicina Komisiju un Padomi veikt nepieciešamās izmaiņas, lai izpildītu ANO Ģenerālās asamblejas īpašās sesijas (UNGASS) politisko deklarāciju par HIV/AIDS; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju un Padomi veikt nepieciešamās izmaiņas, lai izpildītu ANO Ģenerālās asamblejas īpašās sesijas (UNGASS) politisko deklarāciju par HIV/AIDS;

| 21. | aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis ievērot saistības pret Pasaules fondu HIV/AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai un turpināt atbalstīt šā fonda darbu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju, Padomi un dalībvalstis ievērot saistības pret Pasaules fondu HIV/AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai un turpināt atbalstīt šā fonda darbu jaunattīstības valstīs;

| 22. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt kvalitatīvu, visaptverošu seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu, informācijas un līdzekļu pieejamību; tas būtu jāpanāk, pasākumos cita starpā iekļaujot tādus aspektus kā konfidenciāla un brīvprātīga konsultēšana, analīžu veikšana un ārstēšana saistībā ar HIV un visām seksuāli transmisīvām infekcijām, izsargāšanās no nevēlamas grūtniecības, taisnīga un izmaksu ziņā pieņemama piekļuve kontracepcijas līdzekļiem, tostarp ārkārtas kontracepcijai, drošs un legāls aborts, tostarp aprūpe pēc aborta, aprūpe un ārstēšana, lai novērstu vertikālo HIV pārnešanu, tostarp partneriem un bērniem; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt kvalitatīvu, visaptverošu seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu, informācijas un līdzekļu pieejamību; tas būtu jāpanāk, pasākumos cita starpā iekļaujot tādus aspektus kā konfidenciāla un brīvprātīga konsultēšana, analīžu veikšana un ārstēšana saistībā ar HIV un visām seksuāli transmisīvām infekcijām, izsargāšanās no nevēlamas grūtniecības, taisnīga un izmaksu ziņā pieņemama piekļuve kontracepcijas līdzekļiem, tostarp ārkārtas kontracepcijai, drošs un legāls aborts, tostarp aprūpe pēc aborta, aprūpe un ārstēšana, lai novērstu vertikālo HIV pārnešanu, tostarp partneriem un bērniem;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, ANO ģenerālsekretāram, UNAIDS, Pasaules Veselības organizācijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, ANO ģenerālsekretāram, UNAIDS, Pasaules Veselības organizācijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0284.

(2)  OV C 16E, 22.1.2010, 62. lpp.

(3)  PVO: “Dzimumu nelīdztiesība un HIV”, http://www.who.int/gender/hiv_aids/en/

(4)  http://www.unfpa.org/webdav/site/global/shared/documents/publications/2008/linkages_evidence.PDF

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/48

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisSarunas par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu

P7_TA(2011)0545

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un EĀDD par sarunām par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu (2011/2132(INI))

2013/C 165 E/07

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības (ES) un Ukrainas Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 1998. gada 1. martā un kas tiks aizstāts ar Asociācijas nolīgumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības (ES) un Ukrainas Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 1998. gada 1. martā un kas tiks aizstāts ar Asociācijas nolīgumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (EKPI) (2), un Nacionālo indikatīvo programmu Ukrainai 2011.–2013. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (EKPI) (2), un Nacionālo indikatīvo programmu Ukrainai 2011.–2013. gadam,

| — | ņemot vērā pašreizējās sarunas starp ES un Ukrainu par asociācijas nolīgumu, tostarp sarunas par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA) izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašreizējās sarunas starp ES un Ukrainu par asociācijas nolīgumu, tostarp sarunas par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA) izveidi,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. janvāra secinājumus par Ukrainu, ar kuriem tā pieņēma sarunu nostādnes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. janvāra secinājumus par Ukrainu, ar kuriem tā pieņēma sarunu nostādnes,

| — | ņemot vērā to, ka kopš 2008. gada marta Ukraina Pasaules Tirdzniecības organizācijas locekle, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka kopš 2008. gada marta Ukraina Pasaules Tirdzniecības organizācijas locekle,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja paziņojumu par bijušās Ukrainas ministru prezidentes Jūlijas Timošenko notiesāšanu 2011. gada 11. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja paziņojumu par bijušās Ukrainas ministru prezidentes Jūlijas Timošenko notiesāšanu 2011. gada 11. oktobrī,

| — | ņemot vērā Prāgas Austrumu partnerības 2009. gada 7. maija augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Prāgas Austrumu partnerības 2009. gada 7. maija augstākā līmeņa sanāksmes kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā neseno ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmju rezultātus, tostarp ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2008. gada Parīzē, pausto Ukrainas atzīšanu par Eiropas valsti, kurai ir kopīga vēsture un kopīgas vērtības ar ES valstīm, un secinājumus, kas pieņemti ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmē, kura notika 2009. gada 4. decembrī Kijevā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā neseno ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmju rezultātus, tostarp ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2008. gada Parīzē, pausto Ukrainas atzīšanu par Eiropas valsti, kurai ir kopīga vēsture un kopīgas vērtības ar ES valstīm, un secinājumus, kas pieņemti ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmē, kura notika 2009. gada 4. decembrī Kijevā,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu, īpaši 2010. gada 25. februāra (3), 2010. gada 25. novembra (4), 2011. gada 9. jūnija (5) un 2011. gada 27. oktobra (6) rezolūcijas; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu, īpaši 2010. gada 25. februāra (3), 2010. gada 25. novembra (4), 2011. gada 9. jūnija (5) un 2011. gada 27. oktobra (6) rezolūcijas;

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes secinājumus par Austrumu partnerību, kas pieņemti 2010. gada 25. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes secinājumus par Austrumu partnerību, kas pieņemti 2010. gada 25. oktobrī,

| — | ņemot vērā ES un Ukrainas rīcības plānu par vīzu režīma liberalizāciju, kas pieņemts 2010. gada 22. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ukrainas rīcības plānu par vīzu režīma liberalizāciju, kas pieņemts 2010. gada 22. novembrī,

| — | ņemot vērā Ukrainas pievienošanos Enerģētikas kopienas līgumam 2011. gada 1. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ukrainas pievienošanos Enerģētikas kopienas līgumam 2011. gada 1. februārī,

| — | ņemot vērā ES un Ukrainas asociācijas programmu, ar kuru aizstāja rīcības plānu un ko ES un Ukrainas Sadarbības padome apstiprināja 2009. gada jūnijā, un ES un Ukrainas Asociācijas programmas prioritāšu sarakstu 2011. un 2012. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ukrainas asociācijas programmu, ar kuru aizstāja rīcības plānu un ko ES un Ukrainas Sadarbības padome apstiprināja 2009. gada jūnijā, un ES un Ukrainas Asociācijas programmas prioritāšu sarakstu 2011. un 2012. gadam,

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. maija Kopīgo paziņojumu „Jaunu reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303) un Padomes secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku, ko Ārlietu padome pieņēma 2011. gada 20. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. maija Kopīgo paziņojumu „Jaunu reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303) un Padomes secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku, ko Ārlietu padome pieņēma 2011. gada 20. jūnijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas Progresa ziņojumu par Ukrainu, kas tika pieņemts 2011. gada 25. maijā (SEC(2011)0646), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas Progresa ziņojumu par Ukrainu, kas tika pieņemts 2011. gada 25. maijā (SEC(2011)0646),

| — | ņemot vērā ES stratēģiju Donavas reģionam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģiju Donavas reģionam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 90. panta 5. punktu un 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 90. panta 5. punktu un 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A7-0387/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A7-0387/2011),

| A. | tā kā gaidāmais Asociācijas nolīgums ar Ukrainu ievieš jaunas paaudzes asociācijas nolīgumus, kas noslēgti saskaņā ar LESD 217. pantu, un ietver bezprecedenta līmeņa integrāciju starp Eiropas Savienību un trešo valsti; tā kā ar šo nolīgumu Ukraina apņemsies īstenot lielu daļu no acquis communautaire; tā kā sarunas ar Ukrainu ir vienas no visprogresīvākajām austrumu kaimiņattiecībās un tāpēc kalpo par piemēru Eiropas Kaimiņattiecību politikai (EKP) kopumā, |
| --- | --- |

A.

tā kā gaidāmais Asociācijas nolīgums ar Ukrainu ievieš jaunas paaudzes asociācijas nolīgumus, kas noslēgti saskaņā ar LESD 217. pantu, un ietver bezprecedenta līmeņa integrāciju starp Eiropas Savienību un trešo valsti; tā kā ar šo nolīgumu Ukraina apņemsies īstenot lielu daļu no acquis communautaire; tā kā sarunas ar Ukrainu ir vienas no visprogresīvākajām austrumu kaimiņattiecībās un tāpēc kalpo par piemēru Eiropas Kaimiņattiecību politikai (EKP) kopumā,

| B. | tā kā Ukraina ir stratēģiski nozīmīga valsts ES; tā kā Ukrainas lielums, resursi, iedzīvotāju skaits un ģeogrāfiskais stāvoklis nodrošina tai īpašu vietu Eiropā un nozīmīga reģionālā partnera statusu, tai ir liela ietekme uz visa kontinenta drošību, stabilitāti un labklājību, un tāpēc tai būtu jāuzņemas sava daļa politiskās atbildības; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ukraina ir stratēģiski nozīmīga valsts ES; tā kā Ukrainas lielums, resursi, iedzīvotāju skaits un ģeogrāfiskais stāvoklis nodrošina tai īpašu vietu Eiropā un nozīmīga reģionālā partnera statusu, tai ir liela ietekme uz visa kontinenta drošību, stabilitāti un labklājību, un tāpēc tai būtu jāuzņemas sava daļa politiskās atbildības;

| C. | tā kā Ukraina ir Eiropas valsts, un saskaņā ar LES 49. pantu tā var lūgt, lai to tāpat kā visas Eiropas valstis, kas ievēro demokrātijas principus, cilvēktiesības un pamattiesības, minoritāšu tiesības un tiesiskumu, uzņemtu ES; tā kā ES un Ukrainas asociācijas nolīguma noslēgšana, tostarp DCFTA, būs svarīga Ukrainas Eiropas perspektīvai; |
| --- | --- |

C.

tā kā Ukraina ir Eiropas valsts, un saskaņā ar LES 49. pantu tā var lūgt, lai to tāpat kā visas Eiropas valstis, kas ievēro demokrātijas principus, cilvēktiesības un pamattiesības, minoritāšu tiesības un tiesiskumu, uzņemtu ES; tā kā ES un Ukrainas asociācijas nolīguma noslēgšana, tostarp DCFTA, būs svarīga Ukrainas Eiropas perspektīvai;

| D. | tā kā ES stingri iestājas par stabilu un demokrātisku Ukrainu, kurā tiek ievēroti sociālas un integrējošas tirgus ekonomikas principi, valda tiesiskums (cita starpā ir neatkarīga tiesu sistēma), tiek ievērotas cilvēktiesības un nodrošināta minoritāšu aizsardzība un garantētas pamattiesības; tā kā Ukrainas centieni izveidot iekšēju politisko stabilitāti un vidi, kurai raksturīgs stabils politiskais plurālisms, demokrātiskās brīvības un tiesiskuma ievērošana, un pastiprināt iekšējās reformas paātrina un veicina Ukrainas integrācijas procesu Eiropā; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES stingri iestājas par stabilu un demokrātisku Ukrainu, kurā tiek ievēroti sociālas un integrējošas tirgus ekonomikas principi, valda tiesiskums (cita starpā ir neatkarīga tiesu sistēma), tiek ievērotas cilvēktiesības un nodrošināta minoritāšu aizsardzība un garantētas pamattiesības; tā kā Ukrainas centieni izveidot iekšēju politisko stabilitāti un vidi, kurai raksturīgs stabils politiskais plurālisms, demokrātiskās brīvības un tiesiskuma ievērošana, un pastiprināt iekšējās reformas paātrina un veicina Ukrainas integrācijas procesu Eiropā;

| E. | tā kā 2011. gada 11. oktobrī bijušajai ministru prezidentei Jūlijai Timošenko piespriestais septiņus gadus ilgais cietumsods un citu ministru tiesas prāvas ir radījušas nopietnas bažas Eiropas Savienībā un daudzviet tiek uzskatītas par atriebību vai daļēju mēģinājumu apsūdzēt un apcietināt opozīcijas locekļus, lai viņi nevarētu kandidēt nākamā gada parlamenta vēlēšanās vai 2015. gada prezidenta vēlēšanās; tā kā tiesību akti, kas selektīvā veidā piemēroti pret J. Timošenko, ir pieņemti Padomju Savienības laikā un pieļauj kriminālvajāšanu politisku lēmumu dēļ; tā kā šī tiesību akta, kuru pašlaik pārskata Ukrainas parlaments (Verhovna Rada), 364. un 365. pants neatbilst ES un ANO standartiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2011. gada 11. oktobrī bijušajai ministru prezidentei Jūlijai Timošenko piespriestais septiņus gadus ilgais cietumsods un citu ministru tiesas prāvas ir radījušas nopietnas bažas Eiropas Savienībā un daudzviet tiek uzskatītas par atriebību vai daļēju mēģinājumu apsūdzēt un apcietināt opozīcijas locekļus, lai viņi nevarētu kandidēt nākamā gada parlamenta vēlēšanās vai 2015. gada prezidenta vēlēšanās; tā kā tiesību akti, kas selektīvā veidā piemēroti pret J. Timošenko, ir pieņemti Padomju Savienības laikā un pieļauj kriminālvajāšanu politisku lēmumu dēļ; tā kā šī tiesību akta, kuru pašlaik pārskata Ukrainas parlaments (Verhovna Rada), 364. un 365. pants neatbilst ES un ANO standartiem;

| F. | tā kā nesen paustas bažas par Ukrainas plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības brīvību, vēlēšanu norisi un tiesiskumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā nesen paustas bažas par Ukrainas plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības brīvību, vēlēšanu norisi un tiesiskumu;

| G. | tā kā Ukrainas politiskā un valsts vadība ir vairākkārt apliecinājusi apņemšanos attiecībā uz integrāciju Eiropā un ilgtermiņa mērķi ļaut Ukrainai kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti un uzskata, ka asociācijas nolīgums ir būtiski svarīgs instruments šā mērķa sasniegšanai; tā kā šo mērķi joprojām atbalsta ne vien visi partneri uz Ukrainas politiskās skatuves, bet arī Ukrainas pilsoniskā sabiedrība un sabiedrība kopumā; tā kā sadarbības palielināšanās starp Ukrainu un Eiropas Parlamenta deputātiem un starp Ukrainu un ES dalībvalstu parlamentiem ir slavējams piemērs tam, kā dažādi politiskie spēki strādā kopā, lai sekmētu Ukrainas integrāciju Eiropā, kas būtu jāturpina; |
| --- | --- |

G.

tā kā Ukrainas politiskā un valsts vadība ir vairākkārt apliecinājusi apņemšanos attiecībā uz integrāciju Eiropā un ilgtermiņa mērķi ļaut Ukrainai kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti un uzskata, ka asociācijas nolīgums ir būtiski svarīgs instruments šā mērķa sasniegšanai; tā kā šo mērķi joprojām atbalsta ne vien visi partneri uz Ukrainas politiskās skatuves, bet arī Ukrainas pilsoniskā sabiedrība un sabiedrība kopumā; tā kā sadarbības palielināšanās starp Ukrainu un Eiropas Parlamenta deputātiem un starp Ukrainu un ES dalībvalstu parlamentiem ir slavējams piemērs tam, kā dažādi politiskie spēki strādā kopā, lai sekmētu Ukrainas integrāciju Eiropā, kas būtu jāturpina;

| H. | tā kā cilvēktiesības un demokrātija ir ES kaimiņattiecību politikas galvenais aspekts; |
| --- | --- |

H.

tā kā cilvēktiesības un demokrātija ir ES kaimiņattiecību politikas galvenais aspekts;

| I. | tā kā Ukraina ir aktīvi iesaistījusies Euronest parlamentārās asamblejas — Austrumu partnerības parlamentārās dimensijas un Eiropas Parlamenta un ES austrumu kaimiņvalstu parlamentu sadarbības platformas — izveidošanā un darbā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ukraina ir aktīvi iesaistījusies Euronest parlamentārās asamblejas — Austrumu partnerības parlamentārās dimensijas un Eiropas Parlamenta un ES austrumu kaimiņvalstu parlamentu sadarbības platformas — izveidošanā un darbā;

| J. | tā kā Ukrainas Eiropas perspektīvai ir jābalstās uz sistemātisku un neatgriezenisku reformu politiku vairākās svarīgās iestāžu darbības, politikas, ekonomikas un sociālās jomās; tā kā daļa svarīgu reformu jau ir veiktas vai tiek veiktas, bet citas ir jāsāk; tā kā sistēma, kas tiks izveidota ar asociācijas nolīgumu, nodrošinās Ukrainai būtiski svarīgu modernizācijas instrumentu un ceļa karti iekšējo reformu veikšanai, kā arī instrumentu nacionālajam izlīgumam, kas palīdzēs valstij pārvarēt nesenās negatīvās tendences, novērst pastāvošo šķelšanos Ukrainas sabiedrībā un vienot to kopīgam mērķim — integrācijai Eiropā —, balstoties uz demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un labas pārvaldības vērtībām; |
| --- | --- |

J.

tā kā Ukrainas Eiropas perspektīvai ir jābalstās uz sistemātisku un neatgriezenisku reformu politiku vairākās svarīgās iestāžu darbības, politikas, ekonomikas un sociālās jomās; tā kā daļa svarīgu reformu jau ir veiktas vai tiek veiktas, bet citas ir jāsāk; tā kā sistēma, kas tiks izveidota ar asociācijas nolīgumu, nodrošinās Ukrainai būtiski svarīgu modernizācijas instrumentu un ceļa karti iekšējo reformu veikšanai, kā arī instrumentu nacionālajam izlīgumam, kas palīdzēs valstij pārvarēt nesenās negatīvās tendences, novērst pastāvošo šķelšanos Ukrainas sabiedrībā un vienot to kopīgam mērķim — integrācijai Eiropā —, balstoties uz demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un labas pārvaldības vērtībām;

| K. | tā kā Ukrainai ir jāizsaka atzinība par pareizu ekonomikas veiktspēju, tostarp samazinot budžeta deficītu, ierobežojot izdevumus, kā arī īstenojot pensiju reformu un tādējādi panākot pozitīvāku ārējo kredītreitingu un palielinot ārvalstu tiešo investīciju apjomu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Ukrainai ir jāizsaka atzinība par pareizu ekonomikas veiktspēju, tostarp samazinot budžeta deficītu, ierobežojot izdevumus, kā arī īstenojot pensiju reformu un tādējādi panākot pozitīvāku ārējo kredītreitingu un palielinot ārvalstu tiešo investīciju apjomu;

| L. | tā kā Asociācijas nolīgums pozitīvi ietekmēs uzņēmējdarbības vidi Ukrainā, jo nodrošinās kopējus noteikumus un standartus ES un Ukrainas uzņēmumiem un tādējādi palielinās investīciju paredzamību un finansiālo drošību Ukrainā; tā kā asociācijas nolīguma pamatā ir atbilstība starptautiskajiem nodokļu piemērošanas standartiem; tā kā šo pozitīvo ietekmi turpmāk stiprinātu pilnīga un efektīva pretkorupcijas tiesību aktu īstenošana; |
| --- | --- |

L.

tā kā Asociācijas nolīgums pozitīvi ietekmēs uzņēmējdarbības vidi Ukrainā, jo nodrošinās kopējus noteikumus un standartus ES un Ukrainas uzņēmumiem un tādējādi palielinās investīciju paredzamību un finansiālo drošību Ukrainā; tā kā asociācijas nolīguma pamatā ir atbilstība starptautiskajiem nodokļu piemērošanas standartiem; tā kā šo pozitīvo ietekmi turpmāk stiprinātu pilnīga un efektīva pretkorupcijas tiesību aktu īstenošana;

| M. | tā kā Krievijas Federācija izdara ļoti lielu spiedienu uz Ukrainu, lai tā neizveidotu padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) ar ES, bet pievienotos muitas savienībai, kurā ietilpst Krievija, Baltkrievija un Kazahstāna; tā kā tas ir bezprecedenta gadījums ES attiecībās ar ārējiem partneriem un tā kā minētās valstis neietilpst PTO, tomēr ir galvenais Ukrainas ražojumu eksporta tirgus; tā kā DCFTA ir instruments modernizācijai un tā izveide piedāvā Ukrainai finansiālu labumu, kuru ar laiku tā jutīs aizvien vairāk un vairāk; |
| --- | --- |

M.

tā kā Krievijas Federācija izdara ļoti lielu spiedienu uz Ukrainu, lai tā neizveidotu padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) ar ES, bet pievienotos muitas savienībai, kurā ietilpst Krievija, Baltkrievija un Kazahstāna; tā kā tas ir bezprecedenta gadījums ES attiecībās ar ārējiem partneriem un tā kā minētās valstis neietilpst PTO, tomēr ir galvenais Ukrainas ražojumu eksporta tirgus; tā kā DCFTA ir instruments modernizācijai un tā izveide piedāvā Ukrainai finansiālu labumu, kuru ar laiku tā jutīs aizvien vairāk un vairāk;

| N. | tā kā Ukraina nesen atzīmēja savas neatkarības 20. gadadienu; tā kā šajā valstī ir jauna izglītotu ukraiņu paaudze, kura nav piedzīvojusi padomju ēru, kurai ir spēcīgas ar Eiropu saistītas vēlmes un kura nodrošinās valsts modernizāciju; |
| --- | --- |

N.

tā kā Ukraina nesen atzīmēja savas neatkarības 20. gadadienu; tā kā šajā valstī ir jauna izglītotu ukraiņu paaudze, kura nav piedzīvojusi padomju ēru, kurai ir spēcīgas ar Eiropu saistītas vēlmes un kura nodrošinās valsts modernizāciju;

| O. | tā kā šobrīd politiskā situācija Ukrainā, jo īpaši pilsoņu brīvību un tiesiskuma jomā, ir pretrunā sarunu par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu būtībai, |
| --- | --- |

O.

tā kā šobrīd politiskā situācija Ukrainā, jo īpaši pilsoņu brīvību un tiesiskuma jomā, ir pretrunā sarunu par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu būtībai,

1.   saistībā ar notiekošajām sarunām par asociācijas nolīgumu iesniedz Padomei, Komisijai un EĀDD šādus ieteikumus:

| a) | uzskatīt, ka ES un Ukrainas attiecību nostiprināšana un Eiropas perspektīvas piešķiršana Ukrainai ir ļoti svarīga un ir abu pušu interesēs; atzīt Ukrainas centienus atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 49. pantam ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi kritēriji, tostarp tiek ievēroti demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principi; |
| --- | --- |

a)

uzskatīt, ka ES un Ukrainas attiecību nostiprināšana un Eiropas perspektīvas piešķiršana Ukrainai ir ļoti svarīga un ir abu pušu interesēs; atzīt Ukrainas centienus atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 49. pantam ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi kritēriji, tostarp tiek ievēroti demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principi;

| b) | virzīties uz priekšu, lai panāktu ātru ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma noslēgšanu, vēlams, līdz 2011. gada beigām, ja tas ir iespējams; vienlaikus atbilstīgi Parlamenta 2011. gada 27. oktobra rezolūcijā izvirzītajām prasībām nodrošināt, ka šī svarīgā Austrumu partnerības iniciatīva ir cieši saistīta ar Ukrainas apņemšanos veikt nepieciešamās reformas un nostiprināt demokrātiskās vērtības, cilvēktiesības un tiesiskumu; |
| --- | --- |

b)

virzīties uz priekšu, lai panāktu ātru ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma noslēgšanu, vēlams, līdz 2011. gada beigām, ja tas ir iespējams; vienlaikus atbilstīgi Parlamenta 2011. gada 27. oktobra rezolūcijā izvirzītajām prasībām nodrošināt, ka šī svarīgā Austrumu partnerības iniciatīva ir cieši saistīta ar Ukrainas apņemšanos veikt nepieciešamās reformas un nostiprināt demokrātiskās vērtības, cilvēktiesības un tiesiskumu;

| c) | pārcelt nesen atcelto tikšanos ar prezidentu Viktoru Janukoviču, lai tā notiktu pirms plānotās 2011. gada decembra ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmes, jo tā jāuzskata par svarīgu iespēju apspriest dziļās bažas par Ukrainas valdību un atjaunot konstruktīvu dialogu, kura rezultātā būtu iespējams parafēt asociācijas nolīgumu, kurš stātos spēkā ar nosacījumu, ka panākts vērā ņemams progress pastāvošo tehnisko un būtisko politisko šķēršļu novēršanā; |
| --- | --- |

c)

pārcelt nesen atcelto tikšanos ar prezidentu Viktoru Janukoviču, lai tā notiktu pirms plānotās 2011. gada decembra ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmes, jo tā jāuzskata par svarīgu iespēju apspriest dziļās bažas par Ukrainas valdību un atjaunot konstruktīvu dialogu, kura rezultātā būtu iespējams parafēt asociācijas nolīgumu, kurš stātos spēkā ar nosacījumu, ka panākts vērā ņemams progress pastāvošo tehnisko un būtisko politisko šķēršļu novēršanā;

| d) | censties panākt, ka Padome 2012. gada pirmajā pusē paraksta nolīgumu un visus dokumentus, kas attiecas uz ratifikācijas procesu, darīt pieejamus Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem ne vēlāk kā līdz 2012. gada beigām, ja aicinājums ievērot tiesiskumu un citas Eiropas Parlamenta 2011. gada 27. oktobra rezolūcijā minētās prasības ir izpildītas; |
| --- | --- |

d)

censties panākt, ka Padome 2012. gada pirmajā pusē paraksta nolīgumu un visus dokumentus, kas attiecas uz ratifikācijas procesu, darīt pieejamus Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem ne vēlāk kā līdz 2012. gada beigām, ja aicinājums ievērot tiesiskumu un citas Eiropas Parlamenta 2011. gada 27. oktobra rezolūcijā minētās prasības ir izpildītas;

| e) | nodrošināt Ukrainai pietiekamu finansiālu, tehnisku un juridisku palīdzību līguma sagatavošanas laikā un īstenošanas procesā un stiprināt tās administratīvo kapacitāti, palielinot visu veidu pieejamo palīdzību šajā jomā; un šajā nolūkā labāk izmantot visaptverošu iestāžu darba uzlabošanas (CIB) programmu un apsvērt iespēju izveidot augsta līmeņa ES padomdevēju grupu Ukrainai, lai palīdzētu valstij tās centienos saskaņot tiesību aktus ar ES tiesību aktiem; tā kā pirms jebkura atbalsta piešķiršanas būtu jāizvērtē reformas, kuru mērķis ir stiprināt Ukrainas administratīvo kapacitāti un kas publicētas gada pārskatos, kuri jāsagatavo ES un Ukrainas neatkarīgiem ekspertiem; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt Ukrainai pietiekamu finansiālu, tehnisku un juridisku palīdzību līguma sagatavošanas laikā un īstenošanas procesā un stiprināt tās administratīvo kapacitāti, palielinot visu veidu pieejamo palīdzību šajā jomā; un šajā nolūkā labāk izmantot visaptverošu iestāžu darba uzlabošanas (CIB) programmu un apsvērt iespēju izveidot augsta līmeņa ES padomdevēju grupu Ukrainai, lai palīdzētu valstij tās centienos saskaņot tiesību aktus ar ES tiesību aktiem; tā kā pirms jebkura atbalsta piešķiršanas būtu jāizvērtē reformas, kuru mērķis ir stiprināt Ukrainas administratīvo kapacitāti un kas publicētas gada pārskatos, kuri jāsagatavo ES un Ukrainas neatkarīgiem ekspertiem;

| f) | izveidot savstarpēju apmaiņas programmu ierēdņiem un tiesu iestāžu darbiniekiem, lai atvieglotu asociācijas nolīguma īstenošanu, īpaši DCFTA; |
| --- | --- |

f)

izveidot savstarpēju apmaiņas programmu ierēdņiem un tiesu iestāžu darbiniekiem, lai atvieglotu asociācijas nolīguma īstenošanu, īpaši DCFTA;

| g) | palīdzēt Ukrainas varas iestādēm informēt Ukrainas iedzīvotājus par asociācijas nolīguma priekšrocībām, lai panāktu atbalstu reformu programmai; iespējami drīz informēt sabiedrību par nolīgumu saturu; |
| --- | --- |

g)

palīdzēt Ukrainas varas iestādēm informēt Ukrainas iedzīvotājus par asociācijas nolīguma priekšrocībām, lai panāktu atbalstu reformu programmai; iespējami drīz informēt sabiedrību par nolīgumu saturu;

| h) | pēc iespējas drīzāk atvērt Ukrainā ES informācijas biroju, kas darbosies, lai palielinātu Ukrainas sabiedrībā izpratni par ES darbību, politiku un vērtībām un lai veicinātu lielāku līdzdalību ES programmās; |
| --- | --- |

h)

pēc iespējas drīzāk atvērt Ukrainā ES informācijas biroju, kas darbosies, lai palielinātu Ukrainas sabiedrībā izpratni par ES darbību, politiku un vērtībām un lai veicinātu lielāku līdzdalību ES programmās;

Institucionālie aspekti/politiskais dialogs

| i) | izstrādāt skaidrus aizsardzības pasākumus un iespējamu mehānismu nolīguma darbības apturēšanai uz laiku, ja netiek ievēroti vai apzināti pārkāpti tā pamatprincipi; |
| --- | --- |

i)

izstrādāt skaidrus aizsardzības pasākumus un iespējamu mehānismu nolīguma darbības apturēšanai uz laiku, ja netiek ievēroti vai apzināti pārkāpti tā pamatprincipi;

| j) | mudina Ukrainas prezidentu un valdību panākt, ka politiskā, tiesiskā un administratīvā situācija valstī atbilst tam, par ko tika panākta vienošanās asociācijas programmā, un veicināt labu pārvaldību un tiesiskumu, kas ir ES un Ukrainas attiecību pamatprincips; nodrošināt, ka Jūlijai Timošenko un citiem opozīcijas līderiem jāļauj izmantot savas tiesības jau tagad pilnībā piedalīties politiskajā procesā un kandidēt nākamajās vēlēšanās; |
| --- | --- |

j)

mudina Ukrainas prezidentu un valdību panākt, ka politiskā, tiesiskā un administratīvā situācija valstī atbilst tam, par ko tika panākta vienošanās asociācijas programmā, un veicināt labu pārvaldību un tiesiskumu, kas ir ES un Ukrainas attiecību pamatprincips; nodrošināt, ka Jūlijai Timošenko un citiem opozīcijas līderiem jāļauj izmantot savas tiesības jau tagad pilnībā piedalīties politiskajā procesā un kandidēt nākamajās vēlēšanās;

| k) | stiprināt esošo ES un Ukrainas sadarbības pamatu attiecībā uz cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

k)

stiprināt esošo ES un Ukrainas sadarbības pamatu attiecībā uz cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību;

| l) | palīdzēt Ukrainai īstenot visaptverošu tiesu iestāžu reformu, lai tās atbilstu ES standartiem un lai nodrošinātu, ka tiesu vara netiek izmantota selektīvi, garantētu neatkarīgu, godīgu, objektīvu un pārredzamu tiesvedības procedūru, tādējādi nodrošinot, ka tiesvedību nevar izmantot politisku mērķu sasniegšanai un ka tiesvedība notiek, stingri ievērojot tiesiskumu; šajā nolūkā izveidot kopīgu mehānismu, kurā būtu iesaistīti Ukrainas un ES eksperti, līdzdarbojoties Venēcijas Komisijas pārstāvjiem; izveidot vēl citas mācību un apmaiņas programmas tieslietu, iekšlietu un drošības jomā, lai piemērotu ES uzkrāto labo praksi attiecībā uz tiesiskumu; |
| --- | --- |

l)

palīdzēt Ukrainai īstenot visaptverošu tiesu iestāžu reformu, lai tās atbilstu ES standartiem un lai nodrošinātu, ka tiesu vara netiek izmantota selektīvi, garantētu neatkarīgu, godīgu, objektīvu un pārredzamu tiesvedības procedūru, tādējādi nodrošinot, ka tiesvedību nevar izmantot politisku mērķu sasniegšanai un ka tiesvedība notiek, stingri ievērojot tiesiskumu; šajā nolūkā izveidot kopīgu mehānismu, kurā būtu iesaistīti Ukrainas un ES eksperti, līdzdarbojoties Venēcijas Komisijas pārstāvjiem; izveidot vēl citas mācību un apmaiņas programmas tieslietu, iekšlietu un drošības jomā, lai piemērotu ES uzkrāto labo praksi attiecībā uz tiesiskumu;

| m) | palīdzēt Ukrainas varas iestādēm īstenot valsts konstitūcijas un vēlēšanu likuma reformu saskaņā ar Venēcijas komisijas un EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja ierosinātajām nostādnēm; nodrošināt lietderīgu, integrējošu un visaptverošu šo ieteikumu īstenošanu, iesaistot šajā procesā arī opozīcijas partijas un pilsonisko sabiedrību, lai izvairītos no trūkumiem, kas bija novērojami iepriekšējās priekšvēlēšanu kampaņās; tādēļ uzsvērt plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības brīvības nozīmīgumu un nodrošināt, ka Ukrainas iestādes atturas no jebkādiem mēģinājumiem tieši vai netieši kontrolēt valsts plašsaziņas līdzekļu ziņojumu saturu; |
| --- | --- |

m)

palīdzēt Ukrainas varas iestādēm īstenot valsts konstitūcijas un vēlēšanu likuma reformu saskaņā ar Venēcijas komisijas un EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja ierosinātajām nostādnēm; nodrošināt lietderīgu, integrējošu un visaptverošu šo ieteikumu īstenošanu, iesaistot šajā procesā arī opozīcijas partijas un pilsonisko sabiedrību, lai izvairītos no trūkumiem, kas bija novērojami iepriekšējās priekšvēlēšanu kampaņās; tādēļ uzsvērt plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības brīvības nozīmīgumu un nodrošināt, ka Ukrainas iestādes atturas no jebkādiem mēģinājumiem tieši vai netieši kontrolēt valsts plašsaziņas līdzekļu ziņojumu saturu;

| n) | ietvert asociācijas nolīgumā visaptverošu mehānismu Parlamentam un EĀDD, lai tie varētu regulāri saņemt visaptverošu informāciju par nolīguma un īpaši — tā mērķu īstenošanas gaitu; šim mehānismam būtu jāaptver:






  — | informācija par ES veiktajām darbībām un pieņemto nostāju attiecībā uz nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

n)

ietvert asociācijas nolīgumā visaptverošu mehānismu Parlamentam un EĀDD, lai tie varētu regulāri saņemt visaptverošu informāciju par nolīguma un īpaši — tā mērķu īstenošanas gaitu; šim mehānismam būtu jāaptver:

—

informācija par ES veiktajām darbībām un pieņemto nostāju attiecībā uz nolīguma īstenošanu;

| — | EĀDD progresa ziņojumi, kuros novērtēti ES un Ukrainas veikto darbību rezultāti un uzsvērta situācija valstī cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

—

EĀDD progresa ziņojumi, kuros novērtēti ES un Ukrainas veikto darbību rezultāti un uzsvērta situācija valstī cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā;

| o) | uzsvērt, ka ir svarīgi īstenot visus Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus, un vērst Ukrainas varas iestāžu uzmanību uz to, ka šajā tiesā šobrīd ir iesniegts liels skaits sūdzību par Ukrainu; |
| --- | --- |

o)

uzsvērt, ka ir svarīgi īstenot visus Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus, un vērst Ukrainas varas iestāžu uzmanību uz to, ka šajā tiesā šobrīd ir iesniegts liels skaits sūdzību par Ukrainu;

| p) | atbalstīt nepieciešamās reformas un nodrošināt, ka Ukrainas varas iestādes par galveno prioritāti izvirza pretkorupcijas politikas izstrādi, tostarp vajadzīgo tiesību aktu pieņemšanu par interešu konfliktu; |
| --- | --- |

p)

atbalstīt nepieciešamās reformas un nodrošināt, ka Ukrainas varas iestādes par galveno prioritāti izvirza pretkorupcijas politikas izstrādi, tostarp vajadzīgo tiesību aktu pieņemšanu par interešu konfliktu;

| q) | nodrošināt, ka Ukrainas varas iestādes dara pieejamus sabiedrībai bijušo komunistu slepeno dienestu arhīvus, jo tam ir būtiska nozīme, lai panāktu veiksmīgu samierināšanos valstī, jo īpaši attiecībā uz nežēlīgajiem noteikumiem 20. gadsimtā; |
| --- | --- |

q)

nodrošināt, ka Ukrainas varas iestādes dara pieejamus sabiedrībai bijušo komunistu slepeno dienestu arhīvus, jo tam ir būtiska nozīme, lai panāktu veiksmīgu samierināšanos valstī, jo īpaši attiecībā uz nežēlīgajiem noteikumiem 20. gadsimtā;

| r) | uzsvērt, ka konstitucionālo reformu procesā Ukrainai ir svarīgi ratificēt Starptautiskās krimināltiesas Romas statūtus; |
| --- | --- |

r)

uzsvērt, ka konstitucionālo reformu procesā Ukrainai ir svarīgi ratificēt Starptautiskās krimināltiesas Romas statūtus;

| s) | veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ciešāku dialogu starp dažādām ES un Ukrainas politiskajām partijām, un veicināt valstī partiju savstarpējo dialogu un to debates ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, sociālajiem partneriem un nacionālo minoritāšu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

s)

veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ciešāku dialogu starp dažādām ES un Ukrainas politiskajām partijām, un veicināt valstī partiju savstarpējo dialogu un to debates ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, sociālajiem partneriem un nacionālo minoritāšu pārstāvjiem;

| t) | nodrošināt, ka pagaidu nolīgumā tiek iekļauti noteikumi par līgumslēdzēju pušu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbību, tādējādi sniedzot tām iespēju īstenot savas tiesības un kļūt par asociācijas nolīguma ietekmīgām dalībniecēm; |
| --- | --- |

t)

nodrošināt, ka pagaidu nolīgumā tiek iekļauti noteikumi par līgumslēdzēju pušu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbību, tādējādi sniedzot tām iespēju īstenot savas tiesības un kļūt par asociācijas nolīguma ietekmīgām dalībniecēm;

| u) | iekļaut nosacījumu izpildes standarta klauzulas par cilvēktiesību aizsardzību un veicināšanu, atspoguļojot augstākos starptautiskos un ES standartus, pilnībā izmantot EDSO sistēmu un mudināt Ukrainas varas iestādes atbalstīt mazākumtautību pārstāvju tiesības atbilstīgi Eiropas Padomes Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijai un ES Pamattiesību hartai; |
| --- | --- |

u)

iekļaut nosacījumu izpildes standarta klauzulas par cilvēktiesību aizsardzību un veicināšanu, atspoguļojot augstākos starptautiskos un ES standartus, pilnībā izmantot EDSO sistēmu un mudināt Ukrainas varas iestādes atbalstīt mazākumtautību pārstāvju tiesības atbilstīgi Eiropas Padomes Mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijai un ES Pamattiesību hartai;

Ekonomiskā un nozaru sadarbība

| v) | ar nolīguma palīdzību stiprināt Ukrainas un ES sadarbību enerģētikas jomā; censties noslēgt turpmākus nolīgumus starp ES un Ukrainu, kuru mērķis ir nodrošināt energoapgādi abām pusēm, tostarp daudzveidīgu tranzīta sistēmu naftai un gāzei un kopēju reakcijas mehānismu gadījumos, ja ir traucēta vai pārtraukta naftas un gāzes piegāde no Krievijas Federācijas; |
| --- | --- |

v)

ar nolīguma palīdzību stiprināt Ukrainas un ES sadarbību enerģētikas jomā; censties noslēgt turpmākus nolīgumus starp ES un Ukrainu, kuru mērķis ir nodrošināt energoapgādi abām pusēm, tostarp daudzveidīgu tranzīta sistēmu naftai un gāzei un kopēju reakcijas mehānismu gadījumos, ja ir traucēta vai pārtraukta naftas un gāzes piegāde no Krievijas Federācijas;

| w) | sniegt nepieciešamo tehnisko palīdzību enerģētikas nozarei, lai palīdzētu Ukrainai būtiski uzlabot un modernizēt elektroenerģijas piegādes tīklu un palielināt energoefektivitāti, nodrošināt, ka Ukrainas varas iestādes pilnībā ievēro energoefektivitātes programmā 2010.–2015. gadam nospraustos mērķus un turpina īstenot inovatīvus un ekoloģiski atbildīgus risinājumus, lai apmierinātu savas vajadzības pēc enerģijas; vienlaikus palīdzēt Ukrainas varas iestādēm sarunās ar Krieviju par gāzes piegādes nosacījumiem, lai panāktu, ka Ukrainas gāzes tirdzniecība ar Krieviju ir nepārtraukta un tiek ievēroti ES tirdzniecības standarti un cenas; |
| --- | --- |

w)

sniegt nepieciešamo tehnisko palīdzību enerģētikas nozarei, lai palīdzētu Ukrainai būtiski uzlabot un modernizēt elektroenerģijas piegādes tīklu un palielināt energoefektivitāti, nodrošināt, ka Ukrainas varas iestādes pilnībā ievēro energoefektivitātes programmā 2010.–2015. gadam nospraustos mērķus un turpina īstenot inovatīvus un ekoloģiski atbildīgus risinājumus, lai apmierinātu savas vajadzības pēc enerģijas; vienlaikus palīdzēt Ukrainas varas iestādēm sarunās ar Krieviju par gāzes piegādes nosacījumiem, lai panāktu, ka Ukrainas gāzes tirdzniecība ar Krieviju ir nepārtraukta un tiek ievēroti ES tirdzniecības standarti un cenas;

| x) | norādīt, ka pakalpojumu liberalizācija un investīcijas enerģētikas nozarē būs izdevīgas ES, tomēr saistības attiecībā uz atsevišķiem enerģijas pakalpojumiem var būt riskantas, ko ietekmīgas personas, kas kontrolē Ukrainas uzņēmumus, var izmantot brīvās tirdzniecības nolīgumu, lai panāktu dominējošu stāvokli pārvades tīklos uz ES; |
| --- | --- |

x)

norādīt, ka pakalpojumu liberalizācija un investīcijas enerģētikas nozarē būs izdevīgas ES, tomēr saistības attiecībā uz atsevišķiem enerģijas pakalpojumiem var būt riskantas, ko ietekmīgas personas, kas kontrolē Ukrainas uzņēmumus, var izmantot brīvās tirdzniecības nolīgumu, lai panāktu dominējošu stāvokli pārvades tīklos uz ES;

| y) | aicināt rīkoties, lai uzlabotu ES un Ukrainas energoapgādes drošību, ieviešot divpusējus mehānismus agrīnās brīdināšanas nodrošināšanai un energoapgādes un enerģētikas izejvielu piegādes pārtraukumu novēršanai; |
| --- | --- |

y)

aicināt rīkoties, lai uzlabotu ES un Ukrainas energoapgādes drošību, ieviešot divpusējus mehānismus agrīnās brīdināšanas nodrošināšanai un energoapgādes un enerģētikas izejvielu piegādes pārtraukumu novēršanai;

| z) | nodrošināt, ka tiek atzītas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un Eiropas patenti; |
| --- | --- |

z)

nodrošināt, ka tiek atzītas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un Eiropas patenti;

| aa) | uzsvērt, cik nozīmīgi ES ir, lai Ukraina nodrošinātu, ka tās teritorijā tiek pareizi apglabāti toksiskie atkritumi un kodolatkritumi, tādējādi nodrošinot pārtikas nekaitīgumu; |
| --- | --- |

aa)

uzsvērt, cik nozīmīgi ES ir, lai Ukraina nodrošinātu, ka tās teritorijā tiek pareizi apglabāti toksiskie atkritumi un kodolatkritumi, tādējādi nodrošinot pārtikas nekaitīgumu;

| ab) | stiprināt sadarbību attiecībā uz jauniešu un studentu apmaiņu un stipendiju programmu izstrādi, kas ļautu ukraiņiem iepazīties ar ES un tās dalībvalstīm, kā arī ES iedzīvotājiem — ar Ukrainu; |
| --- | --- |

ab)

stiprināt sadarbību attiecībā uz jauniešu un studentu apmaiņu un stipendiju programmu izstrādi, kas ļautu ukraiņiem iepazīties ar ES un tās dalībvalstīm, kā arī ES iedzīvotājiem — ar Ukrainu;

| ac) | asociācijas nolīgumā nodrošināt visaugstākos vides standartus, cita starpā paturot prātā Stratēģiju Donavas reģionam; arī turpmāk ņemt vērā, ka ir svarīga reģionālā sadarbība Melnās jūras reģionā un Ukrainas aktīva dalība ES politikas jomu īstenošanā šajā reģionā, iesaistoties arī iespējamajā ES stratēģijā attiecībā uz Melnās jūras reģionu; |
| --- | --- |

ac)

asociācijas nolīgumā nodrošināt visaugstākos vides standartus, cita starpā paturot prātā Stratēģiju Donavas reģionam; arī turpmāk ņemt vērā, ka ir svarīga reģionālā sadarbība Melnās jūras reģionā un Ukrainas aktīva dalība ES politikas jomu īstenošanā šajā reģionā, iesaistoties arī iespējamajā ES stratēģijā attiecībā uz Melnās jūras reģionu;

| ad) | izveidot īpašus instrumentus (piemēram, pilsoniskās sabiedrības platformu), kas palīdzētu Ukrainas pilsoniskajai sabiedrībai, ņemot vērā tās nozīmi demokratizācijas procesā, piemēram, veidojot izpratni un paplašinot sociālo un politisko līdzdalību; |
| --- | --- |

ad)

izveidot īpašus instrumentus (piemēram, pilsoniskās sabiedrības platformu), kas palīdzētu Ukrainas pilsoniskajai sabiedrībai, ņemot vērā tās nozīmi demokratizācijas procesā, piemēram, veidojot izpratni un paplašinot sociālo un politisko līdzdalību;

| ae) | nodrošināt, ka sadarbība veselības aprūpes reformas īstenošanas jomā ir vērsta uz nedziedināmi slimu pacientu vajadzībām, ieskaitot tehniskās palīdzības nodrošināšanu, lai varētu reformēt attiecīgās veselības aprūpes un narkotiku apkarošanas politikas jomas saskaņā ar starptautiskiem standartiem un labāko praksi; |
| --- | --- |

ae)

nodrošināt, ka sadarbība veselības aprūpes reformas īstenošanas jomā ir vērsta uz nedziedināmi slimu pacientu vajadzībām, ieskaitot tehniskās palīdzības nodrošināšanu, lai varētu reformēt attiecīgās veselības aprūpes un narkotiku apkarošanas politikas jomas saskaņā ar starptautiskiem standartiem un labāko praksi;

Tirdzniecības jautājumi

| af) | atzīt Ukrainas valdības īstenotos ievērojamos centienus vispārēju šķēršļu mazināšanā, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un sanitāro un fitosanitāro pasākumu pielāgošanā, konkurences jomā un tehnisku tirdzniecības šķēršļu mazināšanā, kā arī salīdzinoši nelielos panākumus saistībā ar DCFTA tādās jomās kā ieguldījumi, pakalpojumi, lauksaimniecība, enerģētika un eksporta šķēršļu likvidēšana; |
| --- | --- |

af)

atzīt Ukrainas valdības īstenotos ievērojamos centienus vispārēju šķēršļu mazināšanā, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un sanitāro un fitosanitāro pasākumu pielāgošanā, konkurences jomā un tehnisku tirdzniecības šķēršļu mazināšanā, kā arī salīdzinoši nelielos panākumus saistībā ar DCFTA tādās jomās kā ieguldījumi, pakalpojumi, lauksaimniecība, enerģētika un eksporta šķēršļu likvidēšana;

| ag) | aicināt Ukrainu atturēties no eksporta tarifu vai citu eksporta ierobežojumu piemērošanas, jo tas varētu izraisīt lielāku cenu nestabilitāti Eiropas tirgos; |
| --- | --- |

ag)

aicināt Ukrainu atturēties no eksporta tarifu vai citu eksporta ierobežojumu piemērošanas, jo tas varētu izraisīt lielāku cenu nestabilitāti Eiropas tirgos;

| ah) | nodrošināt, ka cukuram piemērotā tarifa likmes kvota neveicina neparedzētu trīsstūrveida tirdzniecību un krāpniecību; |
| --- | --- |

ah)

nodrošināt, ka cukuram piemērotā tarifa likmes kvota neveicina neparedzētu trīsstūrveida tirdzniecību un krāpniecību;

| ai) | uzsvērt, ka nolīgumā jāiekļauj nodaļa par dzīvnieku labturību, nodrošinot ES un Ukrainas lauksaimniekiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

ai)

uzsvērt, ka nolīgumā jāiekļauj nodaļa par dzīvnieku labturību, nodrošinot ES un Ukrainas lauksaimniekiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus;

| aj) | norādīt, ka ilgtspējīga attīstība ir viena no 2011.–2013. gada valsts indikatīvajā programmā izvirzītajām prioritārajām jomām; tāpēc iesaka brīvās tirdzniecības nolīgumā iekļaut ilgtspējīgas attīstības sadaļu; |
| --- | --- |

aj)

norādīt, ka ilgtspējīga attīstība ir viena no 2011.–2013. gada valsts indikatīvajā programmā izvirzītajām prioritārajām jomām; tāpēc iesaka brīvās tirdzniecības nolīgumā iekļaut ilgtspējīgas attīstības sadaļu;

| ak) | uzsvērt, ka ilgtspējīgas attīstības sadaļā vajadzētu ietvert noteikumu, kas izteiktu Ukrainas apņemšanos ievērot ESAO vadlīnijas starpvalstu uzņēmumiem un SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz starpvalstu uzņēmumiem un sociālo politiku; |
| --- | --- |

ak)

uzsvērt, ka ilgtspējīgas attīstības sadaļā vajadzētu ietvert noteikumu, kas izteiktu Ukrainas apņemšanos ievērot ESAO vadlīnijas starpvalstu uzņēmumiem un SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz starpvalstu uzņēmumiem un sociālo politiku;

| al) | sagatavoties nolīguma īstenošanai kopā ar Ukrainu tā, lai tiktu izpildītas saistības, kurām nav izvirzīti priekšnosacījumi un kurām nebūs tūlītēju ieguvumu, īpaši dzīvnieku labturības jomā, un lai tās ilgtermiņā nodrošinātu būtisku ietekmi; prasīt, lai brīvās tirdzniecības nolīgums veicinātu pilnīgu tarifu barjeru atcelšanu ikvienā rūpniecības nozarē bez „negatīviem vērtējumiem” vai importa kvotām, un tāpēc pieprasīt, lai efektīvi tiktu likvidēti gan eksporta nodokļi, gan importa un eksporta ierobežojumi; piešķirt Ukrainai pēcliberalizācijas palīdzību, kā paredzēts Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) valsts indikatīvajā programmā 2011.–2013. gadam, kā arī tehnisko palīdzību muitas jautājumu jomā un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pielāgošanā; |
| --- | --- |

al)

sagatavoties nolīguma īstenošanai kopā ar Ukrainu tā, lai tiktu izpildītas saistības, kurām nav izvirzīti priekšnosacījumi un kurām nebūs tūlītēju ieguvumu, īpaši dzīvnieku labturības jomā, un lai tās ilgtermiņā nodrošinātu būtisku ietekmi; prasīt, lai brīvās tirdzniecības nolīgums veicinātu pilnīgu tarifu barjeru atcelšanu ikvienā rūpniecības nozarē bez „negatīviem vērtējumiem” vai importa kvotām, un tāpēc pieprasīt, lai efektīvi tiktu likvidēti gan eksporta nodokļi, gan importa un eksporta ierobežojumi; piešķirt Ukrainai pēcliberalizācijas palīdzību, kā paredzēts Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) valsts indikatīvajā programmā 2011.–2013. gadam, kā arī tehnisko palīdzību muitas jautājumu jomā un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pielāgošanā;

| am) | arī turpmāk pieprasīt politiskas un ekonomiskas reformas Ukrainā, kuras veicinātu infrastruktūras modernizāciju, jo īpaši enerģētikas un transporta jomā; palīdzēt uzņēmējdarbības nozarei, nekavējoties nodrošinot vieglāku piekļuvi kredītiem un zemei un vienkāršāku un ātrāku nodokļu iekasēšanu un muitas darbību, it īpaši panākot ievērojamus uzlabojumus attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa atmaksāšanu eksportētājiem, muitas kontroles procedūrām un importa apstiprināšanas procedūrām (īpaši saistībā ar nodokļiem, dokumentu prasībām un produktu pārbaudēm sertifikātu iegūšanai); novērst birokrātiju un korupciju; ievērot tiesiskumu un veicināt demokrātisku praksi; apsvērt zemākas darījumu izmaksas un drošas procedūras, it īpaši attiecībā uz MVU, paturot prātā, ka tas ir būtiski svarīgs priekšnoteikums tirdzniecības attiecību veidošanai; kā arī uzlabot tiesību aktus materiālo vērtību un intelektuālā īpašuma aizsardzības jomā un ieviest efektīvākus mehānismus uzņēmēju tiesību aizstāvēšanai un prasību iesniegšanai tiesās; |
| --- | --- |

am)

arī turpmāk pieprasīt politiskas un ekonomiskas reformas Ukrainā, kuras veicinātu infrastruktūras modernizāciju, jo īpaši enerģētikas un transporta jomā; palīdzēt uzņēmējdarbības nozarei, nekavējoties nodrošinot vieglāku piekļuvi kredītiem un zemei un vienkāršāku un ātrāku nodokļu iekasēšanu un muitas darbību, it īpaši panākot ievērojamus uzlabojumus attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa atmaksāšanu eksportētājiem, muitas kontroles procedūrām un importa apstiprināšanas procedūrām (īpaši saistībā ar nodokļiem, dokumentu prasībām un produktu pārbaudēm sertifikātu iegūšanai); novērst birokrātiju un korupciju; ievērot tiesiskumu un veicināt demokrātisku praksi; apsvērt zemākas darījumu izmaksas un drošas procedūras, it īpaši attiecībā uz MVU, paturot prātā, ka tas ir būtiski svarīgs priekšnoteikums tirdzniecības attiecību veidošanai; kā arī uzlabot tiesību aktus materiālo vērtību un intelektuālā īpašuma aizsardzības jomā un ieviest efektīvākus mehānismus uzņēmēju tiesību aizstāvēšanai un prasību iesniegšanai tiesās;

| an) | aicināt būtiski uzlabot investīciju klimatu ārvalstu investoriem Ukrainā, jo īpaši nekavējoties atrisināt jautājumu par valsts budžeta parādu attiecībā uz uzņēmumiem laikus neatmaksātu PVN pārmaksu dēļ, veikt pasākumus, lai turpmāk šādas situācijas neatkārtotos; paaugstināt muitas procedūru efektivitāti (īpaši samazinot izplatīto praksi piemērot nepamatotu muitas vērtības palielināšanu Ukrainā importētām precēm); |
| --- | --- |

an)

aicināt būtiski uzlabot investīciju klimatu ārvalstu investoriem Ukrainā, jo īpaši nekavējoties atrisināt jautājumu par valsts budžeta parādu attiecībā uz uzņēmumiem laikus neatmaksātu PVN pārmaksu dēļ, veikt pasākumus, lai turpmāk šādas situācijas neatkārtotos; paaugstināt muitas procedūru efektivitāti (īpaši samazinot izplatīto praksi piemērot nepamatotu muitas vērtības palielināšanu Ukrainā importētām precēm);

| ao) | sekmēt uzņēmējdarbību un MVU attīstību, izmantojot makroekonomisko sadarbību; |
| --- | --- |

ao)

sekmēt uzņēmējdarbību un MVU attīstību, izmantojot makroekonomisko sadarbību;

| ap) | uzsvērt — lai piesaistītu ārvalstu ieguldījumus, nevajadzētu mazināt darba standartu aizsardzību Ukrainā; |
| --- | --- |

ap)

uzsvērt — lai piesaistītu ārvalstu ieguldījumus, nevajadzētu mazināt darba standartu aizsardzību Ukrainā;

| aq) | aicināt pieņemt saskaņā ar Līguma 218. panta 5. apakšpunkta noteikumiem lēmumu, kas atļautu veikt brīvās tirdzniecības nolīguma noteikumu provizorisku piemērošanu, jo šis nolīgums ir asociācijas nolīguma pamata sastāvdaļa, līdz brīdim, kad tas stājas spēkā; |
| --- | --- |

aq)

aicināt pieņemt saskaņā ar Līguma 218. panta 5. apakšpunkta noteikumiem lēmumu, kas atļautu veikt brīvās tirdzniecības nolīguma noteikumu provizorisku piemērošanu, jo šis nolīgums ir asociācijas nolīguma pamata sastāvdaļa, līdz brīdim, kad tas stājas spēkā;

Tiesiskums, brīvība un drošība

| ar) | aktīvi strādāt pie bezvīzu režīma noteikšanas starp Ukrainu un ES, nevis saglabāt ilgtermiņa perspektīvu, ar nosacījumu, ka Ukraina izpilda visus nepieciešamos tehniskos kritērijus, kas noteikti rīcības plānā attiecībā uz vīzu režīma liberalizāciju; noteikt starpposma mērķi atcelt spēkā esošās vīzu nodevas; un ieviest piemērotus pasākumus Eiropas futbola čempionāta laikā, lai izmantotu šo īpašo notikumu kā bezvīzu režīma testēšanas periodu; |
| --- | --- |

ar)

aktīvi strādāt pie bezvīzu režīma noteikšanas starp Ukrainu un ES, nevis saglabāt ilgtermiņa perspektīvu, ar nosacījumu, ka Ukraina izpilda visus nepieciešamos tehniskos kritērijus, kas noteikti rīcības plānā attiecībā uz vīzu režīma liberalizāciju; noteikt starpposma mērķi atcelt spēkā esošās vīzu nodevas; un ieviest piemērotus pasākumus Eiropas futbola čempionāta laikā, lai izmantotu šo īpašo notikumu kā bezvīzu režīma testēšanas periodu;

| as) | mudināt Ukrainu lietišķi iesaistīties 5+2 sarunās, lai palīdzētu rast ilgtspējīgu risinājumu Piedņestras konfliktā; |
| --- | --- |

as)

mudināt Ukrainu lietišķi iesaistīties 5+2 sarunās, lai palīdzētu rast ilgtspējīgu risinājumu Piedņestras konfliktā;

| at) | stiprināt Ukrainas iespēju kļūt par galveno partneri migrācijas plūsmas un robežu pārvaldībā un paredzēt turpmākus kopējus pasākumus cīņā pret organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

at)

stiprināt Ukrainas iespēju kļūt par galveno partneri migrācijas plūsmas un robežu pārvaldībā un paredzēt turpmākus kopējus pasākumus cīņā pret organizēto noziedzību;

| au) | pieprasīt, lai Asociācijas nolīgumā nekavējoties iekļautu nosacījumus par krāpšanas apkarošanu un ar akcīzes nodokli apliekamu preču nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu saskaņā ar ES iekšējās drošības stratēģiju un ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijai par tabakas kontroli pievienoto protokolu par nelikumīgas tirdzniecības izskaušanu; |
| --- | --- |

au)

pieprasīt, lai Asociācijas nolīgumā nekavējoties iekļautu nosacījumus par krāpšanas apkarošanu un ar akcīzes nodokli apliekamu preču nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu saskaņā ar ES iekšējās drošības stratēģiju un ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijai par tabakas kontroli pievienoto protokolu par nelikumīgas tirdzniecības izskaušanu;

| av) | pastiprināt sadarbību integrētas robežu pārvaldības jomā, izmantojot augstākos ES standartus un veidojot spēju labāk cīnīties pret pārrobežu noziedzību, nelikumīgu migrāciju, cilvēku tirdzniecību un nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

av)

pastiprināt sadarbību integrētas robežu pārvaldības jomā, izmantojot augstākos ES standartus un veidojot spēju labāk cīnīties pret pārrobežu noziedzību, nelikumīgu migrāciju, cilvēku tirdzniecību un nelikumīgu tirdzniecību;

| aw) | atbalstīt konverģenci reģionālos un starptautiskos jautājumos, konfliktu novēršanā un krīzes pārvarēšanā un stiprināt saskaņotu rīcību, lai novērstu draudus drošībai; |
| --- | --- |

aw)

atbalstīt konverģenci reģionālos un starptautiskos jautājumos, konfliktu novēršanā un krīzes pārvarēšanā un stiprināt saskaņotu rīcību, lai novērstu draudus drošībai;

*

* *

2.   uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju ar Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un EĀDD, un informēšanas nolūkā Ukrainas valsts pārvaldes iestādēm.

---

(1)  OV L 49, 19.2.1998., 3. lpp.

(2)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

(3)  OV C 348 E, 21.12.2010., 1. lpp..

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0444.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0272.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0472.

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/56

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisMuitas modernizācija

P7_TA(2011)0546

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par muitas modernizāciju (2011/2083(INI))

2013/C 165 E/08

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais Muitas kodekss) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais Muitas kodekss) (1),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Lēmumu Nr. 70/2008/EK par elektronisku muitas un tirdzniecības vidi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Lēmumu Nr. 70/2008/EK par elektronisku muitas un tirdzniecības vidi (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija Lēmumu Nr. 624/2007/EK, ar ko izveido muitas rīcības programmu Kopienā (Muita 2013) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija Lēmumu Nr. 624/2007/EK, ar ko izveido muitas rīcības programmu Kopienā (Muita 2013) (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 13. aprīļa Regulu (EK) Nr. 648/2005, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6) („drošības un drošuma grozījums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 13. aprīļa Regulu (EK) Nr. 648/2005, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6) („drošības un drošuma grozījums”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 25. jūnija Lēmumu 2007/668/EK par dalībai līdzvērtīgām tiesībām un pienākumiem, ko Eiropas Kopiena pagaidu kārtā īsteno Pasaules Muitas organizācijā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 25. jūnija Lēmumu 2007/668/EK par dalībai līdzvērtīgām tiesībām un pienākumiem, ko Eiropas Kopiena pagaidu kārtā īsteno Pasaules Muitas organizācijā (8),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atsevišķu ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību saistītu uzdevumu uzticēšanu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi), tostarp publiskā un privātā sektora pārstāvju pulcēšanu Eiropas Viltošanas un pirātisma novērošanas centrā (COM(2011)0288), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atsevišķu ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību saistītu uzdevumu uzticēšanu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi), tostarp publiskā un privātā sektora pārstāvju pulcēšanu Eiropas Viltošanas un pirātisma novērošanas centrā (COM(2011)0288),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā (COM(2011)0285), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā (COM(2011)0285),

| — | ņemot vērā Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (9),

| — | ņemot 2011. gada 10. maija rezolūciju par Eiropas Revīzijas palātas īpašajiem ziņojumiem saistībā ar Komisijas 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot 2011. gada 10. maija rezolūciju par Eiropas Revīzijas palātas īpašajiem ziņojumiem saistībā ar Komisijas 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par produktu vispārējas drošības direktīvas pārskatīšanu un tirgus uzraudzību (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par produktu vispārējas drošības direktīvas pārskatīšanu un tirgus uzraudzību (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par Muitas savienības četrdesmito gadadienu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par Muitas savienības četrdesmito gadadienu (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūciju par efektīviem importa un eksporta noteikumiem un procedūrām tirgus politikā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 5. jūnija rezolūciju par efektīviem importa un eksporta noteikumiem un procedūrām tirgus politikā (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta izmeklēšanas komitejas ziņojumu par Kopienas tranzīta sistēmu (1996. gada janvāris – 1997. gada marts), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta izmeklēšanas komitejas ziņojumu par Kopienas tranzīta sistēmu (1996. gada janvāris – 1997. gada marts),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 1/2010 „Vai vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem kontrolē efektīvi?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 1/2010 „Vai vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem kontrolē efektīvi?”,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu Nolīgumu par muitas iestāžu sadarbību un savstarpējo palīdzību muitas lietās (14), kas parakstīts 1997. gada 28. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu Nolīgumu par muitas iestāžu sadarbību un savstarpējo palīdzību muitas lietās (14), kas parakstīts 1997. gada 28. maijā,

| — | ņemot vērā ASV Iekšzemes drošības departamenta un Eiropas Komisijas Kopīgo paziņojumu par piegādes ķēdes drošību, kas parakstīts 2011. gada 23. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV Iekšzemes drošības departamenta un Eiropas Komisijas Kopīgo paziņojumu par piegādes ķēdes drošību, kas parakstīts 2011. gada 23. jūnijā,

| — | ņemot vērā ziņojumu par ES muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā — rezultāti pie ES robežām — 2010, Eiropas Komisija — Nodokļu politika un muitas savienība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu par ES muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā — rezultāti pie ES robežām — 2010, Eiropas Komisija — Nodokļu politika un muitas savienība,

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Programmas „Muita 2013” starpposma izvērtējums” (COM(2011)0537), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Programmas „Muita 2013” starpposma izvērtējums” (COM(2011)0537),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Nobeiguma novērtējums par programmu „Muita 2007” saskaņā ar 19. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 6. februāra Lēmumā Nr. 253/2003/EK, ar ko pieņem rīcības programmu attiecībā uz Kopienas muitu (Muita 2007)” (COM (2008)0612), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Nobeiguma novērtējums par programmu „Muita 2007” saskaņā ar 19. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 6. februāra Lēmumā Nr. 253/2003/EK, ar ko pieņem rīcības programmu attiecībā uz Kopienas muitu (Muita 2007)” (COM (2008)0612),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Muitas savienības attīstības stratēģija” (COM(2008)0169), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Muitas savienības attīstības stratēģija” (COM(2008)0169),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par muitas reakciju uz jaunākajām tendencēm viltošanā un pirātismā (COM(2005)0479), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par muitas reakciju uz jaunākajām tendencēm viltošanā un pirātismā (COM(2005)0479),

| — | ņemot vērā progresa ziņojumu par kravu gaisa pārvadājumu drošības stiprināšanu (Padomes dokuments Nr. 11250/11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā progresa ziņojumu par kravu gaisa pārvadājumu drošības stiprināšanu (Padomes dokuments Nr. 11250/11),

| — | ņemot vērā ES Muitas rīcības plānu 2009.–2012. gadam, lai apkarotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus (Padomes dokuments Nr. 5345/09), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Muitas rīcības plānu 2009.–2012. gadam, lai apkarotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus (Padomes dokuments Nr. 5345/09),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 23. oktobra rezolūciju par pastiprinātu muitas sadarbības stratēģiju (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 23. oktobra rezolūciju par pastiprinātu muitas sadarbības stratēģiju (15),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 14. maija secinājumus par Muitas savienības attīstības stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 14. maija secinājumus par Muitas savienības attīstības stratēģiju,

| — | ņemot vērā uzklausīšanu „Modernizēta muita un iekšējais tirgus”, kas notika 2011. gada 16. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā uzklausīšanu „Modernizēta muita un iekšējais tirgus”, kas notika 2011. gada 16. jūlijā,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas uzdevumā veikto pētījumu „Muitas iestāžu sadarbība brīvības, drošības un tiesiskuma telpā — muitas nozīme ES ārējās robežas pārvaldībā”, kas publicēts 2011. gada maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas uzdevumā veikto pētījumu „Muitas iestāžu sadarbība brīvības, drošības un tiesiskuma telpā — muitas nozīme ES ārējās robežas pārvaldībā”, kas publicēts 2011. gada maijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A7-0406/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A7-0406/2011),

| A. | tā kā efektīva Muitas savienība ir viens no galvenajiem Eiropas integrācijas procesa stūrakmeņiem un pamats brīvai preču apritei, ekonomikas attīstībai un izaugsmei starptautiskajā tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā efektīva Muitas savienība ir viens no galvenajiem Eiropas integrācijas procesa stūrakmeņiem un pamats brīvai preču apritei, ekonomikas attīstībai un izaugsmei starptautiskajā tirgū;

| B. | tā kā muitai ir izšķiroša nozīme, garantējot drošību un aizsardzību, aizsargājot patērētāju intereses un vidi, nodrošinot pienācīgus ieņēmumus, pastiprinot cīņu pret krāpšanu un korupciju un nodrošinot intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā muitai ir izšķiroša nozīme, garantējot drošību un aizsardzību, aizsargājot patērētāju intereses un vidi, nodrošinot pienācīgus ieņēmumus, pastiprinot cīņu pret krāpšanu un korupciju un nodrošinot intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu;

| C. | tā kā muitas, būdamas ērti izvietotas pie robežas, var efektīvi veicināt to, ka ES tiek ievestas tikai drošas preces; |
| --- | --- |

C.

tā kā muitas, būdamas ērti izvietotas pie robežas, var efektīvi veicināt to, ka ES tiek ievestas tikai drošas preces;

| D. | tā kā muitām vēl arvien ir svarīga nozīme, lai nodrošinātu ES finansiālās intereses, lai gan muitas nodokļu iekasēšanas nozīme pēdējos gados ir samazinājusies; |
| --- | --- |

D.

tā kā muitām vēl arvien ir svarīga nozīme, lai nodrošinātu ES finansiālās intereses, lai gan muitas nodokļu iekasēšanas nozīme pēdējos gados ir samazinājusies;

| E. | tā kā pavisam nesenie kravu gaisa pārvadājumu drošības starpgadījumi apliecina, ka koncentrēšanās uz drošību ir atbilstoša un muitas pārvaldēm jāsaglabā modrība attiecībā uz terorisma apdraudējumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā pavisam nesenie kravu gaisa pārvadājumu drošības starpgadījumi apliecina, ka koncentrēšanās uz drošību ir atbilstoša un muitas pārvaldēm jāsaglabā modrība attiecībā uz terorisma apdraudējumu;

| F. | tā kā, importējot ES viltotas un pirātiskas preces, rodas ienākumu zaudējumi un tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības; tā kā viltoti ražojumi var radīt nopietnu risku Eiropas patērētāju drošībai un veselībai; |
| --- | --- |

F.

tā kā, importējot ES viltotas un pirātiskas preces, rodas ienākumu zaudējumi un tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības; tā kā viltoti ražojumi var radīt nopietnu risku Eiropas patērētāju drošībai un veselībai;

| G. | tā kā muitas iestādes mūsdienās saskaras ar aizvien lielāku importa, eksporta un tranzīta darījumu skaitu, resursiem saglabājoties ierobežotiem, tāpēc īpaša nozīme ir lietpratīgai un efektīvai riska pārvaldībai; |
| --- | --- |

G.

tā kā muitas iestādes mūsdienās saskaras ar aizvien lielāku importa, eksporta un tranzīta darījumu skaitu, resursiem saglabājoties ierobežotiem, tāpēc īpaša nozīme ir lietpratīgai un efektīvai riska pārvaldībai;

| H. | tā kā e-muita un jo īpaši centralizēta muitošana ir viens no galvenajiem muitas iestāžu darba modernizēšanas un vienkāršošanas aspektiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā e-muita un jo īpaši centralizēta muitošana ir viens no galvenajiem muitas iestāžu darba modernizēšanas un vienkāršošanas aspektiem;

| I. | tā kā netraucēta, vienkārša un labi funkcionējoša muitas sistēma ir ļoti svarīga, lai veicinātu preču mobilitāti un tirdzniecību iekšējā tirgū, jo īpaši MVU interesēs; |
| --- | --- |

I.

tā kā netraucēta, vienkārša un labi funkcionējoša muitas sistēma ir ļoti svarīga, lai veicinātu preču mobilitāti un tirdzniecību iekšējā tirgū, jo īpaši MVU interesēs;

| J. | tā kā ir ārkārtīgi svarīgi rast saprātīgu līdzsvaru starp muitas kontroli un likumīgas tirdzniecības veicināšanu; tā kā atzīta komersanta statusam jārada reālas priekšrocības uzticamiem uzņēmējiem, |
| --- | --- |

J.

tā kā ir ārkārtīgi svarīgi rast saprātīgu līdzsvaru starp muitas kontroli un likumīgas tirdzniecības veicināšanu; tā kā atzīta komersanta statusam jārada reālas priekšrocības uzticamiem uzņēmējiem,

Muitas stratēģija

| 1. | uzskata, ka 2008. gadā pieņemtais modernizētais Muitas kodekss bija termiņu ziņā ļoti pretenciozs, un atzīst, ka ar jauno ierosinājumu patiesi jācenšas uzlabot pašreizējo situāciju, sniedzot skaidru pievienoto vērtību ES uzņēmējiem un jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka 2008. gadā pieņemtais modernizētais Muitas kodekss bija termiņu ziņā ļoti pretenciozs, un atzīst, ka ar jauno ierosinājumu patiesi jācenšas uzlabot pašreizējo situāciju, sniedzot skaidru pievienoto vērtību ES uzņēmējiem un jo īpaši MVU;

| 2. | pauž pārliecību, ka muitas procedūru un instrumentu modernizēšanai jābūt svarīgai politikas prioritātei ar šim mērķim atbilstošu budžetu, jo nākotnes vajadzībām atbilstoša muitas politika, kas paredz labi funkcionējošas, iedarbīgas un vienkāršotas muitas procedūras, ir būtiska, lai veicinātu ES ekonomikas konkurētspēju pasaules mērogā un uzticamas tirdzniecības attiecības ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

2.

pauž pārliecību, ka muitas procedūru un instrumentu modernizēšanai jābūt svarīgai politikas prioritātei ar šim mērķim atbilstošu budžetu, jo nākotnes vajadzībām atbilstoša muitas politika, kas paredz labi funkcionējošas, iedarbīgas un vienkāršotas muitas procedūras, ir būtiska, lai veicinātu ES ekonomikas konkurētspēju pasaules mērogā un uzticamas tirdzniecības attiecības ar trešām valstīm;

| 3. | uzsver to, ka labi funkcionējošai muitas politikai ir galvenā nozīme, lai aizsargātu intelektuālā īpašuma tiesības, izskaustu preču un viltotu ražojumu nelegālu ievešanu vienotajā tirgū, un ka tādā veidā tā uzlabo Eiropas patērētāju drošību un aizsardzību; |
| --- | --- |

3.

uzsver to, ka labi funkcionējošai muitas politikai ir galvenā nozīme, lai aizsargātu intelektuālā īpašuma tiesības, izskaustu preču un viltotu ražojumu nelegālu ievešanu vienotajā tirgū, un ka tādā veidā tā uzlabo Eiropas patērētāju drošību un aizsardzību;

| 4. | aicina pastiprināt cīņu pret muitas noteikumu pārkāpumiem un pret kontrabandas, organizētās noziedzības, korupcijas, terorisma un citu krimināli sodāmu darbību radīto apdraudējumu, īpašu uzmanību pievēršot Pasaules Muitas organizācijas ieteikumu par riska pārvaldību īstenošanai, likumīgas tirdzniecības aizsardzībai un drošībai, partnerību izveidei ar uzņēmumiem muitas automatizācijas jomā, cīņai pret korupciju, vienas instances principa ieviešanai un informācijas un zināšanu apmaiņai starp muitas pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

4.

aicina pastiprināt cīņu pret muitas noteikumu pārkāpumiem un pret kontrabandas, organizētās noziedzības, korupcijas, terorisma un citu krimināli sodāmu darbību radīto apdraudējumu, īpašu uzmanību pievēršot Pasaules Muitas organizācijas ieteikumu par riska pārvaldību īstenošanai, likumīgas tirdzniecības aizsardzībai un drošībai, partnerību izveidei ar uzņēmumiem muitas automatizācijas jomā, cīņai pret korupciju, vienas instances principa ieviešanai un informācijas un zināšanu apmaiņai starp muitas pārvaldes iestādēm;

| 5. | uzskata, ka muitas pamatfunkcija un jēga ir jāpielāgo Modernizētā Muitas kodeksa prasībām, lai radītu papildu stimulus un spētu sasniegt visas tā efektivitātes iespējas; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka muitas pamatfunkcija un jēga ir jāpielāgo Modernizētā Muitas kodeksa prasībām, lai radītu papildu stimulus un spētu sasniegt visas tā efektivitātes iespējas;

| 6. | uzskata — tā kā muitai tiek uzticēts arvien lielāks skaits pienākumu, dalībvalstīm jāpielāgo tiem atbilstoši līdzekļi; uzskata — lai panāktu tik ļoti nepieciešamo muitas modernizēšanu, budžeta shēmās ir jāatvēl pienācīgs finansējums ar muitu saistītām procedūrām un norisēm, jo īpaši IT sistēmu pilnveidošanai; uzskata — lai ļautu muitām īstenot to prioritāros uzdevumus, īpaši ir jāuzsver pieejamo, ierobežoto resursu izmantošana riska pārvaldības jomā, tirgus un sabiedrības aizsardzības un drošības garantēšana un robežu aizsardzība pie Eiropas Savienības ārējām robežām; |
| --- | --- |

6.

uzskata — tā kā muitai tiek uzticēts arvien lielāks skaits pienākumu, dalībvalstīm jāpielāgo tiem atbilstoši līdzekļi; uzskata — lai panāktu tik ļoti nepieciešamo muitas modernizēšanu, budžeta shēmās ir jāatvēl pienācīgs finansējums ar muitu saistītām procedūrām un norisēm, jo īpaši IT sistēmu pilnveidošanai; uzskata — lai ļautu muitām īstenot to prioritāros uzdevumus, īpaši ir jāuzsver pieejamo, ierobežoto resursu izmantošana riska pārvaldības jomā, tirgus un sabiedrības aizsardzības un drošības garantēšana un robežu aizsardzība pie Eiropas Savienības ārējām robežām;

| 7. | pauž bažas, ka ES muitas tiesību aktu atšķirīgā interpretācija dalībvalstīs rada birokrātijas slogu uzņēmumiem un tā rezultātā rodas negatīva ietekme uz Eiropas konkurētspēju, kā arī tiek vājināta ES spēja īstenot efektīvu, uz risku balstītu pieeju prasību ievērošanai; tāpēc aicina dalībvalstis pilnībā atbalstīt muitas modernizācijas procesu un jo īpaši ES muitas tiesību aktu vienādu piemērošanu; turklāt uzstāj, lai Komisija nekavējoties veic visus vajadzīgos pasākumus, nodrošinot ES muitas tiesību aktu vienotu un saskaņotu piemērošanu visā ES; |
| --- | --- |

7.

pauž bažas, ka ES muitas tiesību aktu atšķirīgā interpretācija dalībvalstīs rada birokrātijas slogu uzņēmumiem un tā rezultātā rodas negatīva ietekme uz Eiropas konkurētspēju, kā arī tiek vājināta ES spēja īstenot efektīvu, uz risku balstītu pieeju prasību ievērošanai; tāpēc aicina dalībvalstis pilnībā atbalstīt muitas modernizācijas procesu un jo īpaši ES muitas tiesību aktu vienādu piemērošanu; turklāt uzstāj, lai Komisija nekavējoties veic visus vajadzīgos pasākumus, nodrošinot ES muitas tiesību aktu vienotu un saskaņotu piemērošanu visā ES;

| 8. | aicina Komisiju līdz 2012. gada jūnijam sagatavot ziņojumu Eiropas Parlamentam par to, kā dalībvalstu pašreiz ievēro ES muitas tiesību aktus, tostarp rīcības plānu, ar kuru novērš visus konstatētos trūkumus; uzskata, ka, veicot šo uzdevumu, Komisijai jāapspriežas ar nozari; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju līdz 2012. gada jūnijam sagatavot ziņojumu Eiropas Parlamentam par to, kā dalībvalstu pašreiz ievēro ES muitas tiesību aktus, tostarp rīcības plānu, ar kuru novērš visus konstatētos trūkumus; uzskata, ka, veicot šo uzdevumu, Komisijai jāapspriežas ar nozari;

| 9. | atzīmē, ka muitas pārvaldes iestādes ir jāmodernizē, izveidojot uz rezultātiem vērstu administratīvo sistēmu, īstenojot kvalitātes pārvaldības metodes, kas balstītas uz starptautiskajiem standartiem un izmēģinātām un pārbaudītām procedūrām, un uzlabojot iekšējo uzraudzības sistēmu un organizācijas riska pārvaldību, ņemot vērā darbības un informācijas procesus; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka muitas pārvaldes iestādes ir jāmodernizē, izveidojot uz rezultātiem vērstu administratīvo sistēmu, īstenojot kvalitātes pārvaldības metodes, kas balstītas uz starptautiskajiem standartiem un izmēģinātām un pārbaudītām procedūrām, un uzlabojot iekšējo uzraudzības sistēmu un organizācijas riska pārvaldību, ņemot vērā darbības un informācijas procesus;

| 10. | atzīst, ka muita būtiski ietekmē starptautisko tirdzniecību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē regulatīvo funkciju, kas piemīt PTO Nolīgumam par muitas vērtējumu, kurš paredz ieviest taisnīgu, vienotu un neitrālu preču muitas vērtības noteikšanas sistēmu, aizliedzot patvarīgu vai fiktīvu muitas vērtību izmantošanu, kas var traucēt brīvai un taisnīgai tirdzniecībai; |
| --- | --- |

10.

atzīst, ka muita būtiski ietekmē starptautisko tirdzniecību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē regulatīvo funkciju, kas piemīt PTO Nolīgumam par muitas vērtējumu, kurš paredz ieviest taisnīgu, vienotu un neitrālu preču muitas vērtības noteikšanas sistēmu, aizliedzot patvarīgu vai fiktīvu muitas vērtību izmantošanu, kas var traucēt brīvai un taisnīgai tirdzniecībai;

| 11. | uzskata, ka ir nepieciešami tādi modernizācijas pasākumi kā muitas tiesību aktu vienkāršošana un muitas sistēmu sadarbspējīga informatizācija, kas atvieglos tirdzniecības praksi, un ka tie būtu jāievieš pēc iespējas drīzāk, kā arī uzskata, ka ir nepieciešama Finanšu policijas preventīvo un sankcionālo darbību lielāka koordinācija Eiropas līmenī; pauž cerību, ka Muitas kodeksa modernizācijas darbā galvenā uzmanība tiks pievērsta muitas deklarāciju likvidēšanai tirdzniecības veicināšanas nolūkos; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka ir nepieciešami tādi modernizācijas pasākumi kā muitas tiesību aktu vienkāršošana un muitas sistēmu sadarbspējīga informatizācija, kas atvieglos tirdzniecības praksi, un ka tie būtu jāievieš pēc iespējas drīzāk, kā arī uzskata, ka ir nepieciešama Finanšu policijas preventīvo un sankcionālo darbību lielāka koordinācija Eiropas līmenī; pauž cerību, ka Muitas kodeksa modernizācijas darbā galvenā uzmanība tiks pievērsta muitas deklarāciju likvidēšanai tirdzniecības veicināšanas nolūkos;

Konkurētspējas un riska pārvaldības nodrošināšana

| 12. | uzskata, ka, lai uzlabotu Eiropas ekonomikas konkurētspēju, sevišķi svarīgi ir vienkāršot, standartizēt un modernizēt tiesību aktus un procedūras muitas jomā un izmantot modernas un efektīvas IT iespējas; uzskata, ka viens no galvenajiem modernizētas muitas jomas sasniegumiem ir prognozējama vide uzņēmumiem, jo īpaši MVU, kas savukārt veicina ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka, lai uzlabotu Eiropas ekonomikas konkurētspēju, sevišķi svarīgi ir vienkāršot, standartizēt un modernizēt tiesību aktus un procedūras muitas jomā un izmantot modernas un efektīvas IT iespējas; uzskata, ka viens no galvenajiem modernizētas muitas jomas sasniegumiem ir prognozējama vide uzņēmumiem, jo īpaši MVU, kas savukārt veicina ekonomikas izaugsmi;

| 13. | atzīmē, ka var būt nepieciešami ievērojami ieguldījumi, lai pielāgotos jaunām muitas procedūrām un modernizētām e-muitas prasībām; uzsver, ka tiem jābūt samērīgiem, lai neradītu nevajadzīgus apgrūtinājumus, īpaši MVU; uzsver, ka ir jāsamazina birokrātija un izmaksas, kas jāsedz MVU; |
| --- | --- |

13.

atzīmē, ka var būt nepieciešami ievērojami ieguldījumi, lai pielāgotos jaunām muitas procedūrām un modernizētām e-muitas prasībām; uzsver, ka tiem jābūt samērīgiem, lai neradītu nevajadzīgus apgrūtinājumus, īpaši MVU; uzsver, ka ir jāsamazina birokrātija un izmaksas, kas jāsedz MVU;

| 14. | uzskata, ka muitas kontrolei būtu jāpakļauj galvenokārt augsta riska sūtījumi, turpretim zema riska sūtījumus vajadzētu bez kavēšanas laist brīvā apgrozībā; tādēļ uzsver, ka riska pārvaldības paņēmieniem ir izšķiroša nozīme, un stingri atbalsta elektronisko muitošanas sistēmu ieviešanu un turpmāko pilnveidošanu; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka muitas kontrolei būtu jāpakļauj galvenokārt augsta riska sūtījumi, turpretim zema riska sūtījumus vajadzētu bez kavēšanas laist brīvā apgrozībā; tādēļ uzsver, ka riska pārvaldības paņēmieniem ir izšķiroša nozīme, un stingri atbalsta elektronisko muitošanas sistēmu ieviešanu un turpmāko pilnveidošanu;

| 15. | uzskata, ka lietpratīga riska pārvaldība ir atkarīga no nepieciešamās informācijas laicīgas iegūšanas elektroniskās apstrādes procesā, nodrošinot drošību un sabiedrisko kārtību; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka lietpratīga riska pārvaldība ir atkarīga no nepieciešamās informācijas laicīgas iegūšanas elektroniskās apstrādes procesā, nodrošinot drošību un sabiedrisko kārtību;

| 16. | uzstāj, ka ikvienā ES piegādes ķēdes drošības jomas tiesību aktu turpmākajā paplašināšanā jāievēro pilnībā uz risku balstīta pieeja, iekļaujot tikai augstāka riska sūtījumu dokumentāro un fizisko novērtēšanu; |
| --- | --- |

16.

uzstāj, ka ikvienā ES piegādes ķēdes drošības jomas tiesību aktu turpmākajā paplašināšanā jāievēro pilnībā uz risku balstīta pieeja, iekļaujot tikai augstāka riska sūtījumu dokumentāro un fizisko novērtēšanu;

| 17. | konstatē, ka 27 dalībvalstu Savienības funkcionalitātes nodrošināšanas nolūkā ir jānosaka kopēji obligāti preču fiziskās kontroles noteikumi, kas jāpiemēro visās dažādās preču ievešanas vietās (ostās, lidostās, uz ceļiem), pa kurām preces nonāk vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

17.

konstatē, ka 27 dalībvalstu Savienības funkcionalitātes nodrošināšanas nolūkā ir jānosaka kopēji obligāti preču fiziskās kontroles noteikumi, kas jāpiemēro visās dažādās preču ievešanas vietās (ostās, lidostās, uz ceļiem), pa kurām preces nonāk vienotajā tirgū;

| 18. | atzīstot piegādes ķēžu drošības svarīgo nozīmi, uzskata, ka ASV leģislatīvo aktu prasības veikt 100 % caurskati ir pārlieku apgrūtinošas un pārāk dārgas, turpretī panāktais ieguvums ir apšaubāms, un pauž apņēmību turpināt Transatlantisko likumdevēju iestāžu dialogu ar ASV, lai panāktu attiecīgo leģislatīvo aktu atcelšanu vai grozīšanu; |
| --- | --- |

18.

atzīstot piegādes ķēžu drošības svarīgo nozīmi, uzskata, ka ASV leģislatīvo aktu prasības veikt 100 % caurskati ir pārlieku apgrūtinošas un pārāk dārgas, turpretī panāktais ieguvums ir apšaubāms, un pauž apņēmību turpināt Transatlantisko likumdevēju iestāžu dialogu ar ASV, lai panāktu attiecīgo leģislatīvo aktu atcelšanu vai grozīšanu;

Modernizētas muitas procedūras

Modernizētā muitas kodeksa (MMK) piemērošana

| 19. | uzsver, ka MMK ir svarīgs instruments muitas procedūru racionalizēšanai un reālai saskaņošanai, kas ļautu stiprināt Eiropas ekonomiku; uzskata, ka MMK īstenošanas noteikumos pilnībā jāatspoguļo MMK gars; pauž bažas, ka daži būtiski piemērošanas noteikumi joprojām tiek izskatīti un vēl nav pieņemti stratēģiski lēmumi attiecībā uz IT struktūru; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka MMK ir svarīgs instruments muitas procedūru racionalizēšanai un reālai saskaņošanai, kas ļautu stiprināt Eiropas ekonomiku; uzskata, ka MMK īstenošanas noteikumos pilnībā jāatspoguļo MMK gars; pauž bažas, ka daži būtiski piemērošanas noteikumi joprojām tiek izskatīti un vēl nav pieņemti stratēģiski lēmumi attiecībā uz IT struktūru;

| 20. | ir pārliecināts, ka MMK varēs sasniegt pilnu potenciālu tikai tad, ja tam būs pilnībā nodrošināts pienācīgi attīstīto un modernizēto IT sistēmu atbalsts; pauž stingru pārliecību, ka jebkādiem turpmākiem ieguldījumiem informācijas tehnoloģijās jābalstās uz MMK pamatprincipiem; |
| --- | --- |

20.

ir pārliecināts, ka MMK varēs sasniegt pilnu potenciālu tikai tad, ja tam būs pilnībā nodrošināts pienācīgi attīstīto un modernizēto IT sistēmu atbalsts; pauž stingru pārliecību, ka jebkādiem turpmākiem ieguldījumiem informācijas tehnoloģijās jābalstās uz MMK pamatprincipiem;

| 21. | uzsver, ka tirdzniecībai laikus jānodrošina piekļuve dalībvalstu pienācīgi izstrādātajām specifikācijām, jo arī uzņēmumiem ir vajadzīgs laiks, lai izstrādātu un ieviestu savas IT lietojumprogrammas; šajā sakarībā uzsver, ka, nosakot jaunu termiņu MMK piemērošanai, ir jāņem vērā valsts pārvaldes iestāžu un komersantu tehniskās un finansiālās iespējas ieviest jaunās sistēmas; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka tirdzniecībai laikus jānodrošina piekļuve dalībvalstu pienācīgi izstrādātajām specifikācijām, jo arī uzņēmumiem ir vajadzīgs laiks, lai izstrādātu un ieviestu savas IT lietojumprogrammas; šajā sakarībā uzsver, ka, nosakot jaunu termiņu MMK piemērošanai, ir jāņem vērā valsts pārvaldes iestāžu un komersantu tehniskās un finansiālās iespējas ieviest jaunās sistēmas;

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka MMK noteikumus par pilnvaru deleģēšanu un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu paredzēts pielāgot Lisabonas līgumam; uzsver, ka šī jaunā sistēma atspoguļo nesen izveidoto līdzsvaru starp Eiropas Parlamentu un Padomi, jo īpaši tāpēc, ka attiecībā uz deleģētiem aktiem abām šīm iestādēm ir vienādas tiesības; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē to, ka MMK noteikumus par pilnvaru deleģēšanu un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu paredzēts pielāgot Lisabonas līgumam; uzsver, ka šī jaunā sistēma atspoguļo nesen izveidoto līdzsvaru starp Eiropas Parlamentu un Padomi, jo īpaši tāpēc, ka attiecībā uz deleģētiem aktiem abām šīm iestādēm ir vienādas tiesības;

| 23. | atzīst par pamatotu, ka MMK ieviešana ir atlikta; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un ņemot vērā radušās problēmas galvenokārt attiecībā uz IT sistēmu attīstību, izvērtēt iespēju par jauno termiņu noteikt 2016. gadu, šādu atlikšanu tieši saistot ar drošības garantijām; |
| --- | --- |

23.

atzīst par pamatotu, ka MMK ieviešana ir atlikta; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un ņemot vērā radušās problēmas galvenokārt attiecībā uz IT sistēmu attīstību, izvērtēt iespēju par jauno termiņu noteikt 2016. gadu, šādu atlikšanu tieši saistot ar drošības garantijām;

Centralizēta muitošana un procedūru saskaņošana

| 24. | uzsver, ka ir jānodrošina saskaņota Eiropas Savienības ārējo robežu pārvaldība; atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt gan muitas kontroles sistēmu, gan sankciju saskaņotību; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka ir jānodrošina saskaņota Eiropas Savienības ārējo robežu pārvaldība; atkārtoti aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt gan muitas kontroles sistēmu, gan sankciju saskaņotību;

| 25. | stingri atbalsta centralizētas muitošanas koncepciju, kas pilnībā atkarīga no atbilstošām IT sistēmām, kuras ir viens no galvenajiem modernizētu muitas procedūru aspektiem saskaņā ar MMK, un pauž nožēlu par progresa trūkumu, īstenojot šo koncepciju; atgādina galveno nozīmi, kādai jābūt muitām centralizētajā muitošanas procedūrā; |
| --- | --- |

25.

stingri atbalsta centralizētas muitošanas koncepciju, kas pilnībā atkarīga no atbilstošām IT sistēmām, kuras ir viens no galvenajiem modernizētu muitas procedūru aspektiem saskaņā ar MMK, un pauž nožēlu par progresa trūkumu, īstenojot šo koncepciju; atgādina galveno nozīmi, kādai jābūt muitām centralizētajā muitošanas procedūrā;

| 26. | aicina dalībvalstis stingri pievērsties centralizētās muitošanas koncepcijai, jo tikai patiesi saskaņoti muitas noteikumi, informācijas apmaiņas sistēmas un noteikts datu formāts ļaus šo koncepciju veiksmīgi īstenot; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis stingri pievērsties centralizētās muitošanas koncepcijai, jo tikai patiesi saskaņoti muitas noteikumi, informācijas apmaiņas sistēmas un noteikts datu formāts ļaus šo koncepciju veiksmīgi īstenot;

| 27. | pauž nožēlu par to, ka dalībvalstīs panāktais progress PVN un akcīzes noteikumu vienkāršošanā ir lēns un ka PVN un akcīzes nodokļa iekasēšanā rodas problēmas, jo šīm abām jomām ir izšķiroša nozīme patiesi centralizētas muitošanas sistēmas nodrošināšanā; prasa arī pastprināt sadarbību un paraugprakses apmaiņu attiecībā uz PVN iekasēšanu importētajām precēm, muitas darba laikiem, maksājumiem par pakalpojumiem, kā arī sankcijām par Kopienas Muitas kodeksa neievērošanu, jo pašreizējās atšķirības rada tirdzniecības traucējumus; |
| --- | --- |

27.

pauž nožēlu par to, ka dalībvalstīs panāktais progress PVN un akcīzes noteikumu vienkāršošanā ir lēns un ka PVN un akcīzes nodokļa iekasēšanā rodas problēmas, jo šīm abām jomām ir izšķiroša nozīme patiesi centralizētas muitošanas sistēmas nodrošināšanā; prasa arī pastprināt sadarbību un paraugprakses apmaiņu attiecībā uz PVN iekasēšanu importētajām precēm, muitas darba laikiem, maksājumiem par pakalpojumiem, kā arī sankcijām par Kopienas Muitas kodeksa neievērošanu, jo pašreizējās atšķirības rada tirdzniecības traucējumus;

| 28. | uzskata, ka ir jābūt zināmai elastībai attiecībā uz noteikumiem un muitas procesiem, lai dalībvalstis attiecībā uz loģistikas ātrumu, sarežģītību un apstrādāto preču daudzumu arī turpmāk atbilstošos gadījumos varētu piemērot individuālus risinājumus; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka ir jābūt zināmai elastībai attiecībā uz noteikumiem un muitas procesiem, lai dalībvalstis attiecībā uz loģistikas ātrumu, sarežģītību un apstrādāto preču daudzumu arī turpmāk atbilstošos gadījumos varētu piemērot individuālus risinājumus;

Atzītā komersanta (AEO) statuss

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot pakalpojumu kvalitāti attiecībā uz uzņēmumiem un citām personām, kā arī samazināt uz viņiem attiecināto administratīvo slogu; atbalsta Komisijas centienus mudināt uzņēmējus visā ES iesniegt pieteikumus, lai saņemtu AEO statusu; tomēr pauž bažas par to, ka lielie ieguldījumi, kas vajadzīgi, lai saņemtu AEO statusu, var būt nopietns šķērslis tirdzniecības uzņēmumiem, jo īpaši MVU; aicina Komisiju apsvērt iespējas, kā vienkāršot pieteikšanās procedūru AEO statusa iegūšanai; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot pakalpojumu kvalitāti attiecībā uz uzņēmumiem un citām personām, kā arī samazināt uz viņiem attiecināto administratīvo slogu; atbalsta Komisijas centienus mudināt uzņēmējus visā ES iesniegt pieteikumus, lai saņemtu AEO statusu; tomēr pauž bažas par to, ka lielie ieguldījumi, kas vajadzīgi, lai saņemtu AEO statusu, var būt nopietns šķērslis tirdzniecības uzņēmumiem, jo īpaši MVU; aicina Komisiju apsvērt iespējas, kā vienkāršot pieteikšanās procedūru AEO statusa iegūšanai;

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt papildu reālas priekšrocības, kuras varētu piešķirt uzņēmējiem, kam ir AEO apliecība, un kuras mudinātu uzņēmumus pieteikties uz šādas apliecības iegūšanu; uzskata, ka šādas reālas priekšrocības varētu būt galvenokārt saistītas ar administratīvā sloga vai izdevumu būtisku samazinājumu, piemēram, atbrīvojot visus AEO no prasības sniegt muitas parāda nodrošinājumu un atvieglojot muitas nodokļu un PVN samaksas kārtību; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt papildu reālas priekšrocības, kuras varētu piešķirt uzņēmējiem, kam ir AEO apliecība, un kuras mudinātu uzņēmumus pieteikties uz šādas apliecības iegūšanu; uzskata, ka šādas reālas priekšrocības varētu būt galvenokārt saistītas ar administratīvā sloga vai izdevumu būtisku samazinājumu, piemēram, atbrīvojot visus AEO no prasības sniegt muitas parāda nodrošinājumu un atvieglojot muitas nodokļu un PVN samaksas kārtību;

| 31. | jo īpaši aicina Komisiju pārbaudīt, vai var atbrīvot no iepriekšējiem paziņojumiem gan attiecībā uz importu, gan eksportu tādus īpaši uzticamus uzņēmējus kā AEO un attiecīgi atcelt uz darījumiem balstītas muitas deklarācijas pašnovērtējuma, kā arī vietējās muitošanas procedūras kontekstā; |
| --- | --- |

31.

jo īpaši aicina Komisiju pārbaudīt, vai var atbrīvot no iepriekšējiem paziņojumiem gan attiecībā uz importu, gan eksportu tādus īpaši uzticamus uzņēmējus kā AEO un attiecīgi atcelt uz darījumiem balstītas muitas deklarācijas pašnovērtējuma, kā arī vietējās muitošanas procedūras kontekstā;

| 32. | tomēr atgādina par visiem nepieciešamajiem priekšnosacījumiem AEO statusa iegūšanai, kā norādīts MMK 14. pantā, proti, atbilstību muitas un nodokļu prasībām, apmierinošu komerciālo un, vajadzības gadījumā, transporta uzskaites sistēmu esamību, kas ļauj veikt attiecīgu muitas kontroli, pierādītu maksātspēju, praktiskiem kompetences vai profesionālās kvalifikācijas standartiem, kas tieši saistīti ar veikto darbību, kā arī drošības un drošuma standartiem; |
| --- | --- |

32.

tomēr atgādina par visiem nepieciešamajiem priekšnosacījumiem AEO statusa iegūšanai, kā norādīts MMK 14. pantā, proti, atbilstību muitas un nodokļu prasībām, apmierinošu komerciālo un, vajadzības gadījumā, transporta uzskaites sistēmu esamību, kas ļauj veikt attiecīgu muitas kontroli, pierādītu maksātspēju, praktiskiem kompetences vai profesionālās kvalifikācijas standartiem, kas tieši saistīti ar veikto darbību, kā arī drošības un drošuma standartiem;

| 33. | pauž cerību, ka visas dalībvalstis panāks to, ka vienā dalībvalstī piešķirtais AEO statuss tiks pilnībā atzīts pārējās dalībvalstīs; atgādina, ka muitas kontroļu saskaņotības un savstarpējās atzīšanas ziņā ir svarīgi nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem AEO visā Kopienas muitas teritorijā; |
| --- | --- |

33.

pauž cerību, ka visas dalībvalstis panāks to, ka vienā dalībvalstī piešķirtais AEO statuss tiks pilnībā atzīts pārējās dalībvalstīs; atgādina, ka muitas kontroļu saskaņotības un savstarpējās atzīšanas ziņā ir svarīgi nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem AEO visā Kopienas muitas teritorijā;

| 34. | aicina Komisiju MMK iekļaut stingrākas prasības attiecībā uz pārstāvības pakalpojumu sniegšanu Eiropas Savienības muitā, palīdzot paaugstināt attiecīgo starpnieku profesionalitāti un atbildību un nosakot skaidrus noteikumus par muitas aģentu un ekspeditoru attiecībām, lai šo aģentu uzdevums būtu apvienot mazos un vidējos importētājus, kuriem nav iespēju ieviest Eiropas atzīto komersantu sistēmai līdzīgas muitas tiesību aktu īstenošanas programmas; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju MMK iekļaut stingrākas prasības attiecībā uz pārstāvības pakalpojumu sniegšanu Eiropas Savienības muitā, palīdzot paaugstināt attiecīgo starpnieku profesionalitāti un atbildību un nosakot skaidrus noteikumus par muitas aģentu un ekspeditoru attiecībām, lai šo aģentu uzdevums būtu apvienot mazos un vidējos importētājus, kuriem nav iespēju ieviest Eiropas atzīto komersantu sistēmai līdzīgas muitas tiesību aktu īstenošanas programmas;

| 35. | atzinīgi vērtē to, ka sācis darboties Eiropas Savienības un Japānas nolīgums par sadarbību atzītu komersantu savstarpējā atzīšanā; mudina Komisiju, pilnībā ievērojot Parlamenta lomu, apspriest šādus nolīgumus ar citiem svarīgiem partneriem, piemēram, ASV, Kanādu, Ķīnu un Krieviju, un šo elementu iekļaut sarunās par divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem, lai AEO statusu padarītu vēl labvēlīgāku ES uzņēmumiem; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē to, ka sācis darboties Eiropas Savienības un Japānas nolīgums par sadarbību atzītu komersantu savstarpējā atzīšanā; mudina Komisiju, pilnībā ievērojot Parlamenta lomu, apspriest šādus nolīgumus ar citiem svarīgiem partneriem, piemēram, ASV, Kanādu, Ķīnu un Krieviju, un šo elementu iekļaut sarunās par divpusējiem tirdzniecības nolīgumiem, lai AEO statusu padarītu vēl labvēlīgāku ES uzņēmumiem;

Vienkāršojumi un izņēmumi

| 36. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veikt procedūru vienkāršošanu importa un eksporta jomā; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veikt procedūru vienkāršošanu importa un eksporta jomā;

| 37. | aicina Komisiju arī turpmāk tā sauktās vietējās muitošanas procedūras kontekstā atteikties no individuāliem paziņojumiem un paredzēt preču atbrīvošanu bez muitas iestāžu iesaistīšanās, lai nodrošinātu procedūru netraucētu norisi, īpaši laicīgas piegādes sūtījumu gadījumā; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju arī turpmāk tā sauktās vietējās muitošanas procedūras kontekstā atteikties no individuāliem paziņojumiem un paredzēt preču atbrīvošanu bez muitas iestāžu iesaistīšanās, lai nodrošinātu procedūru netraucētu norisi, īpaši laicīgas piegādes sūtījumu gadījumā;

| 38. | norāda, ka vairākās dalībvalstīs Kopienas Muitas kodeksā paredzēto mutvārdu deklarāciju importa un eksporta kravām, kuru vērtība nesasniedz EUR 1 000, galvenokārt izmanto mazie un vidējie uzņēmumi; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka vairākās dalībvalstīs Kopienas Muitas kodeksā paredzēto mutvārdu deklarāciju importa un eksporta kravām, kuru vērtība nesasniedz EUR 1 000, galvenokārt izmanto mazie un vidējie uzņēmumi;

| 39. | mudina saglabāt daudzās dalībvalstīs pašlaik spēkā esošo muitas neapliekamo minimumu un atkāpes attiecībā uz muitas procedūrām importa un eksporta jomā mazām kravām, kuru vērtība nesasniedz EUR 1 000, un to standartizēt visā ES, kā arī tās iekļaut iepriekšējos paziņojumos gan attiecībā uz importu, gan eksportu, jo šīs vienkāršotās pieejas atcelšana ievērojami palielinātu MVU administratīvo un finansiālo slogu un tas būtu pretrunā ar ES mērķi samazināt birokrātiju; uzstāj, lai MMK īstenošanas noteikumos saglabātu tā sauktās mutvārdu deklarācijas iespēju; |
| --- | --- |

39.

mudina saglabāt daudzās dalībvalstīs pašlaik spēkā esošo muitas neapliekamo minimumu un atkāpes attiecībā uz muitas procedūrām importa un eksporta jomā mazām kravām, kuru vērtība nesasniedz EUR 1 000, un to standartizēt visā ES, kā arī tās iekļaut iepriekšējos paziņojumos gan attiecībā uz importu, gan eksportu, jo šīs vienkāršotās pieejas atcelšana ievērojami palielinātu MVU administratīvo un finansiālo slogu un tas būtu pretrunā ar ES mērķi samazināt birokrātiju; uzstāj, lai MMK īstenošanas noteikumos saglabātu tā sauktās mutvārdu deklarācijas iespēju;

| 40. | aicina saglabāt spēkā esošos noteikumus par pārdošanu eksportam un konkrētas autoratlīdzības un licences maksas iekļaušanu muitas vērtībā, jo šo noteikumu nepamatotas grozīšanas rezultātā būs augstāka muitas vērtība un tādējādi arī lielāks nodokļu slogs; |
| --- | --- |

40.

aicina saglabāt spēkā esošos noteikumus par pārdošanu eksportam un konkrētas autoratlīdzības un licences maksas iekļaušanu muitas vērtībā, jo šo noteikumu nepamatotas grozīšanas rezultātā būs augstāka muitas vērtība un tādējādi arī lielāks nodokļu slogs;

Nepreferenciāla izcelsme

| 41. | aicina Komisiju saglabāt principu, ka preču nepreferenciālo izcelsmi nosaka atbilstoši vietai, kurā notikusi to pēdējā būtiskā ekonomiski pamatotā apstrāde; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju saglabāt principu, ka preču nepreferenciālo izcelsmi nosaka atbilstoši vietai, kurā notikusi to pēdējā būtiskā ekonomiski pamatotā apstrāde;

| 42. | pauž bažas par tendenci mēģināt izveidot noteikumus par nepreferenciālu izcelsmi, izmantojot dažādas metodes, lai noteiktu importa un eksporta izcelsmi; |
| --- | --- |

42.

pauž bažas par tendenci mēģināt izveidot noteikumus par nepreferenciālu izcelsmi, izmantojot dažādas metodes, lai noteiktu importa un eksporta izcelsmi;

| 43. | uzsver — ja paredzēti papildu izcelsmes noteikumi, tie jānosaka tā, lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga uzņēmumiem, un tajos jāievēro starptautiskās tirdzniecības veicināšanas nozīme; |
| --- | --- |

43.

uzsver — ja paredzēti papildu izcelsmes noteikumi, tie jānosaka tā, lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga uzņēmumiem, un tajos jāievēro starptautiskās tirdzniecības veicināšanas nozīme;

| 44. | tajā pašā laikā prasa Eiropas Savienībai arī turpmāk atzīt trešo valstu atbildīgo iestāžu izsniegtos nepreferenciālas izcelsmes eksporta sertifikātus; |
| --- | --- |

44.

tajā pašā laikā prasa Eiropas Savienībai arī turpmāk atzīt trešo valstu atbildīgo iestāžu izsniegtos nepreferenciālas izcelsmes eksporta sertifikātus;

| 45. | atbalsta uz sarakstu balstītu noteikumu ieviešanu nepreferenciālas izcelsmes jomā tikai īpašos gadījumos, kas jāuzskata par izņēmumiem; aicina saglabāt noteikumus, kas pašlaik noteikti Kopienas Muitas kodeksa īstenošanas noteikumu 10. un 11. pielikumā, un nepaplašināt kritēriju sarakstu, tajā ietverot vēl citus produktus, lai tādējādi novērstu administratīvā sloga skaidru palielināšanos attiecībā uz muitas pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem bez ekonomiskiem ieguvumiem; |
| --- | --- |

45.

atbalsta uz sarakstu balstītu noteikumu ieviešanu nepreferenciālas izcelsmes jomā tikai īpašos gadījumos, kas jāuzskata par izņēmumiem; aicina saglabāt noteikumus, kas pašlaik noteikti Kopienas Muitas kodeksa īstenošanas noteikumu 10. un 11. pielikumā, un nepaplašināt kritēriju sarakstu, tajā ietverot vēl citus produktus, lai tādējādi novērstu administratīvā sloga skaidru palielināšanos attiecībā uz muitas pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem bez ekonomiskiem ieguvumiem;

| 46. | aicina saglabāt pirmās pārdošanas noteikumu un atcelt ar riska analīzi saistīto izmaksu iekļaušanu, jo tas rada ievērojamas izmaksas uzņēmumiem; pauž bažas par pašlaik apspriestajiem priekšlikumiem par to, kā noteikt darījumu vērtību, jo tie neatbilst prasībai par pārdošanu eksportā Kopienas muitas teritorijā, bet drīzāk ir paradigmas maiņa attiecībā uz pārdošanu importā Kopienas muitas teritorijā, kas neatbilst GATT Muitas vērtības noteikšanas kodeksam; |
| --- | --- |

46.

aicina saglabāt pirmās pārdošanas noteikumu un atcelt ar riska analīzi saistīto izmaksu iekļaušanu, jo tas rada ievērojamas izmaksas uzņēmumiem; pauž bažas par pašlaik apspriestajiem priekšlikumiem par to, kā noteikt darījumu vērtību, jo tie neatbilst prasībai par pārdošanu eksportā Kopienas muitas teritorijā, bet drīzāk ir paradigmas maiņa attiecībā uz pārdošanu importā Kopienas muitas teritorijā, kas neatbilst GATT Muitas vērtības noteikšanas kodeksam;

Muitas iestāžu loma, nodrošinot ražojumu drošumu, finansiālo interešu aizsardzību un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību

Ražojumu drošums

| 47. | pauž cerību, ka muitas pārvaldes iestādes, tirgus uzraudzības iestādes un uzņēmumi cieši sadarbosies, lai, piemēram, uz galamērķa dalībvalstu robežas tiktu aizturēti bīstami un/vai prasībām neatbilstoši ražojumi; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka darbinieki ir pienācīgi apmācīti, lai garantētu vēl labāku to produktu noteikšanu, kas rada risku; |
| --- | --- |

47.

pauž cerību, ka muitas pārvaldes iestādes, tirgus uzraudzības iestādes un uzņēmumi cieši sadarbosies, lai, piemēram, uz galamērķa dalībvalstu robežas tiktu aizturēti bīstami un/vai prasībām neatbilstoši ražojumi; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka darbinieki ir pienācīgi apmācīti, lai garantētu vēl labāku to produktu noteikšanu, kas rada risku;

| 48. | atzinīgi vērtē progresu, kas panākts, izstrādājot importa kontroles pamatnostādnes ražojumu drošuma jomā, un aicina Komisiju regulāri tās atjaunināt, uzraudzīt to ievērošanu un informēt Eiropas Parlamentu par visām izmaiņām šajā jomā; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē progresu, kas panākts, izstrādājot importa kontroles pamatnostādnes ražojumu drošuma jomā, un aicina Komisiju regulāri tās atjaunināt, uzraudzīt to ievērošanu un informēt Eiropas Parlamentu par visām izmaiņām šajā jomā;

| 49. | aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot publisku datubāzi, kurā dalībvalstis varētu iesniegt ziņas par bīstamām precēm, kas aizturētas muitas kontroles rezultātā; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot publisku datubāzi, kurā dalībvalstis varētu iesniegt ziņas par bīstamām precēm, kas aizturētas muitas kontroles rezultātā;

Finansiālās intereses

| 50. | uzsver, ka ieņēmumi no muitas nodokļiem ir svarīga ES tradicionālo pašu resursu (TPR) daļa, kas kopā ar cukura nodevām 2011. gadā veido EUR 16 777 100 000, un ka efektīva muitas sistēma ir ļoti svarīga ES finanšu interešu aizsardzībai; uzsver, ka pareiza muitas darbība ir tieši saistīta ar pievienotās vērtības nodokļa aprēķināšanu, kas ir vēl viens svarīgs ES budžeta ieņēmumu avots; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka ieņēmumi no muitas nodokļiem ir svarīga ES tradicionālo pašu resursu (TPR) daļa, kas kopā ar cukura nodevām 2011. gadā veido EUR 16 777 100 000, un ka efektīva muitas sistēma ir ļoti svarīga ES finanšu interešu aizsardzībai; uzsver, ka pareiza muitas darbība ir tieši saistīta ar pievienotās vērtības nodokļa aprēķināšanu, kas ir vēl viens svarīgs ES budžeta ieņēmumu avots;

| 51. | uzsver, ka efektīva pārkāpumu un krāpšanas novēršana muitas jomā, izmantojot pienācīgas pārbaudes, ne tikai nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību, bet arī būtiski ietekmē iekšējo tirgu, novēršot negodīgas priekšrocības tiem uzņēmumiem, kuri nesamaksā nodokļus vai norāda zemāku muitas vērtību, pretstatā godīgiem uzņēmumiem, kuri ievēro noteikumus un šādu praksi neizmanto; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka efektīva pārkāpumu un krāpšanas novēršana muitas jomā, izmantojot pienācīgas pārbaudes, ne tikai nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību, bet arī būtiski ietekmē iekšējo tirgu, novēršot negodīgas priekšrocības tiem uzņēmumiem, kuri nesamaksā nodokļus vai norāda zemāku muitas vērtību, pretstatā godīgiem uzņēmumiem, kuri ievēro noteikumus un šādu praksi neizmanto;

| 52. | turpina atbalstīt dalībvalstu centienus uzlabot nodokļu un muitas regulējumu un nodokļu iekasēšanas stāvokli, lai pastiprinātu starptautiskās konvencijas pret korupciju, nodokļu nemaksāšanu un nelegālu plūsmu, kā arī palielinātu finanšu pārredzamību; tāpat atbalsta palielinātu informācijas apmaiņu par pašreizējiem tiesību aktiem muitas jomā; |
| --- | --- |

52.

turpina atbalstīt dalībvalstu centienus uzlabot nodokļu un muitas regulējumu un nodokļu iekasēšanas stāvokli, lai pastiprinātu starptautiskās konvencijas pret korupciju, nodokļu nemaksāšanu un nelegālu plūsmu, kā arī palielinātu finanšu pārredzamību; tāpat atbalsta palielinātu informācijas apmaiņu par pašreizējiem tiesību aktiem muitas jomā;

| 53. | atgādina, ka Komisijas mērķis ir panākt, lai valstu muitas pārvaldes darbotos vienoti, visos Eiropas Savienības muitas teritorijas punktos nodrošinot kontroli ar līdzvērtīgiem rezultātiem; norāda, ka to nav iespējams panākt bez savstarpēji savietojamām sakaru un informācijas apmaiņas sistēmām dalībvalstu un Komisijas līmenī; pauž nožēlu par ļoti lēno progresu šajā jomā; norāda, ka izvēlēto preču un uzņēmumu kontrolei vajadzētu būt balstītai uz vispārpieņemtiem standartiem un uzticamiem riska novērtēšanas kritērijiem; |
| --- | --- |

53.

atgādina, ka Komisijas mērķis ir panākt, lai valstu muitas pārvaldes darbotos vienoti, visos Eiropas Savienības muitas teritorijas punktos nodrošinot kontroli ar līdzvērtīgiem rezultātiem; norāda, ka to nav iespējams panākt bez savstarpēji savietojamām sakaru un informācijas apmaiņas sistēmām dalībvalstu un Komisijas līmenī; pauž nožēlu par ļoti lēno progresu šajā jomā; norāda, ka izvēlēto preču un uzņēmumu kontrolei vajadzētu būt balstītai uz vispārpieņemtiem standartiem un uzticamiem riska novērtēšanas kritērijiem;

| 54. | aicina uz ciešāku sadarbību un aktīvāku informācijas un pārbaudītu procedūru apmaiņu ar ES kaimiņvalstu muitas iestādēm attiecībā uz muitas modernizāciju, cīņu ar kontrabandu un korupcijas apkarošanu muitas sistēmā; |
| --- | --- |

54.

aicina uz ciešāku sadarbību un aktīvāku informācijas un pārbaudītu procedūru apmaiņu ar ES kaimiņvalstu muitas iestādēm attiecībā uz muitas modernizāciju, cīņu ar kontrabandu un korupcijas apkarošanu muitas sistēmā;

| 55. | atzinīgi vērtē 2009. gadā ieviesto vienkāršoto muitas kontroles sistēmu un atzīst tās nozīmi starptautiskās tirdzniecības veicināšanā; uzsver, ka viens no galvenajiem ES muitas politikas elementiem ir plaša vienkāršotu muitas procedūru izmantošana attiecībā uz importu, kas palīdz samazināt muitas formalitātes un kontroli pirms preču izlaišanas; atgādina, ka vairāk nekā 70 % gadījumu tika izmantotas vienkāršotas muitas procedūras; tomēr ar nožēlu secina, ka šīs procedūras ir radījušas nepamatoti lielus zaudējumus Savienības budžetam un ES tirdzniecības politikas pārkāpumus; |
| --- | --- |

55.

atzinīgi vērtē 2009. gadā ieviesto vienkāršoto muitas kontroles sistēmu un atzīst tās nozīmi starptautiskās tirdzniecības veicināšanā; uzsver, ka viens no galvenajiem ES muitas politikas elementiem ir plaša vienkāršotu muitas procedūru izmantošana attiecībā uz importu, kas palīdz samazināt muitas formalitātes un kontroli pirms preču izlaišanas; atgādina, ka vairāk nekā 70 % gadījumu tika izmantotas vienkāršotas muitas procedūras; tomēr ar nožēlu secina, ka šīs procedūras ir radījušas nepamatoti lielus zaudējumus Savienības budžetam un ES tirdzniecības politikas pārkāpumus;

| 56. | ar bažām norāda uz Eiropas Revīzijas palātas atklājumu, ka šīs vienkāršotās procedūras dalībvalstīs netiek pietiekami kontrolētas un revidētas; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi šo kontroles sistēmu pienācīgi īstenot šajā jomā, un mudina Komisiju cieši sekot līdzi šim procesam, lai nepieļautu zaudējumus ES budžetā un tirdzniecības politikas noteikumu pārkāpumus; |
| --- | --- |

56.

ar bažām norāda uz Eiropas Revīzijas palātas atklājumu, ka šīs vienkāršotās procedūras dalībvalstīs netiek pietiekami kontrolētas un revidētas; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi šo kontroles sistēmu pienācīgi īstenot šajā jomā, un mudina Komisiju cieši sekot līdzi šim procesam, lai nepieļautu zaudējumus ES budžetā un tirdzniecības politikas noteikumu pārkāpumus;

| 57. | aicina Komisiju dalībvalstu līmenī nodrošināt pienācīgu sistēmu uzņēmumu pārbaužu veikšanai pirms atļaujas piešķiršanas par vienkāršotas muitas procedūras izmantošanu un pienācīgas ex-post revīzijas, lai tādējādi samazinātu tradicionālo pašu resursu (TPR) zaudējumu risku; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju dalībvalstu līmenī nodrošināt pienācīgu sistēmu uzņēmumu pārbaužu veikšanai pirms atļaujas piešķiršanas par vienkāršotas muitas procedūras izmantošanu un pienācīgas ex-post revīzijas, lai tādējādi samazinātu tradicionālo pašu resursu (TPR) zaudējumu risku;

| 58. | atgādina, ka muitas kontroles pamatā jābūt riska analīzei, cita starpā izmantojot automatizētus datu apstrādes paņēmienus, un norāda, ka atbilstoši Eiropas Revīzijas palātas nostājai tikai automatizēti risku profili, kurus ņem vērā muitas deklarāciju apstrādē, var pietiekami aizsargāt ES finanšu un tirdzniecības politikas intereses; pauž nožēlu par to, ka tikai dažās dalībvalstīs izmanto automatizētus riska profilus attiecībā uz TPR un kopējās tirdzniecības politikas jautājumiem; mudina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai risinātu šo situāciju; |
| --- | --- |

58.

atgādina, ka muitas kontroles pamatā jābūt riska analīzei, cita starpā izmantojot automatizētus datu apstrādes paņēmienus, un norāda, ka atbilstoši Eiropas Revīzijas palātas nostājai tikai automatizēti risku profili, kurus ņem vērā muitas deklarāciju apstrādē, var pietiekami aizsargāt ES finanšu un tirdzniecības politikas intereses; pauž nožēlu par to, ka tikai dažās dalībvalstīs izmanto automatizētus riska profilus attiecībā uz TPR un kopējās tirdzniecības politikas jautājumiem; mudina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai risinātu šo situāciju;

| 59. | atkārtoti pauž nostāju, kas izklāstīta 2011. gada 10. maija rezolūcijas par Revīzijas palātas īpašajiem ziņojumiem saistībā ar Komisijas 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu III. daļas secinājumos attiecībā uz Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu „Vai vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem kontrolē efektīvi?”; |
| --- | --- |

59.

atkārtoti pauž nostāju, kas izklāstīta 2011. gada 10. maija rezolūcijas par Revīzijas palātas īpašajiem ziņojumiem saistībā ar Komisijas 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu III. daļas secinājumos attiecībā uz Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu „Vai vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem kontrolē efektīvi?”;

Intelektuālā īpašuma tiesības

| 60. | atzīmē Komisijas priekšlikumu regulas projektam par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un pauž stingru pārliecību, ka muitas iestādes var efektīvi veicināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību; uzsver, ka regulas turpmāka pilnveidošana ļauj paturēt preces, par kurām ir aizdomas, ka tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, un ka tādējādi regula ir viens no Savienības tiesiskā pamata pīlāriem attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

60.

atzīmē Komisijas priekšlikumu regulas projektam par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un pauž stingru pārliecību, ka muitas iestādes var efektīvi veicināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību; uzsver, ka regulas turpmāka pilnveidošana ļauj paturēt preces, par kurām ir aizdomas, ka tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, un ka tādējādi regula ir viens no Savienības tiesiskā pamata pīlāriem attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību;

| 61. | atbalsta darbu, ko veic Eiropas Viltošanas un pirātisma novērošanas centrs, un mudina pilnībā izmantot šī centra potenciālu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē neseno Komisijas priekšlikumu regulas projektam par atsevišķu ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību saistītu uzdevumu uzticēšanu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi); |
| --- | --- |

61.

atbalsta darbu, ko veic Eiropas Viltošanas un pirātisma novērošanas centrs, un mudina pilnībā izmantot šī centra potenciālu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē neseno Komisijas priekšlikumu regulas projektam par atsevišķu ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību saistītu uzdevumu uzticēšanu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi);

Pārredzamība

| 62. | mudina Komisiju pilnībā ievērot Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām garu saistībā ar ciešāku sadarbību un informācijas plūsmu, jo īpaši ņemot vērā Komisijas sanāksmes ar valstu ekspertiem; |
| --- | --- |

62.

mudina Komisiju pilnībā ievērot Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām garu saistībā ar ciešāku sadarbību un informācijas plūsmu, jo īpaši ņemot vērā Komisijas sanāksmes ar valstu ekspertiem;

| 63. | atbalsta Komisijas centienus atvieglot komunikāciju starp uzņēmējiem un dalībvalstīm; tomēr ierosina izdarīt vēl lielākus uzlabojumus — jo īpaši mudina Komisiju publiskot visu būtisko informāciju un dokumentāciju par sanāksmēm ar valstu ekspertiem, kad tā ir pieejama, lai nodrošinātu tirdzniecības nozares pārstāvjiem un visiem iedzīvotājiem, kuri interesējas par jaunākajām izmaiņām muitas jomā, tiešu piekļuvi šajās sanāksmēs notikušo apspriežu pārskatiem; pauž pārliecību, ka tas jo īpaši nāks par labu MVU, nodrošinās pārredzamību un uzlabos sabiedrības informētību par jautājumiem, kas saistīti ar muitas jomu; |
| --- | --- |

63.

atbalsta Komisijas centienus atvieglot komunikāciju starp uzņēmējiem un dalībvalstīm; tomēr ierosina izdarīt vēl lielākus uzlabojumus — jo īpaši mudina Komisiju publiskot visu būtisko informāciju un dokumentāciju par sanāksmēm ar valstu ekspertiem, kad tā ir pieejama, lai nodrošinātu tirdzniecības nozares pārstāvjiem un visiem iedzīvotājiem, kuri interesējas par jaunākajām izmaiņām muitas jomā, tiešu piekļuvi šajās sanāksmēs notikušo apspriežu pārskatiem; pauž pārliecību, ka tas jo īpaši nāks par labu MVU, nodrošinās pārredzamību un uzlabos sabiedrības informētību par jautājumiem, kas saistīti ar muitas jomu;

Sadarbība

| 64. | uzskata, ka ārkārtīgi liela nozīme ir ciešiem kontaktiem starp muitas iestādēm, tirgus uzraudzības iestādēm un uzņēmumiem un šādu kontaktu pamatā jāliek pārredzamības, konsekvences, saskaņas un prognozējamības principi, un atzīst, ka visām pusēm savstarpēji jāapzinās un jārespektē esošās vajadzības, reālie apstākļi un vēlmes, kā arī kopīgi jāizmanto savas zināšanas, pieredze dažādās jomās un ļoti plašs iemaņu klāsts, lai sasniegtu optimālus rezultātus un iznākumu; |
| --- | --- |

64.

uzskata, ka ārkārtīgi liela nozīme ir ciešiem kontaktiem starp muitas iestādēm, tirgus uzraudzības iestādēm un uzņēmumiem un šādu kontaktu pamatā jāliek pārredzamības, konsekvences, saskaņas un prognozējamības principi, un atzīst, ka visām pusēm savstarpēji jāapzinās un jārespektē esošās vajadzības, reālie apstākļi un vēlmes, kā arī kopīgi jāizmanto savas zināšanas, pieredze dažādās jomās un ļoti plašs iemaņu klāsts, lai sasniegtu optimālus rezultātus un iznākumu;

| 65. | uzskata, ka visās dalībvalstīs jābūt ieviestiem formāliem mehānismiem pārredzama dialoga īstenošanai starp muitas pārvaldes iestādēm un privāto sektoru; aicina muitas un privāto sektoru noteikt paraugpraksi sadarbībai un veicināt to, kā arī aicina abas puses veikt sadarbības novērtējumu un izstrādāt nepieciešamos novērtēšanas līdzekļus, lai noteiktu problēmas un piedāvātu iespējamos risinājumus; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka visās dalībvalstīs jābūt ieviestiem formāliem mehānismiem pārredzama dialoga īstenošanai starp muitas pārvaldes iestādēm un privāto sektoru; aicina muitas un privāto sektoru noteikt paraugpraksi sadarbībai un veicināt to, kā arī aicina abas puses veikt sadarbības novērtējumu un izstrādāt nepieciešamos novērtēšanas līdzekļus, lai noteiktu problēmas un piedāvātu iespējamos risinājumus;

| 66. | uzskata, ka muitošanas procedūras ir jāoptimizē, jau visagrākajā procesa posmā iesaistot visas attiecīgās iestādes; tādēļ pauž stingru atbalstu koordinētai robežu pārvaldībai un vienas instances principam muitas pārraudzībā, kā arī nepieciešamajiem likumdošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

66.

uzskata, ka muitošanas procedūras ir jāoptimizē, jau visagrākajā procesa posmā iesaistot visas attiecīgās iestādes; tādēļ pauž stingru atbalstu koordinētai robežu pārvaldībai un vienas instances principam muitas pārraudzībā, kā arī nepieciešamajiem likumdošanas pasākumiem;

| 67. | uzsver, ka ir lietpratīgi jāizmanto vienas instances princips, lai nodrošinātu, ka visas iesaistītās iestādes tikai vienu reizi pārbauda preces; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka ir lietpratīgi jāizmanto vienas instances princips, lai nodrošinātu, ka visas iesaistītās iestādes tikai vienu reizi pārbauda preces;

| 68. | uzskata, ka muitas profesionāļu iemaņas, zināšanas un pieredze ir pastāvīgi jāpilnveido un jāuzlabo, jo tās ir kvalitatīvu muitas procedūru priekšnosacījums; atbalsta dalībvalstis un Komisiju muitas ierēdņu regulāras apmācības veicināšanā; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka muitas profesionāļu iemaņas, zināšanas un pieredze ir pastāvīgi jāpilnveido un jāuzlabo, jo tās ir kvalitatīvu muitas procedūru priekšnosacījums; atbalsta dalībvalstis un Komisiju muitas ierēdņu regulāras apmācības veicināšanā;

| 69. | aicina izveidot dalībvalstīm un Komisijai kopējas rīcības platformas un uzsver, ka jānodrošina piemērota apmācība muitas ierēdņiem un uzņēmējiem, lai garantētu ES noteikumu vienotu īstenošanu un labāku patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

69.

aicina izveidot dalībvalstīm un Komisijai kopējas rīcības platformas un uzsver, ka jānodrošina piemērota apmācība muitas ierēdņiem un uzņēmējiem, lai garantētu ES noteikumu vienotu īstenošanu un labāku patērētāju aizsardzību;

| 70. | uzsver, ka, apsverot likumdošanas iniciatīvas, īpaši svarīga nozīme ir pētniecībai; atzinīgi vērtē un noteikti atbalsta universitāšu un pētniecības centru veikto darbu visā ES, veicinot muitas ierēdņu akadēmisko izglītošanu; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka muitnieku profesionālo prasmju pilnveidošanai ir pieejamas atbilstošas akadēmiskās programmas; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka, apsverot likumdošanas iniciatīvas, īpaši svarīga nozīme ir pētniecībai; atzinīgi vērtē un noteikti atbalsta universitāšu un pētniecības centru veikto darbu visā ES, veicinot muitas ierēdņu akadēmisko izglītošanu; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka muitnieku profesionālo prasmju pilnveidošanai ir pieejamas atbilstošas akadēmiskās programmas;

| 71. | aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespējas turpmāk paplašināt muitas iestāžu sadarbību, tostarp ar citām attiecīgajām iestādēm, un saskaņot muitas noteikumus, lai uzlabotu Muitas savienības darbību; aicina Komisiju apsvērt šo jautājumu, kad tā analizēs programmas „Muita 2013” īstenošanas rezultātus; |
| --- | --- |

71.

aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespējas turpmāk paplašināt muitas iestāžu sadarbību, tostarp ar citām attiecīgajām iestādēm, un saskaņot muitas noteikumus, lai uzlabotu Muitas savienības darbību; aicina Komisiju apsvērt šo jautājumu, kad tā analizēs programmas „Muita 2013” īstenošanas rezultātus;

| 72. | uzskata, ka programmas „Muita 2013” īstenošanas rezultātu analīze jo īpaši atbalstītu ES tiesību aktu muitas jomā vienotu īstenošanu un līdzsvarotu pieeju Eiropas konkurētspējas sekmēšanā, vienlaikus garantējot drošību un drošumu; |
| --- | --- |

72.

uzskata, ka programmas „Muita 2013” īstenošanas rezultātu analīze jo īpaši atbalstītu ES tiesību aktu muitas jomā vienotu īstenošanu un līdzsvarotu pieeju Eiropas konkurētspējas sekmēšanā, vienlaikus garantējot drošību un drošumu;

| 73. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot muitas procedūru organizēšanu pie Eiropas Savienības ārējām robežām, izveidot labākus nosacījumus attiecībā uz likumīgu uzņēmumu darbību, starptautisko tirdzniecību un ātru personu pārvietošanos un preču apriti, pārbaudīt muitas iestāžu infrastruktūru pie ES ārējām robežām, ņemot vērā Kopienas Muitas kodeksa īstenošanas noteikumus, aprīkot muitas iestādes ar modernu uzraudzības aprīkojumu un nodrošināt, ka, veicot muitas pārbaudes, šie līdzekļi tiek izmantoti efektīvi; |
| --- | --- |

73.

aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot muitas procedūru organizēšanu pie Eiropas Savienības ārējām robežām, izveidot labākus nosacījumus attiecībā uz likumīgu uzņēmumu darbību, starptautisko tirdzniecību un ātru personu pārvietošanos un preču apriti, pārbaudīt muitas iestāžu infrastruktūru pie ES ārējām robežām, ņemot vērā Kopienas Muitas kodeksa īstenošanas noteikumus, aprīkot muitas iestādes ar modernu uzraudzības aprīkojumu un nodrošināt, ka, veicot muitas pārbaudes, šie līdzekļi tiek izmantoti efektīvi;

| 74. | uzsver, ka ir vēlams pastiprināt muitas sadarbību ar Krieviju, Austrumu partnerības un Vidusjūras reģiona partnerības valstīm, lai vienkāršotu starptautisko tirdzniecību un apkarotu muitas noteikumu pārkāpumus un viltošanu; |
| --- | --- |

74.

uzsver, ka ir vēlams pastiprināt muitas sadarbību ar Krieviju, Austrumu partnerības un Vidusjūras reģiona partnerības valstīm, lai vienkāršotu starptautisko tirdzniecību un apkarotu muitas noteikumu pārkāpumus un viltošanu;

| 75. | mudina Komisiju izstrādāt daudzpusējas sadarbības un koordinācijas plānus Pasaules Muitas organizācijā (PMO), lai noteiktu vienotus standartus un noteikumus, kas uzlabos muitas un robežprocedūru drošību un efektivitāti un, ieviešot vienādus standartus un apmainoties ar paraugpraksi, samazinās izmaksas; |
| --- | --- |

75.

mudina Komisiju izstrādāt daudzpusējas sadarbības un koordinācijas plānus Pasaules Muitas organizācijā (PMO), lai noteiktu vienotus standartus un noteikumus, kas uzlabos muitas un robežprocedūru drošību un efektivitāti un, ieviešot vienādus standartus un apmainoties ar paraugpraksi, samazinās izmaksas;

| 76. | uzskata, ka nolīguma noslēgšana par tirdzniecības veicināšanu Dohas sarunu kārtā sniegs labumu Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībvalstīm, jo īpaši stiprinot juridisko noteiktību un samazinot tirdzniecības izmaksas; tādējādi mudina Komisiju no savas puses veicināt šā nolīguma noslēgšanu ministru konferencē, kura notiks 2011. gada 15.–17. decembrī Ženēvā; |
| --- | --- |

76.

uzskata, ka nolīguma noslēgšana par tirdzniecības veicināšanu Dohas sarunu kārtā sniegs labumu Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībvalstīm, jo īpaši stiprinot juridisko noteiktību un samazinot tirdzniecības izmaksas; tādējādi mudina Komisiju no savas puses veicināt šā nolīguma noslēgšanu ministru konferencē, kura notiks 2011. gada 15.–17. decembrī Ženēvā;

| 77. | uzsver — ir svarīgi nodrošināt, lai trešo valstu īstenotas likumīgas muitas pārbaudes noteiktos apstākļos netiktu izmantotas ļaunprātīgi, faktiski radot jaunas beztarifu barjeras ES izcelsmes precēm. |
| --- | --- |

77.

uzsver — ir svarīgi nodrošināt, lai trešo valstu īstenotas likumīgas muitas pārbaudes noteiktos apstākļos netiktu izmantotas ļaunprātīgi, faktiski radot jaunas beztarifu barjeras ES izcelsmes precēm.

*

* *

| 78. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

78.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

(3)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

(4)  OV L 23, 26.1.2008., 21. lpp.

(5)  OV L 154, 14.6.2007., 25. lpp.

(6)  OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.

(7)  OV L 218, 13.08.2008., 30. lpp.

(8)  OV L 274, 18.10.2007., 11. lpp.

(9)  OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.

(10)  OV L 250, 27.9.2011., 63. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0076.

(12)  OV C 286 E, 27.11.2009., 20. lpp.

(13)  OV C 285 E, 26.11.2009., 1. lpp.

(14)  OV L 222, 12.8.1997., 17. lpp.

(15)  OV C 260, 30.10.2009., 1. lpp.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembris

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/68

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisPieprasījums atcelt Georgios Toussas deputāta imunitāti

P7_TA(2011)0524

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra lēmums par pieprasījumu atcelt Georgios Toussas imunitāti (2011/2057(IMM))

2013/C 165 E/09

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2011. gada 9. februāra pieprasījumu atcelt Georgios Toussas imunitāti, ko iesniedzis Pirejas Pirmās instances tiesas 7. nodaļas tiesnesis Ilias Stavropoulos un kas paziņots 2011. gada 9. marta plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 9. februāra pieprasījumu atcelt Georgios Toussas imunitāti, ko iesniedzis Pirejas Pirmās instances tiesas 7. nodaļas tiesnesis Ilias Stavropoulos un kas paziņots 2011. gada 9. marta plenārsēdē,

| — | pēc Georgios Toussas uzklausīšanas 2011. gada 19. septembrī saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Georgios Toussas uzklausīšanas 2011. gada 19. septembrī saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu un 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu un 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra un 2010. gada 19. marta spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra un 2010. gada 19. marta spriedumus (1),

| — | ņemot vērā Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. panta noteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. panta noteikumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0410/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0410/2011),

| A. | tā kā Pirejas Pirmās instances tiesas 7. nodaļas tiesnesis ir iesniedzis pieprasījumu atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Georgios Toussas imunitāti, lai varētu īstenot savas pilnvaras kriminālprocesā, kas uzsākts saskaņā ar Pirejas Maģistrātu tiesas prokuratūras lēmumu lietā par uzticības ļaunprātīgu izmantošanu, kā rezultātā ir nodarīts kaitējums vairāk nekā EUR 147 000 apmērā (Grieķijas Kriminālkodeksa 390. pants un Likuma Nr. 1608/1950 1. pants), un ar ko saistībā ir uzsākta tiesas izmeklēšana (Grieķijas Kriminālprocesa kodeksa 246., 248. un 250. pants); |
| --- | --- |

A.

tā kā Pirejas Pirmās instances tiesas 7. nodaļas tiesnesis ir iesniedzis pieprasījumu atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Georgios Toussas imunitāti, lai varētu īstenot savas pilnvaras kriminālprocesā, kas uzsākts saskaņā ar Pirejas Maģistrātu tiesas prokuratūras lēmumu lietā par uzticības ļaunprātīgu izmantošanu, kā rezultātā ir nodarīts kaitējums vairāk nekā EUR 147 000 apmērā (Grieķijas Kriminālkodeksa 390. pants un Likuma Nr. 1608/1950 1. pants), un ar ko saistībā ir uzsākta tiesas izmeklēšana (Grieķijas Kriminālprocesa kodeksa 246., 248. un 250. pants);

| B. | tā kā tiesnesis plāno izsaukt šajā lietā apsūdzēto EP deputātu Georgios Toussas sniegt liecības un atbildēt uz jautājumiem saistībā ar viņam izvirzītajām apsūdzībām saskaņā ar Grieķijas Kriminālprocesa kodeksa 270., 271. un 273. pantu; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesnesis plāno izsaukt šajā lietā apsūdzēto EP deputātu Georgios Toussas sniegt liecības un atbildēt uz jautājumiem saistībā ar viņam izvirzītajām apsūdzībām saskaņā ar Grieķijas Kriminālprocesa kodeksa 270., 271. un 273. pantu;

| C. | tā kā tāpēc būtu ieteicams, lai Parlaments atceltu deputāta imunitāti saistībā ar šīs lietas izskatīšanu, |
| --- | --- |

C.

tā kā tāpēc būtu ieteicams, lai Parlaments atceltu deputāta imunitāti saistībā ar šīs lietas izskatīšanu,

| 1. | nolemj atcelt Georgios Toussas deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Georgios Toussas deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajām Grieķijas Republikas iestādēm un deputātam Georgios Toussas. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajām Grieķijas Republikas iestādēm un deputātam Georgios Toussas.

---

(1)  Lieta 101/63 Wagner pret Fohrmann un Krier, 1964. gada Recueil, 195. lpp., lieta 149/85 Wybot pret Faure un citiem, 1986. gada Receuil, 2391. lpp., lieta T-345/05 Mote/Parlaments, 2008. gada Krājums, II-2849. lpp., apvienotās lietas C-200/07 un C-201/07 Marra pret De Gregorio un Clemente, 2008. gada Krājums, I-7929. lpp. un lieta T-42/06 Gollnisch/Parlaments (OV C 134, 22.5.2010., 29. lpp.).

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/69

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisPieprasījums atcelt Luigi de Magistris deputāta imunitāti

P7_TA(2011)0525

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Luigi de Magistris deputāta imunitāti un privilēģijas (2011/2076(IMM))

2013/C 165 E/10

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Luigi de Magistris2011. gada 31. marta pieprasījumu, par kuru 2011. gada 6. aprīlī paziņoja plenārsēdē, aizstāvēt viņa imunitāti saistībā ar tiesas procesiem Neapoles tiesā Itālijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Luigi de Magistris2011. gada 31. marta pieprasījumu, par kuru 2011. gada 6. aprīlī paziņoja plenārsēdē, aizstāvēt viņa imunitāti saistībā ar tiesas procesiem Neapoles tiesā Itālijā,

| — | ņemot vērā Luigi de Magistris saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu iesniegtos rakstveida paskaidrojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Luigi de Magistris saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu iesniegtos rakstveida paskaidrojumus,

| — | ņemot vērā Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0412/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0412/2011),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta deputāts Luigi de Magistris ir pieprasījis aizstāvēt savu parlamentāro imunitāti saistībā ar tiesas procesiem Itālijas tiesā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta deputāts Luigi de Magistris ir pieprasījis aizstāvēt savu parlamentāro imunitāti saistībā ar tiesas procesiem Itālijas tiesā;

| B. | tā kā Luigi de Magistris pieprasījums ir saistīts ar tiesas pavēsti, kuru Bagnoliafutura SpA (Neapolē reģistrēts uzņēmums, kas nodarbojas ar dizainu un augsnes attīrīšanu) vārdā izdevusi Neapoles tiesa saistībā ar Luigi de Magistris paziņojumiem presei, kuri publicēti viņa tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

B.

tā kā Luigi de Magistris pieprasījums ir saistīts ar tiesas pavēsti, kuru Bagnoliafutura SpA (Neapolē reģistrēts uzņēmums, kas nodarbojas ar dizainu un augsnes attīrīšanu) vārdā izdevusi Neapoles tiesa saistībā ar Luigi de Magistris paziņojumiem presei, kuri publicēti viņa tīmekļa vietnē;

| C. | tā kā saskaņā ar tiesas pavēsti šajos paziņojumos presei iekļautie apgalvojumi ir neslavas celšana, kuras rezultātā ir iesniegta prasība par zaudējumu atlīdzināšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar tiesas pavēsti šajos paziņojumos presei iekļautie apgalvojumi ir neslavas celšana, kuras rezultātā ir iesniegta prasība par zaudējumu atlīdzināšanu;

| D. | tā kā paziņojumi presei tika publicēti tīmekļa vietnē laikā, kad Luigi de Magistris bija Eiropas Parlamenta deputāts, kuru ievēlēja 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

D.

tā kā paziņojumi presei tika publicēti tīmekļa vietnē laikā, kad Luigi de Magistris bija Eiropas Parlamenta deputāts, kuru ievēlēja 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās;

| E. | tā kā šajos paziņojumos presei Luigi de Magistris publicēja informāciju par papildu rakstisku jautājumu Eiropas Komisijai, kurā viņš lūdza sniegt vairāk informācijas par publiskā iepirkuma normu pārkāpumiem, kurus Komisija atklāja 2009. gada maijā un tā kā viņš lūdza sniegt arī precīzāku informāciju par iespējamo publisko līdzekļu izšķērdēšanu tajā Neapoles teritorijā, kurā Bagnoliafutura veic uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

E.

tā kā šajos paziņojumos presei Luigi de Magistris publicēja informāciju par papildu rakstisku jautājumu Eiropas Komisijai, kurā viņš lūdza sniegt vairāk informācijas par publiskā iepirkuma normu pārkāpumiem, kurus Komisija atklāja 2009. gada maijā un tā kā viņš lūdza sniegt arī precīzāku informāciju par iespējamo publisko līdzekļu izšķērdēšanu tajā Neapoles teritorijā, kurā Bagnoliafutura veic uzņēmējdarbību;

| F. | tā kā, pamatojoties uz Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā, pamatojoties uz Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus;

| G. | tā kā saskaņā ar Parlamentā iedibināto kārtību tas, ka tiesas procesam ir civiltiesību vai administratīvo tiesību raksturs vai ka daži tā aspekti piekrīt civiltiesību vai administratīvo tiesību jomai pats par sevi nenozīmē, ka saskaņā ar minēto pantu nevar piemērot imunitāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Parlamentā iedibināto kārtību tas, ka tiesas procesam ir civiltiesību vai administratīvo tiesību raksturs vai ka daži tā aspekti piekrīt civiltiesību vai administratīvo tiesību jomai pats par sevi nenozīmē, ka saskaņā ar minēto pantu nevar piemērot imunitāti;

| H. | tā kā lietas fakti, kas izklāstīti tiesas pavēstē un Luigi de Magistris rakstveida paskaidrojumos Juridiskajai komitejai, norāda, ka apgalvojumiem ir tieša un acīmredzama saistība ar Luigi de Magistris kā Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu veikšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā lietas fakti, kas izklāstīti tiesas pavēstē un Luigi de Magistris rakstveida paskaidrojumos Juridiskajai komitejai, norāda, ka apgalvojumiem ir tieša un acīmredzama saistība ar Luigi de Magistris kā Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu veikšanu;

| I. | tā kā Luigi de Magistris, publicējot attiecīgos paziņojumus presei, pildīja savus Eiropas Parlamenta deputāta darba pienākumus, |
| --- | --- |

I.

tā kā Luigi de Magistris, publicējot attiecīgos paziņojumus presei, pildīja savus Eiropas Parlamenta deputāta darba pienākumus,

| 1. | nolemj aizstāvēt Luigi de Magistris imunitāti un privilēģijas; |
| --- | --- |

1.

nolemj aizstāvēt Luigi de Magistris imunitāti un privilēģijas;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Itālijas Republikas iestādei un Luigi de Magistris. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu kompetentajai Itālijas Republikas iestādei un Luigi de Magistris.

---

(1)  Lieta 101/63 Wagner pret Fohrmann un Krier, Recueil, 195. lpp., Lieta 149/85 Wybot pret Faure un citiem, Recueil, 2391. lpp., Lieta T-345/05 Mote pret Parlamentu, Krājums, II-2849. lpp., Apvienotās lietas C-200/07 un C-201/07 Marra pret De Gregorio un Clemente, Krājums, I-7929. lpp. un Lieta T-42/06 Gollnisch pret Parlamentu (Krājumā vēl nav publicēta) un Lieta C-163/10 Patriciello (Krājumā vēl nav publicēta).

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/70 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/70

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisReglamenta grozīšana saistībā ar Eiropas Parlamenta deputātu Rīcības kodeksu finansiālo interešu un interešu konfliktu jomā

P7_TA(2011)0540

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra lēmums par Reglamenta grozīšanu saistībā ar Eiropas Parlamenta deputātu Rīcības kodeksu finansiālo interešu un interešu konfliktu jomā (2011/2174(REG))

2013/C 165 E/11

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja 2011. gada 31. augusta vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja 2011. gada 31. augusta vēstuli,

| — | ņemot vērā ieteikumu, ko attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu rīcības kodeksu sniegusi Prezidija darba grupa par Priekšsēdētāju konferences un Prezidija locekļiem izskatāmajiem rīcības kodeksiem un ko Prezidijs apstiprinājis 2011. gada 6. jūlijā, savukārt Priekšsēdētāju konference apstiprinājusi 2011. gada 7. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikumu, ko attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu rīcības kodeksu sniegusi Prezidija darba grupa par Priekšsēdētāju konferences un Prezidija locekļiem izskatāmajiem rīcības kodeksiem un ko Prezidijs apstiprinājis 2011. gada 6. jūlijā, savukārt Priekšsēdētāju konference apstiprinājusi 2011. gada 7. jūlijā,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 211., 212. un 215. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 211., 212. un 215. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0386/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0386/2011),

| 1. | nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus; |
| --- | --- |

1.

nolemj Reglamentā veikt turpmāk minētos grozījumus;

| 2. | uzdod ģenerālsekretāram šajā sakarībā pielāgot Reglamenta X pielikumu, norādot atbilstību starp Reglamenta I pielikuma atsaucēm un attiecīgajiem I pielikuma noteikumiem tādā pielikuma redakcijā, kā tā izriet no šā lēmuma; |
| --- | --- |

2.

uzdod ģenerālsekretāram šajā sakarībā pielāgot Reglamenta X pielikumu, norādot atbilstību starp Reglamenta I pielikuma atsaucēm un attiecīgajiem I pielikuma noteikumiem tādā pielikuma redakcijā, kā tā izriet no šā lēmuma;

| 3. | nolemj, ka šie grozījumi stājas spēkā 2012. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

3.

nolemj, ka šie grozījumi stājas spēkā 2012. gada 1. janvārī;

| 4. | norāda — tā kā atbilstīgi Reglamentam Parlamenta struktūrvienību sastāva maiņa notiek sasaukuma darbības vidusposmā, padomdevēju komiteju, kura paredzēta Reglamenta I pielikumā iekļautā rīcības kodeksa 7. pantā, kāda tā veidosies atbilstīgi šim lēmumam, nevarēs izveidot pirms 2012. gada janvāra beigām, tāpēc nolemj, ka pēc rīcības kodeksa stāšanās spēkā deputātu rīcībā būs 90 dienas, kuru laikā iesniegt finansiālo interešu deklarāciju, kas paredzēta šā kodeksa 4. pantā, un ka deklarācijas, kuras iesniegtas, pamatojoties uz šā lēmuma pieņemšanas brīdī spēkā esošiem Reglamenta noteikumiem, būs derīgas līdz iepriekš minētā termiņa beigām; turklāt nolemj, ka šie noteikumi attieksies arī uz jebkuru deputātu, kura pilnvaras stāsies spēkā šajā pašā laikposmā; |
| --- | --- |

4.

norāda — tā kā atbilstīgi Reglamentam Parlamenta struktūrvienību sastāva maiņa notiek sasaukuma darbības vidusposmā, padomdevēju komiteju, kura paredzēta Reglamenta I pielikumā iekļautā rīcības kodeksa 7. pantā, kāda tā veidosies atbilstīgi šim lēmumam, nevarēs izveidot pirms 2012. gada janvāra beigām, tāpēc nolemj, ka pēc rīcības kodeksa stāšanās spēkā deputātu rīcībā būs 90 dienas, kuru laikā iesniegt finansiālo interešu deklarāciju, kas paredzēta šā kodeksa 4. pantā, un ka deklarācijas, kuras iesniegtas, pamatojoties uz šā lēmuma pieņemšanas brīdī spēkā esošiem Reglamenta noteikumiem, būs derīgas līdz iepriekš minētā termiņa beigām; turklāt nolemj, ka šie noteikumi attieksies arī uz jebkuru deputātu, kura pilnvaras stāsies spēkā šajā pašā laikposmā;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

| SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Reglaments


  9. pants – 1. punkts – 1. daļa |
| 1.   Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm,
  kuri pievienoti
  šim Reglamentam kā pielikums. | 1.   Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm,
  tos iekļaujot rīcības kodeksā, ko saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 232. pantu ir pieņēmis tā deputātu vairākums un kas pievienots
  šim Reglamentam kā pielikums. |
| Grozījums Nr. 2 |
| Reglaments


  19. pants |
| Ar trijām piektdaļām nodoto balsu vairākuma, kurā pārstāvētas vismaz trīs politiskās grupas, Priekšsēdētāju konference Parlamentam var ierosināt izbeigt Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka, kvestora, komitejas priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka, parlamentu sadarbības delegācijas priekšsēdētaja vai priekšsēdētāja vietnieka vai jebkura cita Parlamentā ievēlēta amata pilnvaras, ja tā uzskata, ka attiecīgais deputāts ir izdarījis smagu pārkāpumu.
  Priekšlikumu apstiprina
  Parlaments ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu. | Ar trijām piektdaļām nodoto balsu vairākuma, kurā pārstāvētas vismaz trīs politiskās grupas, Priekšsēdētāju konference Parlamentam var ierosināt izbeigt Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka, kvestora, komitejas priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka, parlamentu sadarbības delegācijas priekšsēdētaja vai priekšsēdētāja vietnieka vai jebkura cita Parlamentā ievēlēta amata pilnvaras, ja tā uzskata, ka attiecīgais deputāts ir izdarījis smagu pārkāpumu. Parlaments
  par minēto ierosinājumu pieņem lēmumu
  ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu. |
| | Ja referents ir pārkāpis Reglamentam pievienoto Eiropas Parlamenta deputātu Rīcības kodeksu finansiālo interešu un interešu konfliktu jomā, komiteja, kas viņu ir iecēlusi, pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas un Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma var viņu atstādināt no šāda pienākuma pildīšanas. Šā panta pirmajā daļā noteikto vairākumu pēc analoģijas piemēro visiem šīs procedūras posmiem. |
| Grozījums Nr. 3 |
| Reglaments


  32. pants – 2. punkts |
| 2.   Šādi grupējumi nevar iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu.
  Šādi grupējumi saskaņā ar I pielikumu deklarē
  jebkādu
  ārēju
  atbalstu. | 2.   Šādi grupējumi nevar iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu. |
| | Šādiem grupējumiem ir pienākums deklarēt
  jebkādu atbalstu
  naudā vai natūrā (piemēram, sekretariāta pakalpojumus), kurš saskaņā ar I pielikumu būtu jādeklarē, ja deputāts to saņemtu individuāli
  . |
| | Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj otrajā daļā minētās deklarācijas. Reģistru publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par šīm deklarācijām. |
| Grozījums Nr. 4 |
| Reglaments


  153. pants – 3. punkts – d apakšpunkts |
| d) | priekšlikuma iesniegšanu Priekšsēdētāju konferencei atbilstīgi 19. pantam, kā rezultātā var tikt apturēta vai izbeigta deputāta darbība vienā vai vairākos
  ievēlētos
  Parlamenta amatos. |

SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Reglaments

9. pants – 1. punkts – 1. daļa

1.   Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm,
  kuri pievienoti
  šim Reglamentam kā pielikums.

1.   Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm,
  tos iekļaujot rīcības kodeksā, ko saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 232. pantu ir pieņēmis tā deputātu vairākums un kas pievienots
  šim Reglamentam kā pielikums.

Grozījums Nr. 2

Reglaments

19. pants

Ar trijām piektdaļām nodoto balsu vairākuma, kurā pārstāvētas vismaz trīs politiskās grupas, Priekšsēdētāju konference Parlamentam var ierosināt izbeigt Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka, kvestora, komitejas priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka, parlamentu sadarbības delegācijas priekšsēdētaja vai priekšsēdētāja vietnieka vai jebkura cita Parlamentā ievēlēta amata pilnvaras, ja tā uzskata, ka attiecīgais deputāts ir izdarījis smagu pārkāpumu.
  Priekšlikumu apstiprina
  Parlaments ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu.

Ar trijām piektdaļām nodoto balsu vairākuma, kurā pārstāvētas vismaz trīs politiskās grupas, Priekšsēdētāju konference Parlamentam var ierosināt izbeigt Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka, kvestora, komitejas priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka, parlamentu sadarbības delegācijas priekšsēdētaja vai priekšsēdētāja vietnieka vai jebkura cita Parlamentā ievēlēta amata pilnvaras, ja tā uzskata, ka attiecīgais deputāts ir izdarījis smagu pārkāpumu. Parlaments
  par minēto ierosinājumu pieņem lēmumu
  ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu.

Ja referents ir pārkāpis Reglamentam pievienoto Eiropas Parlamenta deputātu Rīcības kodeksu finansiālo interešu un interešu konfliktu jomā, komiteja, kas viņu ir iecēlusi, pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas un Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma var viņu atstādināt no šāda pienākuma pildīšanas. Šā panta pirmajā daļā noteikto vairākumu pēc analoģijas piemēro visiem šīs procedūras posmiem.

Grozījums Nr. 3

Reglaments

32. pants – 2. punkts

2.   Šādi grupējumi nevar iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu.
  Šādi grupējumi saskaņā ar I pielikumu deklarē
  jebkādu
  ārēju
  atbalstu.

2.   Šādi grupējumi nevar iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu.

Šādiem grupējumiem ir pienākums deklarēt
  jebkādu atbalstu
  naudā vai natūrā (piemēram, sekretariāta pakalpojumus), kurš saskaņā ar I pielikumu būtu jādeklarē, ja deputāts to saņemtu individuāli
  .

Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kurā iekļauj otrajā daļā minētās deklarācijas. Reģistru publicē Parlamenta tīmekļa vietnē. Kvestori pieņem sīki izstrādātus noteikumus par šīm deklarācijām.

Grozījums Nr. 4

Reglaments

153. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

d)

priekšlikuma iesniegšanu Priekšsēdētāju konferencei atbilstīgi 19. pantam, kā rezultātā var tikt apturēta vai izbeigta deputāta darbība vienā vai vairākos
  ievēlētos
  Parlamenta amatos.

| d) | priekšlikuma iesniegšanu Priekšsēdētāju konferencei atbilstīgi 19. pantam, kā rezultātā var tikt apturēta vai izbeigta deputāta darbība vienā vai vairākos Parlamenta amatos. |
| --- | --- |

d)

priekšlikuma iesniegšanu Priekšsēdētāju konferencei atbilstīgi 19. pantam, kā rezultātā var tikt apturēta vai izbeigta deputāta darbība vienā vai vairākos Parlamenta amatos.

Grozījums Nr. 5

Reglaments

I pielikums – virsraksts

Grozījums Nr. 6

Reglaments

I pielikums – 1.–4. pants

1. pants

1.
     
  Ikviens deputāts, kuram ir tiešas finansiālās intereses izskatāmajā jautājumā, par to mutiski paziņo pirms uzstāšanās Parlamentā vai kādā no tā struktūrvienībām vai ja deputātu izvirza par referentu.

2.
     
  Ikvienam deputātam pienācīgi jāaizpilda 2. pantā minētā deklarācija pirms likumīgas iecelšanas amatā Parlamentā vai kādā no tā struktūrvienībām saskaņā ar Reglamenta 13., 191. pantu vai 198. panta 2. punktu vai pirms piedalīšanās oficiālā delegācijā saskaņā ar Reglamenta 68. pantu vai 198. panta 2. punktu.

2. pants.

Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kur katrs deputāts personīgi un sīki deklarē:

| a) | savu profesionālo darbību, kā arī jebkurus citus algotus pienākumus vai darbību, |
| --- | --- |

a)

savu profesionālo darbību, kā arī jebkurus citus algotus pienākumus vai darbību,

| b) | algu, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras kādā citā parlamentā; |
| --- | --- |

b)

algu, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras kādā citā parlamentā;

| c) | jebkuru finansiālu un materiālu palīdzību vai pakalpojumus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešām personām saistībā ar viņa politisko darbību, identificējot šīs trešās personas. |
| --- | --- |

c)

jebkuru finansiālu un materiālu palīdzību vai pakalpojumus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešām personām saistībā ar viņa politisko darbību, identificējot šīs trešās personas.

Deputāti atturas pieņemt jebkādas dāvanas vai ziedojumus savu pilnvaru laikā.

Deputāti ir personīgi atbildīgi par reģistrā iekļautajām deklarācijām, un tās ir jāprecizē, tiklīdz notikušas izmaiņas, un jāatjauno vismaz reizi gadā. Deputāti ir pilnībā atbildīgi par savu finansiālo interešu pārredzamību.

Prezidijs var periodiski sagatavot to ziņu sarakstu, kuras jādeklarē reģistrā.

Ja deputāts pēc atbilstoša pieprasījuma nepilda deklarēšanas pienākumu a) un b) apakšpunkta nozīmē, Parlamenta priekšsēdētājs viņam vēlreiz atgādina, ka deklarācija jāiesniedz divu mēnešu laikā. Ja norādītajā laikā deputāts nav iesniedzis deklarāciju, viņa vārdu un izdarīto pārkāpumu pēc termiņa beigām publicē katras sesijas pirmās dienas protokolā. Ja deputāts atsakās iesniegt deklarāciju arī pēc tam, kad informācija par viņa izdarīto pārkāpumu ir publicēta, Parlamenta priekšsēdētājs piemēro Reglamenta 153. panta noteikumus, lai attiecīgo deputātu atstādinātu.

Deputātu grupējumu vadībai neatkarīgi no tā, vai tās ir darba grupas ar dažādu politisko grupu deputātu piedalīšanos vai citi neoficiāli deputātu grupējumi, jādeklarē naudā vai natūrā (piemēram, sekretariāta pakalpojumi) saņemtā palīdzība, kura būtu jādeklarē atbilstoši šim pantam, ja deputāts to saņemtu individuāli.

Kvestori ir atbildīgi par reģistru un izstrādā detalizētus noteikumus par tās palīdzības deklarēšanu, ko iepriekšminētie grupējumi saņem no ārpuses.

3. pants.

Šis reģistrs ir publiski pieejams.

Sabiedrība var piekļūt reģistram elektroniskā veidā.

4. pants.

Deputātiem jāpilda pienākumi, ko tiem uzliek tās dalībvalsts tiesību akti attiecībā uz īpašuma deklarēšanu, no kuras viņi ir ievēlēti.

svītrots

Grozījums Nr. 7

Reglaments

I pielikums (jauns) – 1. pants (jauns)

1. pants

Pamatprincipi

Veicot savus pienākumus, Eiropas Parlamenta deputāti:

| a) | ņem vērā turpmāk minētos vispārējos rīcības principus un rīkojas saskaņā ar tiem, proti, neitralitāte, integritāte, atklātība, rūpība, godīgums, atbildība un Parlamenta reputācijas ievērošana; |
| --- | --- |

a)

ņem vērā turpmāk minētos vispārējos rīcības principus un rīkojas saskaņā ar tiem, proti, neitralitāte, integritāte, atklātība, rūpība, godīgums, atbildība un Parlamenta reputācijas ievērošana;

| b) | rīkojas tikai atbilstoši vispārējām interesēm un nepanāk vai necenšas panākt nekādu tiešu vai netiešu finansiālu labumu vai jebkādu citu atlīdzību. |
| --- | --- |

b)

rīkojas tikai atbilstoši vispārējām interesēm un nepanāk vai necenšas panākt nekādu tiešu vai netiešu finansiālu labumu vai jebkādu citu atlīdzību.

Grozījums Nr. 8

Reglaments

I pielikums (jauns) – 2. pants (jauns)

2. pants

Galvenie deputātu pienākumi

Īstenojot savas pilnvaras, Eiropas Parlamenta deputāti:

| a) | neslēdz nekādas vienošanās, kuru rezultātā viņi rīkotos vai balsotu kādas trešās fiziskās vai juridiskās personas interesēs un kuras varētu apdraudēt viņu neatkarību balsojot, kas noteikta 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. pantā un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. pantā; |
| --- | --- |

a)

neslēdz nekādas vienošanās, kuru rezultātā viņi rīkotos vai balsotu kādas trešās fiziskās vai juridiskās personas interesēs un kuras varētu apdraudēt viņu neatkarību balsojot, kas noteikta 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. pantā un Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma 2. pantā;

| b) | neprasa, nepiekrīt saņemt un nesaņem nekādu tiešu vai netiešu finansiālu labumu vai jebkādu citu atlīdzību apmaiņā pret ietekmēšanu vai balsojumu par tiesību aktiem, rezolūciju priekšlikumiem, rakstiskajām deklarācijām vai Parlamenta vai kādas tā komitejas iesniegtajiem jautājumiem un rūpīgi cenšas izvairīties no jebkādas situācijas, kas varētu likt domāt par korupciju. |
| --- | --- |

b)

neprasa, nepiekrīt saņemt un nesaņem nekādu tiešu vai netiešu finansiālu labumu vai jebkādu citu atlīdzību apmaiņā pret ietekmēšanu vai balsojumu par tiesību aktiem, rezolūciju priekšlikumiem, rakstiskajām deklarācijām vai Parlamenta vai kādas tā komitejas iesniegtajiem jautājumiem un rūpīgi cenšas izvairīties no jebkādas situācijas, kas varētu likt domāt par korupciju.

Grozījums Nr. 9

Reglaments

I pielikums (jauns) – 3. pants (jauns)

3. pants

Interešu konflikti

1.
     
  Interešu konflikts ir, kad Eiropas Parlamenta deputātam ir kādas personiskas intereses, kas varētu viņu mudināt neatbilstoši veikt deputāta pienākumus. Interešu konflikta nav, kad deputāts gūst kādu labumu no tā, ka viņš pieder sabiedrībai kopumā vai kādai lielai personu kategorijai.

2.
     
  Jebkurš deputāts, kas konstatē, ka viņš atrodas interešu konfliktā, nekavējoties saskaņā ar šā rīcības kodeksa principiem un noteikumiem rīkojas, lai interešu konfliktu novērstu. Ja deputāts nespēj interešu konfliktu novērst, viņš par to rakstiski ziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Neskaidrā situācijā deputāts var lūgt, lai konfidenciālu atzinumu sniedz Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos, kuras izveide noteikta 7. pantā.

3.
     
  Neskarot 2. punktu, deputāti pirms uzstāšanās vai balsošanas plenārsēdē vai Parlamenta struktūrvienībās vai gadījumos, kad viņu kandidatūras ir izvirzītas referenta amatam, paziņo par jebkuru faktisko vai iespējamo interešu konfliktu saistībā ar izskatāmo jautājumu, ja šāds konflikts nepārprotami neizriet no informācijas, kas deklarēta saskaņā ar 4. pantu. Šādu paziņojumu rakstiski vai mutiski sniedz priekšsēdētājam attiecīgo parlamentāro debašu laikā.

Grozījums Nr. 10

Reglaments

I pielikums (jauns) – 4. pants (jauns)

4. pants

Deputātu deklarācija

1.
     
  Lai nodrošinātu pārredzamību, Eiropas Parlamenta deputāti, būdami personiski atbildīgi, iesniedz priekšsēdētājam finansiālo interešu deklarāciju pirms tās pirmās sesijas beigām, kura seko Eiropas Parlamenta vēlēšanām (vai sasaukuma darbības laikā 30 dienās pēc Parlamenta deputāta pienākumu izpildes sākšanas), un šajā nolūkā izmanto veidlapu, ko Prezidijs apstiprinājis saskaņā ar 9. pantu. Viņi informē priekšsēdētāju par visām viņu deklarāciju ietekmējošām izmaiņām 30 dienu laikā pēc tam, kad tās notikušas.

2.
     
  Finansiālo interešu deklarācijā iekļauj turpmāk minēto informāciju, kurai jābūt precīzai un kurā ir ietverta:

| a) | deputāta profesionālā darbība iepriekšējo triju gadu laikā, pirms viņš sācis veikt pienākumus Parlamentā, kā arī šajā pašā laikposmā viņa līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju vai jebkādu citu juridiski pastāvošu struktūru padomēs vai valdēs; |
| --- | --- |

a)

deputāta profesionālā darbība iepriekšējo triju gadu laikā, pirms viņš sācis veikt pienākumus Parlamentā, kā arī šajā pašā laikposmā viņa līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju vai jebkādu citu juridiski pastāvošu struktūru padomēs vai valdēs;

| b) | alga, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras kādā citā parlamentā; |
| --- | --- |

b)

alga, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras kādā citā parlamentā;

| c) | jebkura cita atalgota, regulāra darbība, kas tiek veikta vienlaikus ar deputāta pienākumiem, gan algota darbinieka, gan pašnodarbinātas personas statusā; |
| --- | --- |

c)

jebkura cita atalgota, regulāra darbība, kas tiek veikta vienlaikus ar deputāta pienākumiem, gan algota darbinieka, gan pašnodarbinātas personas statusā;

| d) | līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju vai jebkādu citu juridiski pastāvošu struktūru padomēs vai valdēs vai arī jebkāda cita darbība, ko deputāts veic ārpus Parlamenta par atalgojumu vai bez tā; |
| --- | --- |

d)

līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju vai jebkādu citu juridiski pastāvošu struktūru padomēs vai valdēs vai arī jebkāda cita darbība, ko deputāts veic ārpus Parlamenta par atalgojumu vai bez tā;

| e) | jebkāda atalgota, gadījuma rakstura darbība ārpus Parlamenta (tostarp literārā darbība, darbs konferencēs vai eksperta darbs), ja kalendārajā gadā kopējais atalgojums pārsniedz EUR 5 000; |
| --- | --- |

e)

jebkāda atalgota, gadījuma rakstura darbība ārpus Parlamenta (tostarp literārā darbība, darbs konferencēs vai eksperta darbs), ja kalendārajā gadā kopējais atalgojums pārsniedz EUR 5 000;

| f) | līdzdalība kāda uzņēmuma darbībā vai partnerattiecībās, kad ir iespējama ietekme uz valsts politiku vai kad šī līdzdalība deputātam ļauj būtiski ietekmēt attiecīgās struktūras darījumus; |
| --- | --- |

f)

līdzdalība kāda uzņēmuma darbībā vai partnerattiecībās, kad ir iespējama ietekme uz valsts politiku vai kad šī līdzdalība deputātam ļauj būtiski ietekmēt attiecīgās struktūras darījumus;

| g) | jebkāda finansiāla un materiāla palīdzība vai pakalpojumi, ko papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem deputāts saistībā ar viņa politisko darbību saņem no trešām personām, kuras ir jāidentificē; |
| --- | --- |

g)

jebkāda finansiāla un materiāla palīdzība vai pakalpojumi, ko papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem deputāts saistībā ar viņa politisko darbību saņem no trešām personām, kuras ir jāidentificē;

| h) | jebkādas citas finansiālas intereses, kas varētu ietekmēt deputāta pienākumu veikšanu. |
| --- | --- |

h)

jebkādas citas finansiālas intereses, kas varētu ietekmēt deputāta pienākumu veikšanu.

Regulāros ienākumus, ko deputāts saņem saistībā ar katru punktu un kas deklarēti saskaņā ar pirmo daļu, iekļauj kādā no turpmāk minētajām kategorijām:

| — | no 500 līdz 1 000 EUR mēnesī; |
| --- | --- |

—

no 500 līdz 1 000 EUR mēnesī;

| — | no 1 001 līdz 5 000 EUR mēnesī; |
| --- | --- |

—

no 1 001 līdz 5 000 EUR mēnesī;

| — | no 5 001 līdz 10 000 EUR mēnesī; |
| --- | --- |

—

no 5 001 līdz 10 000 EUR mēnesī;

| — | vairāk nekā 10 000 EUR mēnesī. |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 10 000 EUR mēnesī.

Visus citus ienākumus, ko deputāts saņem saistībā ar katru punktu un kas deklarēti saskaņā ar pirmo daļu, aprēķina par katru gadu, dala ar divpadsmit un ierindo vienā no iepriekš minētajām kategorijām.

3.
     
  Saskaņā ar šo pantu priekšsēdētājam sniegto informāciju publicē Parlamenta interneta vietnē viegli pieejamā veidā.

4.
     
  Ja deputāts nav iesniedzis finansiālo interešu deklarāciju, viņu nevar ievēlēt amatā Parlamentā vai tā struktūrās, iecelt par referentu un viņš nevar būt oficiālas delegācijas loceklis.

Grozījums Nr. 11

Reglaments

I pielikums (jauns) – 5. pants (jauns)

5. pants

Dāvanas vai līdzīgi labumi

1.
     
  Eiropas Parlamenta deputātiem, veicot savus pienākumus, ir aizliegts pieņemt dāvanas vai līdzīgus labumus, izņemot gadījumus, kad to aptuvenā vērtība nav lielāka par EUR 150, tie ir piedāvāti saskaņā ar pieklājības normām vai arī piedāvāti deputātiem saskaņā ar pieklājības normām, kad viņi oficiāli pārstāvējuši Parlamentu.

2.
     
  Jebkuru dāvanu saskaņā ar 1. punktu, kura deputātiem piedāvāta, kad viņi oficiāli pārstāvējuši Parlamentu, nodod priekšsēdētājam un izvērtē atbilstoši īstenošanas noteikumiem, kurus pieņēmis Prezidijs atbilstīgi 9. pantam.

3.
     
  Šā panta 1. un 2. punkta noteikumus nepiemēro ne deputātu ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzināšanai, ne arī tiešiem trešo personu veiktiem šo izdevumu maksājumiem, ja deputāti, saņemot ielūgumu un veicot savus pienākumus, piedalās trešās personas organizētā pasākumā.

Šā punkta darbības joma, it īpaši pārredzamības nodrošināšanas noteikumi, ir konkrētāk norādīta īstenošanas pasākumos, ko pieņēmis Prezidijs saskaņā ar 9. pantu.

Grozījums Nr. 12

Reglaments

I pielikums (jauns) – 6. pants (jauns)

6. pants

Bijušo deputātu darbība

Eiropas Parlamenta bijušie deputāti, kuri profesionāli iesaistās lobēšanā vai interešu pārstāvībā, kas ir tieši saistīta ar Savienības lēmumu pieņemšanu, nedrīkst, kamēr viņiem ir šādas saistības, izmantot iespējas, kuras bijušajiem deputātiem šajā nolūkā piešķirtas saskaņā ar Prezidija pieņemtajiem noteikumiem (1).

Grozījums Nr. 13

Reglaments

I pielikums (jauns) – 7. pants (jauns)

7. pants

Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos

1.
     
  Tiek izveidota Padomdevēja komiteja deputātu rīcības jautājumos (turpmāk „Padomdevēja komiteja”).

2.
     
  Padomdevēja komitejā ir pieci deputāti, kurus, ņemot vērā deputātu pieredzi un politisko līdzsvaru, Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ no Konstitucionālo jautājumu komitejas un Juridiskās komitejas prezidiju locekļu un koordinatoru vidus.

Katrs Padomdevējas komitejas loceklis uzņemas tās vadību uz sešiem mēnešiem rotācijas kārtībā.

3.
     
  Parlamenta priekšsēdētājs savu pilnvaru sākumā ieceļ arī Padomdevējas komitejas rezerves locekļus, proti, vienu no katras politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā.

Ja ir aizdomas, ka šo rīcības kodeksu ir pārkāpis kāds deputāts no politiskās grupas, kas nav pārstāvēta Padomdevējā komitejā, attiecīgais rezerves loceklis kļūst par sesto pilntiesīgo Padomdevējas komitejas locekli, lai izskatītu attiecīgo iespējamo pārkāpumu.

4.
     
  Padomdevēja komiteja 30 dienu laikā katram deputātam, kas to pieprasa, konfidenciāli sniedz norādījumus par šā rīcības kodeksa noteikumu interpretāciju un piemērošanu. Deputātam ir tiesības balstīties uz šiem norādījumiem.

Pēc Parlamenta priekšsēdētāja pieprasījuma Padomdevēja komiteja izvērtē arī varbūtējos šā rīcības kodeksa pārkāpumus un iesaka priekšsēdētājam, kādus iespējamos pasākumus veikt.

5.
     
  Padomdevēja komiteja pēc apspriešanās ar Parlamenta priekšsēdētāju var lūgt ieteikumu ārējiem ekspertiem.

6.
     
  Padomdevēja komiteja publicē gada ziņojumu par savu darbību.

Grozījums Nr. 14

Reglaments

I pielikums (jauns) – 8. pants (jauns)

8. pants

Procedūra iespējamu rīcības kodeksa pārkāpumu gadījumā

1.
     
  Ja ir pamats uzskatīt, ka Eiropas Parlamenta deputāts, iespējams, ir pārkāpis šo rīcības kodeksu, Parlamenta priekšsēdētājs par to var informēt Padomdevēju komiteju.

2.
     
  Padomdevēja komiteja izvērtē iespējamā pārkāpuma apstākļus un var uzklausīt attiecīgo deputātu. Pamatojoties uz saviem secinājumiem, tā izstrādā Parlamenta priekšsēdētājam ieteikumu par iespējamu lēmumu.

3.
     
  Ja Parlamenta priekšsēdētājs, ņemot vērā šo ieteikumu, secina, ka attiecīgais deputāts ir pārkāpis rīcības kodeksu, viņš pēc deputāta uzklausīšanas pieņem pamatotu lēmumu, kurā nosaka sankciju, par kuru paziņo deputātam.

Paziņotā sankcija var sevī iekļaut vienu vai vairākus Reglamenta 153. panta 3. punktā minētos pasākumus.

4.
     
  Attiecīgais deputāts var izmantot Reglamenta 154. pantā noteiktās iekšējās apelācijas procedūras.

5.
     
  Pēc Reglamenta 154. pantā paredzētā termiņa beigām Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo par jebkuru deputātam piespriesto sankciju un to publicē Parlamenta vietnē līdz sasaukuma beigām.

Grozījums Nr. 15

Reglaments

I pielikums (jauns) – 9. pants (jauns)

9. pants

Īstenošana

Prezidijs pieņem šā rīcības kodeksa īstenošanas noteikumus, tostarp par kontroles procedūru, un vajadzības gadījumā atjaunina 4. un 5. pantā minētās summas.

Tas var izstrādāt priekšlikumus par šā rīcības kodeksa pārskatīšanu.

---

(1)  
  Prezidija 1999. gada 12. aprīļa lēmums.

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/80 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/80

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisPieprasījums aizstāvēt Viktor Uspaskich deputāta imunitāti un privilēģijas

P7_TA(2011)0541

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Viktor Uspaskich deputāta imunitāti un privilēģijas (2011/2162(IMM) un 2011/2099(IMM))

2013/C 165 E/12

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Viktor Uspaskich2011. gada 5. aprīļa pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti, kurš paziņots plenārsēdē 2011. gada 9. maijā, un viņa 2011. gada 11. aprīļa pieprasījumu, kas paziņots plenārsēdē 2011. gada 4. jūlijā, pārskatīt Parlamenta 2010. gada 7. septembra lēmumu atcelt viņa imunitāti (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Viktor Uspaskich2011. gada 5. aprīļa pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti, kurš paziņots plenārsēdē 2011. gada 9. maijā, un viņa 2011. gada 11. aprīļa pieprasījumu, kas paziņots plenārsēdē 2011. gada 4. jūlijā, pārskatīt Parlamenta 2010. gada 7. septembra lēmumu atcelt viņa imunitāti (1),

| — | ņemot vērā Viktor Uspaskich paskaidrojumus, kurus viņš sniedza 2011. gada 10. oktobrī saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Viktor Uspaskich paskaidrojumus, kurus viņš sniedza 2011. gada 10. oktobrī saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 7. un 9. pantu Protokolā Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā ("Protokols"), kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. un 9. pantu Protokolā Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā ("Protokols"), kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra un 2010. gada 19. marta spriedumus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra un 2010. gada 19. marta spriedumus (2),

| — | ņemot vērā Lietuvas Republikas Konstitūcijas 62. panta noteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lietuvas Republikas Konstitūcijas 62. panta noteikumus,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 7. septembra lēmumu atcelt Viktor Uspakich deputāta imunitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 7. septembra lēmumu atcelt Viktor Uspakich deputāta imunitāti,

| — | ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumus (A7-0411/2011 un A7-0413/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumus (A7-0411/2011 un A7-0413/2011),

| A. | tā kā Viktor Uspaskich2011. gada 5. un 11. aprīlī iesniegtos pieprasījumus ir lietderīgi izskatīt reizē, jo tie attiecas uz vienu un to pašu tiesvedību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Viktor Uspaskich2011. gada 5. un 11. aprīlī iesniegtos pieprasījumus ir lietderīgi izskatīt reizē, jo tie attiecas uz vienu un to pašu tiesvedību;

| B. | tā kā ir sākts kriminālprocess pret Eiropas Parlamenta deputātu Viktor Uspaskich, kurš Viļņas apgabaltiesā ierosinātā tiesas procesā ir apsūdzēts par noziedzīgiem nodarījumiem pēc Lietuvas Republikas Kriminālkodeksa 24. panta 4. punkta saistībā ar 222. panta 1. punktu, 220. panta 1. punkta, 24. panta 4. punkta saistībā ar 220. panta 1. punktu, 205. panta 1. punkta un 24. panta 4. punkta saistībā ar 205. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir sākts kriminālprocess pret Eiropas Parlamenta deputātu Viktor Uspaskich, kurš Viļņas apgabaltiesā ierosinātā tiesas procesā ir apsūdzēts par noziedzīgiem nodarījumiem pēc Lietuvas Republikas Kriminālkodeksa 24. panta 4. punkta saistībā ar 222. panta 1. punktu, 220. panta 1. punkta, 24. panta 4. punkta saistībā ar 220. panta 1. punktu, 205. panta 1. punkta un 24. panta 4. punkta saistībā ar 205. panta 1. punktu;

| C. | tā kā saskaņā ar Protokola 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem Eiropas Parlamenta sesiju laikā savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; tā kā gadījumā, ja Eiropas Parlamenta deputātu aiztur pārkāpuma izdarīšanas laikā, viņš nevar atsaukties uz imunitāti, un tā neliedz Eiropas Parlamentam izmantot tiesības kādam no tā deputātiem atņemt imunitāti; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Protokola 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem Eiropas Parlamenta sesiju laikā savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; tā kā gadījumā, ja Eiropas Parlamenta deputātu aiztur pārkāpuma izdarīšanas laikā, viņš nevar atsaukties uz imunitāti, un tā neliedz Eiropas Parlamentam izmantot tiesības kādam no tā deputātiem atņemt imunitāti;

| D. | tā kā saskaņā ar Lietuvas Republikas Konstitūcijas 62. pantu Lietuvas parlamenta (Seima) deputātu nedrīkst saukt pie kriminālatbildības, aizturēt vai kā citādi ierobežot viņa brīvību, ja tam nav piekritis parlaments; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Lietuvas Republikas Konstitūcijas 62. pantu Lietuvas parlamenta (Seima) deputātu nedrīkst saukt pie kriminālatbildības, aizturēt vai kā citādi ierobežot viņa brīvību, ja tam nav piekritis parlaments;

| E. | tā kā Lietuvas Republikas Konstitūcijas 62. pantā vēl ir noteikts, ka Seima deputātu nedrīkst sodīt par balsošanu un uzstāšanos Seimā, kaut arī viņš saskaņā ar vispārējo kriminālprocesu var būt saucams pie atbildības par personas goda un cieņas aizskārumu vai apmelošanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Lietuvas Republikas Konstitūcijas 62. pantā vēl ir noteikts, ka Seima deputātu nedrīkst sodīt par balsošanu un uzstāšanos Seimā, kaut arī viņš saskaņā ar vispārējo kriminālprocesu var būt saucams pie atbildības par personas goda un cieņas aizskārumu vai apmelošanu;

| F. | tā kā Viktor Uspaskich būtībā ir apsūdzēts par nepatiesu datu ierakstīšanu grāmatvedības reģistros attiecībā uz politiskas partijas finansēšanu laikposmā pirms viņa ievēlēšanas Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Viktor Uspaskich būtībā ir apsūdzēts par nepatiesu datu ierakstīšanu grāmatvedības reģistros attiecībā uz politiskas partijas finansēšanu laikposmā pirms viņa ievēlēšanas Eiropas Parlamentā;

| G. | tā kā 2010. gada 7. septembrī Parlaments, uzskatot, ka nav sniegti nekādi pārliecinoši pierādījumi par jebkādu tendenciozu vēršanos (fumus persecutionis) pret Viktor Uspaskich un ka noziedzīgajiem nodarījumiem, kuros viņš ir apsūdzēts, nav nekādas saistības ar viņa darbību Eiropas Parlamentā, piekrita atcelt Viktor Uspaskich imunitāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2010. gada 7. septembrī Parlaments, uzskatot, ka nav sniegti nekādi pārliecinoši pierādījumi par jebkādu tendenciozu vēršanos (fumus persecutionis) pret Viktor Uspaskich un ka noziedzīgajiem nodarījumiem, kuros viņš ir apsūdzēts, nav nekādas saistības ar viņa darbību Eiropas Parlamentā, piekrita atcelt Viktor Uspaskich imunitāti;

| H. | tā kā 2010. gada 28. oktobrīViktor Uspaskich iesniedza Vispārējā tiesā prasību atzīt par spēkā neesošu Parlamenta 2010. gada 7. septembra lēmumu un atsauca šo prasību tikai 2011. gada jūlijā; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2010. gada 28. oktobrīViktor Uspaskich iesniedza Vispārējā tiesā prasību atzīt par spēkā neesošu Parlamenta 2010. gada 7. septembra lēmumu un atsauca šo prasību tikai 2011. gada jūlijā;

| I. | tā kā Viktor Uspaskich savā 2011. gada 5. aprīļa vēstulē, kurā viņš prasa aizstāvēt viņa imunitāti, apgalvo, ka Lietuvas iestāžu sāktais kriminālprocess ierobežo brīvu viņa pārvietošanos, kas ir pretrunā Protokola 7. pantam, un tādējādi viņam neļauj veikt Parlamenta deputāta pienākumus vai apgrūtina to veikšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Viktor Uspaskich savā 2011. gada 5. aprīļa vēstulē, kurā viņš prasa aizstāvēt viņa imunitāti, apgalvo, ka Lietuvas iestāžu sāktais kriminālprocess ierobežo brīvu viņa pārvietošanos, kas ir pretrunā Protokola 7. pantam, un tādējādi viņam neļauj veikt Parlamenta deputāta pienākumus vai apgrūtina to veikšanu;

| J. | tā kā Protokola 7. panta uzdevums ir aizsargāt Parlamenta deputātus pret tādiem brīvas pārvietošanās ierobežojumiem, kas nav saistīti ar tiesvedībām, un tāpēc tajā ir paredzēta privilēģija, nevis imunitāte, un šis pants neaizsargā pret brīvas deputātu pārvietošanās ierobežojumiem, kas ir saistīti ar tiesvedībām (3), |
| --- | --- |

J.

tā kā Protokola 7. panta uzdevums ir aizsargāt Parlamenta deputātus pret tādiem brīvas pārvietošanās ierobežojumiem, kas nav saistīti ar tiesvedībām, un tāpēc tajā ir paredzēta privilēģija, nevis imunitāte, un šis pants neaizsargā pret brīvas deputātu pārvietošanās ierobežojumiem, kas ir saistīti ar tiesvedībām (3),

| K. | tā kā no tā izriet, ka Parlaments nevar pievienoties Viktor Uspaskich2011. gada 5. aprīļa pieprasījumam aizstāvēt viņa imunitāti, pamatojoties uz Protokola 7. pantu; |
| --- | --- |

K.

tā kā no tā izriet, ka Parlaments nevar pievienoties Viktor Uspaskich2011. gada 5. aprīļa pieprasījumam aizstāvēt viņa imunitāti, pamatojoties uz Protokola 7. pantu;

| L. | tā kā Viktor Uspaskich2011. gada 11. aprīļa vēstulē prasa pārskatīt Parlamenta 2010. gada 7. septembra lēmumu, pieprasījumu pamatojot ar jauniem WikiLeaks sniegtiem faktiem, kuri, kā viņš apgalvo, liecina, ka viņš ir fumus persecutionis upuris; |
| --- | --- |

L.

tā kā Viktor Uspaskich2011. gada 11. aprīļa vēstulē prasa pārskatīt Parlamenta 2010. gada 7. septembra lēmumu, pieprasījumu pamatojot ar jauniem WikiLeaks sniegtiem faktiem, kuri, kā viņš apgalvo, liecina, ka viņš ir fumus persecutionis upuris;

| M. | tā kā viņa pieprasījums būtu jānoraida tāpēc, ka nav konstatēta pietiekama saistība starp iespējami jaunajiem faktiem un tiesvedības ierosināšanu pret Viktor Uspaskich par nepatiesiem grāmatvedības datiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā viņa pieprasījums būtu jānoraida tāpēc, ka nav konstatēta pietiekama saistība starp iespējami jaunajiem faktiem un tiesvedības ierosināšanu pret Viktor Uspaskich par nepatiesiem grāmatvedības datiem;

| N. | tā kā turklāt — un tas attiecas uz Viktor Uspaskich apgalvojumu, ka, pieņemot 2010. gada 7. septembra lēmumu, ir pārkāptas viņa pamattiesības uz aizstāvību un Eiropas Savienības Pamattiesību harta — pieteikums pārskatīt Parlamenta 2010. gada 7. septembra lēmumu nav pieprasījums aizstāvēt viņa imunitāti un privilēģijas Reglamenta 6. un 7. panta izpratnē, |
| --- | --- |

N.

tā kā turklāt — un tas attiecas uz Viktor Uspaskich apgalvojumu, ka, pieņemot 2010. gada 7. septembra lēmumu, ir pārkāptas viņa pamattiesības uz aizstāvību un Eiropas Savienības Pamattiesību harta — pieteikums pārskatīt Parlamenta 2010. gada 7. septembra lēmumu nav pieprasījums aizstāvēt viņa imunitāti un privilēģijas Reglamenta 6. un 7. panta izpratnē,

| 1. | nolemj neaizstāvēt Viktor Uspaskich imunitāti un privilēģijas; |
| --- | --- |

1.

nolemj neaizstāvēt Viktor Uspaskich imunitāti un privilēģijas;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumus attiecīgajai Lietuvas Republikas iestādei. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumus attiecīgajai Lietuvas Republikas iestādei.

---

(1)  OV C 308 E, 20.10.2011., 90. lpp.

(2)  Lieta 101/63 Wagner/ Fohrmann un Krier, Recueil, 195. lpp; lieta 149/85 Wybot/ Faure un citi, Recueil, 2391. lpp; lieta T-345/05, Mote/Parlaments, Krājums, II-2849. lpp.; apvienotās lietas C-200/07 un C-201/07 Marra/ De Gregorio un Clemente, Krājums, I-7929. lpp.; lieta T-42/06 Gollnisch/Parlaments.

(3)  Lieta T-345/05, Mote/Parlaments, Krājums, II-2849. lpp., 48.–52. punkts.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembris

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/82 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/82

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisElastības instrumenta izmantošana

P7_TA(2011)0520

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu stratēģijas „Eiropa 2020” un Eiropas kaimiņattiecību politikas atbalstam saskaņā ar 27. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2011)0373 – C7-0164/2011 – 2011/2126(BUD))

2013/C 165 E/13

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (COM(2011)0300), ko Komisija iesniedza 2011. gada 20. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (COM(2011)0300), ko Komisija iesniedza 2011. gada 20. aprīlī,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0373 – C7-0164/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0373 – C7-0164/2011),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 27. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 27. punktu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 26. oktobrī pieņemto nostāju par 2012. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 26. oktobrī pieņemto nostāju par 2012. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada 19. novembrī pieņemtos kopīgos secinājumus par 2012. gada budžetu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 19. novembrī pieņemtos kopīgos secinājumus par 2012. gada budžetu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0353/2011). |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0353/2011).

| A. | tā kā, ievērojot daudzgadu finanšu shēmā noteiktos maksimālos apjomus, jo īpaši 1.a izdevumu apakškategorijai un 4. izdevumu kategorijai noteiktos apjomus, Savienības prioritātes nav iespējams finansēt, nekaitējot pastāvošajiem instrumentiem un pasākumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā, ievērojot daudzgadu finanšu shēmā noteiktos maksimālos apjomus, jo īpaši 1.a izdevumu apakškategorijai un 4. izdevumu kategorijai noteiktos apjomus, Savienības prioritātes nav iespējams finansēt, nekaitējot pastāvošajiem instrumentiem un pasākumiem;

| B. | tā kā Komisija grozījumu vēstulē Nr. 1/2012 bija ierosinājusi izmantot elastības instrumentu, lai panāktu līdzekļu palielinājumu Eiropas kaimiņattiecību politikai 4. izdevumu kategorijā par EUR 153 343 576; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija grozījumu vēstulē Nr. 1/2012 bija ierosinājusi izmantot elastības instrumentu, lai panāktu līdzekļu palielinājumu Eiropas kaimiņattiecību politikai 4. izdevumu kategorijā par EUR 153 343 576;

| C. | tā kā saistībā ar 2012. gada budžetu sasauktā samierināšanas komiteja vienojās par elastības instrumenta izmantošanu, pārsniedzot 1.a izdevumu apakškategorijas un 4. izdevumu kategorijas maksimālos apjomus, par kopējos summu EUR 200 miljonu apmērā |
| --- | --- |

C.

tā kā saistībā ar 2012. gada budžetu sasauktā samierināšanas komiteja vienojās par elastības instrumenta izmantošanu, pārsniedzot 1.a izdevumu apakškategorijas un 4. izdevumu kategorijas maksimālos apjomus, par kopējos summu EUR 200 miljonu apmērā

| 1. | norāda, ka, kaut arī noteiktā skaitā budžeta pozīciju ir paredzēti nelieli saistību apropriāciju palielinājumi, savukārt citās budžeta pozīcijās — vairāki samazinājumi, tomēr, ievērojot 1.a izdevumu apakškategorijai un 4. izdevumu kategorijai noteiktos maksimāli pieļaujamos apjomus, nav iespējams pienācīgi finansēt atsevišķas Parlamenta un Padomes atbalstītās prioritātes; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka, kaut arī noteiktā skaitā budžeta pozīciju ir paredzēti nelieli saistību apropriāciju palielinājumi, savukārt citās budžeta pozīcijās — vairāki samazinājumi, tomēr, ievērojot 1.a izdevumu apakškategorijai un 4. izdevumu kategorijai noteiktos maksimāli pieļaujamos apjomus, nav iespējams pienācīgi finansēt atsevišķas Parlamenta un Padomes atbalstītās prioritātes;

| 2. | tādēļ piekrīt elastības instrumenta izmantošanai, lai finansētu stratēģiju „Eiropa 2020” 1.a izdevumu apakškategorijā un Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentu 4. izdevumu kategorijā par kopējo summu EUR 200 miljoni; |
| --- | --- |

2.

tādēļ piekrīt elastības instrumenta izmantošanai, lai finansētu stratēģiju „Eiropa 2020” 1.a izdevumu apakškategorijā un Eiropas kaimiņattiecību politikas instrumentu 4. izdevumu kategorijā par kopējo summu EUR 200 miljoni;

| 3. | atkārtoti norāda, ka elastības instrumenta izmantošana, kā paredzēts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 27. punktā, vēlreiz apliecina, cik būtiski ir Savienības budžetā nodrošināt arvien lielāku elastīgumu; |
| --- | --- |

3.

atkārtoti norāda, ka elastības instrumenta izmantošana, kā paredzēts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 27. punktā, vēlreiz apliecina, cik būtiski ir Savienības budžetā nodrošināt arvien lielāku elastīgumu;

| 4. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

4.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0461.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par elastības instrumenta izmantošanu

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2012/3/ES.)

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/83

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembris2012. gada budžeta procedūra — kopīgais dokuments

P7_TA(2011)0521

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejā 2012. gada budžeta procedūras ietvaros apstiprināto kopīgo dokumentu (17470/2011 ADD 1, 2, 3, 4, 5 – C7-0446/2011 – 2011/2020 (BUD))

2013/C 165 E/14

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā kopīgo dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja (17470/2011 ADD 1, 2, 3, 4, 5 – C7-0446/2011), un šai rezolūcijai pievienotos attiecīgos Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja (17470/2011 ADD 1, 2, 3, 4, 5 – C7-0446/2011), un šai rezolūcijai pievienotos attiecīgos Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumus,

| — | ņemot vērā 2011. gada 26. oktobra rezolūciju par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta projektu — visas iedaļas (1) un tajā ietvertos budžeta grozījumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 26. oktobra rezolūciju par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta projektu — visas iedaļas (1) un tajā ietvertos budžeta grozījumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2011. gada 20. aprīlī (COM(2011)0300), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2011. gada 20. aprīlī (COM(2011)0300),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 25. jūlijā pieņemto nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu (13110/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 25. jūlijā pieņemto nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu (13110/2011),

| — | ņemot vērā grozījumu vēstules Nr. 1/2012, Nr. 2/2012 un Nr. 3/2012 attiecībā uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija iesniedza attiecīgi 2011. gada 17. jūnijā, 2011. gada 16. septembrī un 2011. gada 25. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozījumu vēstules Nr. 1/2012, Nr. 2/2012 un Nr. 3/2012 attiecībā uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija iesniedza attiecīgi 2011. gada 17. jūnijā, 2011. gada 16. septembrī un 2011. gada 25. oktobrī,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.d un 75.e pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.d un 75.e pantu,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0414/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0414/2011),

| 1. | apstiprina kopīgo dokumentu, par kuru vienojusies Samierināšanas komiteja un kuru veido šādu turpmāk minēto dokumentu kopums:






  — | to budžeta pozīciju uzskaitījums, kuras salīdzinājumā ar budžeta projektu vai Padomes nostāju nav grozītas; |
| --- | --- | --- |

1.

apstiprina kopīgo dokumentu, par kuru vienojusies Samierināšanas komiteja un kuru veido šādu turpmāk minēto dokumentu kopums:

—

to budžeta pozīciju uzskaitījums, kuras salīdzinājumā ar budžeta projektu vai Padomes nostāju nav grozītas;

| — | daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategoriju kopsummas; |
| --- | --- |

—

daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategoriju kopsummas;

| — | visas budžetā iekļautās summas pozīciju pa pozīcijai; |
| --- | --- |

—

visas budžetā iekļautās summas pozīciju pa pozīcijai;

| — | konsolidētais dokuments, kurā norādītas visu samierināšanas laikā grozīto pozīciju summas un galīgais teksts; |
| --- | --- |

—

konsolidētais dokuments, kurā norādītas visu samierināšanas laikā grozīto pozīciju summas un galīgais teksts;

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus, kas iekļauti kopīgajos secinājumos, par kuriem vienojusies Samierināšanas komiteja un kuri pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus, kas iekļauti kopīgajos secinājumos, par kuriem vienojusies Samierināšanas komiteja un kuri pievienoti šai rezolūcijai;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējais budžets ir pieņemts galīgajā variantā, un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējais budžets ir pieņemts galīgajā variantā, un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un pārējām attiecīgajām iestādēm, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un pārējām attiecīgajām iestādēm, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0461.

(2)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

(3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(4)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisPIELIKUMS I

2012. gada budžets — kopīgie secinājumi

Kopīgos secinājumus veido šādas trīs iedaļas:

| 1. | 2012. gada budžets |
| --- | --- |

1.

2012. gada budžets

| 2. | 2011. gada budžets — budžeta grozījums Nr. 6/2011 |
| --- | --- |

2.

2011. gada budžets — budžeta grozījums Nr. 6/2011

| 3. | Kopīgie paziņojumi |
| --- | --- |

3.

Kopīgie paziņojumi

1.   2012. gada budžets

1.1.   „Slēgtās” pozīcijas

Ja šajos secinājumos nav norādīts citādi, ir apstiprinātas visas tās budžeta pozīcijas, kuras nav grozījusi Padome vai Parlaments, un tās pozīcijas, kuru attiecīgajos lasījumos Parlaments ir piekritis Padomes ierosinātajiem grozījumiem.

Attiecībā uz pārējiem budžeta posteņiem Samierināšanas komiteja ir izdarījusi šādus secinājumus.

1.2.   Horizontālie jautājumi

Decentralizētās aģentūras

Kopējā ES iemaksa decentralizētajām aģentūrām 2012. gadā (tā sastāv no apropriācijām, kuras jāiekļauj 2012. gada budžetā, un pieejamajiem piešķirtajiem ieņēmumiem saistību un maksājumu apropriācijās) salīdzinājumā ar budžeta projektu (BP), kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 3/2012, ir samazināta par 1 %. Tomēr kopējā ES iemaksa (saistību un maksājumu apropriācijās) BP ierosinātajā apjomā ir noteikta aģentūrai Frontex (1. un 2. sadaļa), Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO), Eiropas Banku iestādei (EBI), Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādei (EAAPI) un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI). Apropriācijas, kas Frontex paredzētas 3. sadaļā, skatīt 3.a izdevumu apakškategorijā 1. sadaļas 3. punktā.

Tas nozīmē, ka decentralizētajām aģentūrām paredzētā ES 2012. gada iemaksa salīdzinājumā ar Komisijas iesniegto budžeta projektu kopumā samazināta par EUR 6,1 miljonu (apropriāciju samazinājumu pa aģentūrām sk. tabulā).

| milj. EUR |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Decentralizētā aģentūra | Kopējā ES iemaksa 2012. g. (budžeta apropriācijas un piešķirtie ieņēmumi): saistību apropriācijas | 2012. g. budžets |
| Sākotnējā summa | Pārskatītā summa | 2012. g. budžeta samazinājums |
| 02 03 03 | Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra – Ķīmiskās vielas | p.m. | p.m. | p.m. |
| 02 05 02 | Eiropas GNSS aģentūra | 10,600 | 10,494 | –0,106 |
| 04 04 03 | Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 20,590 | 20,384 | –0,206 |
| 04 04 04 | Eiropas aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā | 14,830 | 14,682 | –0,148 |
| 06 02 01 | Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | 35,214 | 34,862 | –0,352 |
| 06 02 02 | Eiropas Jūras drošības aģentūra | 53,565 | 53,229 | –0,336 |
| tai skaitā piesārņojuma novēršanas pasākumiem (06 02 02 03) | 20,000 | 20,000 | — |
| 06 02 08 | Eiropas Dzelzceļa aģentūra | 25,260 | 25,007 | –0,253 |
| 09 02 03 | Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | 8,420 | 8,336 | –0,084 |
| 09 02 04 | Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācija – Birojs | 4,336 | 4,293 | –0,043 |
| 15 02 25 | Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 17,610 | 17,434 | –0,176 |
| 17 03 10 | Eiropas Zāļu aģentūra | 39,188 | 38,841 | –0,347 |
| tai skaitā medikamentiem reti sastopamu slimību ārstēšanai (17 03 10 03) | 4,488 | 4,488 | — |
| 32 04 10 | Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 7,315 | 7,242 | –0,073 |
| 33 06 03 | Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 7,820 | 7,742 | –0,078 |
| Starpsumma | 1.a izdevumu apakškategorija | | | –2,203 |
| 07 03 09 | Eiropas Vides aģentūra | 36,676 | 36,309 | –0,367 |
| 07 03 60 | Eiropas Ķimikāliju aģentūra – Biocīdi | 2,756 | 2,728 | –0,028 |
| 07 03 70 | Eiropas Ķimikāliju aģentūra – Iepriekšēja piekrišana | 1,470 | 1,455 | –0,015 |
| 11 08 05 | Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (KZKA) | 9,310 | 9,217 | –0,093 |
| Starpsumma | 2. izdevumu kategorija | | | –0,502 |
| 18 02 11 | Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā | 20,000 | 19,800 | –0,200 |
| 18 05 02 | Eiropas Policijas birojs (Eiropols) | 84,500 | 83,655 | –0,845 |
| 18 05 05 | Eiropas Policijas akadēmija | 8,536 | 8,451 | –0,085 |
| 18 05 11 | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 15,708 | 15,551 | –0,157 |
| 33 02 03 | Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 20,400 | 20,196 | –0,204 |
| 33 03 02 | Eurojust | 33,300 | 32,967 | –0,333 |
| Starpsumma | 3.a izdevumu apakškategorija | | | –1,824 |
| 17 03 03 | Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 57,300 | 56,727 | –0,573 |
| 17 03 07 | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 77,122 | 76,351 | –0,771 |
| Starpsumma | 3.b izdevumu apakškategorija | | | –1,344 |
| 15 02 27 | Eiropas Izglītības fonds | 20,247 | 20,045 | –0,202 |
| Starpsumma | 4. izdevumu kategorija | | | –0,202 |
| 31 01 09 | Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | p.m. | p.m. | p.m. |
| Starpsumma | 5. izdevumu kategorija | | | p.m. |
| Kopā | Neto ietekme | | | –6,076 |

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Decentralizētā aģentūra

Kopējā ES iemaksa 2012. g. (budžeta apropriācijas un piešķirtie ieņēmumi): saistību apropriācijas

2012. g. budžets

Sākotnējā summa

Pārskatītā summa

2012. g. budžeta samazinājums

02 03 03

Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra – Ķīmiskās vielas

p.m.

p.m.

p.m.

02 05 02

Eiropas GNSS aģentūra

10,600

10,494

–0,106

04 04 03

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

20,590

20,384

–0,206

04 04 04

Eiropas aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā

14,830

14,682

–0,148

06 02 01

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

35,214

34,862

–0,352

06 02 02

Eiropas Jūras drošības aģentūra

53,565

53,229

–0,336

tai skaitā piesārņojuma novēršanas pasākumiem (06 02 02 03)

20,000

20,000

—

06 02 08

Eiropas Dzelzceļa aģentūra

25,260

25,007

–0,253

09 02 03

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

8,420

8,336

–0,084

09 02 04

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācija – Birojs

4,336

4,293

–0,043

15 02 25

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

17,610

17,434

–0,176

17 03 10

Eiropas Zāļu aģentūra

39,188

38,841

–0,347

tai skaitā medikamentiem reti sastopamu slimību ārstēšanai (17 03 10 03)

4,488

4,488

—

32 04 10

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

7,315

7,242

–0,073

33 06 03

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

7,820

7,742

–0,078

Starpsumma

1.a izdevumu apakškategorija

–2,203

07 03 09

Eiropas Vides aģentūra

36,676

36,309

–0,367

07 03 60

Eiropas Ķimikāliju aģentūra – Biocīdi

2,756

2,728

–0,028

07 03 70

Eiropas Ķimikāliju aģentūra – Iepriekšēja piekrišana

1,470

1,455

–0,015

11 08 05

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (KZKA)

9,310

9,217

–0,093

Starpsumma

2. izdevumu kategorija

–0,502

18 02 11

Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

20,000

19,800

–0,200

18 05 02

Eiropas Policijas birojs (Eiropols)

84,500

83,655

–0,845

18 05 05

Eiropas Policijas akadēmija

8,536

8,451

–0,085

18 05 11

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

15,708

15,551

–0,157

33 02 03

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

20,400

20,196

–0,204

33 03 02

Eurojust

33,300

32,967

–0,333

Starpsumma

3.a izdevumu apakškategorija

–1,824

17 03 03

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

57,300

56,727

–0,573

17 03 07

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

77,122

76,351

–0,771

Starpsumma

3.b izdevumu apakškategorija

–1,344

15 02 27

Eiropas Izglītības fonds

20,247

20,045

–0,202

Starpsumma

4. izdevumu kategorija

–0,202

31 01 09

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

p.m.

p.m.

p.m.

Starpsumma

5. izdevumu kategorija

p.m.

Kopā

Neto ietekme

–6,076

Attiecībā uz 2012. gada budžetā iekļaujamo apropriāciju apjomu minētie konkrētām aģentūrām paredzēto iemaksu samazinājumi pa budžeta pantiem tiks sadalīti pa budžeta posteņiem proporcionāli attiecīgo divu budžeta posteņu svaram budžeta projektā (iemaksa 1. un 2. sadaļā un iemaksa 3. sadaļā).

Visām decentralizētajām aģentūrām paredzēto amata vietu skaits ir noteikts tāds pats kā Komisijas ierosinātajā budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 3/2012.

Izpildaģentūras

ES iemaksa (saistību un maksājumu apropriācijās) un amata vietu skaits izpildaģentūrām ir noteikts tāds pats kā budžeta projektā, izņemot „slēgto” pozīciju ES iemaksai Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūrai no programmas Marco Polo (06 01 04 32).

Izmēģinājuma projekti/ sagatavošanas darbības

Ir panākta vienošanās par visaptverošu paketi, kurā ietilpst 70 izmēģinājuma projekti/ sagatavošanas darbības, tai skaitā divi projekti/darbības budžeta X iedaļā (EĀDD), kopsummā par EUR 105,4 miljoniem saistību apropriācijās, un šajā paketē ietilpst visi Parlamenta, Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta ierosinātie izmēģinājuma projekti/ sagatavošanas darbības. Ja uz kādu izmēģinājuma projektu vai sagatavošanas darbību attiecas jau pieņemts juridiskais pamats, Komisija var ierosināt apropriāciju pārvietojumu uz atbilstošo juridisko pamatu, lai atvieglotu attiecīgās darbības īstenošanu. Turklāt ir panākta vienošanās par izmaiņām budžeta piezīmēs attiecībā uz izmēģinājuma projektu „Eiropas Miera institūts” X iedaļā (EĀDD) (sk. pielikumu).

Īpašie noteikumi par maksājumu apropriācijām izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām izklāstīti 1. iedaļas 4. punktā.

Šīs paketes izveidē pilnībā ievēroti maksimālie apjomi, kas izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām noteikti Iestāžu nolīgumā.

1.3.   Finanšu shēmas izdevumu kategorijas — saistību apropriācijas
   (1)

Ņemot vērā minētos secinājumus par „slēgtajām” budžeta pozīcijām, aģentūrām, izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām, Samierināšanās komiteja vienojās par šādiem skaitļiem.

1.a
     
  izdevumu apakškategorija

Saistību apropriāciju apjoms ir noteikts tāds, kādu to budžeta projektā ierosināja Komisija, tomēr ir izdarīti grozījumi attiecībā uz šādām programmām un darbībām.

| milj. EUR |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums |
| 2012. g. BP | 2012. g. budžets | Starpība |
| 02 02 01 | Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma – Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma | 148,6 | 156,1 | +7,5 |
| 02 04 01 01 | Kosmosa pētniecība | 250,3 | 251,3 | +1,0 |
| 02 04 01 02 | Drošības pētniecība | 242,1 | 243,0 | +0,9 |
| 04 03 04 | EURES (Eiropas nodarbinātības dienesti) | 19,5 | 20,6 | +1,1 |
| 04 03 15 | Eiropas gads aktīvām vecumdienām (jau slēgta) | — | 2,7 | +2,7 |
| 08 02 01 | Sadarbība – Veselība | 637,2 | 639,5 | +2,3 |
| 08 03 01 | Sadarbība – Pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, un biotehnoloģija | 311,6 | 312,8 | +1,2 |
| 08 04 01 | Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas | 499,2 | 501,0 | +1,8 |
| 08 05 01 | Sadarbība – Enerģētika | 166,0 | 178,3 | +12,3 |
| 08 06 01 | Sadarbība – Vide (tostarp klimata pārmaiņas) | 279,8 | 280,9 | +1,1 |
| 08 07 01 | Sadarbība – Transports (tostarp aeronautika) | 322,6 | 323,8 | +1,2 |
| 08 08 01 | Sadarbība – Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes | 92,1 | 92,4 | +0,3 |
| 08 09 01 | Sadarbība – Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF) | 197,3 | 198,0 | +0,7 |
| 08 10 01 | Idejas | 1 547,5 | 1 564,9 | +17,4 |
| 08 12 01 | Iespējas – Pētniecības infrastruktūras | 50,0 | 50,2 | +0,2 |
| 08 13 01 | Iespējas – Pētniecība mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzībām | 238,6 | 251,2 | +12,6 |
| 08 14 01 | Iespējas – Zināšanu reģioni | 20,0 | 20,1 | +0,1 |
| 08 15 01 | Iespējas – Pētniecības potenciāls | 66,4 | 66,6 | +0,2 |
| 08 16 01 | Iespējas – Zinātne sabiedrībā | 44,6 | 44,8 | +0,2 |
| 08 17 01 | Iespējas – Starptautiskās sadarbības pasākumi | 32,0 | 32,1 | +0,1 |
| 08 19 01 | Iespējas – Atbalsts saskaņotai pētniecības politikas izstrādei | 13,1 | 13,1 | +0,0 |
| 09 04 01 01 | Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT – Sadarbība) | 1 240,4 | 1 244,5 | +4,1 |
| 09 05 01 | Iespējas – Pētniecības infrastruktūras | 31,2 | 31,3 | +0,1 |
| 10 02 01 | Kopīgā pētniecības centra (KPC) darbības, kas nav saistītas ar kodolenerģētiku | 31,4 | 31,5 | +0,1 |
| 15 02 02 | Erasmus Mundus | 103,8 | 105,6 | +1,9 |
| 15 02 22 | Mūžizglītības programma | 1 058,5 | 1 110,5 | +52,0 |
| 15 07 77 | Cilvēki | 886,4 | 905,7 | +19,3 |
| 32 04 06 | Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma – Programma „Saprātīga enerģija Eiropai” | 122,3 | 129,8 | +7,5 |
| 32 06 01 | Zinātniskā izpēte saistībā ar enerģētiku | 147,6 | 162,6 | +15,0 |
| Starpsumma | Palielinājums | | | + 165,0 |
| | — | tai skaitā Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma |

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums

2012. g. BP

2012. g. budžets

Starpība

02 02 01

Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma – Uzņēmējdarbības un jauninājumu programma

148,6

156,1

+7,5

02 04 01 01

Kosmosa pētniecība

250,3

251,3

+1,0

02 04 01 02

Drošības pētniecība

242,1

243,0

+0,9

04 03 04

EURES (Eiropas nodarbinātības dienesti)

19,5

20,6

+1,1

04 03 15

Eiropas gads aktīvām vecumdienām (jau slēgta)

—

2,7

+2,7

08 02 01

Sadarbība – Veselība

637,2

639,5

+2,3

08 03 01

Sadarbība – Pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, un biotehnoloģija

311,6

312,8

+1,2

08 04 01

Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

499,2

501,0

+1,8

08 05 01

Sadarbība – Enerģētika

166,0

178,3

+12,3

08 06 01

Sadarbība – Vide (tostarp klimata pārmaiņas)

279,8

280,9

+1,1

08 07 01

Sadarbība – Transports (tostarp aeronautika)

322,6

323,8

+1,2

08 08 01

Sadarbība – Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes

92,1

92,4

+0,3

08 09 01

Sadarbība – Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF)

197,3

198,0

+0,7

08 10 01

Idejas

1 547,5

1 564,9

+17,4

08 12 01

Iespējas – Pētniecības infrastruktūras

50,0

50,2

+0,2

08 13 01

Iespējas – Pētniecība mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzībām

238,6

251,2

+12,6

08 14 01

Iespējas – Zināšanu reģioni

20,0

20,1

+0,1

08 15 01

Iespējas – Pētniecības potenciāls

66,4

66,6

+0,2

08 16 01

Iespējas – Zinātne sabiedrībā

44,6

44,8

+0,2

08 17 01

Iespējas – Starptautiskās sadarbības pasākumi

32,0

32,1

+0,1

08 19 01

Iespējas – Atbalsts saskaņotai pētniecības politikas izstrādei

13,1

13,1

+0,0

09 04 01 01

Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT – Sadarbība)

1 240,4

1 244,5

+4,1

09 05 01

Iespējas – Pētniecības infrastruktūras

31,2

31,3

+0,1

10 02 01

Kopīgā pētniecības centra (KPC) darbības, kas nav saistītas ar kodolenerģētiku

31,4

31,5

+0,1

15 02 02

Erasmus Mundus

103,8

105,6

+1,9

15 02 22

Mūžizglītības programma

1 058,5

1 110,5

+52,0

15 07 77

Cilvēki

886,4

905,7

+19,3

32 04 06

Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma – Programma „Saprātīga enerģija Eiropai”

122,3

129,8

+7,5

32 06 01

Zinātniskā izpēte saistībā ar enerģētiku

147,6

162,6

+15,0

Starpsumma

Palielinājums

+ 165,0

—

+15,0

| — | tai skaitā Septītajai pamatprogramma |
| --- | --- |

—

+92,0

04 03 07

Analīze, pētījumi un izpratnes veidošana (jau slēgta)

4,9

2,2

–2,7

Atbalsta izdevumu samazināšana (dažādas pozīcijas — jau slēgtas)

–0,5

Starpsumma

Samazinājums

–3,2

Kopā

Neto ietekme

+ 161,8

1.a izdevumu apakškategorijas rezerve

–50,0

Tabulā norādīto apstiprināto saistību apropriāciju palielinājumu un samazinājumu ietekme uz maksājumu apropriācijām izklāstīta 1. iedaļas 4. punktā.

Stratēģijai „Eiropa 2020” tiks izmantots elastības instruments EUR 50,0 miljonu apmērā.

Neskarot kopīgo paziņojumu par 3. iedaļas 4. punktā izklāstīto ITER projekta finansēšanu, šim projektam (08 20 02. pants) rezervē iekļautas saistību apropriācijas EUR 417,9 miljonu apmērā.

1.b
     
  izdevumu apakškategorija

Saistību apropriāciju apjoms ir tāds, kādu to Komisija ierosināja budžeta projektā, izņemot 13 03 31. pozīciju „Tehniskā palīdzība un informācijas izplatīšana ES Baltijas jūras stratēģijas vajadzībām un vairāk zināšanu par makroreģionu stratēģiju”, attiecībā uz kuru panākta vienošanās par EUR 2,5 miljoniem saistību apropriācijās. Rezultātā rezerve, kas attlikusi līdz 1.b izdevumu apakškategorijas izdevumu maksimālajam apjomam, ir EUR 8,4 miljoni.

2.
     
  izdevumu kategorija

Saistību apropriāciju apjoms ir noteikts tāds, kādu to Komisija ierosināja budžeta projektā, kas grozīts ar vēstuli Nr. 3/2012, un grozījumi izdarīti attiecībā uz šādām programmām un darbībām (sk. tabulu).

| milj. EUR |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums |
| 2012. g. BP | 2012. g. BP | 2012. g. BP |
| | Grozījumu vēstulē Nr. 3/2012 ierosinātais lauksaimniecībai paredzēto apropriāciju palielinājums | | | + 115,5 |
| tai skaitā atbalstam ražotāju grupām saistībā ar pagaidu atzīšanu (05 02 08 11. postenis) | 150,0 | 195,0 | +45,0 |
| | Grozījumu vēstulē Nr. 3/2012 ierosinātais lauksaimniecībai paredzēto apropriāciju samazinājums | | | – 201,2 |
| Starpsumma | Grozījumu vēstulē Nr. 3/2012 r ierosinātais neto apropriāciju samazinājums | | | –85,7 |
| 05 07 01 06 | Grāmatojumu noskaidrošana | –69,0 | – 200,0 | – 131,0 |
| 05 02 12 08 | Skolām paredzētais piens | 81,0 | 90,0 | +9,0 |
| Starpsumma | Izmaiņu neto ietekme | | | – 122,0 |
| | 2. izdevumu kategorijas rezerve | | 834,2 | |

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums

2012. g. BP

2012. g. BP

2012. g. BP

Grozījumu vēstulē Nr. 3/2012 ierosinātais lauksaimniecībai paredzēto apropriāciju palielinājums

+ 115,5

tai skaitā atbalstam ražotāju grupām saistībā ar pagaidu atzīšanu (05 02 08 11. postenis)

150,0

195,0

+45,0

Grozījumu vēstulē Nr. 3/2012 ierosinātais lauksaimniecībai paredzēto apropriāciju samazinājums

– 201,2

Starpsumma

Grozījumu vēstulē Nr. 3/2012 r ierosinātais neto apropriāciju samazinājums

–85,7

05 07 01 06

Grāmatojumu noskaidrošana

–69,0

– 200,0

– 131,0

05 02 12 08

Skolām paredzētais piens

81,0

90,0

+9,0

Starpsumma

Izmaiņu neto ietekme

– 122,0

2. izdevumu kategorijas rezerve

834,2

Tabulā norādīto apstiprināto saistību apropriāciju palielinājumu un samazinājumu ietekme uz maksājumu apropriācijām ir izklāstīta 1. iedaļas 4. punktā.

Atspoguļojot politisko vienošanos, kas panākta attiecībā uz Programmām mazāk nodrošinātām personām (05 02 04 01. postenis), šim mērķim paredzētās apropriācijas, kas pašlaik ir iekļautas rezervē, tiek pārvietotas uz attiecīgo budžeta pozīciju.

Visas trīs iestādes vienojās par kopīgu paziņojumu (sk. 3. iedaļas 3. punktu).

3.a
     
  izdevumu apakškategorija

Saistību apropriāciju apjoms ir noteikts tāds, kādu to budžeta projektā ierosināja Komisija, tomēr saskaņā ar apjomu, par kuru vienojās Padome un Parlaments („slēgtās” pozīcijas), ir izdarīti grozījumi vairākās programmās un darbībās (sk. tabulu).

| milj. EUR |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums |
| 2012. g. BP | 2012. g. BP | 2012. g. BP |
| 18 02 03 02 | Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības pārvaldībai pie ārējām robežām – Iemaksa 3. sadaļā | 50,5 | 59,5 | +9,0 |
| 18 03 03 | Eiropas Bēgļu fonds | 93,5 | 102,5 | +9,0 |
| 33 02 05 | Cīņa pret vardarbību (Daphne) | 17,5 | 19,5 | +2,0 |
| Starpsumma | Palielinājums | | | +20,0 |
| 18 01 04 16 | Terorisma novēršanas, sagatavošanās un seku novēršanas pasākumu vadība – Atbalsta izdevumi (jau slēgta) | 0,3 | 0,2 | –0,10 |
| 33 01 04 01 | Pamattiesības un pilsonība – Atbalsta izdevumi (jau slēgta) | 0,35 | 0,3 | –0,05 |
| 33 01 04 03 | Krimināltiesības – Atbalsta izdevumi (jau slēgta) | 0,4 | 0,35 | –0,05 |
| 33 01 04 04 | Civiltiesības – Atbalsta izdevumi (jau slēgta) | 0,3 | 0,25 | –0,05 |
| Starpsumma | Samazinājums | | | –0,25 |
| Kopā | Neto ietekme | | | +19,75 |
| | 3.a izdevumu apakškategorijas rezerve | | 38,2 | |

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums

2012. g. BP

2012. g. BP

2012. g. BP

18 02 03 02

Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības pārvaldībai pie ārējām robežām – Iemaksa 3. sadaļā

50,5

59,5

+9,0

18 03 03

Eiropas Bēgļu fonds

93,5

102,5

+9,0

33 02 05

Cīņa pret vardarbību (Daphne)

17,5

19,5

+2,0

Starpsumma

Palielinājums

+20,0

18 01 04 16

Terorisma novēršanas, sagatavošanās un seku novēršanas pasākumu vadība – Atbalsta izdevumi (jau slēgta)

0,3

0,2

–0,10

33 01 04 01

Pamattiesības un pilsonība – Atbalsta izdevumi (jau slēgta)

0,35

0,3

–0,05

33 01 04 03

Krimināltiesības – Atbalsta izdevumi (jau slēgta)

0,4

0,35

–0,05

33 01 04 04

Civiltiesības – Atbalsta izdevumi (jau slēgta)

0,3

0,25

–0,05

Starpsumma

Samazinājums

–0,25

Kopā

Neto ietekme

+19,75

3.a izdevumu apakškategorijas rezerve

38,2

Tabulā norādīto apstiprināto saistību apropriāciju palielinājumu un samazinājumu ietekme uz maksājumu apropriācijām ir izklāstīta 1. iedaļas 4. punktā.

3.b
     
  izdevumu apakškategorija

Saistību apropriāciju apjoms ir noteikts tāds, kādu to budžeta projektā ierosināja Komisija, tomēr ir izdarīti grozījumi vairākās programmās un darbībās.

| milj. EUR |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums |
| 2012. g. BP | 2012. g. BP | 2012. g. BP |
| 15 05 06 | Īpaši ikgadēji pasākumi | p.m. | 1,5 | +1,5 |
| 15 05 55 | Jaunatne darbībā | 134,6 | 139,6 | +5,0 |
| 16 02 02 | Rīcība saistībā ar multividi | 30,5 | 31,5 | +1,0 |
| 16 03 04 | Partnerība informācijas sniegšanai par Eiropu | 12,7 | 13,0 | +0,3 |
| Starpsumma | Palielinājums | | | +7,8 |
| | Administratīvo izdevumu samazinājums (dažādas pozīcijas – jau slēgtas) | | | –0,3 |
| Starpsumma | Samazinājums | | | –0,3 |
| Kopā | Neto ietekme | | | +7,5 |
| | 3.b izdevumu apakškategorijas rezerve | | 1,6 | |

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums

2012. g. BP

2012. g. BP

2012. g. BP

15 05 06

Īpaši ikgadēji pasākumi

p.m.

1,5

+1,5

15 05 55

Jaunatne darbībā

134,6

139,6

+5,0

16 02 02

Rīcība saistībā ar multividi

30,5

31,5

+1,0

16 03 04

Partnerība informācijas sniegšanai par Eiropu

12,7

13,0

+0,3

Starpsumma

Palielinājums

+7,8

Administratīvo izdevumu samazinājums (dažādas pozīcijas – jau slēgtas)

–0,3

Starpsumma

Samazinājums

–0,3

Kopā

Neto ietekme

+7,5

3.b izdevumu apakškategorijas rezerve

1,6

Tabulā norādīto apstiprināto saistību apropriāciju palielinājumu un samazinājumu ietekme uz maksājumu apropriācijām ir izklāstīta 1. iedaļas 4. punktā.

4.
     
  izdevumu kategorija

Saistību apropriāciju apjoms ir noteikts tāds, kādu to Komisija ierosināja budžeta projektā, tostarp grozījumu vēstulē Nr. 1/2012, vienojoties izdarīt grozījumus vairākās programmās un darbībās (sk. tabulu).

| milj. EUR |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums |
| 2012. g. BP | 2012. g. BP | 2012. g. BP |
| 19 08 01 02 | Eiropas kaimiņattiecības un partnerība, finansiālā palīdzība Palestīnai, miera procesam un UNRWA | 200,0 | 200,0 | BG6 |
| 19 04 03 | Vēlēšanu novērošana | 35,1 | 38,0 | +2,9 |
| 19 06 01 01 | Gatavība un reakcija krīzes situācijās (Stabilitātes instruments) | 225,0 | 232,8 | +7,8 |
| 19 09 01 | Sadarbība ar Latīņamerikas jaunattīstības valstīm | 352,6 | 364,3 | +11,7 |
| 19 10 01 01 | Sadarbība ar Āzijas jaunattīstības valstīm | 506,4 | 520,9 | +14,5 |
| 22 02 07 03 | Finansiālais atbalsts Kipras turku kopienas ekonomiskās attīstības veicināšanai | 25,0 | 28,0 | +3,0 |
| Starpsumma | Palielinājums | | | 39,9 + BG6 |
| 01 03 02 | Makroekonomiskā palīdzība (jau slēgta) | 105,0 | 95,6 | –9,45 |
| 04 06 01 | Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) – Cilvēkresursu attīstība | 114,2 | 112,2 | –2,0 |
| 05 05 02 | Pirmspievienošanās programma lauku attīstībai (Ipard) | 237,5 | 234,5 | –3,0 |
| 05 06 01 | Starptautiskie nolīgumi par lauksaimniecību (jau slēgta) | 6,5 | 6,4 | –0,1 |
| 07 02 01 | Ieguldījums daudzpusējās un starptautiskās darbībās vides jomā (jau slēgta) | 2,3 | 2,2 | –0,1 |
| 19 05 01 | Sadarbība ar industrializētām trešām valstīm (jau slēgta) | 25,0 | 24,0 | –1,0 |
| 19 10 01 02 | Atbalsts Afganistānas rehabilitācijai un rekonstrukcijain | 199,9 | 198,9 | –1,0 |
| 19 11 01 | Savienības atbalsta rezultātu novērtējums, pārraudzības un revīzijas pasākumi (jau slēgta) | 15,6 | 14,0 | –1,6 |
| 19 11 02 | Informācijas programmas trešām valstīm | 12,5 | 11,5 | –1,0 |
| 19 11 03 | Eiropas Savienības loma pasaulē | 5,0 | 2,5 | –2,5 |
| 20 02 01 | Ārējās tirdzniecības attiecības, tostarp pieeja trešo valstu tirgiem (jau slēgta) | 9,8 | 7,3 | –2,5 |
| 20 02 03 | Tirdzniecības palīdzība – Daudzpusējas iniciatīvas (jau slēgta) | 4,5 | 3,8 | –0,7 |
| 21 06 03 | Atbalsts korekcijām cukura protokola valstīm | 186,4 | 174,8 | –11,6 |
| 21 07 04 | Patēriņa preču nolīgumi (jau slēgta) | 5,9 | 3,4 | –2,5 |
| 21 08 01 | Savienības/Kopienas atbalsta rezultātu novērtējums, pārraudzības un revīzijas pasākumi (jau slēgta) | 11,7 | 9,6 | –2,2 |
| 21 08 02 | Informētības par attīstības jautājumiem koordinācija un veicināšana (jau slēgta) | 10,8 | 9,9 | –0,9 |
| 22 02 10 02 | Informācija un komunikācija trešām valstīm | 11,0 | 10,0 | –1,0 |
| 23 02 03 | Sagatavotība katastrofām (jau slēgta) | 35,2 | 34,8 | –0,4 |
| 19 01 04 04 | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) – Administratīvās pārvaldības izdevumi (jau slēgta) | 0,75 | 0,5 | –0,25 |
| | EP ierosinātais administratīvo izdevumu samazinājums (dažādas pozīcijas) | 177,3 | 168,0 | –9,25 |
| Starpsumma | Samazinājums | | | –53,0 |
| Kopā | Neto ietekme | | | –13,1 |
| | 4. izdevumu kategorijas rezerve | | – 150,0 | |

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums

2012. g. BP

2012. g. BP

2012. g. BP

19 08 01 02

Eiropas kaimiņattiecības un partnerība, finansiālā palīdzība Palestīnai, miera procesam un UNRWA

200,0

200,0

BG6

19 04 03

Vēlēšanu novērošana

35,1

38,0

+2,9

19 06 01 01

Gatavība un reakcija krīzes situācijās (Stabilitātes instruments)

225,0

232,8

+7,8

19 09 01

Sadarbība ar Latīņamerikas jaunattīstības valstīm

352,6

364,3

+11,7

19 10 01 01

Sadarbība ar Āzijas jaunattīstības valstīm

506,4

520,9

+14,5

22 02 07 03

Finansiālais atbalsts Kipras turku kopienas ekonomiskās attīstības veicināšanai

25,0

28,0

+3,0

Starpsumma

Palielinājums

39,9 + BG6

01 03 02

Makroekonomiskā palīdzība (jau slēgta)

105,0

95,6

–9,45

04 06 01

Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) – Cilvēkresursu attīstība

114,2

112,2

–2,0

05 05 02

Pirmspievienošanās programma lauku attīstībai (Ipard)

237,5

234,5

–3,0

05 06 01

Starptautiskie nolīgumi par lauksaimniecību (jau slēgta)

6,5

6,4

–0,1

07 02 01

Ieguldījums daudzpusējās un starptautiskās darbībās vides jomā (jau slēgta)

2,3

2,2

–0,1

19 05 01

Sadarbība ar industrializētām trešām valstīm (jau slēgta)

25,0

24,0

–1,0

19 10 01 02

Atbalsts Afganistānas rehabilitācijai un rekonstrukcijain

199,9

198,9

–1,0

19 11 01

Savienības atbalsta rezultātu novērtējums, pārraudzības un revīzijas pasākumi (jau slēgta)

15,6

14,0

–1,6

19 11 02

Informācijas programmas trešām valstīm

12,5

11,5

–1,0

19 11 03

Eiropas Savienības loma pasaulē

5,0

2,5

–2,5

20 02 01

Ārējās tirdzniecības attiecības, tostarp pieeja trešo valstu tirgiem (jau slēgta)

9,8

7,3

–2,5

20 02 03

Tirdzniecības palīdzība – Daudzpusējas iniciatīvas (jau slēgta)

4,5

3,8

–0,7

21 06 03

Atbalsts korekcijām cukura protokola valstīm

186,4

174,8

–11,6

21 07 04

Patēriņa preču nolīgumi (jau slēgta)

5,9

3,4

–2,5

21 08 01

Savienības/Kopienas atbalsta rezultātu novērtējums, pārraudzības un revīzijas pasākumi (jau slēgta)

11,7

9,6

–2,2

21 08 02

Informētības par attīstības jautājumiem koordinācija un veicināšana (jau slēgta)

10,8

9,9

–0,9

22 02 10 02

Informācija un komunikācija trešām valstīm

11,0

10,0

–1,0

23 02 03

Sagatavotība katastrofām (jau slēgta)

35,2

34,8

–0,4

19 01 04 04

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) – Administratīvās pārvaldības izdevumi (jau slēgta)

0,75

0,5

–0,25

EP ierosinātais administratīvo izdevumu samazinājums (dažādas pozīcijas)

177,3

168,0

–9,25

Starpsumma

Samazinājums

–53,0

Kopā

Neto ietekme

–13,1

4. izdevumu kategorijas rezerve

– 150,0

Tabulā norādīto apstiprināto saistību apropriāciju palielinājumu un samazinājumu ietekme uz maksājumu apropriācijām ir izklāstīta 1. iedaļas 4. punktā.

Eiropas kaimiņattiecību politikai tiks izmantots elastības instruments EUR 150,0 miljonu apmērā. Turklāt ir panākta vienošanās par Palestīnai paredzēto 2011. gada saistību apropriāciju iepriekšēju piešķiršanu, kā izklāstīts 2. iedaļā.

5.
     
  izdevumu kategorija

Attiecībā uz visu iestāžu apropriācijām un štatu sarakstā iekļautajām amata vietām tika apstiprināta Eiropas Parlamenta nostāja. Turklāt tika apstiprināti grozījumu vēstulē Nr. 2/2012 ierosinātie apropriāciju palielinājumi. Visbeidzot, par EUR 10,4 miljoniem tika palielinātas pensijām paredzētās apropriācijas. Rezultātā rezerve, kas atlikusi līdz 5. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālajam apjomam, ir EUR 474,4 miljoni.

1.4.   Maksājumu apropriācijas

Kopējais maksājumu apropriāciju apjoms 2012. gada budžetā ir EUR 129 088,043 miljoni. Vispārēja kompromisa rezultātā Samierināšanas komiteja vienojās par kopīgu paziņojumu par maksājumu apropriācijām (sk. 3. iedaļas 1. punktu).

Lai vispārējo kompromisu par saistību apropriācijām pārnestu uz atbilstošajām maksājumu apropriācijām un lai kopējo maksājumu apjomu līdzsvarotu pa izdevumu kategorijām, tiek izmantota šāda metodoloģija nolūkā sadalīt panākto kopējā maksājumu apjoma samazinājumu salīdzinājumā ar budžeta projektā (kas grozīts ar grozījumu vēstulēm) paredzēto summu.

| 1. | Aprēķinu sākumpunkts ir 2012. gadam apstiprinātais kopējais maksājumu apropriāciju apjoms — EUR 129 088,043 miljoni. |
| --- | --- |

1.

Aprēķinu sākumpunkts ir 2012. gadam apstiprinātais kopējais maksājumu apropriāciju apjoms — EUR 129 088,043 miljoni.

| 2. | Nākamajā solī, izmantojot šo metodi, tiek ņemts vērā apstiprinātais nediferencētajām apropriācijām paredzēto saistību apropriāciju apjoms.
  Pēc definīcijas šī veida izdevumiem paredzēto saistību apropriāciju apjoms ir vienāds ar maksājumu apropriāciju apjomu, ko neietekmē nākamie soļi.
  Šo pašu metodi pēc analoģijas piemēro decentralizētajām aģentūrām, kurām ES iemaksa maksājumu apropriācijās noteikta 1. iedaļas 2. punktā ierosinātajā apjomā. |
| --- | --- |

2.

Nākamajā solī, izmantojot šo metodi, tiek ņemts vērā apstiprinātais nediferencētajām apropriācijām paredzēto saistību apropriāciju apjoms.

Pēc definīcijas šī veida izdevumiem paredzēto saistību apropriāciju apjoms ir vienāds ar maksājumu apropriāciju apjomu, ko neietekmē nākamie soļi.

Šo pašu metodi pēc analoģijas piemēro decentralizētajām aģentūrām, kurām ES iemaksa maksājumu apropriācijās noteikta 1. iedaļas 2. punktā ierosinātajā apjomā.

| 3. | Treškārt, maksājumu apropriācijas izmēģinājuma projektiem un sagatavošanās darbībām tiek noteiktas šādi:






  — | III iedaļa (Komisija): maksājumu apropriācijas visiem jaunajiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām tiek noteiktas 50 % apmērā no atbilstošajām saistību apropriācijām vai ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks; jau apstiprināto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību paplašināšanas gadījumā maksājumu apropriāciju apjoms ir tāds, kā noteikts budžeta projektā, plus 50 % no atbilstošajām jaunajām saistību apropriācijām vai ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks; |
| --- | --- | --- |

3.

Treškārt, maksājumu apropriācijas izmēģinājuma projektiem un sagatavošanās darbībām tiek noteiktas šādi:

—

III iedaļa (Komisija): maksājumu apropriācijas visiem jaunajiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām tiek noteiktas 50 % apmērā no atbilstošajām saistību apropriācijām vai ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks; jau apstiprināto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību paplašināšanas gadījumā maksājumu apropriāciju apjoms ir tāds, kā noteikts budžeta projektā, plus 50 % no atbilstošajām jaunajām saistību apropriācijām vai ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks;

| — | X iedaļa (EĀDD): maksājumu apropriācijas izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām tiek noteiktas Parlamenta ierosinātajā apjomā. |
| --- | --- |

—

X iedaļa (EĀDD): maksājumu apropriācijas izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām tiek noteiktas Parlamenta ierosinātajā apjomā.

| 4. | Ceturtkārt, papildus apstiprinātajiem diferencētajiem izdevumiem paredzēto saistību apropriāciju palielinājumiem un samazinājumiem, kas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijam izklāstīti minētajā kompromisa priekšlikuma projektā, ir panākta vienošanās par šādām īpašām summām maksājumu apropriācijās:






  a) | 1.a apakškategorija: maksājumu apropriācijas Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam ir noteiktas EUR 50 miljonu apjomā; maksājumu apropriācijas Eiropas Aktīvu vecumdienu un paaudžu solidaritātes gadam ir noteikts apjomā, par kuru vienojās Padome un Parlaments („slēgtā” pozīcija); |
| --- | --- | --- |

4.

Ceturtkārt, papildus apstiprinātajiem diferencētajiem izdevumiem paredzēto saistību apropriāciju palielinājumiem un samazinājumiem, kas pa finanšu shēmas izdevumu kategorijam izklāstīti minētajā kompromisa priekšlikuma projektā, ir panākta vienošanās par šādām īpašām summām maksājumu apropriācijās:

a)

1.a apakškategorija: maksājumu apropriācijas Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam ir noteiktas EUR 50 miljonu apjomā; maksājumu apropriācijas Eiropas Aktīvu vecumdienu un paaudžu solidaritātes gadam ir noteikts apjomā, par kuru vienojās Padome un Parlaments („slēgtā” pozīcija);

| b) | 2. izdevumu kategorija: maksājumu apropriācijas starptautiskiem zivsaimniecības nolīgumiem noteiktas grozījumu vēstulē Nr. 3/2012 ierosinātajā apjomā; |
| --- | --- |

b)

2. izdevumu kategorija: maksājumu apropriācijas starptautiskiem zivsaimniecības nolīgumiem noteiktas grozījumu vēstulē Nr. 3/2012 ierosinātajā apjomā;

| c) | 3.b apakškategorija: maksājumu apropriācijas īpašiem ikagējiem pasākumiem noteiktas Parlamenta nostājā ierosinātajā apjomā; |
| --- | --- |

c)

3.b apakškategorija: maksājumu apropriācijas īpašiem ikagējiem pasākumiem noteiktas Parlamenta nostājā ierosinātajā apjomā;

| d) | 4. izdevumu kategorija: maksājumu apropriācijas ārkārtas palīdzības rezervei ir noteiktas EUR 90 miljonu apjomā; maksājumu apropriācijas Palestīnai noteiktas budžeta projektā ierosinātajā apjomā; maksājumu apropriācijas makrofinansiālajai palīdzībai ir noteiktas apjomā, par kuru vienojās Padome un Parlaments („slēgtā” pozīcija); maksājumu apropriācijas cukura protokola valstīm ir noteiktas apjomā, par kuru vienojās Padome un Parlaments („slēgtā” pozīcija, maksājumu apropriācijās); |
| --- | --- |

d)

4. izdevumu kategorija: maksājumu apropriācijas ārkārtas palīdzības rezervei ir noteiktas EUR 90 miljonu apjomā; maksājumu apropriācijas Palestīnai noteiktas budžeta projektā ierosinātajā apjomā; maksājumu apropriācijas makrofinansiālajai palīdzībai ir noteiktas apjomā, par kuru vienojās Padome un Parlaments („slēgtā” pozīcija); maksājumu apropriācijas cukura protokola valstīm ir noteiktas apjomā, par kuru vienojās Padome un Parlaments („slēgtā” pozīcija, maksājumu apropriācijās);

| 5. | Pa izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām sadalāmais kopējais maksājumu apropriāciju samazinājums ir vienāds ar:






  a) | 1. punktā minēto apstiprināto maksājumu apropriāciju kopējo apjomu mīnus: |
| --- | --- | --- |

5.

Pa izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām sadalāmais kopējais maksājumu apropriāciju samazinājums ir vienāds ar:

a)

1. punktā minēto apstiprināto maksājumu apropriāciju kopējo apjomu mīnus:

| b) | budžeta projekts, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1/2012, 2/2012 un 3/2012, apvienojumā ar 2. līdz 4. punktā minēto soļu īstenošanas ietekmi uz maksājumiem. |
| --- | --- |

b)

budžeta projekts, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1/2012, 2/2012 un 3/2012, apvienojumā ar 2. līdz 4. punktā minēto soļu īstenošanas ietekmi uz maksājumiem.

Šo maksājumu apropriāciju kopējo samazinājumu (5.a – 5.b) pēc tam sadala pa budžeta pozīcijām, kuras attiecīgajās izdevumu kategorijās paredzētas diferencētajiem izdevumiem, saskaņā ar šādu sadales principu, kurā ņemta vērā 2. un 4. izdevumu kategorijā veikto maksājumu samazinājumu zināma līdzsvarošana par labu 1.a izdevumu apakškategorijai:

| a) | : | 1.a izdevumu apakškategorija | : | 31,00 %; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | 1.b izdevumu apakškategorija | : | 38,45 %; |
| c) | : | 2. izdevumu kategorija | : | 21,25 %; |
| d) | : | 3.a izdevumu apakškategorija | : | 1,00 %; |
| e) | : | 3.b izdevumu apakškategorija | : | 0 %; |
| f) | : | 4. izdevumu kategorija | : | 8,30 %. |

a)

:

1.a izdevumu apakškategorija

:

31,00 %;

b)

:

1.b izdevumu apakškategorija

:

38,45 %;

c)

:

2. izdevumu kategorija

:

21,25 %;

d)

:

3.a izdevumu apakškategorija

:

1,00 %;

e)

:

3.b izdevumu apakškategorija

:

0 %;

f)

:

4. izdevumu kategorija

:

8,30 %.

| 6. | Neskarot 2. līdz 4. punktā noteiktos apjomus, 5. punktā noteiktie samazinājumi pa izdevumu kategorijām pēc tam tiek sadalīti pa budžeta pozīcijām, tai skaitā „slēgtajām” pozīcijām, pamatojoties uz budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1/2012, 2/2012 un 3/2012, atsevišķajām budžeta pozīcijām paredzēto maksājumu svaru.
  Tomēr, atkāpjoties no šī noteikuma, tiek ierosināts kopējo apropriāciju samazinājumu 1.b apakškategorijā sadalīt proporcionāli Padomes nostājai, t. i., saglabājot konverģences mērķim paredzēto budžeta projektu. |
| --- | --- |

6.

Neskarot 2. līdz 4. punktā noteiktos apjomus, 5. punktā noteiktie samazinājumi pa izdevumu kategorijām pēc tam tiek sadalīti pa budžeta pozīcijām, tai skaitā „slēgtajām” pozīcijām, pamatojoties uz budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1/2012, 2/2012 un 3/2012, atsevišķajām budžeta pozīcijām paredzēto maksājumu svaru.

Tomēr, atkāpjoties no šī noteikuma, tiek ierosināts kopējo apropriāciju samazinājumu 1.b apakškategorijā sadalīt proporcionāli Padomes nostājai, t. i., saglabājot konverģences mērķim paredzēto budžeta projektu.

1.5.   Budžeta piezīmes

Par visiem Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosinātajiem teksta grozījumiem tika panākta vienošanās ar nosacījumu, ka tie nedrīkst grozīt vai paplašināt pašreizējā juridiskā pamata darbības jomu.

1.6.   Jaunas budžeta pozīcijas

Ja vien kopīgajos secinājumos, par kuriem vienojusies Samierināšanas komiteja vai abas budžeta lēmējiestādes attiecīgajā lasījumā (jauns budžeta pants — 04 03 15 „Eiropas Aktīvu vecumdienu un paaudžu solidaritātes gads”), nav noteikts citādi, budžeta nomenklatūra, ko Komisija ierosinājusi budžeta projektā un grozījumu vēstulēs, paliks bez izmaiņām, izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības.

Tika panākta vienošanās par Eiropas Parlamenta ierosināto 16 03 02. panta sadalīšanu starp 16 03 02 01. posteni „Komisijas pārstāvniecību veiktā komunikācija” (3.b izdevumu apakškategorija) un 16 03 02 02. posteni „Eiropas publiskā telpa” (5. izdevumu kategorija).

1.7.   Rezerves

Tiek saglabātas visas rezerves, par kurām nobalsoja Eiropas Parlaments. Par 50 % samazināta rezerve 26 01 20. pozīcijā (EPSO), kā arī rezerves A4 0101. un A4 02 01 01. pozīcijā.

2.   2011. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu apstiprināja ar šādām izmaiņām:

| milj. EUR |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums |
| BG Nr. 6/2011 projekts | Starpība | BG Nr. 6/2011 |
| 04 02 20 | ESF – Operatīvā tehniskā palīdzība | +3,25 | — | +3,25 |
| 19 08 01 02 | Eiropas kaimiņattiecības un partnerība – Palestīna, miera process un UNRWA | +60,4 | +39,6 | + 100,0 |
| 21 06 07 | Papildu pasākumi banānu nozarē | — | +13,4 | +13,4 |
| Starpsumma | Palielinājums | +63,7 | +53,0 | + 116,7 |
| 01 03 02 | Makrofinansiālā palīdzība | –51,4 | –53,0 | – 104,4 |
| 05 06 01 | Starptautiskie nolīgumi par lauksaimniecību | –0,1 | — | –0,1 |
| 07 11 01 | Ieguldījums daudzpusējos un starptautiskos nolīgumos klimata jomā | –0,2 | — | –0,2 |
| 14 03 03 | Dalība starptautiskās organizācijās muitas un nodokļu jomā | –0,1 | — | –0,1 |
| 15 02 03 | Sadarbība ar trešām valstīm izglītības un profesionālās apmācības jomā | –6,3 | — | –6,3 |
| 21 07 03 | Nolīgums ar Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (PLO) un citām ANO struktūrām | –0,3 | — | –0,3 |
| 21 07 04 | Patēriņa preču nolīgumi | –2,0 | — | –2,0 |
| Starpsumma | Samazinājums | –60,4 | –53,0 | – 113,4 |
| Kopā | Neto ietekme | +3,25 | — | +3,25 |

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums

BG Nr. 6/2011 projekts

Starpība

BG Nr. 6/2011

04 02 20

ESF – Operatīvā tehniskā palīdzība

+3,25

—

+3,25

19 08 01 02

Eiropas kaimiņattiecības un partnerība – Palestīna, miera process un UNRWA

+60,4

+39,6

- 100,0

21 06 07

Papildu pasākumi banānu nozarē

—

+13,4

+13,4

Starpsumma

Palielinājums

+63,7

+53,0

+ 116,7

01 03 02

Makrofinansiālā palīdzība

–51,4

–53,0

– 104,4

05 06 01

Starptautiskie nolīgumi par lauksaimniecību

–0,1

—

–0,1

07 11 01

Ieguldījums daudzpusējos un starptautiskos nolīgumos klimata jomā

–0,2

—

–0,2

14 03 03

Dalība starptautiskās organizācijās muitas un nodokļu jomā

–0,1

—

–0,1

15 02 03

Sadarbība ar trešām valstīm izglītības un profesionālās apmācības jomā

–6,3

—

–6,3

21 07 03

Nolīgums ar Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (PLO) un citām ANO struktūrām

–0,3

—

–0,3

21 07 04

Patēriņa preču nolīgumi

–2,0

—

–2,0

Starpsumma

Samazinājums

–60,4

–53,0

– 113,4

Kopā

Neto ietekme

+3,25

—

+3,25

| milj. EUR |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Maksājumu apropriāciju palielinājums/samazinājums |
| BG Nr. 6/2011 projekts | BG Nr. 6/2011 |
| 04 02 17 | ESF – Konverģence | + 204,0 | + 226,35 |
| 04 02 19 | ESF – Reģionālā konkurētspēja | + 204,0 | + 226,35 |
| 04 02 20 | ESF – Operatīvā tehniskā palīdzība | +0,3 | +0,3 |
| 08 04 01 | Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas | +82,0 | +82,0 |
| 09 04 01 | Sadarbība – IKT | +60,0 | +60,0 |
| Starpsumma | Palielinājums | + 550,3 | + 595,0 |
| 05 04 05 01 | Lauku attīstības programmas | p.m. | – 395,0 |
| Starpsumma | Samazinājums | p.m. | – 395,0 |
| Kopā | Neto ietekme | + 550,3 | + 200,0 |

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Maksājumu apropriāciju palielinājums/samazinājums

BG Nr. 6/2011 projekts

BG Nr. 6/2011

04 02 17

ESF – Konverģence

+ 204,0

+ 226,35

04 02 19

ESF – Reģionālā konkurētspēja

+ 204,0

+ 226,35

04 02 20

ESF – Operatīvā tehniskā palīdzība

+0,3

+0,3

08 04 01

Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

+82,0

+82,0

09 04 01

Sadarbība – IKT

+60,0

+60,0

Starpsumma

Palielinājums

+ 550,3

+ 595,0

05 04 05 01

Lauku attīstības programmas

p.m.

– 395,0

Starpsumma

Samazinājums

p.m.

– 395,0

Kopā

Neto ietekme

+ 550,3

+ 200,0

Saskaņā ar Komisijas ierosinājumu lauku attīstības programmām paredzēto maksājumu apropriāciju samazinājums tiks izmantots, lai apmierinātu Eiropas Sociālā fonda (ESF) vēl nenosegtajām vajadzības pēc maksājumu apropriācijām.

Saskaņā ar 3. iedaļas 2. punktā minēto kopīgo paziņojumu par budžeta grozījuma Nr. 7/2011 projektu (Eiropas Solidaritātes fonds) no budžeta pozīcijas „Lauku attīstības programmas” ir jāpārdala EUR 38 miljoni maksājumu apropriācijās, lai finansētu maksājumu apropriācijas Eiropas Solidaritātes fonda izmantošanai (sk. tabulu).

| milj. EUR |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Maksājumu apropriāciju palielinājums/samazinājums |
| BG Nr. 7/2011 projekts |
| 13 06 01 | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds – Dalībvalstis | +38,0 |
| Starpsumma | Palielinājums | +38,0 |
| 05 04 05 01 | Lauku attīstības programmas | –38,0 |
| Starpsumma | Samazinājums | –38,0 |
| Kopā | Neto ietekme | 0 |

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Maksājumu apropriāciju palielinājums/samazinājums

BG Nr. 7/2011 projekts

13 06 01

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds – Dalībvalstis

+38,0

Starpsumma

Palielinājums

+38,0

05 04 05 01

Lauku attīstības programmas

–38,0

Starpsumma

Samazinājums

–38,0

Kopā

Neto ietekme

0

3.   Kopīgie paziņojumi

Vienojoties par 2012. gada budžetu un budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu, tika pieņemti šādi kopīgi paziņojumi.

3.1.   Kopīgs paziņojums par maksājumu apropriācijām

Ņemot vērā dalībvalstīs īstenotos fiskālās konsolidācijas centienus, Padome un Eiropas Parlaments vienojas par 2012. gadam paredzēto maksājumu apropriāciju apjoma samazināšanu salīdzinājumā ar Komisijas iesniegto budžeta projektu. Tie aicina Komisiju budžeta grozījumā pieprasīt papildu maksājumu apropriācijas, ja 2012. gada budžetā iekļautās apropriācijas nebūs pietiekamas, lai segtu izdevumus, kas paredzēti 1.a izdevumu apakškategorijā (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai), 1.b izdevumu apakškategorijā (Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai), 2. izdevumu kategorijā (Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana), 3. izdevumu kategorijā (Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums) un 4. izdevumu kategorijā (ES nozīme pasaules līmenī).

Padome un Eiropas Parlaments it īpaši mudina Komisiju vēlākais līdz 2012. gada septembra beigām iesniegt atjauninātus datus par situāciju maksājumu apropriāciju jomā un to aplēsēm 1.b izdevumu apakškategorijā (Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai) un lauku attīstībai paredzēto maksājumu apropriāciju jomā 2. izdevumu kategorijā (Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana), kā arī vajadzības gadījumā iesniegt budžeta grozījuma projektu.

Padome un Eiropas Parlaments pēc iespējas drīz pieņems nostāju attiecībā uz jebkuru budžeta grozījuma projektu, lai novērstu maksājumu apropriāciju trūkumu. Turklāt Padome un Eiropas Parlaments apņemas ātri izskatīt jebkādus iespējamos maksājumu apropriāciju pārvietojumus, tostarp starp finanšu shēmas izdevumu kategorijām, lai pēc iespējas labāk izmantotu budžetā iekļautās maksājumu apropriācijas un lai tās saskaņotu ar faktisko izpildi un vajadzībām.

3.2.   Kopīgs paziņojums par budžeta grozījuma Nr. 7/2011 projektu

Padome un Eiropas Parlaments pieņem zināšanai Komisijas nodomu 2011. gada 21. novembrī iesniegt budžeta grozījuma Nr. 7/2011 projektu, lai izmantotu Eiropas Solidaritātes fondu aptuveni EUR 38 miljonu apmērā saistību un maksājumu apropriācijās. Maksājumu apropriācijas tiks pārdalītas no budžeta pozīcijas „Lauku attīstības programmas” (05 04 05 01. postenis).

Padome un Eiropas Parlaments centīsies pieņemt nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 7/2011 projektu līdz 2011. gada beigām, ievērojot attiecīgās iekšējās procedūras.

3.3.   Kopīgs paziņojums par pasākumiem turpmāku krīžu novēršanai augļu un dārzeņu nozarē

E-coli krīze uzsvēra nepieciešamību pēc pienācīga mehānisma reaģēšanai tirgus krīzes gadījumā Eiropas Savienībā. Šajā sakarībā Padome un Parlaments apņemas ātri reaģēt uz attiecīgiem Komisijas iesniegtiem pārvietojumu pieprasījumiem vai — pēc tam, kad ir izskatītas iespējas pārdalīt apstiprinātās apropriācijas, — uz Komisijas ierosinātu budžeta grozījumu ārkārtas tirgus krīzes gadījumā augļu un dārzeņu nozarē, prasot noteikt īpašus ārkārtas pasākumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (Vienotās TKO regulas) 191. pantā, saskaņā ar Komisijas priekšlikumu ieviest mehānismus turpmāku krīžu novēršanai ar ražotāju organizāciju palīdzību.

3.4.   Kopīgs paziņojums par ITER projekta finansēšanu

Eiropas Parlaments un Padome piekrīt rīkot trialogu ar Komisijas pārstāvjiem trešdien, 2011. gada 23. novembrī, pēcpusdienā, lai risinātu jautājumu par ITER projekta papildu izmaksām 2012. un 2013. gadā un līdz šī gada beigām panāktu vienošanos.

Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju palīdzēt panākt vienošanos par ITER projekta papildu vajadzību finansēšanu, ņemot vērā abu budžeta lēmējiestāžu bažas.

---

(1)  Šajā iedaļā kopsavilkuma tabulās pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām nav iekļauts decentralizētajām aģentūrām paredzēto iemaksu samazinājums un pieņemtā izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību pakete (sk. 1. iedaļas 2. punktu).

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisPIELIKUMS II

Budžeta piezīmju grozīšana

Izmēģinājuma projekts, X iedaļa (EĀDD)

Teksts, par kuru ir nobalsots, ar ierosinātajām izmaiņām TREKNRAKSTĀ SLĪPRAKSTĀ

Izmēģinājuma projekts — Eiropas Miera institūts

Attīstot tālāk 2009. gadā pieņemto koncepciju par ES starpniecības un dialoga spēju nostiprināšanu,
  i. ā izmēģinājuma projekta mērķis ir analizēt un izvērtēt iespējas un ar tām saistītās izmaksas un ieguvumus, lai efektīvi atbalstītu ES starpnieka lomu miera nodrošināšanā.

Ņemot vērā agrākos un pašreizējos ar EMI saistītos pasākumus, veiktos pētījumus, tostarp arī tos, ko pasūtījis Eiropas Parlaments, kā arī šajā nolūkā izstrādātos uzņēmējdarbības plānus, minētajā izmaksu un ieguvumu analīzē būtu jāizskata tādi jautājumi kā iespējama iestādes izveide, norādot izmaksu struktūru, pārvaldības sistēmas un nepieciešamo finansējumu.

Izmēģinājuma projekta īstenošanas gaitā būtu jo īpaši jāizvērtē iespējas optimizēt EĀDD, citu ES iestāžu, Eiropas Savienības Drošības izpētes institūta, Eiropas Drošības un aizsardzības koledžas, dalībvalstu un to attiecīgo miera nodrošināšanas starpniecībā iesaistīto institūciju, kā arī citu ieinteresēto personu pašreizējās spējas un nodrošināt iespējamo sinerģiju ar tām.

EMI mērķiem ir jāizriet no Eiropas Savienības pamatvērtībām un mērķiem, kas noteikti Līgumos.

EMI uzdevumi, neskarot
  izmēģinājuma projekta
  rezultātus, varētu ietvert konsultēšanu, pētniecību
  ,
  apmācību organizēšanu
  ,
  starpniecību un neoficiālo diplomātiju, lai novērstu konfliktus un tos atrisinātu miermīlīgā ceļā, attiecīgo ES misiju īstenošanas un pārvaldības gaitā uzkrāto pieredzi un paraugpraksi, kā arī plašāku akadēmisko un pētniecības aprindu
  , un NVO
  iesaistīšanu un sabiedrības informēšanu par minētajām jomām.
  Izmēģinājuma projekta īstenošanas
  gaitā īpaša uzmanība jāpievērš tam, kā iespējamais neatkarīgais institūts varētu sekmēt EĀDD darbību un plašākas ES spējas minētajās jomās un optimizēt pašreizējos resursus sadarbībā ar attiecīgajām ES iestādēm.

Sagatavošanas darbība, III iedaļa (Komisija)

Pārrobežu žurnālistika (16 02 06. pozīcija)

Piezīmju beigās pievieno šādu rindkopu:

Žurnālistiem paredzētām Eiropas pētniecības stipendijām veltītās sagatavošanas darbības mērķis ir Savienības mērogā sekmēt un attīstīt nopietnu pārrobežu pētniecisko žurnālistiku. Tiks izsludināti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, lai izraudzītos kopīgus pētnieciskos projektus, kuros varētu sadarboties vismaz divu dalībvalstu žurnālisti un kuri būtu saistīti ar pārrobežu vai Eiropas tematiku, ko apskata valstu, reģionālā vai vietējā kontekstā. Izraudzīto pētnieciskās žurnālistikas projektu rezultātus publicēs vismaz visās iesaistītajās dalībvalstīs.

Tādēļ tiks veikta priekšizpēte, lai atrastu jaunus veidus šā projekta uzsākšanai. Šajā izpētē ir jāaplūko veidi, kā ES varētu finansēt neatkarīgu un kritisku žurnālistiku, vienlaikus nodrošinot informācijas neatkarību.

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/98

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisBudžeta grozījuma Nr. 6/2011 projekts — pašu resursi, integrētā jūrlietu politika, Grieķija, ESF, Palestīna

P7_TA(2011)0522

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu, III iedaļa – Komisija (17631/2011 – C7-0440/2011 – 2011/2267(BUD))

2013/C 165 E/15

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un it īpaši tā 314. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un it īpaši tā 314. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un it īpaši tās 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2010. gada 15. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2010. gada 15. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu, ko Komisija iesniedza 2011. gada 18. oktobrī (COM(2011)0674), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu, ko Komisija iesniedza 2011. gada 18. oktobrī (COM(2011)0674),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 30. novembrī pieņemto nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu (17631/2011 – C7-0440/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 30. novembrī pieņemto nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu (17631/2011 – C7-0440/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0407/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0407/2011),

| A. | tā kā 2011. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projekts cita starpā attiecas uz 1. un 4. izdevumu kategorijas saistību apropriāciju palielināšanu par attiecīgi EUR 3,25 miljoniem un EUR 113,4 miljoniem un 1. izdevumu kategorijas maksājumu apropriāciju palielināšanu par EUR 550,3 miljoniem, kā arī uz ieņēmumu prognozes atjaunināšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2011. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projekts cita starpā attiecas uz 1. un 4. izdevumu kategorijas saistību apropriāciju palielināšanu par attiecīgi EUR 3,25 miljoniem un EUR 113,4 miljoniem un 1. izdevumu kategorijas maksājumu apropriāciju palielināšanu par EUR 550,3 miljoniem, kā arī uz ieņēmumu prognozes atjaunināšanu;

| B. | tā kā Padome ir grozījusi budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu, samazinot maksājumu apropriāciju kopējo neto palielinājumu līdz EUR 200 miljoniem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Padome ir grozījusi budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu, samazinot maksājumu apropriāciju kopējo neto palielinājumu līdz EUR 200 miljoniem;

| C. | tā kā Parlaments visas 2011. gada budžeta procedūras laikā ir neatlaidīgi uzsvēris, ka Padomes atbalstītais un 2011. finanšu gadam apstiprinātais kopējais maksājumu apjoms nav pietiekams un nedod iespēju finansēt visas vajadzības, par kurām notikusi nepārprotama vienošanās; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments visas 2011. gada budžeta procedūras laikā ir neatlaidīgi uzsvēris, ka Padomes atbalstītais un 2011. finanšu gadam apstiprinātais kopējais maksājumu apjoms nav pietiekams un nedod iespēju finansēt visas vajadzības, par kurām notikusi nepārprotama vienošanās;

| D. | tā kā abas budžeta lēmējiestādes samierināšanas procedūrā attiecībā uz 2011. finanšu gada budžetu vienojās par kopīgu paziņojumu par maksājumu apropriācijām, kurā Parlamentam un Padomei uzlikts par pienākumu izvairīties no jebkādiem iztrūkumiem maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

D.

tā kā abas budžeta lēmējiestādes samierināšanas procedūrā attiecībā uz 2011. finanšu gada budžetu vienojās par kopīgu paziņojumu par maksājumu apropriācijām, kurā Parlamentam un Padomei uzlikts par pienākumu izvairīties no jebkādiem iztrūkumiem maksājumu apropriācijās;

| E. | tā kā daļa maksājumu vajadzību jau ir nosegtas, veicot maksājumu apropriāciju vispārēju pārvietojumu (DEC 34/2011) par kopsummā EUR 719,2 miljoniem un tā kā Komisijai drīz būs jāiesniedz jauns vispārēja pārvietojuma priekšlikums, lai iespēju robežās finansētu vajadzības, kas netiek nosegtas līdz ar vienošanos par budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu, proti, EUR 1 047 miljonus 2011. gada 18. novembrī, un tādējādi izpildītu Savienības juridiskās saistības maksājumu apropriāciju jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā daļa maksājumu vajadzību jau ir nosegtas, veicot maksājumu apropriāciju vispārēju pārvietojumu (DEC 34/2011) par kopsummā EUR 719,2 miljoniem un tā kā Komisijai drīz būs jāiesniedz jauns vispārēja pārvietojuma priekšlikums, lai iespēju robežās finansētu vajadzības, kas netiek nosegtas līdz ar vienošanos par budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu, proti, EUR 1 047 miljonus 2011. gada 18. novembrī, un tādējādi izpildītu Savienības juridiskās saistības maksājumu apropriāciju jomā;

| F. | tā kā ierosinātais maksājumu apropriāciju palielinājums par EUR 200 miljoniem ir tikai neliela daļa no papildu līdzekļiem, kas nepieciešami līdz 2011. gada beigām un kuru kopējais apjoms 2011. gada 18. novembrī bija EUR 1 642 miljoni; |
| --- | --- |

F.

tā kā ierosinātais maksājumu apropriāciju palielinājums par EUR 200 miljoniem ir tikai neliela daļa no papildu līdzekļiem, kas nepieciešami līdz 2011. gada beigām un kuru kopējais apjoms 2011. gada 18. novembrī bija EUR 1 642 miljoni;

| G. | tā kā tie papildu līdzekļi 4. izdevumu kategorijā, kas paredzēti finansiālajai palīdzībai Palestīnai, miera procesam, ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem (UNRWA) un papildu pasākumiem banānu nozarē, tiek pārvietoti no neizlietotajām makrofinansiālajai palīdzībai paredzētajām apropriācijām un ir daļa no vienošanās, ko samierināšanas komiteja panākusi attiecībā uz 2012. finanšu gada budžetu; |
| --- | --- |

G.

tā kā tie papildu līdzekļi 4. izdevumu kategorijā, kas paredzēti finansiālajai palīdzībai Palestīnai, miera procesam, ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem (UNRWA) un papildu pasākumiem banānu nozarē, tiek pārvietoti no neizlietotajām makrofinansiālajai palīdzībai paredzētajām apropriācijām un ir daļa no vienošanās, ko samierināšanas komiteja panākusi attiecībā uz 2012. finanšu gada budžetu;

| H. | tā kā daļa ieņēmumu palielinājuma rodas no naudas sodiem un procentiem par novēlotiem maksājumiem, kuri saistīti ar konkurences politikas īstenošanu un kuru kopējā summa ir EUR 435 miljoni, |
| --- | --- |

H.

tā kā daļa ieņēmumu palielinājuma rodas no naudas sodiem un procentiem par novēlotiem maksājumiem, kuri saistīti ar konkurences politikas īstenošanu un kuru kopējā summa ir EUR 435 miljoni,

| 1. | pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu un ar to saistītās korekcijas, kā rezultātā ir aktualizēts maksājumu apropriācijām nepieciešamo līdzekļu apjoms un ir iespējami saistību apropriāciju pārvietojumi; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu un ar to saistītās korekcijas, kā rezultātā ir aktualizēts maksājumu apropriācijām nepieciešamo līdzekļu apjoms un ir iespējami saistību apropriāciju pārvietojumi;

| 2. | norāda, ka Padomes grozītais budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projekts atspoguļo samierināšanas komitejā panākto vienošanos, kura attiecas gan uz 2012. gada budžetu, gan budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Padomes grozītais budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projekts atspoguļo samierināšanas komitejā panākto vienošanos, kura attiecas gan uz 2012. gada budžetu, gan budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu;

| 3. | pauž dziļu nožēlu par neuzticēšanās pilno atmosfēru Komisijas un dalībvalstu sarunās par to papildu maksājumu apropriāciju apmēru, kas 2011. gadā nepieciešamas, lai Komisija varētu izpildīt Savienības juridiskās saistības; prasa, lai Komisija darītu zināmu abām budžeta lēmējiestādēm un sabiedrībai kopumā, kādu ietekmi šī vienošanās atstāj uz jau uzsākto programmu īstenošanu; pauž īpašas bažas par šī lēmuma ietekmi uz struktūrfondu un kohēzijas fondu darbību dalībvalstīs, kā arī uz nozīmīgākajām programmām kategorijā „Ilgtspējīga izaugsme”; |
| --- | --- |

3.

pauž dziļu nožēlu par neuzticēšanās pilno atmosfēru Komisijas un dalībvalstu sarunās par to papildu maksājumu apropriāciju apmēru, kas 2011. gadā nepieciešamas, lai Komisija varētu izpildīt Savienības juridiskās saistības; prasa, lai Komisija darītu zināmu abām budžeta lēmējiestādēm un sabiedrībai kopumā, kādu ietekmi šī vienošanās atstāj uz jau uzsākto programmu īstenošanu; pauž īpašas bažas par šī lēmuma ietekmi uz struktūrfondu un kohēzijas fondu darbību dalībvalstīs, kā arī uz nozīmīgākajām programmām kategorijā „Ilgtspējīga izaugsme”;

| 4. | uzsver, ka Padomes pieeja ir pretrunā Eiropas pusgada procesam un stingrākai Eiropas ekonomikas pārvaldībai, ar kā palīdzību būtu jācenšas nodrošināt Savienības un dalībvalstu budžetu sinerģiju un savstarpējo papildināmību; pauž vēl dziļākas bažas par Padomes nostāju tādēļ, ka ir jāatbalsta tālredzīgi ieguldījumi, ja vēlamies, lai Savienība atgūstas no pašreizējās ekonomiskās un sociālās krīzes; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Padomes pieeja ir pretrunā Eiropas pusgada procesam un stingrākai Eiropas ekonomikas pārvaldībai, ar kā palīdzību būtu jācenšas nodrošināt Savienības un dalībvalstu budžetu sinerģiju un savstarpējo papildināmību; pauž vēl dziļākas bažas par Padomes nostāju tādēļ, ka ir jāatbalsta tālredzīgi ieguldījumi, ja vēlamies, lai Savienība atgūstas no pašreizējās ekonomiskās un sociālās krīzes;

| 5. | pauž gatavību kopā ar Padomi un Komisiju veikt situācijas novērtējumu, lai novērstu iespējamos trūkumus un nepilnības pašreizējo daudzgadu programmu īstenošanā, jo īpaši to, kuras saistītas ar 1.a un 1.b izdevumu apakškategoriju; |
| --- | --- |

5.

pauž gatavību kopā ar Padomi un Komisiju veikt situācijas novērtējumu, lai novērstu iespējamos trūkumus un nepilnības pašreizējo daudzgadu programmu īstenošanā, jo īpaši to, kuras saistītas ar 1.a un 1.b izdevumu apakškategoriju;

| 6. | atkārtoti pauž stingru pārliecību, ka daļa ieņēmumu, kas rodas no naudas sodiem un procentiem par novēlotiem maksājumiem, t. i., no konkurences politikas īstenošanas, kas ir viena no ekskluzīvajām Savienības kompetencēm, pēc bilances sagatavošanas būtu tieši jāiekļauj atpakaļ Savienības budžetā, nevis jāatdod dalībvalstīm; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti pauž stingru pārliecību, ka daļa ieņēmumu, kas rodas no naudas sodiem un procentiem par novēlotiem maksājumiem, t. i., no konkurences politikas īstenošanas, kas ir viena no ekskluzīvajām Savienības kompetencēm, pēc bilances sagatavošanas būtu tieši jāiekļauj atpakaļ Savienības budžetā, nevis jāatdod dalībvalstīm;

| 7. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu bez grozījumiem un uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 6/2011 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

7.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2011 projektu bez grozījumiem un uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 6/2011 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 68, 15.3.2011.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/100

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisEiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Portugāles pieteikums EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive

P7_TA(2011)0523

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Portugāles pieteikums EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive) (COM(2011)0664 – C7-0334/2011 – 2011/2262(BUD))

2013/C 165 E/16

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0664 – C7-0334/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0664 – C7-0334/2011),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2),

| — | ņemot vērā trialoga procedūru, kas paredzēta 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trialoga procedūru, kas paredzēta 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0395/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0395/2011),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmē pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmē pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF līdzekļu izmantošanu;

| D. | tā kā Portugāle ir lūgusi palīdzību visiem 726 darbiniekiem, kuri atlaisti no darba trīs uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 29. nodaļas („Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”) nozarē NUTS II reģionos Portugālē, proti, Norte (PT11) un Centro (PT16); |
| --- | --- |

D.

tā kā Portugāle ir lūgusi palīdzību visiem 726 darbiniekiem, kuri atlaisti no darba trīs uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 29. nodaļas („Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”) nozarē NUTS II reģionos Portugālē, proti, Norte (PT11) un Centro (PT16);

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai nodrošinātu EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks vēl vairāk pilnveidota saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks uzlabota EGF efektivitāte un pārredzamība; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai nodrošinātu EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks vēl vairāk pilnveidota saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks uzlabota EGF efektivitāte un pārredzamība;

| 2. | atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju un laikā ierobežotu individuālu atbalstu nolūkā palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver, ka EGF var dot būtisku ieguldījumu, lai veicinātu atlaisto darba ņēmēju — jo īpaši neaizsargātāko un mazkvalificēto darba ņēmēju — atgriešanos darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju un laikā ierobežotu individuālu atbalstu nolūkā palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver, ka EGF var dot būtisku ieguldījumu, lai veicinātu atlaisto darba ņēmēju — jo īpaši neaizsargātāko un mazkvalificēto darba ņēmēju — atgriešanos darba tirgū;

| 3. | uzsver — saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū konkrētiem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka ar EGF līdzekļiem vajadzētu līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, kuri ļauj panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

3.

uzsver — saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū konkrētiem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver arī to, ka ar EGF līdzekļiem vajadzētu līdzfinansēt vienīgi aktīvus darba tirgus pasākumus, kuri ļauj panākt ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF atbalsts nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 4. | norāda, ka informācijā, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri tiktu finansēti no EGF līdzekļiem, ir ietverti dati par tā saderību un papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka informācijā, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri tiktu finansēti no EGF līdzekļiem, ir ietverti dati par tā saderību un papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos;

| 5. | konstatē, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir jānodrošina atsevišķs piešķīrums, tādējādi izvairoties no iepriekšējās prakses, saskaņā ar kuru pārvietojumus veica no citām budžeta pozīcijām un kas varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās; |
| --- | --- |

5.

konstatē, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta pieprasījumiem 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir jānodrošina atsevišķs piešķīrums, tādējādi izvairoties no iepriekšējās prakses, saskaņā ar kuru pārvietojumus veica no citām budžeta pozīcijām un kas varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka ir paredzēts palielināt maksājumu apropriācijas EGF budžeta pozīcijā, prasot veikt vispārēju pārvietojumu un tās izmantojot, lai segtu šim pieteikumam nepieciešamos izdevumus EUR 1 518 465 apmērā; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka ir paredzēts palielināt maksājumu apropriācijas EGF budžeta pozīcijā, prasot veikt vispārēju pārvietojumu un tās izmantojot, lai segtu šim pieteikumam nepieciešamos izdevumus EUR 1 518 465 apmērā;

| 7. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

7.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006, 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006, 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Portugāles pieteikums EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2012/4/ES.)

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/102 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/102

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisAtmaksājamā palīdzība un finansēšanas vadība ***I

P7_TA(2011)0526

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz atmaksājamo palīdzību un finansēšanas vadību (COM(2011)0483 – C7-0215/2011 – 2011/0210(COD))

2013/C 165 E/17

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0483), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0483),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0215/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0215/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 16. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 16. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A7-0380/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A7-0380/2011),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  2011. gada 27. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisP7_TC1-COD(2011)0210

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 1. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2011, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 groza attiecībā uz atmaksājamo palīdzību finansēšanas vadību un noteikumiem par izdevumu pārskatu iesniegšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1310/2011.)

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/103 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/103

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisFinanšu pārvaldība konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības finanšu stabilitātes jomā (ERAF un ESF) ***I

P7_TA(2011)0527

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar šo valstu finanšu stabilitāti (COM(2011)0482 – C7-0221/2011 – 2011/0211(COD))

2013/C 165 E/18

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0482), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0482),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0221/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0221/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 16. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 16. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A7-0383/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A7-0383/2011),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  2011. gada 27. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisP7_TC1-COD(2011)0211

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 1. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1311/2011.)

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/104 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/104

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisGrozījumu izdarīšana Lēmumā 2002/546/EK attiecībā uz tā piemērošanas termiņu *

P7_TA(2011)0528

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2002/546/EK attiecībā uz tā piemērošanas laiku (COM(2011)0443 – C7-0233/2011 – 2011/0192(CNS))

2013/C 165 E/19

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0443), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0443),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu(C7-0233/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu(C7-0233/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A7-0381/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A7-0381/2011),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/105

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisGrozījumu izdarīšana Lēmumā 2007/659/EK attiecībā uz tā piemērošanas laikposmu un gada kvotu, kam piemēro samazinātu akcīzes nodokļa likmi *

P7_TA(2011)0529

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 2007/659/EK attiecībā uz tā piemērošanas laikposmu un gada kvotu, kam piemēro samazinātu akcīzes nodokļa likmi (COM(2011)0577 – C7-0311/2011 – 2011/0248(CNS))

2013/C 165 E/20

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0577), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0577),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C7-0311/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C7-0311/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A7-0382/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A7-0382/2011),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/105

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisFinanšu instruments sadarbībai attīstības jomā — papildu pasākumi banānu nozarē ***III

P7_TA(2011)0532

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (PE-CONS 00059/2011 – C7-0379/2011 – 2010/0059(COD))

2013/C 165 E/21

(Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu un attiecīgos Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumus (PE-CONS 00059/2011 – C7-0379/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu un attiecīgos Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumus (PE-CONS 00059/2011 – C7-0379/2011),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0102),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju otrajā lasījumā (2) attiecībā uz Padomes nostāju pirmajā lasījumā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju otrajā lasījumā (2) attiecībā uz Padomes nostāju pirmajā lasījumā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas atzinumu par Parlamenta grozījumiem Padomes nostājā pirmajā lasījumā (COM(2011)0179), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atzinumu par Parlamenta grozījumiem Padomes nostājā pirmajā lasījumā (COM(2011)0179),

| — | ņemot vērā Padomes nostāju otrajā lasījumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju otrajā lasījumā,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 13. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 13. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavoja Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0403/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavoja Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0403/2011),

| 1. | apstiprina kopīgo dokumentu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopīgo dokumentu;

| 2. | paziņo par gatavību kompromisa gaisotnē pieņemt kompromisa dokumentu paketi, jo pašreizējo instrumentu atlikušais termiņš ir visai īss; pauž nožēlu par to, ka Padomes neelastīguma dēļ nebija iespējams uzlabot DCI/BAM instrumenta tekstu, jo īpaši attiecībā uz Parlamenta lomu stratēģisku lēmumu pieņemšanā, kurā ir būtiski panākt abu likumdevēju iestāžu līdzvērtīgu nozīmi; uzsver, ka šāds iznākums nerada precedentu turpmākām sarunām par ārējā finansējuma instrumentiem pēc 2013. gada; norāda, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta 1. punktā minētajiem kritērijiem Parlaments pastāvēs uz nepieciešamību izmantot deleģētus aktus visos gadījumos, kad ir jāpieņem stratēģiski politiski lēmumi attiecībā uz šo instrumentu finansēšanu un plānošanu; |
| --- | --- |

2.

paziņo par gatavību kompromisa gaisotnē pieņemt kompromisa dokumentu paketi, jo pašreizējo instrumentu atlikušais termiņš ir visai īss; pauž nožēlu par to, ka Padomes neelastīguma dēļ nebija iespējams uzlabot DCI/BAM instrumenta tekstu, jo īpaši attiecībā uz Parlamenta lomu stratēģisku lēmumu pieņemšanā, kurā ir būtiski panākt abu likumdevēju iestāžu līdzvērtīgu nozīmi; uzsver, ka šāds iznākums nerada precedentu turpmākām sarunām par ārējā finansējuma instrumentiem pēc 2013. gada; norāda, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta 1. punktā minētajiem kritērijiem Parlaments pastāvēs uz nepieciešamību izmantot deleģētus aktus visos gadījumos, kad ir jāpieņem stratēģiski politiski lēmumi attiecībā uz šo instrumentu finansēšanu un plānošanu;

| 3. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu; |
| --- | --- |

3.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu;

| 4. | pieņem zināšanai šai rezolūcijai pievienoto Komisijas paziņojumu; |
| --- | --- |

4.

pieņem zināšanai šai rezolūcijai pievienoto Komisijas paziņojumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju; |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju;

| 6. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka pienācīgi ir izpildītas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt akta un ar to saistīto Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumu publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

6.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka pienācīgi ir izpildītas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt akta un ar to saistīto Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumu publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 21.10.2010., P7_TA(2010)0382.

(2)  Pieņemtie teksti, 3.2.2011., P7_TA(2011)0030.

(3)  OV C 7 E, 12.1.2011., 17. lpp.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisNORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojums attiecībā uz attīstības sadarbības instrumentā (ASI) paredzēto programmu par papildu pasākumiem banānu nozarē (BAM)

Konkrēti gadījumā ar papildu pasākumiem banānu nozarē (BAM) un ņemot vērā programmas pamatjēgu un mērķi, kā tas ir izklāstīts 17.a pantā finanšu instrumentā attīstības sadarbības jomā (ASI), Eiropas Komisija apstiprina, ka, nosakot provizorisku piešķīrumu sadalījumu starp valstīm, tā objektīvi un vienādi piemēros tādu metodi, kurā ir ņemts vērā banānu nozares nozīmīgums un katras uz palīdzības saņemšanu tiesīgās valsts ekonomiskie un attīstības apstākļi.

Komisija paziņo, ka tā ir iecerējusi piemērot metodoloģiju, kurā divi pirmie kritēriji tiek vērtēti kā apmēram vienlīdz svarīgi, savukārt trešais kritērijs tiks izmantots kā attīstības koeficients. Šīs metodoloģijas mērķis ir – attiecībā uz visām palīdzības saņēmējām valstīm kā vienlīdz nozīmīgu vērtēt šo valstu banānu tirdzniecības apjomu ar Eiropas Savienību un to, cik nozīmīgs banānu eksports uz Savienību ir katras palīdzības saņēmējas valsts ekonomikā. Ar relatīvo attīstības līmeni piešķīrumi tiks pielāgoti par labu tām valstīm, kurās ir zemāks attīstības līmenis, saskaņā ar Savienības attīstības mērķiem, kuri izklāstīti Līgumos un ASI.

Eiropas Parlamenta un Padomes paziņojums par deleģēto aktu izmantošanu turpmākajā daudzgadu finanšu shēmā (2014–2020)

Eiropas Parlaments un Padome pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020""(COM(2011)0500 (1)), jo īpaši attiecībā uz ierosināto deleģēto aktu izmantošanu turpmākajos ārējā finansējuma instrumentos, un gaida tiesību aktu priekšlikumus, kurus pienācīgi apsvērs.

---

(1)  Komisija paziņojumā "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020""(COM(2011)0500) paziņo:

| | "Turklāt, turpmākajos dažādo instrumentu juridiskajos pamatos tiks ierosināts plaši izmantot deleģētos aktus, lai nodrošinātu lielāku elastību politikas virzienu pārvaldībā finanšu perioda ietvaros, vienlaikus ievērojot abu likumdevēja atzaru pilnvaras,"
  un – |
| --- | --- |

"Turklāt, turpmākajos dažādo instrumentu juridiskajos pamatos tiks ierosināts plaši izmantot deleģētos aktus, lai nodrošinātu lielāku elastību politikas virzienu pārvaldībā finanšu perioda ietvaros, vienlaikus ievērojot abu likumdevēja atzaru pilnvaras,"

un –

| | "Tiek uzskatīts, ka jāuzlabo ārējā atbalsta demokrātiska pārbaude. To varētu panākt, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu atsevišķiem programmu aspektiem, ne tikai nodrošinot likumdevēju līdztiesīgu piedalīšanos, bet arī nodrošinot lielāku plānošanas elastību. Attiecībā uz EAF tiek ierosināts pārbaudi pielīdzināt ASI, vienlaikus ņemot vērā šā instrumenta specifiku." |
| --- | --- |

"Tiek uzskatīts, ka jāuzlabo ārējā atbalsta demokrātiska pārbaude. To varētu panākt, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu atsevišķiem programmu aspektiem, ne tikai nodrošinot likumdevēju līdztiesīgu piedalīšanos, bet arī nodrošinot lielāku plānošanas elastību. Attiecībā uz EAF tiek ierosināts pārbaudi pielīdzināt ASI, vienlaikus ņemot vērā šā instrumenta specifiku."

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/107 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/107

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisFinanšu instrumenta izveide sadarbībai ar industrializētām valstīm ***III

P7_TA(2011)0533

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (PE-CONS 00056/2011 – C7-0376/2011 – 2009/0059(COD))

2013/C 165 E/22

(Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā kopīgo dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, un attiecīgos Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumus (PE-CONS 00056/2011 – C7-0376/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, un attiecīgos Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumus (PE-CONS 00056/2011 – C7-0376/2011),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0197), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0197),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju otrajā lasījumā (2) attiecībā uz Padomes kopējo nostāju pirmajā lasījumā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju otrajā lasījumā (2) attiecībā uz Padomes kopējo nostāju pirmajā lasījumā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas atzinumu par Parlamenta grozījumiem Padomes kopējā nostājā pirmajā lasījumā (COM(2011)0167), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atzinumu par Parlamenta grozījumiem Padomes kopējā nostājā pirmajā lasījumā (COM(2011)0167),

| — | ņemot vērā Padomes nostāju otrajā lasījumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju otrajā lasījumā,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 13. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 13. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0401/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0401/2011),

| 1. | apstiprina kopīgo dokumentu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopīgo dokumentu;

| 2. | apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | pieņem zināšanai šai rezolūcijai pievienoto Komisijas paziņojumu; |
| --- | --- |

3.

pieņem zināšanai šai rezolūcijai pievienoto Komisijas paziņojumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt šo aktu pēc tam, kad viņš būs pārbaudījis, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (kopā ar attiecīgajiem Padomes, Komisijas un Eiropas Parlamenta paziņojumiem); |
| --- | --- |

5.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt šo aktu pēc tam, kad viņš būs pārbaudījis, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (kopā ar attiecīgajiem Padomes, Komisijas un Eiropas Parlamenta paziņojumiem);

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 21.10.2010., P7_TA(2010)0381.

(2)  Pieņemtie teksti, 3.2.2011., P7_TA(2011)0033.

(3)  OV C 7 E, 12.1.2011., 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisNORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes paziņojums par deleģēto aktu izmantošanu turpmākajā daudzgadu finanšu shēmā (2014–2020)

Eiropas Parlaments un Padome pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020""(COM(2011)0500 (1)), it īpaši attiecībā uz ierosināto deleģēto aktu izmantošanu turpmākajos ārējā finansējuma instrumentos un gaida tiesību aktu priekšlikumus, kurus pienācīgi apsvērs.

Komisijas deklarācija par 16. pantu

Šī regula risina jautājumu par atbalstu vairākām īpašām darbībām, kas nav oficiāla attīstības palīdzība (OAP), tajās valstīs, uz kurām attiecas attīstības sadarbības instruments (ASI Regula (EK) Nr. 1905/2006). Regulas mērķis ir piedāvāt konkrētu šā jautājuma risinājumu.

Komisija atkārtoti apstiprina, ka nabadzības izskaušana, tostarp tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana ir sadarbības attīstības jomā primārais mērķis un joprojām paliks kā prioritāte.

Tā atgādina, ka 16. pantā noteiktā finanšu atsauces summa, kas attiecas uz valstīm, kuras uzskaitītas II pielikumā, tiks īstenota, izmantojot attiecīgās budžeta pozīcijas attiecībā uz tām darbībām, kas nav oficiālā attīstības palīdzība.

Turklāt Komisija apstiprina savu vēlmi ievērot finanšu atsauces summu, kas ir noteikta attīstības sadarbības instrumenta (Regula (EK) Nr. 1905/2006) 38. pantā laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, kā arī tās pašas regulas noteikumus attiecībā uz atbilstību OAP kritērijiem. Tā atgādina, ka, pamatojoties uz pašreizējo finanšu plānošanu, atsauces summa 2013. gadā tiks pārsniegta.

Šajā situācijā Komisija vēlas ierosināt tādus budžeta projektus, kas līdz 2013. gadam nodrošinātu virzību attīstības atbalstam Āzijā un Latīņamerikā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006, lai netiktu skartas saskaņā ar ASI un vispār ES budžetu pašlaik plānotās OAP summas.

---

(1)  Komisija paziņojumā "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020""(COM(2011)0500) paziņo: "Turklāt, turpmākajos dažādo instrumentu juridiskajos pamatos tiks ierosināts plaši izmantot deleģētos aktus, lai nodrošinātu lielāku elastību politikas virzienu pārvaldībā finanšu perioda ietvaros, vienlaikus ievērojot abu likumdevēja atzaru pilnvaras." un "Tiek uzskatīts, ka jāuzlabo ārējā atbalsta demokrātiska pārbaude. To varētu panākt, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu atsevišķiem programmu aspektiem, ne tikai nodrošinot likumdevēju līdztiesīgu piedalīšanos, bet arī nodrošinot lielāku plānošanas elastību. Attiecībā uz EAF tiek ierosināts pārbaudi pielīdzināt ASI, vienlaikus ņemot vērā šā instrumenta specifiku."

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/109 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/109

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisFinanšu instrumenta izveide demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai pasaulē ***III

P7_TA(2011)0534

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (PE-CONS 00058/2011 – C7-0378/2011 – 2009/0060B(COD))

2013/C 165 E/23

(Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā kopīgo dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, un attiecīgo Parlamenta un Padomes paziņojumu (PE-CONS 00058/2011 – C7-0378/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, un attiecīgo Parlamenta un Padomes paziņojumu (PE-CONS 00058/2011 – C7-0378/2011),

| — | ņemot vērā savu nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0194), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0194),

| — | ņemot vērā savu nostāju otrajā lasījumā (2) attiecībā uz Padomes nostāju pirmajā lasījumā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu nostāju otrajā lasījumā (2) attiecībā uz Padomes nostāju pirmajā lasījumā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas sniegto atzinumu par Parlamenta grozījumiem Padomes nostājā pirmajā lasījumā (COM(2011)0170), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas sniegto atzinumu par Parlamenta grozījumiem Padomes nostājā pirmajā lasījumā (COM(2011)0170),

| — | ņemot vērā Padomes nostāju otrajā lasījumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju otrajā lasījumā,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 13. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 13. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0404/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0404/2011),

| 1. | apstiprina kopīgo dokumentu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopīgo dokumentu;

| 2. | apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt šo aktu pēc tam, kad viņš būs pārbaudījis, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (kopā ar attiecīgo Parlamenta un Padomes paziņojumu); |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt šo aktu pēc tam, kad viņš būs pārbaudījis, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (kopā ar attiecīgo Parlamenta un Padomes paziņojumu);

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 21.10.2010., P7_TA(2010)0380.

(2)  Pieņemtie teksti, 3.2.2011., P7_TA(2011)0031.

(3)  OV C 7 E, 12.1.2011., 14. lpp.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisNORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes paziņojums par deleģēto aktu izmantošanu turpmākajā daudzgadu finanšu shēmā (2014–2020)

Eiropas Parlaments un Padome pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020" "(COM(2011)0500 (1)), it īpaši attiecībā uz ierosināto deleģēto aktu izmantošanu turpmākajos ārējā finansējuma instrumentos un gaida tiesību aktu priekšlikumus, kurus pienācīgi apsvērs.

---

(1)  Komisija paziņojumā "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020" "(COM(2011)0500) paziņo: "Turklāt, turpmākajos dažādo instrumentu juridiskajos pamatos tiks ierosināts plaši izmantot deleģētos aktus, lai nodrošinātu lielāku elastību politikas virzienu pārvaldībā finanšu perioda ietvaros, vienlaikus ievērojot abu likumdevēja atzaru pilnvaras." un "Tiek uzskatīts, ka jāuzlabo ārējā atbalsta demokrātiska pārbaude. To varētu panākt, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu atsevišķiem programmu aspektiem, ne tikai nodrošinot likumdevēju līdztiesīgu piedalīšanos, bet arī nodrošinot lielāku plānošanas elastību. Attiecībā uz EAF tiek ierosināts pārbaudi pielīdzināt ASI, vienlaikus ņemot vērā šā instrumenta specifiku."

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/110

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisFinanšu instruments sadarbībai attīstības jomā ***III

P7_TA(2011)0535

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (PE-CONS 00057/2011 – C7-0377/2011 – 2009/0060A(COD))

2013/C 165 E/24

(Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā kopīgo dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, un attiecīgo Parlamenta un Padomes paziņojumu (PE-CONS 00057/2011 – C7-0377/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, un attiecīgo Parlamenta un Padomes paziņojumu (PE-CONS 00057/2011 – C7-0377/2011),

| — | ņemot vērā savu nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0194), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0194),

| — | ņemot vērā savu nostāju otrajā lasījumā (2) attiecībā uz Padomes nostāju pirmajā lasījumā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu nostāju otrajā lasījumā (2) attiecībā uz Padomes nostāju pirmajā lasījumā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas sniegto atzinumu par Parlamenta grozījumiem Padomes nostājā pirmajā lasījumā (COM(2011)0178), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas sniegto atzinumu par Parlamenta grozījumiem Padomes nostājā pirmajā lasījumā (COM(2011)0178),

| — | ņemot vērā Padomes nostāju otrajā lasījumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju otrajā lasījumā,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 13. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 13. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0402/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0402/2011),

| 1. | apstiprina kopīgo dokumentu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopīgo dokumentu;

| 2. | paziņo par gatavību kompromisa gaisotnē pieņemt kompromisa dokumentu paketi, jo pašreizējo instrumentu atlikušais termiņš ir visai īss; pauž nožēlu par to, ka nebija iespējams uzlabot DCI/BAM instrumenta tekstu, jo īpaši attiecībā uz Parlamenta lomu stratēģisku lēmumu pieņemšanā, kurā ir būtiski panākt abu likumdevēju iestāžu līdzvērtīgu nozīmi; uzsver, ka šāds iznākums nerada precedentu turpmākām sarunām par ārējā finansējuma instrumentiem pēc 2013. gada; norāda, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta 1. punktā minētajiem kritērijiem Parlaments pastāvēs uz nepieciešamību izmantot deleģētus aktus visos gadījumos, kad ir jāpieņem stratēģiski politiski lēmumi attiecībā uz šo instrumentu finansēšanu un plānošanu; |
| --- | --- |

2.

paziņo par gatavību kompromisa gaisotnē pieņemt kompromisa dokumentu paketi, jo pašreizējo instrumentu atlikušais termiņš ir visai īss; pauž nožēlu par to, ka nebija iespējams uzlabot DCI/BAM instrumenta tekstu, jo īpaši attiecībā uz Parlamenta lomu stratēģisku lēmumu pieņemšanā, kurā ir būtiski panākt abu likumdevēju iestāžu līdzvērtīgu nozīmi; uzsver, ka šāds iznākums nerada precedentu turpmākām sarunām par ārējā finansējuma instrumentiem pēc 2013. gada; norāda, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta 1. punktā minētajiem kritērijiem Parlaments pastāvēs uz nepieciešamību izmantot deleģētus aktus visos gadījumos, kad ir jāpieņem stratēģiski politiski lēmumi attiecībā uz šo instrumentu finansēšanu un plānošanu;

| 3. | apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt šo aktu pēc tam, kad viņš būs pārbaudījis, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī kopā ar Parlamenta un Padomes paziņojumu; |
| --- | --- |

5.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt šo aktu pēc tam, kad viņš būs pārbaudījis, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī kopā ar Parlamenta un Padomes paziņojumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 21.10.2010., P7_TA(2010)0379.

(2)  Pieņemtie teksti, 3.2.2011., P7_TA(2011)0032.

(3)  OV C 7 E, 12.1.2011., 11. lpp.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisNORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes paziņojums par deleģēto aktu izmantošanu turpmākajā daudzgadu finanšu shēmā (2014–2020)

Eiropas Parlaments un Padome pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020""(COM (2011)0500 (1)), jo īpaši attiecībā uz ierosināto deleģēto aktu izmantošanu turpmākajos ārējā finansējuma instrumentos un gaida tiesību aktu priekšlikumus, kurus pienācīgi apsvērs.

---

(1)  Komisija paziņojumā "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020""(COM (2011)0500) paziņo: "Turklāt, turpmākajos dažādo instrumentu juridiskajos pamatos tiks ierosināts plaši izmantot deleģētos aktus, lai nodrošinātu lielāku elastību politikas virzienu pārvaldībā finanšu perioda ietvaros, vienlaikus ievērojot abu likumdevēja atzaru pilnvaras," un – "Tiek uzskatīts, ka jāuzlabo ārējā atbalsta demokrātiska pārbaude. To varētu panākt, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu atsevišķiem programmu aspektiem, ne tikai nodrošinot likumdevēju līdztiesīgu piedalīšanos, bet arī nodrošinot lielāku plānošanas elastību. Attiecībā uz EAF tiek ierosināts pārbaudi pielīdzināt ASI, vienlaikus ņemot vērā šā instrumenta specifiku."

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/112 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/112

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisStatistikas pārskati attiecībā uz autopārvadājumiem ***I

P7_TA(2011)0536

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem (pārstrādāta redakcija) (COM(2010)0505 – C7-0286/2010 – 2010/0258(COD))

2013/C 165 E/25

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0505), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0505),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0286/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0286/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2011. gada 15. aprīļa vēstuli Transporta un tūrisma komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2011. gada 15. aprīļa vēstuli Transporta un tūrisma komitejai saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 28. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 28. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0212/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0212/2011),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekš pieņemto tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem un šiem grozījumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekš pieņemto tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem un šiem grozījumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002, 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisP7_TC1-COD(2010)0258

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 1. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 70/2012.)

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/113 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/113

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisKaļiņingradas apgabals un konkrēti Polijas administratīvie rajoni ***I

P7_TA(2011)0537

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1931/2006 attiecībā uz Kaļiņingradas apgabala un konkrētu Polijas administratīvo rajonu iekļaušanu atbilstīgajā pierobežas zonā (COM(2011)0461 – C7-0213/2011 – 2011/0199(COD))

2013/C 165 E/26

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0461), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0461),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0213/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0213/2011),

| — | ņemot vērā Otro ziņojumu par Regulā (EK) Nr. 1931/2006 noteiktā vietējās pierobežas satiksmes režīma īstenošanu un darbību (COM(2011)0047), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Otro ziņojumu par Regulā (EK) Nr. 1931/2006 noteiktā vietējās pierobežas satiksmes režīma īstenošanu un darbību (COM(2011)0047),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0398/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A7-0398/2011),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisP7_TC1-COD(2011)0199

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 1. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko Regulu (EK) Nr. 1931/2006 groza attiecībā uz Kaļiņingradas apgabala un dažu Polijas administratīvo rajonu iekļaušanu atbilstīgajā pierobežas zonā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1342/2011.)

---

| 11.6.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 165/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 165/114

---

Ceturtdiena, 2011. gada 1. decembrisPievienošanās līgums — Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos ***

P7_TA(2011)0538

Eiropas Parlamenta 2011. gada 1. decembra normatīvā rezolūcija par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (14409/2011 – C7-0252/2011 – 2011/0805(NLE))

2013/C 165 E/27

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Horvātijas Republikas pieteikumu, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Horvātijas Republikas pieteikumu, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalsti,

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu (14409/2011 – C7–0252/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu (14409/2011 – C7–0252/2011),

| — | ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2011)0667), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2011)0667),

| — | ņemot vērā projektu Līgumam par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, Protokolu un Nobeiguma aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Līgumam par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, Protokolu un Nobeiguma aktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 74.c pantu un 81. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 74.c pantu un 81. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A7-0390/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A7-0390/2011),

| A. | tā kā projektā Līgumam par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai ir minēti pievienošanās nosacījumi kandidātvalstij un izmaiņas, kas ir saistītas ar tās pievienošanos, un tā kā ar Parlamentu ir jāapspriežas par visām būtiskām izmaiņām šajā līguma projektā; |
| --- | --- |

A.

tā kā projektā Līgumam par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai ir minēti pievienošanās nosacījumi kandidātvalstij un izmaiņas, kas ir saistītas ar tās pievienošanos, un tā kā ar Parlamentu ir jāapspriežas par visām būtiskām izmaiņām šajā līguma projektā;

| B. | tā kā Komisijai ir jāturpina rūpīgi un objektīvi uzraudzīt turpmākos pasākumus, gatavojoties pievienošanās procesam, un jāpalīdz Horvātijas varas iestādēm pildīt saistības un pienākumus, par ko uzsāktas sarunas; tā kā Komisijas pienākums ir regulāri informēt Parlamentu par to, kā Horvātijas varas iestādes ievēro saistības, lai pilnībā uzņemtos dalībvalsts pienākumus, pievienojoties ES 2013. gada 1. jūlijā, |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisijai ir jāturpina rūpīgi un objektīvi uzraudzīt turpmākos pasākumus, gatavojoties pievienošanās procesam, un jāpalīdz Horvātijas varas iestādēm pildīt saistības un pienākumus, par ko uzsāktas sarunas; tā kā Komisijas pienākums ir regulāri informēt Parlamentu par to, kā Horvātijas varas iestādes ievēro saistības, lai pilnībā uzņemtos dalībvalsts pienākumus, pievienojoties ES 2013. gada 1. jūlijā,

| 1. | sniedz piekrišanu tam, ka Horvātijas Republika pievienojas Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu tam, ka Horvātijas Republika pievienojas Eiropas Savienībai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Horvātijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Horvātijas Republikas valdībai un parlamentam.

---