# Europos Sąjungos C 153E/2013

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.CE2013.153.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 153E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 56 tomas2013m. gegužės 31d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.CE2013.153.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 153E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

56 tomas2013m. gegužės 31d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2011–2012 m. SESIJA2011 m. lapkričio 15–17 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 59 E, 2012 2 28.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2011 m. lapkričio 15 d., antradienis |
| 2013/C 153E/01 | Nemokumo bylos remiantis ES įmonių teisės nuostatomis2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl nemokumo bylų remiantis ES įmonių teisės nuostatomis (2011/2006(INI)) | 1 |
| REZOLIUCIJOS PRIEDAS | 5 |
| 2013/C 153E/02 | Demografiniai pokyčiai ir jų padariniai sanglaudos politikai2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl demografinių pokyčių ir jų padarinių būsimai ES sanglaudos politikai (2010/2157(INI)) | 9 |
| 2013/C 153E/03 | Direktyvos dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo įgyvendinimas2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo įgyvendinimo (2011/2024(INI)) | 15 |
| 2013/C 153E/04 | Vartotojų politika2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos vartotojų reikalų politikos strategijos (2011/2149(INI)) | 25 |
| 2013/C 153E/05 | Internetiniai lošimai2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl internetinių lošimų vidaus rinkoje (2011/2084(INI)) | 35 |
| 2013/C 153E/06 | Naminių bičių sveikata ir bitininkystė2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naminių bičių sveikatos ir bitininkystės sektoriaus uždavinių (2011/2108(INI)) | 43 |
| 2013/C 153E/07 | Valstybės pagalbos taisyklės, susijusios su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, pertvarkos (2011/2146(INI)) | 51 |
| 2013/C 153E/08 | Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (2011/2052(INI)) | 57 |
| | 2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienis |
| 2013/C 153E/09 | AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos veikla 2010 m.2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos veiklos 2010 m. (2011/2120(INI)) | 79 |
| 2013/C 153E/10 | Klimato kaitos konferencija Durbane2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl klimato kaitos konferencijos Durbane (COP 17) | 83 |
| 2013/C 153E/11 | Vystymosi finansavimo ataskaita2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atskaitomybės už vystymosi finansavimą ataskaitos | 97 |
| 2013/C 153E/12 | Europos kinas skaitmeninių technologijų eroje2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kino skaitmeninių technologijų eroje (2010/2306(INI)) | 102 |
| | 2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienis |
| 2013/C 153E/13 | ES parama Tarptautiniam baudžiamajam teismui2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES paramos Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT) sprendžiant problemas ir įveikiant sunkumus (2011/2109(INI)) | 115 |
| 2013/C 153E/14 | 2011 m. lapkričio 28 d. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimas2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011 m. lapkričio 28 d. vyksiančio ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo | 124 |
| 2013/C 153E/15 | Atviras internetas ir tinklo neutralumas Europoje2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atviro interneto ir tinklo neutralumo Europoje | 128 |
| 2013/C 153E/16 | Kasetinių šaudmenų uždraudimas2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kasetinių šaudmenų uždraudimo | 132 |
| 2013/C 153E/17 | PVM teisės aktų modernizavimas siekiant paskatinti bendrąją skaitmeninę rinką2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl PVM teisės aktų modernizavimo siekiant paskatinti bendrąją skaitmeninę rinką | 135 |
| 2013/C 153E/18 | Derybų dėl ES ir Gruzijos asociacijos susitarimas2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl derybų dėl ES ir Gruzijos asociacijos susitarimo (2011/2133(INI)) | 137 |
| 2013/C 153E/19 | Lyčių aspekto integravimas į Europos Parlamento darbą2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių aspekto integravimo į Europos Parlamento veiklą (2011/2151(INI)) | 143 |
| 2013/C 153E/20 | Pasaulinio masto kova su neteisėta žvejyba2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su neteisėta žvejyba pasauliniu mastu. ES vaidmuo (2010/2210(INI)) | 148 |
| 2013/C 153E/21 | Iranas: paskutiniai žmogaus teisių pažeidimų atvejai2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl paskutinių žmogaus teisių pažeidimo atvejų Irane | 157 |
| 2013/C 153E/22 | Egiptas, ypač tinklaraštininko Alaa Abdelio Fatah atvejis2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Egipto, ypač dėl tinklaraštininko Alaa Abdelio Fatah atvejo | 162 |
| 2013/C 153E/23 | Poreikis įrengti prieinamą pagalbos iškvietimo telefonu 112 liniją2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl poreikio įrengti prieinamą pagalbos iškvietimo telefonu 112 liniją | 165 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2011–2012 m. SESIJA2011 m. lapkričio 15–17 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 59 E, 2012 2 28.PRIIMTI TEKSTAI

2011 m. lapkričio 15 d., antradienis

2013/C 153E/01

Nemokumo bylos remiantis ES įmonių teisės nuostatomis2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl nemokumo bylų remiantis ES įmonių teisės nuostatomis (2011/2006(INI))

1

REZOLIUCIJOS PRIEDAS

5

2013/C 153E/02

Demografiniai pokyčiai ir jų padariniai sanglaudos politikai2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl demografinių pokyčių ir jų padarinių būsimai ES sanglaudos politikai (2010/2157(INI))

9

2013/C 153E/03

Direktyvos dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo įgyvendinimas2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo įgyvendinimo (2011/2024(INI))

15

2013/C 153E/04

Vartotojų politika2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos vartotojų reikalų politikos strategijos (2011/2149(INI))

25

2013/C 153E/05

Internetiniai lošimai2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl internetinių lošimų vidaus rinkoje (2011/2084(INI))

35

2013/C 153E/06

Naminių bičių sveikata ir bitininkystė2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naminių bičių sveikatos ir bitininkystės sektoriaus uždavinių (2011/2108(INI))

43

2013/C 153E/07

Valstybės pagalbos taisyklės, susijusios su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, pertvarkos (2011/2146(INI))

51

2013/C 153E/08

Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (2011/2052(INI))

57

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienis

2013/C 153E/09

AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos veikla 2010 m.2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos veiklos 2010 m. (2011/2120(INI))

79

2013/C 153E/10

Klimato kaitos konferencija Durbane2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl klimato kaitos konferencijos Durbane (COP 17)

83

2013/C 153E/11

Vystymosi finansavimo ataskaita2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atskaitomybės už vystymosi finansavimą ataskaitos

97

2013/C 153E/12

Europos kinas skaitmeninių technologijų eroje2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kino skaitmeninių technologijų eroje (2010/2306(INI))

102

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienis

2013/C 153E/13

ES parama Tarptautiniam baudžiamajam teismui2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES paramos Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT) sprendžiant problemas ir įveikiant sunkumus (2011/2109(INI))

115

2013/C 153E/14

2011 m. lapkričio 28 d. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimas2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011 m. lapkričio 28 d. vyksiančio ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo

124

2013/C 153E/15

Atviras internetas ir tinklo neutralumas Europoje2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atviro interneto ir tinklo neutralumo Europoje

128

2013/C 153E/16

Kasetinių šaudmenų uždraudimas2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kasetinių šaudmenų uždraudimo

132

2013/C 153E/17

PVM teisės aktų modernizavimas siekiant paskatinti bendrąją skaitmeninę rinką2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl PVM teisės aktų modernizavimo siekiant paskatinti bendrąją skaitmeninę rinką

135

2013/C 153E/18

Derybų dėl ES ir Gruzijos asociacijos susitarimas2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl derybų dėl ES ir Gruzijos asociacijos susitarimo (2011/2133(INI))

137

2013/C 153E/19

Lyčių aspekto integravimas į Europos Parlamento darbą2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių aspekto integravimo į Europos Parlamento veiklą (2011/2151(INI))

143

2013/C 153E/20

Pasaulinio masto kova su neteisėta žvejyba2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su neteisėta žvejyba pasauliniu mastu. ES vaidmuo (2010/2210(INI))

148

2013/C 153E/21

Iranas: paskutiniai žmogaus teisių pažeidimų atvejai2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl paskutinių žmogaus teisių pažeidimo atvejų Irane

157

2013/C 153E/22

Egiptas, ypač tinklaraštininko Alaa Abdelio Fatah atvejis2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Egipto, ypač dėl tinklaraštininko Alaa Abdelio Fatah atvejo

162

2013/C 153E/23

Poreikis įrengti prieinamą pagalbos iškvietimo telefonu 112 liniją2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl poreikio įrengti prieinamą pagalbos iškvietimo telefonu 112 liniją

165

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2011 m. lapkričio 15 d., antradienis |
| 2013/C 153E/24 | Apsaugos priemonių, kurių reikalaujama iš bendrovių, koordinavimas (SESV 54 straipsnis) ***I2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos tokias priemones suvienodinti, reikalauja iš Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 54 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, bendroves steigiant, palaikant ir keičiant jų kapitalą, koordinavimo (nauja redakcija) (COM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD)) | 166 |
| P7_TC1-COD(2011)0011Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos tokias priemones suvienodinti, reikalauja iš Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 54 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, akcines bendroves steigiant, palaikant ir keičiant jų kapitalą, koordinavimo (nauja redakcija) | 167 |
| 2013/C 153E/25 | Atėnų konvencija dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra, išskyrus 10 ir 11 straipsnius ***2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolo, išskyrus jo 10 ir 11 straipsnius, projekto (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE)) | 167 |
| 2013/C 153E/26 | Atėnų konvencija dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra. Klausimai, susiję su 10 ir 11 straipsniais ***2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolo, kiek tai susiję su jo 10 ir 11 straipsniais, projekto (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE)) | 168 |
| 2013/C 153E/27 | ES ir Jordanijos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių aviacijos susitarimas ***2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių aviacijos susitarimo sudarymo projekto (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/28 | ES ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas ***2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo sudarymo projekto (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/29 | Laikinas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams sustabdymas *2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo laikinai sustabdomas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams (COM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS)) | 170 |
| 2013/C 153E/30 | Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (netiesioginiai veiksmai) *2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl netiesioginiais veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (COM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE)) | 171 |
| 2013/C 153E/31 | Skolintų vertybinių popierių pardavimas ir tam tikri kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektai ***I2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2010)0251Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų | 177 |
| 2013/C 153E/32 | Europos daugiamečių kultūrų statistika ***I2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos daugiamečių kultūrų statistikos (COM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2010)0133Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl Europos daugiamečių augalų statistikos, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 357/79 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/109/EB | 178 |
| 2013/C 153E/33 | Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (tiesioginiai veiksmai) *2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl tiesioginiais Jungtinio tyrimų centro veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (COM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE)) | 178 |
| 2013/C 153E/34 | Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimas vykdant netiesioginius veiksmus pagal Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą *2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento (Euratomas), kuriuo apibrėžiamos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo vykdant netiesioginius veiksmus pagal 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės (COM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE)) | 183 |
| | 2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienis |
| 2013/C 153E/35 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Airijos paraiška EGF/2010/019 IE/Construction 41)2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Airijos paraiška EGF/2010/019 IE/Construction 41) (COM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD)) | 188 |
| PRIEDAS | 190 |
| 2013/C 153E/36 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Airijos paraiška EGF/2010/021 IE/Construction 71)2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Airijos paraiška EGF/2010/021 IE/Construction 71) (COM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD)) | 190 |
| PRIEDAS | 192 |
| 2013/C 153E/37 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Airijos paraiška EGF/2010/020 IE/Construction 43)2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Airijos paraiška EGF/2010/020 IE/Construction 43) (COM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD)) | 192 |
| PRIEDAS | 194 |
| 2013/C 153E/38 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Austrijos paraiška EGF/2011/001 AT/Niederösterreich- Oberösterreich)2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Austrijos paraiška ЕGF/2011/001 AT/Niederösterreich – Oberösterreich) (COM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD)) | 194 |
| PRIEDAS | 196 |
| 2013/C 153E/39 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Graikijos paraiška EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas)2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Graikijos paraiška EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas) (COM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD)) | 197 |
| PRIEDAS | 199 |
| 2013/C 153E/40 | Europos paveldo ženklas ***II2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos Sąjungos veiksmų, susijusių su Europos paveldo ženklu (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD)) | 199 |
| 2013/C 153E/41 | Bendra Europos geležinkelių erdvė***I2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (nauja redakcija) (COM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD)) | 200 |
| P7_TC1-COD(2010)0253Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (nauja redakcija) (
  1
  ) | 201 |
| I PRIEDAS | 255 |
| II PRIEDAS | 255 |
| III PRIEDAS | 256 |
| IV PRIEDAS | 257 |
| V PRIEDAS | 260 |
| VI PRIEDAS | 261 |
| VII PRIEDAS | 262 |
| VIII PRIEDAS | 263 |
| IX PRIEDAS | 267 |
| X PRIEDAS | 268 |
| XI PRIEDAS | 269 |
| XII PRIEDAS | 270 |
| | 2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienis |
| 2013/C 153E/42 | Integruotos jūrų politikos tolesnis vystymas ***I2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa (COM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD)) | 274 |
| P7_TC1-COD(2010)0257Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 17 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa | 275 |
| TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS | 275 |
| 2013/C 153E/43 | Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa *2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos (COM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE)) | 275 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2011 m. lapkričio 15 d., antradienis

2013/C 153E/24

Apsaugos priemonių, kurių reikalaujama iš bendrovių, koordinavimas (SESV 54 straipsnis) ***I2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos tokias priemones suvienodinti, reikalauja iš Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 54 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, bendroves steigiant, palaikant ir keičiant jų kapitalą, koordinavimo (nauja redakcija) (COM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD))

166

P7_TC1-COD(2011)0011Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos tokias priemones suvienodinti, reikalauja iš Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 54 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, akcines bendroves steigiant, palaikant ir keičiant jų kapitalą, koordinavimo (nauja redakcija)

167

2013/C 153E/25

Atėnų konvencija dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra, išskyrus 10 ir 11 straipsnius ***2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolo, išskyrus jo 10 ir 11 straipsnius, projekto (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE))

167

2013/C 153E/26

Atėnų konvencija dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra. Klausimai, susiję su 10 ir 11 straipsniais ***2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolo, kiek tai susiję su jo 10 ir 11 straipsniais, projekto (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE))

168

2013/C 153E/27

ES ir Jordanijos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių aviacijos susitarimas ***2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių aviacijos susitarimo sudarymo projekto (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE))

169

2013/C 153E/28

ES ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas ***2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo sudarymo projekto (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE))

169

2013/C 153E/29

Laikinas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams sustabdymas *2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo laikinai sustabdomas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams (COM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

170

2013/C 153E/30

Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (netiesioginiai veiksmai) *2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl netiesioginiais veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (COM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE))

171

2013/C 153E/31

Skolintų vertybinių popierių pardavimas ir tam tikri kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektai ***I2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

176

P7_TC1-COD(2010)0251Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų

177

2013/C 153E/32

Europos daugiamečių kultūrų statistika ***I2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos daugiamečių kultūrų statistikos (COM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD))

177

P7_TC1-COD(2010)0133Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl Europos daugiamečių augalų statistikos, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 357/79 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/109/EB

178

2013/C 153E/33

Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (tiesioginiai veiksmai) *2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl tiesioginiais Jungtinio tyrimų centro veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (COM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

178

2013/C 153E/34

Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimas vykdant netiesioginius veiksmus pagal Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą *2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento (Euratomas), kuriuo apibrėžiamos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo vykdant netiesioginius veiksmus pagal 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės (COM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

183

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienis

2013/C 153E/35

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Airijos paraiška EGF/2010/019 IE/Construction 41)2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Airijos paraiška EGF/2010/019 IE/Construction 41) (COM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD))

188

PRIEDAS

190

2013/C 153E/36

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Airijos paraiška EGF/2010/021 IE/Construction 71)2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Airijos paraiška EGF/2010/021 IE/Construction 71) (COM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD))

190

PRIEDAS

192

2013/C 153E/37

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Airijos paraiška EGF/2010/020 IE/Construction 43)2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Airijos paraiška EGF/2010/020 IE/Construction 43) (COM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD))

192

PRIEDAS

194

2013/C 153E/38

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Austrijos paraiška EGF/2011/001 AT/Niederösterreich- Oberösterreich)2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Austrijos paraiška ЕGF/2011/001 AT/Niederösterreich – Oberösterreich) (COM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD))

194

PRIEDAS

196

2013/C 153E/39

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Graikijos paraiška EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas)2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Graikijos paraiška EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas) (COM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD))

197

PRIEDAS

199

2013/C 153E/40

Europos paveldo ženklas ***II2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos Sąjungos veiksmų, susijusių su Europos paveldo ženklu (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD))

199

2013/C 153E/41

Bendra Europos geležinkelių erdvė***I2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (nauja redakcija) (COM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

200

P7_TC1-COD(2010)0253Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (nauja redakcija) (
  1
  )

1

201

I PRIEDAS

255

II PRIEDAS

II PRIEDAS

255

III PRIEDAS

256

IV PRIEDAS

257

V PRIEDAS

V PRIEDAS

260

VI PRIEDAS

261

VII PRIEDAS

262

VIII PRIEDAS

263

IX PRIEDAS

267

X PRIEDAS

268

XI PRIEDAS

269

XII PRIEDAS

270

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienis

2013/C 153E/42

Integruotos jūrų politikos tolesnis vystymas ***I2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa (COM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD))

274

P7_TC1-COD(2010)0257Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 17 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa

275

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

275

2013/C 153E/43

Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa *2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos (COM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE))

275

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2011–2012 m. SESIJA 2011 m. lapkričio 15–17 d. posėdžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 59 E, 2012 2 28. PRIIMTI TEKSTAI

2011 m. lapkričio 15 d., antradienis

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/1

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisNemokumo bylos remiantis ES įmonių teisės nuostatomis

P7_TA(2011)0484

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl nemokumo bylų remiantis ES įmonių teisės nuostatomis (2011/2006(INI))

2013/C 153 E/01

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1346/2000 dėl bankroto bylų (1) (Bankroto reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1346/2000 dėl bankroto bylų (1) (Bankroto reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2006 m. gegužės 2 d. (2), 2009 m. rugsėjo 10 d. (3) ir 2010 m. sausio 21 d. (4) sprendimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2006 m. gegužės 2 d. (2), 2009 m. rugsėjo 10 d. (3) ir 2010 m. sausio 21 d. (4) sprendimus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 42 ir 48 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A7–0355/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A7–0355/2011),

| A. | kadangi nemokumą reglamentuojančių nacionalinių įstatymų skirtumai lemia konkurencinius pranašumus arba nepalankią konkurencinę padėtį ir sunkumus įmonėms, vykdančioms veiklą keliose valstybėse, ir gali trukdyti sėkmingai restruktūrizuoti nemokias įmones; kadangi šie neatitikimai sudaro sąlygas palankesnės teisinės padėties ieškojimui (angl. forum-shopping); kadangi vidaus rinkai būtų naudinga, jei visoms įmonėms būtų sudarytos vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

A.

kadangi nemokumą reglamentuojančių nacionalinių įstatymų skirtumai lemia konkurencinius pranašumus arba nepalankią konkurencinę padėtį ir sunkumus įmonėms, vykdančioms veiklą keliose valstybėse, ir gali trukdyti sėkmingai restruktūrizuoti nemokias įmones; kadangi šie neatitikimai sudaro sąlygas palankesnės teisinės padėties ieškojimui (angl. forum-shopping); kadangi vidaus rinkai būtų naudinga, jei visoms įmonėms būtų sudarytos vienodos sąlygos;

| B. | kadangi reikia imtis priemonių siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui palankios teisinės padėties ieškojimu ir bet kokiam šio reiškinio plitimui, ir turėtų būti vengiama kelių vienu metu vykstančių teismo procesų dėl pagrindinių bylų; |
| --- | --- |

B.

kadangi reikia imtis priemonių siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui palankios teisinės padėties ieškojimu ir bet kokiam šio reiškinio plitimui, ir turėtų būti vengiama kelių vienu metu vykstančių teismo procesų dėl pagrindinių bylų;

| C. | kadangi, net jei neįmanoma sukurti materialinės nemokumo teisės aktų rinkinio ES lygmeniu, esama tam tikrų nemokumo teisės sričių, kuriose verta ir įmanoma derinti teisės aktus; |
| --- | --- |

C.

kadangi, net jei neįmanoma sukurti materialinės nemokumo teisės aktų rinkinio ES lygmeniu, esama tam tikrų nemokumo teisės sričių, kuriose verta ir įmanoma derinti teisės aktus;

| D. | kadangi valstybės narės palaipsniui derina nacionalinius nemokumo įstatymus; |
| --- | --- |

D.

kadangi valstybės narės palaipsniui derina nacionalinius nemokumo įstatymus;

| E. | kadangi 2000 m. buvo priimtas Bankroto reglamentas, kuris galioja jau daugiau kaip devynerius metus; kadangi Komisija turėtų pateikti šio reglamento taikymo ataskaitą ne vėliau kaip iki 2012 m. birželio 1 d.; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2000 m. buvo priimtas Bankroto reglamentas, kuris galioja jau daugiau kaip devynerius metus; kadangi Komisija turėtų pateikti šio reglamento taikymo ataskaitą ne vėliau kaip iki 2012 m. birželio 1 d.;

| F. | kadangi Bankroto reglamentas buvo priimtas po labai ilgų derybų, kurios baigėsi tuo, kad daug opių klausimų buvo neįtraukta ir kad jame pateikta kai kurių klausimų traktuotė reglamento priėmimo metu jau buvo pasenusi; |
| --- | --- |

F.

kadangi Bankroto reglamentas buvo priimtas po labai ilgų derybų, kurios baigėsi tuo, kad daug opių klausimų buvo neįtraukta ir kad jame pateikta kai kurių klausimų traktuotė reglamento priėmimo metu jau buvo pasenusi;

| G. | kadangi nuo to laiko, kai įsigaliojo Bankroto reglamentas, įvyko daug pasikeitimų, į ES įstojo 12 naujų valstybių narių ir labai paplito įmonių grupių reiškinys; |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo to laiko, kai įsigaliojo Bankroto reglamentas, įvyko daug pasikeitimų, į ES įstojo 12 naujų valstybių narių ir labai paplito įmonių grupių reiškinys;

| H. | kadangi nemokumas yra nenaudingas ne tik konkrečioms įmonėms, bet ir valstybių narių ekonomikai, taigi turėtume siekti kiekvieną ūkio subjektą, mokesčių mokėtoją bei darbdavį apsaugoti nuo nemokumo pasekmių; |
| --- | --- |

H.

kadangi nemokumas yra nenaudingas ne tik konkrečioms įmonėms, bet ir valstybių narių ekonomikai, taigi turėtume siekti kiekvieną ūkio subjektą, mokesčių mokėtoją bei darbdavį apsaugoti nuo nemokumo pasekmių;

| I. | kadangi šiuo metu nemokumo bylų atžvilgiu vyrauja požiūris, kad įmones reikia sanuoti, užuot jas likvidavus; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo metu nemokumo bylų atžvilgiu vyrauja požiūris, kad įmones reikia sanuoti, užuot jas likvidavus;

| J. | kadangi nemokumo teisė turėtų tapti įmonių sanavimo ES lygmeniu priemone; kadangi toks sanavimas, kai tik jis įmanomas, yra naudingas įsiskolinusiai įmonei, kreditoriams ir darbuotojams; |
| --- | --- |

J.

kadangi nemokumo teisė turėtų tapti įmonių sanavimo ES lygmeniu priemone; kadangi toks sanavimas, kai tik jis įmanomas, yra naudingas įsiskolinusiai įmonei, kreditoriams ir darbuotojams;

| K. | kadangi nemokumo bylos neturėtų tapti nesąžiningu kreditoriaus, vengiančio pareikšti įprastą ieškinį dėl skolos išieškojimo, įrankiu ir kadangi būtina numatyti tinkamas procedūrines apsaugos priemones; |
| --- | --- |

K.

kadangi nemokumo bylos neturėtų tapti nesąžiningu kreditoriaus, vengiančio pareikšti įprastą ieškinį dėl skolos išieškojimo, įrankiu ir kadangi būtina numatyti tinkamas procedūrines apsaugos priemones;

| L. | kadangi turėtų būti nustatytas laikino įmonių nemokumo atvejams labiau pritaikytas teisinis pagrindas; |
| --- | --- |

L.

kadangi turėtų būti nustatytas laikino įmonių nemokumo atvejams labiau pritaikytas teisinis pagrindas;

| M. | kadangi 2010 m. kovo 3 d. komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), Komisija, nurodydama XXI amžiaus bendrosios rinkos sukūrimo trūkstamas grandis ir kliūtis, teigė, kad: „būtina sudaryti geresnes sąlygas MVĮ patekti į bendrąją rinką. Verslumą būtina skatinti konkrečiomis politikos iniciatyvomis, taip pat paprastinant bendrovių teisę (bankroto procedūros, privačių bendrovių įstatai ir kt.), ir iniciatyvomis, pagal kurias bankrutavę verslininkai galėtų iš naujo pradėti verslą“; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2010 m. kovo 3 d. komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), Komisija, nurodydama XXI amžiaus bendrosios rinkos sukūrimo trūkstamas grandis ir kliūtis, teigė, kad: „būtina sudaryti geresnes sąlygas MVĮ patekti į bendrąją rinką. Verslumą būtina skatinti konkrečiomis politikos iniciatyvomis, taip pat paprastinant bendrovių teisę (bankroto procedūros, privačių bendrovių įstatai ir kt.), ir iniciatyvomis, pagal kurias bankrutavę verslininkai galėtų iš naujo pradėti verslą“;

| N. | kadangi nemokumo teisės aktuose taip pat turėtų būti nustatytos taisyklės, pagal kurias įmonė būtų likviduojama mažiausiai nuostolingu ir palankiausiu visiems dalyviams būdu, kai nustatoma, kad įmonės sanavimas gali nepavykti arba jau nepavyko; |
| --- | --- |

N.

kadangi nemokumo teisės aktuose taip pat turėtų būti nustatytos taisyklės, pagal kurias įmonė būtų likviduojama mažiausiai nuostolingu ir palankiausiu visiems dalyviams būdu, kai nustatoma, kad įmonės sanavimas gali nepavykti arba jau nepavyko;

| O. | kadangi kiekvienu konkrečiu atveju turi būti atlikta įmonės nemokumo priežasčių analizė, t. y. turi būti nustatyta, ar įmonės finansiniai sunkumai yra tik laikinojo pobūdžio, ar įmonė yra visiškai nemoki; kadangi svarbiausia nustatyti visą skolininko turimą turtą ir jo įsipareigojimus tam, kad būtų įmanoma įvertinti skolininko mokumą ar nemokumą; |
| --- | --- |

O.

kadangi kiekvienu konkrečiu atveju turi būti atlikta įmonės nemokumo priežasčių analizė, t. y. turi būti nustatyta, ar įmonės finansiniai sunkumai yra tik laikinojo pobūdžio, ar įmonė yra visiškai nemoki; kadangi svarbiausia nustatyti visą skolininko turimą turtą ir jo įsipareigojimus tam, kad būtų įmanoma įvertinti skolininko mokumą ar nemokumą;

| P. | kadangi įmonių grupės yra įprastas reiškinys, bet jų nemokumo klausimas dar nebuvo nagrinėtas Sąjungos lygmeniu; kadangi tikėtina, jog bankrutavus įmonių grupei bus iškelta daugybė atskirų nemokumo bylų pagal skirtingą jurisdikciją, atsižvelgiant į kiekvieną nemokią grupės narę; kadangi mažai tikėtina, kad visa grupė bus pertvarkyta, nebent šių bylų nagrinėjimas būtų derinamas, ir gali tekti ją skaidyti į atskiras dalis, o tai atneštų nuostolių kreditoriams, akcininkams ir darbuotojams; |
| --- | --- |

P.

kadangi įmonių grupės yra įprastas reiškinys, bet jų nemokumo klausimas dar nebuvo nagrinėtas Sąjungos lygmeniu; kadangi tikėtina, jog bankrutavus įmonių grupei bus iškelta daugybė atskirų nemokumo bylų pagal skirtingą jurisdikciją, atsižvelgiant į kiekvieną nemokią grupės narę; kadangi mažai tikėtina, kad visa grupė bus pertvarkyta, nebent šių bylų nagrinėjimas būtų derinamas, ir gali tekti ją skaidyti į atskiras dalis, o tai atneštų nuostolių kreditoriams, akcininkams ir darbuotojams;

| Q. | kadangi, kai nemokiomis tampa įmonių grupės, jų sanavimą šiuo metu ES yra sunku įgyvendinti dėl skirtingų taisyklių valstybėse narėse ir dėl to rizikuojama prarasti tūkstančius darbo vietų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, kai nemokiomis tampa įmonių grupės, jų sanavimą šiuo metu ES yra sunku įgyvendinti dėl skirtingų taisyklių valstybėse narėse ir dėl to rizikuojama prarasti tūkstančius darbo vietų;

| R. | kadangi susiejus nacionalinių nemokumo registrų tinklus ir sukūrus visiems prieinamą ir išsamią ES nemokumo bylų duomenų bazę, kreditoriai, akcininkai, darbuotojai ir teismai galėtų sužinoti, ar nemokumo bylos buvo pradėtos kitose valstybėse narėse ir kokie yra reikalavimų pateikimo terminai ir išsami informacija; kadangi taip būtų skatinamas veiksmingas administravimas ir didinamas skaidrumas tuo pačiu metu užtikrinant duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

R.

kadangi susiejus nacionalinių nemokumo registrų tinklus ir sukūrus visiems prieinamą ir išsamią ES nemokumo bylų duomenų bazę, kreditoriai, akcininkai, darbuotojai ir teismai galėtų sužinoti, ar nemokumo bylos buvo pradėtos kitose valstybėse narėse ir kokie yra reikalavimų pateikimo terminai ir išsami informacija; kadangi taip būtų skatinamas veiksmingas administravimas ir didinamas skaidrumas tuo pačiu metu užtikrinant duomenų apsaugą;

| S. | kadangi tarpvalstybiniai planai nenumatytiems atvejams (angl. living wills) finansų įstaigų atveju turėtų būti teisiškai privalomi vykdyti ir į juos turėtų atsižvelgti visos sistemiškai svarbios korporacijos, net jei jos ir nėra finansų įstaigos, o tai būtų svarbus žingsnis įgyvendinant tinkamą tarpvalstybinę nemokumo sistemą; |
| --- | --- |

S.

kadangi tarpvalstybiniai planai nenumatytiems atvejams (angl. living wills) finansų įstaigų atveju turėtų būti teisiškai privalomi vykdyti ir į juos turėtų atsižvelgti visos sistemiškai svarbios korporacijos, net jei jos ir nėra finansų įstaigos, o tai būtų svarbus žingsnis įgyvendinant tinkamą tarpvalstybinę nemokumo sistemą;

| T. | kadangi nuostatomis dėl nemokumo procedūrų turi būti leidžiama nustatyti specialią gyvybingų darinių, teikiančių pagrindines paslaugas, pvz., mokėjimų sistemų ir kitų mechanizmų, nustatytų planuose nenumatytiems atvejams, atskyrimo tvarką, taip pat kadangi valstybėms narėms derėtų užtikrinti ir tai, jog jų nemokumo teisės aktuose būtų atitinkamos nuostatos, kuriomis ES lygmeniu būtų leidžiama taikyti specialią nemokių tarpvalstybinių konglomeratų suskaidymo į gyvybingus darinius tvarką; |
| --- | --- |

T.

kadangi nuostatomis dėl nemokumo procedūrų turi būti leidžiama nustatyti specialią gyvybingų darinių, teikiančių pagrindines paslaugas, pvz., mokėjimų sistemų ir kitų mechanizmų, nustatytų planuose nenumatytiems atvejams, atskyrimo tvarką, taip pat kadangi valstybėms narėms derėtų užtikrinti ir tai, jog jų nemokumo teisės aktuose būtų atitinkamos nuostatos, kuriomis ES lygmeniu būtų leidžiama taikyti specialią nemokių tarpvalstybinių konglomeratų suskaidymo į gyvybingus darinius tvarką;

| U. | kadangi vykdant nemokumo procedūras turėtų būti atsižvelgiama į turto judėjimą grupių viduje siekiant užtikrinti, kad prireikus turtą būtų galima susigrąžinti ir iš kitos šalies, kad būtų pasiektas teisingas rezultatas; |
| --- | --- |

U.

kadangi vykdant nemokumo procedūras turėtų būti atsižvelgiama į turto judėjimą grupių viduje siekiant užtikrinti, kad prireikus turtą būtų galima susigrąžinti ir iš kitos šalies, kad būtų pasiektas teisingas rezultatas;

| V. | kadangi kai kurių investicinių bendrovių, ypač draudimo įmonių, negalima likviduoti iš karto ir joms reikalingas toks rezultatas, kai laikui bėgant pasiekiamas teisingas turto paskirstymas; kadangi nereikėtų užkirsti kelio įmonės veiklos perkėlimui, portfelio likvidavimui (angl. run off) ar veiklos tęsimui ir šiems sprendimams būtų galima teikti prioritetą; |
| --- | --- |

V.

kadangi kai kurių investicinių bendrovių, ypač draudimo įmonių, negalima likviduoti iš karto ir joms reikalingas toks rezultatas, kai laikui bėgant pasiekiamas teisingas turto paskirstymas; kadangi nereikėtų užkirsti kelio įmonės veiklos perkėlimui, portfelio likvidavimui (angl. run off) ar veiklos tęsimui ir šiems sprendimams būtų galima teikti prioritetą;

| W. | kadangi sprendimas į nemokumo procedūrą įtraukti visas grupes, o ne pavienius juridinius asmenis turėtų būti orientuotas į rezultatus ir jį priimant derėtų atsižvelgti į visus nenumatytus padarinius, kaip antai kitų likvidavimo priemonių įgyvendinimas arba poveikis garantijų sistemoms, kurios grupėje taikomos daugybinėms produktų kategorijoms; |
| --- | --- |

W.

kadangi sprendimas į nemokumo procedūrą įtraukti visas grupes, o ne pavienius juridinius asmenis turėtų būti orientuotas į rezultatus ir jį priimant derėtų atsižvelgti į visus nenumatytus padarinius, kaip antai kitų likvidavimo priemonių įgyvendinimas arba poveikis garantijų sistemoms, kurios grupėje taikomos daugybinėms produktų kategorijoms;

| X. | kadangi tam derėtų apsvarstyti suderintų tarpvalstybinių konglomeratų gelbėjimo privačiomis lėšomis (angl. bail in) procedūrų apibrėžtį ir standartus, įskaitant skolos pavertimo akcijomis sandorius; |
| --- | --- |

X.

kadangi tam derėtų apsvarstyti suderintų tarpvalstybinių konglomeratų gelbėjimo privačiomis lėšomis (angl. bail in) procedūrų apibrėžtį ir standartus, įskaitant skolos pavertimo akcijomis sandorius;

| Y. | kadangi, nors darbo teisė priklauso valstybių narių atsakomybės sričiai, nemokumo teisė gali daryti poveikį darbo teisei ir kadangi atsižvelgiant į vis didėjančią globalizaciją ir ekonominę krizę nemokumo klausimas turi būti svarstomas atsižvelgiant į darbo teisės nuostatas, nes valstybėje narėje galiojančios skirtingos užimtumo ir darbuotojo apibrėžtys nemokumo atveju neturėtų kelti grėsmės darbuotojų teisėms; kadangi, vis dėlto, bet kokios diskusijos specifiniu nemokumo klausimu neturėtų automatiškai būti priežastis reguliuoti darbo teisę ES lygmeniu; |
| --- | --- |

Y.

kadangi, nors darbo teisė priklauso valstybių narių atsakomybės sričiai, nemokumo teisė gali daryti poveikį darbo teisei ir kadangi atsižvelgiant į vis didėjančią globalizaciją ir ekonominę krizę nemokumo klausimas turi būti svarstomas atsižvelgiant į darbo teisės nuostatas, nes valstybėje narėje galiojančios skirtingos užimtumo ir darbuotojo apibrėžtys nemokumo atveju neturėtų kelti grėsmės darbuotojų teisėms; kadangi, vis dėlto, bet kokios diskusijos specifiniu nemokumo klausimu neturėtų automatiškai būti priežastis reguliuoti darbo teisę ES lygmeniu;

| Z. | kadangi 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/94/EB dėl darbuotojų apsaugos jų darbdaviui tapus nemokiam (5) tikslas – užtikrinti darbuotojams minimalią apsaugą nemokumo atveju ir kartu išsaugoti pakankamą valstybių narių lankstumą; kadangi valstybėse narėse ši direktyva įgyvendinama nevienodai ir šie skirtumai turėtų būti apsvarstyti; |
| --- | --- |

Z.

kadangi 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/94/EB dėl darbuotojų apsaugos jų darbdaviui tapus nemokiam (5) tikslas – užtikrinti darbuotojams minimalią apsaugą nemokumo atveju ir kartu išsaugoti pakankamą valstybių narių lankstumą; kadangi valstybėse narėse ši direktyva įgyvendinama nevienodai ir šie skirtumai turėtų būti apsvarstyti;

| AA. | kadangi į Direktyvos 2008/94/EB taikymo sritį įtraukti ne visą darbo dieną dirbantys darbuotojai, pagal terminuotą darbo sutartį dirbantys darbuotojai ir laikinus darbo santykius užmezgę darbuotojai; kadangi didesnė apsauga nemokumo atveju turėtų būti užtikrinta ir tiems darbuotojams, kurie dirba pagal nestandartines sutartis; |
| --- | --- |

AA.

kadangi į Direktyvos 2008/94/EB taikymo sritį įtraukti ne visą darbo dieną dirbantys darbuotojai, pagal terminuotą darbo sutartį dirbantys darbuotojai ir laikinus darbo santykius užmezgę darbuotojai; kadangi didesnė apsauga nemokumo atveju turėtų būti užtikrinta ir tiems darbuotojams, kurie dirba pagal nestandartines sutartis;

| AB. | kadangi šiuo metu netaikoma suderinta kreditorių reitingavimo tvarka ir dėl to sunkiau nuspėti teismo procesų rezultatus; kadangi, palyginti su kitų kreditorių reikalavimais, būtina teikti didesnį prioritetą darbuotojų reikalavimams; |
| --- | --- |

AB.

kadangi šiuo metu netaikoma suderinta kreditorių reitingavimo tvarka ir dėl to sunkiau nuspėti teismo procesų rezultatus; kadangi, palyginti su kitų kreditorių reikalavimais, būtina teikti didesnį prioritetą darbuotojų reikalavimams;

| AC. | kadangi Direktyvos 2008/94/EB taikymo sritis, ypač neįvykdytų reikalavimų samprata, pernelyg plačios, nes daugelis valstybių narių taiko siaurą atlyginimo apibrėžtį (pvz., ji neaprėpia išeitinės pašalpos, premijų, susitarimų dėl išlaidų apmokėjimo ir kt.), o tai gali reikšti, kad bus neįvykdyta nemažai reikalavimų; |
| --- | --- |

AC.

kadangi Direktyvos 2008/94/EB taikymo sritis, ypač neįvykdytų reikalavimų samprata, pernelyg plačios, nes daugelis valstybių narių taiko siaurą atlyginimo apibrėžtį (pvz., ji neaprėpia išeitinės pašalpos, premijų, susitarimų dėl išlaidų apmokėjimo ir kt.), o tai gali reikšti, kad bus neįvykdyta nemažai reikalavimų;

| AD. | kadangi apibrėžti, kas yra atlyginimas ir darbo užmokestis, priklauso valstybių narių kompetencijai, tačiau turi būti vadovaujamasi bendraisiais darbuotojų lygybės ir nediskriminavimo principais, taigi, siekiant išmokėti kompensaciją pagal Direktyvoje 2008/94/EB išdėstytus socialinius siekius ir nustatyti kompensacijos ribinę vertę, turėtų būti atsižvelgta į bet kurį minėtiesiems principams potencialiai prieštaraujantį nemokumo atvejį; |
| --- | --- |

AD.

kadangi apibrėžti, kas yra atlyginimas ir darbo užmokestis, priklauso valstybių narių kompetencijai, tačiau turi būti vadovaujamasi bendraisiais darbuotojų lygybės ir nediskriminavimo principais, taigi, siekiant išmokėti kompensaciją pagal Direktyvoje 2008/94/EB išdėstytus socialinius siekius ir nustatyti kompensacijos ribinę vertę, turėtų būti atsižvelgta į bet kurį minėtiesiems principams potencialiai prieštaraujantį nemokumo atvejį;

| AE. | kadangi visoje ES darbo sutarčių pobūdis skirtingas ir valstybėse narėse vyrauja tokių sutarčių įvairovė, šiuo metu neįmanoma siekti Europos lygmeniu pateikti darbuotojo apibrėžtį; |
| --- | --- |

AE.

kadangi visoje ES darbo sutarčių pobūdis skirtingas ir valstybėse narėse vyrauja tokių sutarčių įvairovė, šiuo metu neįmanoma siekti Europos lygmeniu pateikti darbuotojo apibrėžtį;

| AF. | kadangi turėtų būti kuo labiau vengiama išimčių iš Direktyvos 2008/94/EB taikymo srities; |
| --- | --- |

AF.

kadangi turėtų būti kuo labiau vengiama išimčių iš Direktyvos 2008/94/EB taikymo srities;

| AG. | kadangi teisėkūros veiksmai, kurių raginama imtis šioje rezoliucijoje, turėtų būti grindžiami išsamiais poveikio vertinimais, kaip prašo Parlamentas; |
| --- | --- |

AG.

kadangi teisėkūros veiksmai, kurių raginama imtis šioje rezoliucijoje, turėtų būti grindžiami išsamiais poveikio vertinimais, kaip prašo Parlamentas;

| 1. | prašo Komisijos, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 50 straipsniu, 81 straipsnio 2 dalimi arba 114 straipsniu pateikti vieną arba daugiau pasiūlymų dėl ES įmonių nemokumo teisinės bazės pagal išsamias rekomendacijas, išdėstytas šio pasiūlymo priede, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, šiuos pasiūlymus pagrindžiant išsamia visų galimų alternatyvų analize; |
| --- | --- |

1.

prašo Komisijos, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 50 straipsniu, 81 straipsnio 2 dalimi arba 114 straipsniu pateikti vieną arba daugiau pasiūlymų dėl ES įmonių nemokumo teisinės bazės pagal išsamias rekomendacijas, išdėstytas šio pasiūlymo priede, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, šiuos pasiūlymus pagrindžiant išsamia visų galimų alternatyvų analize;

| 2. | patvirtina, kad rekomendacijos nepažeidžia pagrindinių teisių ir subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

2.

patvirtina, kad rekomendacijos nepažeidžia pagrindinių teisių ir subsidiarumo principo;

| 3. | mano, kad galimos finansinės išlaidos, susijusios su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti padengtos naudojant atitinkamas biudžeto lėšas; |
| --- | --- |

3.

mano, kad galimos finansinės išlaidos, susijusios su prašomu pateikti pasiūlymu, turėtų būti padengtos naudojant atitinkamas biudžeto lėšas;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai.

---

(1)  OL L 160, 2000 6 30, p. 1.

(2)  Byla C-341/04, Eurofood IFSC Ltd [2006 m.], Rink. p. I-3813.

(3)  Byla C-97/08, P Akzo Nobel ir kiti prieš Komisiją [2009 m.], Rink. p. I-8237.

(4)  Byla C-444/07, MG Probud Gdynia sp. z o.o. [2010 m.], Rink. p. I-417.

(5)  OL L 283, 2008 10 28, p. 36.

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisREZOLIUCIJOS PRIEDAS

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

1 dalis.
     
  Rekomendacijos dėl konkrečių nemokumo ir įmonių teisės aspektų derinimo

1.1.   Rekomendacijos dėl tam tikrų nemokumo bylos iškėlimo aspektų derinimo

Europos Parlamentas siūlo derinti sąlygas, kuriomis galima iškelti nemokumo bylas. Europos Parlamento nuomone, direktyvoje bylos iškėlimo aspektai turėtų būti suderinti taip, kad:

| — | nemokumo byla galėtų būti iškelta skolininkams, kurie yra fiziniai asmenys, juridiniai subjektai arba asociacijos; |
| --- | --- |

—

nemokumo byla galėtų būti iškelta skolininkams, kurie yra fiziniai asmenys, juridiniai subjektai arba asociacijos;

| — | nemokumo byla būtų iškeliama laiku, kad sunkumų turinčiai įmonei būtų suteikta sanavimo galimybė; |
| --- | --- |

—

nemokumo byla būtų iškeliama laiku, kad sunkumų turinčiai įmonei būtų suteikta sanavimo galimybė;

| — | nemokumo byla galėtų būti iškelta dėl minėtųjų skolininkų turto, subjektų, kurie nėra juridiniai asmenys (pvz., Europos ekonominių interesų grupė) turto, bendrosios nuosavybės teise įgyto palikimo ir turto; |
| --- | --- |

—

nemokumo byla galėtų būti iškelta dėl minėtųjų skolininkų turto, subjektų, kurie nėra juridiniai asmenys (pvz., Europos ekonominių interesų grupė) turto, bendrosios nuosavybės teise įgyto palikimo ir turto;

| — | visos įmonės, siekdamos apsisaugoti, galėtų pradėti nemokumo procesą tais atvejais, kai nemokumas yra laikinas; |
| --- | --- |

—

visos įmonės, siekdamos apsisaugoti, galėtų pradėti nemokumo procesą tais atvejais, kai nemokumas yra laikinas;

| — | nemokumo byla taip pat gali būti iškelta panaikinus juridinį subjektą arba subjektą, kuris nėra juridinis asmuo, jei turtas dar nepadalytas arba tais atvejais, kai dar turima turto; |
| --- | --- |

—

nemokumo byla taip pat gali būti iškelta panaikinus juridinį subjektą arba subjektą, kuris nėra juridinis asmuo, jei turtas dar nepadalytas arba tais atvejais, kai dar turima turto;

| — | bylą gali iškelti teismas arba kita kompetentinga institucija, gavusi kreditoriaus arba skolininko raštu pateiktą prašymą; prašymas iškelti bylą gali būti atsiimtas, jei byla dar neiškelta arba jei teismas dar neatmetė prašymo; |
| --- | --- |

—

bylą gali iškelti teismas arba kita kompetentinga institucija, gavusi kreditoriaus arba skolininko raštu pateiktą prašymą; prašymas iškelti bylą gali būti atsiimtas, jei byla dar neiškelta arba jei teismas dar neatmetė prašymo;

| — | kreditorius (-ė) gali prašyti iškelti bylą, jei jis (ji) turi su ja susijusių teisinių interesų ir įrodo, kad turi pagrindo pareikšti reikalavimą; |
| --- | --- |

—

kreditorius (-ė) gali prašyti iškelti bylą, jei jis (ji) turi su ja susijusių teisinių interesų ir įrodo, kad turi pagrindo pareikšti reikalavimą;

| — | byla gali būti iškelta, jei skolininkas yra nemokus, t. y. negali įvykdyti mokėjimo įsipareigojimų; jei prašymą pateikia skolininkas, byla taip pat gali būti iškelta, jei skolininkui gresia nemokumas, t. y. jei skolininkas greičiausiai negalės įvykdyti mokėjimo įsipareigojimų; |
| --- | --- |

—

byla gali būti iškelta, jei skolininkas yra nemokus, t. y. negali įvykdyti mokėjimo įsipareigojimų; jei prašymą pateikia skolininkas, byla taip pat gali būti iškelta, jei skolininkui gresia nemokumas, t. y. jei skolininkas greičiausiai negalės įvykdyti mokėjimo įsipareigojimų;

| — | kalbant apie skolininko prievolę paskelbti bankrotą, byla turi būti iškelta per vieno – dviejų mėnesių laikotarpį nuo mokėjimų nutraukimo, jei teismas dar nepradėjo parengtinio bylos nagrinėjimo arba nesiėmė kitų atitinkamų priemonių turtui apsaugoti ir jei turima tinkamo turto padengti nemokumo bylos išlaidas; |
| --- | --- |

—

kalbant apie skolininko prievolę paskelbti bankrotą, byla turi būti iškelta per vieno – dviejų mėnesių laikotarpį nuo mokėjimų nutraukimo, jei teismas dar nepradėjo parengtinio bylos nagrinėjimo arba nesiėmė kitų atitinkamų priemonių turtui apsaugoti ir jei turima tinkamo turto padengti nemokumo bylos išlaidas;

| — | valstybės narės turi išdėstyti taisykles, pagal kurias skolininkas gali būti traukiamas atsakomybėn už bankroto nepaskelbimą arba netinkamą paskelbimą ir numatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas. |
| --- | --- |

—

valstybės narės turi išdėstyti taisykles, pagal kurias skolininkas gali būti traukiamas atsakomybėn už bankroto nepaskelbimą arba netinkamą paskelbimą ir numatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas.

1.2.   Rekomendacijos dėl reikalavimų pateikimo tam tikrų aspektų derinimo

Europos Parlamentas siūlo derinti sąlygas, kuriomis galima pateikti reikalavimus dėl nemokumo. Europos Parlamento nuomone, direktyvoje reikalavimų pateikimo aspektai turėtų būti suderinti taip, kad:

| — | neįvykdytų reikalavimų nustatymo data būtų data, kurią darbdavys tampa nemokus, t. y. sprendimo dėl prašymo pradėti nemokumo bylą data arba data, kurią prašymas iškelti bylą buvo atmestas dėl nepadengtų išlaidų; |
| --- | --- |

—

neįvykdytų reikalavimų nustatymo data būtų data, kurią darbdavys tampa nemokus, t. y. sprendimo dėl prašymo pradėti nemokumo bylą data arba data, kurią prašymas iškelti bylą buvo atmestas dėl nepadengtų išlaidų;

| — | kreditoriai pateiktų savo reikalavimą likvidatoriui raštu per tam tikrą laikotarpį; |
| --- | --- |

—

kreditoriai pateiktų savo reikalavimą likvidatoriui raštu per tam tikrą laikotarpį;

| — | valstybės narės privalėtų nustatyti minėtąjį laikotarpį, apimantį vieną – tris mėnesius nuo sprendimo apie bankrotą paskelbimo datos; |
| --- | --- |

—

valstybės narės privalėtų nustatyti minėtąjį laikotarpį, apimantį vieną – tris mėnesius nuo sprendimo apie bankrotą paskelbimo datos;

| — | kreditorius turėtų pateikti reikalavimą patvirtinančius dokumentus; |
| --- | --- |

—

kreditorius turėtų pateikti reikalavimą patvirtinančius dokumentus;

| — | likvidatorius parengtų visų pateiktų reikalavimų lentelę ir ši lentelė būtų iškabinama kompetentingame teisme, kaip apibrėžta Bankroto reglamento 2 straipsnio d punkte; |
| --- | --- |

—

likvidatorius parengtų visų pateiktų reikalavimų lentelę ir ši lentelė būtų iškabinama kompetentingame teisme, kaip apibrėžta Bankroto reglamento 2 straipsnio d punkte;

| — | pavėluotai pateikti reikalavimai, t. y. kai kreditorius praleidžia reikalavimo pateikimo terminą, būtų tikrinami, bet atitinkamas kreditorius galėtų turėti papildomų išlaidų. |
| --- | --- |

—

pavėluotai pateikti reikalavimai, t. y. kai kreditorius praleidžia reikalavimo pateikimo terminą, būtų tikrinami, bet atitinkamas kreditorius galėtų turėti papildomų išlaidų.

1.3.   Rekomendacija dėl ieškinių dėl panaikinimo aspektų derinimo

Europos Parlamentas siūlo derinti ieškinių dėl panaikinimo aspektus taip, kad:

| — | valstybių narių įstatymuose būtų numatyta galimybė užginčyti prieš iškeliant bylą padarytus veiksmus, kurie yra nuostolingi kreditoriams; |
| --- | --- |

—

valstybių narių įstatymuose būtų numatyta galimybė užginčyti prieš iškeliant bylą padarytus veiksmus, kurie yra nuostolingi kreditoriams;

| — | veiksmai, dėl kurių gali būti pareikštas ieškinys dėl panaikinimo, būtų sandoriai, vykdomi, kai nemokumas yra neišvengiamas, apsaugos teisių kūrimas, sandoriai su susijusiomis šalimis ir sandoriai, įvykdyti siekiant apgauti kreditorius; |
| --- | --- |

—

veiksmai, dėl kurių gali būti pareikštas ieškinys dėl panaikinimo, būtų sandoriai, vykdomi, kai nemokumas yra neišvengiamas, apsaugos teisių kūrimas, sandoriai su susijusiomis šalimis ir sandoriai, įvykdyti siekiant apgauti kreditorius;

| — | laikotarpiai, per kuriuos veiksmas gali būti apskųstas pareiškiant ieškinį dėl panaikinimo, priklausytų nuo veiksmo pobūdžio; šis laikotarpis prasideda prašymo iškelti bylą pateikimo data; laikotarpis sandorių, įvykdytų, kai nemokumas yra neišvengiamas, atveju galėtų būti nuo trijų iki devynių mėnesių, laikotarpis apsaugos teisių kūrimo atveju – nuo šešių iki dvylikos mėnesių, sandorių su susijusiomis šalimis atveju – nuo vienų iki dvejų metų ir sandorių, įvykdytų siekiant apgauti kreditorius, atveju – nuo trejų iki penkerių metų; |
| --- | --- |

—

laikotarpiai, per kuriuos veiksmas gali būti apskųstas pareiškiant ieškinį dėl panaikinimo, priklausytų nuo veiksmo pobūdžio; šis laikotarpis prasideda prašymo iškelti bylą pateikimo data; laikotarpis sandorių, įvykdytų, kai nemokumas yra neišvengiamas, atveju galėtų būti nuo trijų iki devynių mėnesių, laikotarpis apsaugos teisių kūrimo atveju – nuo šešių iki dvylikos mėnesių, sandorių su susijusiomis šalimis atveju – nuo vienų iki dvejų metų ir sandorių, įvykdytų siekiant apgauti kreditorius, atveju – nuo trejų iki penkerių metų;

| — | įrodinėjimo, ar veiksmas gali būti apskųstas, pareiga iš esmės tektų tai šaliai, kuri teigia, kad veiksmas gali būti apskųstas; sandorių su susijusiomis šalimis atveju, įrodinėjimo pareiga tektų susijusiam asmeniui. |
| --- | --- |

—

įrodinėjimo, ar veiksmas gali būti apskųstas, pareiga iš esmės tektų tai šaliai, kuri teigia, kad veiksmas gali būti apskųstas; sandorių su susijusiomis šalimis atveju, įrodinėjimo pareiga tektų susijusiam asmeniui.

1.4.   Rekomendacija dėl likvidatorių kvalifikacijos ir darbo reikalavimų bendrųjų aspektų derinimo

| — | likvidatorius turi būti patvirtintas valstybės narės kompetentingos institucijos arba paskirtas valstybės narės kompetentingo teismo, turėti gerą reputaciją ir savo pareigoms atlikti reikiamą išsilavinimą; |
| --- | --- |

—

likvidatorius turi būti patvirtintas valstybės narės kompetentingos institucijos arba paskirtas valstybės narės kompetentingo teismo, turėti gerą reputaciją ir savo pareigoms atlikti reikiamą išsilavinimą;

| — | likvidatorius turi būti kompetentingas ir tokios kvalifikacijos, kad galėtų įvertinti skolininko įmonės padėtį ir perimti įmonės valdymo pareigas; |
| --- | --- |

—

likvidatorius turi būti kompetentingas ir tokios kvalifikacijos, kad galėtų įvertinti skolininko įmonės padėtį ir perimti įmonės valdymo pareigas;

| — | kai iškeliama pagrindinė nemokumo byla, likvidatorius turėtų būti įgaliotas šešių mėnesių laikotarpiu spręsti dėl turto apsaugos atgaline data tuo atveju, jei įmonė būtų perkėlusi kapitalą; |
| --- | --- |

—

kai iškeliama pagrindinė nemokumo byla, likvidatorius turėtų būti įgaliotas šešių mėnesių laikotarpiu spręsti dėl turto apsaugos atgaline data tuo atveju, jei įmonė būtų perkėlusi kapitalą;

| — | likvidatorius turi būti įgaliotas pagal atitinkamas prioritetines procedūras išieškoti įmonei sumokėtinas sumas prieš atsiskaitant su kreditoriais ir pasirinkti tai kaip alternatyvą reikalavimų perleidimui; |
| --- | --- |

—

likvidatorius turi būti įgaliotas pagal atitinkamas prioritetines procedūras išieškoti įmonei sumokėtinas sumas prieš atsiskaitant su kreditoriais ir pasirinkti tai kaip alternatyvą reikalavimų perleidimui;

| — | likvidatorius turi būti nepriklausomas nuo kreditorių ir kitų nemokumo bylos nagrinėjimo procese dalyvaujančių šalių; |
| --- | --- |

—

likvidatorius turi būti nepriklausomas nuo kreditorių ir kitų nemokumo bylos nagrinėjimo procese dalyvaujančių šalių;

| — | kilus interesų konfliktui likvidatorius turi pasitraukti iš savo pareigų. |
| --- | --- |

—

kilus interesų konfliktui likvidatorius turi pasitraukti iš savo pareigų.

1.5.   Rekomendacijos dėl restruktūrizavimo planų aspektų derinimo

Europos Parlamentas siūlo derinti restruktūrizavimo planų rengimo, poveikio ir turinio aspektus taip, kad:

| — | kaip teisinių reikalavimų laikymosi alternatyvą skolininkai ar likvidatoriai gali pateikti restruktūrizavimo planą; |
| --- | --- |

—

kaip teisinių reikalavimų laikymosi alternatyvą skolininkai ar likvidatoriai gali pateikti restruktūrizavimo planą;

| — | šiame plane turi būti numatytos atsiskaitymo su kreditoriais taisyklės ir nuostatos dėl skolininko atsakomybės baigus nagrinėti nemokumo bylą; |
| --- | --- |

—

šiame plane turi būti numatytos atsiskaitymo su kreditoriais taisyklės ir nuostatos dėl skolininko atsakomybės baigus nagrinėti nemokumo bylą;

| — | plane turi būti nurodyta visa svarbi informacija, galinti padėti kreditoriams nuspręsti, ar pritarti planui; |
| --- | --- |

—

plane turi būti nurodyta visa svarbi informacija, galinti padėti kreditoriams nuspręsti, ar pritarti planui;

| — | planas turi būti patvirtintas arba atmestas pagal specialią procedūrą atitinkamame teisme; |
| --- | --- |

—

planas turi būti patvirtintas arba atmestas pagal specialią procedūrą atitinkamame teisme;

| — | nenukentėjusiems kreditoriams arba šalims, kurioms šis planas neturi jokios įtakos, neturėtų būti suteikta teisė dėl jo balsuoti arba bent jie neturėtų galėti jam sutrukdyti. |
| --- | --- |

—

nenukentėjusiems kreditoriams arba šalims, kurioms šis planas neturi jokios įtakos, neturėtų būti suteikta teisė dėl jo balsuoti arba bent jie neturėtų galėti jam sutrukdyti.

2 dalis.
     
  Rekomendacijos dėl 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1346/2000 dėl bankroto bylų persvarstymo

2.1.   Rekomendacijos dėl Bankroto reglamento taikymo srities

Europos Parlamentas mano, kad Bankroto reglamento taikymo sritis turėtų būti išplėsta ir apimti nemokumo bylas, kuriose skolininkas tebeturi turto arba atvejus, kai jau paskirtas preliminarus likvidatorius. Atitinkamai turėtų būti persvarstytas ir Bankroto reglamento A priedas.

2.2.   Rekomendacija dėl„pagrindinių turtinių interesų vietos“ apibrėžties

Europos Parlamentas mano, jog į Bankroto reglamentą reikėtų įtraukti sąvokos „pagrindinių turtinių interesų vieta“ apibrėžtį, suformuluotą taip, kad būtų užkirstas kelias nesąžiningam palankesnės teisinės padėties ieškojimui. Europos Parlamentas siūlo įtraukti oficialią apibrėžtį, paremtą 13 konstatuojamosios dalies, kurioje kalbama apie objektyvią trečiųjų šalių galimybę nustatyti šią vietą, formuluote.

Europos Parlamentas mano, kad apibrėžtyje turėtų būti atsižvelgta į tokius aspektus, kaip galimybė iš išorės nustatyti, kaip iš tikrųjų vykdomos verslo operacijos, taip pat turto laikymo vieta, veiklos ar gamybos centras, darbuotojų darbo vieta ir t. t.

2.3.   Rekomendacija dėl „įmonės“ apibrėžties, taikomos šalutinėms byloms

Europos Parlamentas mano, kad į Bankroto reglamentą turėtų būti įtraukta „įmonės“ – bet kurios veiklos vietos, kurioje skolininkas vykdo nuolatinę ūkinę veiklą, naudodamasis žmogiškaisiais ir daiktiniais ištekliais bei paslaugomis – apibrėžtis.

2.4.   Rekomendacija dėl teismų bendradarbiavimo

Europos Parlamentas mano, kad Bankroto reglamento 32 straipsnyje turėtų būti numatyta aiški informacijos perdavimo ir bendradarbiavimo prievolė, taikoma ne tik likvidatoriams, bet ir teismams.

Tuo atveju, kai iškeliama pagrindinė ir šalutinė nemokumo byla, šių bylų nagrinėjimo terminai turėtų būti suderinti ir sutrumpinti.

2.5.   Rekomendacijos dėl tam tikrų ieškinių dėl panaikinimo aspektų

Europos Parlamentas mano, kad Bankroto reglamento 13 straipsnis turėtų būti persvarstytas taip, kad juo nebūtų skatinama kelti tarpvalstybinius ieškinius dėl panaikinimo ir kad jis padėtų užkirsti kelią ieškinių dėl panaikinimo laimėjimui pasitelkus taikytinos teisės pasirinkimo straipsnius.

Bet kuriuo atveju, persvarstant ieškinių dėl panaikinimo taisykles, reikėtų atsižvelgti į tai, kad sėkmingai veikiantys nemokios kontroliuojančios įmonės filialai neturėtų būti padaryti nemokiais dėl ieškinių dėl panaikinimo, užuot juos pardavus kaip veikiančias pelningas įmones atsižvelgiant į kreditorių interesus.

3 dalis.
     
  Rekomendacija dėl įmonių grupių nemokumo

Europos Parlamentas mano, kad dėl skirtingo integracijos lygio įmonių grupėse Komisija turėtų pateikti lankstų pasiūlymą, kuriuo būtų reguliuojamas įmonių grupių nemokumas, įskaitant šiuos aspektus:

| 1. | Kai funkcinė arba nuosavybės struktūra leidžia, turėtų būtų taikomas šis požiūris:






  A. | Byla turėtų būti keliama toje valstybėje narėje, kurioje yra pagrindinės įmonių grupės veiklos buveinė. Bylos iškėlimo pripažinimas turėtų būti automatiškas. |
| --- | --- | --- |

1.

Kai funkcinė arba nuosavybės struktūra leidžia, turėtų būtų taikomas šis požiūris:

A.

Byla turėtų būti keliama toje valstybėje narėje, kurioje yra pagrindinės įmonių grupės veiklos buveinė. Bylos iškėlimo pripažinimas turėtų būti automatiškas.

| B. | Iškėlus pagrindinę bylą turėtų būti sustabdytos kitoje valstybėje narėje prieš kitus grupės narius iškeltos bylos. |
| --- | --- |

B.

Iškėlus pagrindinę bylą turėtų būti sustabdytos kitoje valstybėje narėje prieš kitus grupės narius iškeltos bylos.

| C. | Turėtų būti paskirtas vienas praktikuojantis nemokumo specialistas. |
| --- | --- |

C.

Turėtų būti paskirtas vienas praktikuojantis nemokumo specialistas.

| D. | Kiekvienoje valstybėje narėje, kurioje pradėtos šalutinės bylos, turėtų būti įsteigtas komitetas vietos kreditorių ir darbuotojų interesams ginti ir atstovauti. |
| --- | --- |

D.

Kiekvienoje valstybėje narėje, kurioje pradėtos šalutinės bylos, turėtų būti įsteigtas komitetas vietos kreditorių ir darbuotojų interesams ginti ir atstovauti.

| E. | Jei neįmanoma nustatyti, kuris turtas priklauso kuriam skolininkui, arba įvertinti vienų įmonių kitoms pateiktų reikalavimų, išimties atveju turėtų būti taikomas turto sumavimas. |
| --- | --- |

E.

Jei neįmanoma nustatyti, kuris turtas priklauso kuriam skolininkui, arba įvertinti vienų įmonių kitoms pateiktų reikalavimų, išimties atveju turėtų būti taikomas turto sumavimas.

| 2. | Kai nemokumo byla iškeliama decentralizuotoms grupėms, teisės akte turėtų būti numatytos šiuos nuostatos:






  A. | Privalomo teismų tarpusavio, teismų ir bankroto administratorių ir bankroto administratorių tarpusavio veiksmų koordinavimo ir bendradarbiavimo taisyklės. |
| --- | --- | --- |

2.

Kai nemokumo byla iškeliama decentralizuotoms grupėms, teisės akte turėtų būti numatytos šiuos nuostatos:

A.

Privalomo teismų tarpusavio, teismų ir bankroto administratorių ir bankroto administratorių tarpusavio veiksmų koordinavimo ir bendradarbiavimo taisyklės.

| B. | Neatidėliotino sprendimų, susijusių su nemokumo bylos iškėlimu, nagrinėjimu ir užbaigimu, ir sprendimų, susijusių su šia byla, pripažinimo taisyklės. |
| --- | --- |

B.

Neatidėliotino sprendimų, susijusių su nemokumo bylos iškėlimu, nagrinėjimu ir užbaigimu, ir sprendimų, susijusių su šia byla, pripažinimo taisyklės.

| C. | Taisyklės dėl likvidatorių ir kreditorių galimybės kreiptis į teismus. |
| --- | --- |

C.

Taisyklės dėl likvidatorių ir kreditorių galimybės kreiptis į teismus.

| D. | Taisyklės, skirtos palengvinti ir skatinti teismų įvairių formų bendradarbiavimą siekiant koordinuoti nemokumo bylos nagrinėjimą ir nustatyti sąlygas ir apsaugas, kurios turėtų būti taikomos šių formų bendradarbiavimui. Jos turėtų įtakos keitimuisi informacija, veiklos koordinavimui ir bendrų sprendimų rengimui:






  — | informacijos perdavimas tarp teismų bet kuriuo būdu, |
| --- | --- | --- |

D.

Taisyklės, skirtos palengvinti ir skatinti teismų įvairių formų bendradarbiavimą siekiant koordinuoti nemokumo bylos nagrinėjimą ir nustatyti sąlygas ir apsaugas, kurios turėtų būti taikomos šių formų bendradarbiavimui. Jos turėtų įtakos keitimuisi informacija, veiklos koordinavimui ir bendrų sprendimų rengimui:

—

informacijos perdavimas tarp teismų bet kuriuo būdu,

| — | skolininko turto ir reikalų administravimo ir priežiūros koordinavimas, |
| --- | --- |

—

skolininko turto ir reikalų administravimo ir priežiūros koordinavimas,

| — | su bylos nagrinėjimo koordinavimu susijusių nemokumo susitarimų sąlygų aptarimas, tvirtinimas ir įgyvendinimas, |
| --- | --- |

—

su bylos nagrinėjimo koordinavimu susijusių nemokumo susitarimų sąlygų aptarimas, tvirtinimas ir įgyvendinimas,

| — | klausymų koordinavimas. |
| --- | --- |

—

klausymų koordinavimas.

| E. | Taisyklės, kuriomis vadovaujantis leidžiama ir skatinama paskirti už visas bylas atsakingą bendrą likvidatorių, kurio kandidatūrą siūlytų susiję teismai, o jiems padėtų į iniciatyvinį komitetą susibūrę vietos atstovai; ir taisyklės, kuriomis nustatoma iniciatyvinio komiteto narių bendradarbiavimo tvarka. |
| --- | --- |

E.

Taisyklės, kuriomis vadovaujantis leidžiama ir skatinama paskirti už visas bylas atsakingą bendrą likvidatorių, kurio kandidatūrą siūlytų susiję teismai, o jiems padėtų į iniciatyvinį komitetą susibūrę vietos atstovai; ir taisyklės, kuriomis nustatoma iniciatyvinio komiteto narių bendradarbiavimo tvarka.

| F. | Taisyklės, kuriomis vadovaujantis leidžiama ir skatinama sudaryti tarpvalstybinius nemokumo susitarimus, kuriuose būtų aptartas atsakomybės už įvairius bylos nagrinėjimo ir administravimo aspektus padalijimo tarp įvairių susijusių teismų ir bankroto administratorių, įskaitant:






  — | atsakomybės padalijimą tarp susitarimo šalių, |
| --- | --- | --- |

F.

Taisyklės, kuriomis vadovaujantis leidžiama ir skatinama sudaryti tarpvalstybinius nemokumo susitarimus, kuriuose būtų aptartas atsakomybės už įvairius bylos nagrinėjimo ir administravimo aspektus padalijimo tarp įvairių susijusių teismų ir bankroto administratorių, įskaitant:

—

atsakomybės padalijimą tarp susitarimo šalių,

| — | galimybę gauti pagalbą ir jos koordinavimą, |
| --- | --- |

—

galimybę gauti pagalbą ir jos koordinavimą,

| — | turto atkūrimo kreditorių naudai koordinavimą apskritai, |
| --- | --- |

—

turto atkūrimo kreditorių naudai koordinavimą apskritai,

| — | reikalavimų pateikimą ir nagrinėjimą, |
| --- | --- |

—

reikalavimų pateikimą ir nagrinėjimą,

| — | ryšių palaikymo metodus, įskaitant kalbas, dažnumą ir būdus, |
| --- | --- |

—

ryšių palaikymo metodus, įskaitant kalbas, dažnumą ir būdus,

| — | naudojimąsi ir disponavimą turtu, |
| --- | --- |

—

naudojimąsi ir disponavimą turtu,

| — | reorganizavimo planų koordinavimą ir derinimą, |
| --- | --- |

—

reorganizavimo planų koordinavimą ir derinimą,

| — | konkrečiai su susitarimu susijusius klausimus, įskaitant jo keitimą, nutraukimą, aiškinimą, veiksmingumą ir ginčų sprendimą, |
| --- | --- |

—

konkrečiai su susitarimu susijusius klausimus, įskaitant jo keitimą, nutraukimą, aiškinimą, veiksmingumą ir ginčų sprendimą,

| — | bylos nagrinėjimo administravimą, ypač dėl bylos nagrinėjimo nutraukimo arba šalių susitarimo nesiimti tam tikrų teisinių veiksmų, |
| --- | --- |

—

bylos nagrinėjimo administravimą, ypač dėl bylos nagrinėjimo nutraukimo arba šalių susitarimo nesiimti tam tikrų teisinių veiksmų,

| — | apsaugos priemones, |
| --- | --- |

—

apsaugos priemones,

| — | išlaidas ir rinkliavas. |
| --- | --- |

—

išlaidas ir rinkliavas.

4 dalis.
     
  Rekomendacijos dėl ES nemokumo registro sukūrimo

Europos Parlamentas siūlo sukurti ES nemokumo registrą Europos e. teisingumo portale, kuriame būtų išvardytos visos tarpvalstybiniu mastu pradėtos nemokumo bylos, bent jau:

| — | atitinkamos teismo nutartys ir sprendimai, |
| --- | --- |

—

atitinkamos teismo nutartys ir sprendimai,

| — | likvidatoriaus paskyrimas ir jo kontaktiniai duomenys, |
| --- | --- |

—

likvidatoriaus paskyrimas ir jo kontaktiniai duomenys,

| — | reikalavimų pareiškimo terminai. |
| --- | --- |

—

reikalavimų pareiškimo terminai.

Teismams turėtų būti privaloma perduoti šiuos duomenis ES registrui.

Informacija turėtų būti pateikta valstybės narės, kurioje iškelta byla, oficialiąja kalba ir anglų kalba.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/9

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisDemografiniai pokyčiai ir jų padariniai sanglaudos politikai

P7_TA(2011)0485

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl demografinių pokyčių ir jų padarinių būsimai ES sanglaudos politikai (2010/2157(INI))

2013/C 153 E/02

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės politikos generalinio direktorato parengtą Penktąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos pažangos ataskaitą, ypač į šios ataskaitos 230–234 psl., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės politikos generalinio direktorato parengtą Penktąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos pažangos ataskaitą, ypač į šios ataskaitos 230–234 psl.,

| — | atsižvelgdamas į komunikatą „Penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos išvados. Sanglaudos politikos ateitis“ (COM(2010)0642) ir pridedamą lydimąjį dokumentą (SEK(2010)1348), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į komunikatą „Penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos išvados. Sanglaudos politikos ateitis“ (COM(2010)0642) ir pridedamą lydimąjį dokumentą (SEK(2010)1348),

| — | atsižvelgdamas į Regioninės politikos generalinio direktorato 2008 m. lapkričio mėn. darbo dokumentą „Regionai 2020 m. Būsimų iššūkių ES regionams vertinimas“ (aiškinamasis dokumentas, pridedamas prie Komisijos tarnybų darbo dokumento SEK(2008)2868)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės politikos generalinio direktorato 2008 m. lapkričio mėn. darbo dokumentą „Regionai 2020 m. Būsimų iššūkių ES regionams vertinimas“ (aiškinamasis dokumentas, pridedamas prie Komisijos tarnybų darbo dokumento SEK(2008)2868)),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl demografijos problemos ir kartų solidarumo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl demografijos problemos ir kartų solidarumo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl Europos demografijos ateities (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl Europos demografijos ateities (2),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 10 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Skatinti kartų solidarumą“ (COM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 10 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Skatinti kartų solidarumą“ (COM(2007)0244),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl demografinių iššūkių ir kartų solidarumo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl demografinių iššūkių ir kartų solidarumo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“ (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“ (COM(2006)0571),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 16 d. Žaliąją knygą „Demografiniai pokyčiai skatina naują kartų vienybę“ (COM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 16 d. Žaliąją knygą „Demografiniai pokyčiai skatina naują kartų vienybę“ (COM(2005)0094),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0350/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0350/2011),

| A. | kadangi akivaizdu, kad ES ir pasaulyje vyksta demografiniai pokyčiai ir kad viena iš pagrindinių ateities užduočių yra rasti būdą, kaip tvarkytis su jų padariniais, ir kad ES visuomenė yra seniausia pasaulyje, |
| --- | --- |

A.

kadangi akivaizdu, kad ES ir pasaulyje vyksta demografiniai pokyčiai ir kad viena iš pagrindinių ateities užduočių yra rasti būdą, kaip tvarkytis su jų padariniais, ir kad ES visuomenė yra seniausia pasaulyje,

| B. | kadangi demografiniai pokyčiai susiję su visuomenės senėjimu ir dideliais migracijos srautais – migrantai atvyksta iš trečiųjų šalių, taip pat migruoja Europos Sąjungoje (iš rytų į vakarus, iš kaimų į miestus), |
| --- | --- |

B.

kadangi demografiniai pokyčiai susiję su visuomenės senėjimu ir dideliais migracijos srautais – migrantai atvyksta iš trečiųjų šalių, taip pat migruoja Europos Sąjungoje (iš rytų į vakarus, iš kaimų į miestus),

| C. | kadangi dėl demografinių pokyčių ypač kai kuriems regionams kyla naujų užduočių, tačiau tai reikėtų vertinti ne tik kaip grėsmę, bet ir kaip galimybę, |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl demografinių pokyčių ypač kai kuriems regionams kyla naujų užduočių, tačiau tai reikėtų vertinti ne tik kaip grėsmę, bet ir kaip galimybę,

| D. | kadangi Europos Komisijos Regioninės politikos generalinio direktorato analizėje „Regionai 2020 m.“ demografiniai pokyčiai įvardyti kaip pagrindinis iššūkis, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Komisijos Regioninės politikos generalinio direktorato analizėje „Regionai 2020 m.“ demografiniai pokyčiai įvardyti kaip pagrindinis iššūkis,

| E. | kadangi demografiniai pokyčiai daro vienodą poveikį ir kaimo vietovėms, ir miestams, o su jais, be kitų dalykų, yra susijęs geros infrastruktūros ir paslaugų teikimo klausimas, |
| --- | --- |

E.

kadangi demografiniai pokyčiai daro vienodą poveikį ir kaimo vietovėms, ir miestams, o su jais, be kitų dalykų, yra susijęs geros infrastruktūros ir paslaugų teikimo klausimas,

| F. | kadangi įveikti įvairiapusiškus demografinius iššūkius pirmiausia yra valstybių narių užduotis, tačiau ir regionai šiuo klausimu turi veikti aktyviai ir todėl turi būti remiami Europos lygmeniu, |
| --- | --- |

F.

kadangi įveikti įvairiapusiškus demografinius iššūkius pirmiausia yra valstybių narių užduotis, tačiau ir regionai šiuo klausimu turi veikti aktyviai ir todėl turi būti remiami Europos lygmeniu,

| G. | kadangi 2007–2013 m. laikotarpiu valstybės narės pagal veiklos programas numatė išleisti 30 mlrd. eurų struktūrinių fondų lėšų priemonėms, susijusioms su demografiniais pokyčiais, ir kadangi regionų ir vietos valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo valdant demografinių pokyčių padarinius tokiu mastu, kad regioninė politika bus viena iš pagrindinių ES veiklos priemonių, |
| --- | --- |

G.

kadangi 2007–2013 m. laikotarpiu valstybės narės pagal veiklos programas numatė išleisti 30 mlrd. eurų struktūrinių fondų lėšų priemonėms, susijusioms su demografiniais pokyčiais, ir kadangi regionų ir vietos valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo valdant demografinių pokyčių padarinius tokiu mastu, kad regioninė politika bus viena iš pagrindinių ES veiklos priemonių,

Bendri klausimai

| 1. | mano, kad reikia džiaugtis ilgėjančia gyvenimo trukme Europoje; mano, kad visuomenė dažnai mato vien tik su demografiniais pokyčiais susijusius pavojus, o ne teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

1.

mano, kad reikia džiaugtis ilgėjančia gyvenimo trukme Europoje; mano, kad visuomenė dažnai mato vien tik su demografiniais pokyčiais susijusius pavojus, o ne teikiamas galimybes;

| 2. | mano, kad reikėtų kruopščiai išnagrinėti visas galimybes ir jomis tinkamai pasinaudoti, įskaitant sanglaudos politikos priemonėmis teikiamą paramą; |
| --- | --- |

2.

mano, kad reikėtų kruopščiai išnagrinėti visas galimybes ir jomis tinkamai pasinaudoti, įskaitant sanglaudos politikos priemonėmis teikiamą paramą;

| 3. | laikosi nuomonės, kad demografinių pokyčių poveikis regionuose labai skiriasi, atsižvelgiant į tai, ar, šie pokyčiai spartūs, ar lėti, ar į regioną gyventojai imigruoja, ar iš jo emigruoja, todėl regionams reikalingi skirtingi strateginiai prisitaikymo planai ir todėl juos turi koordinuotai valdyti visos Europos Sąjungos, nacionalinės ir regioninės institucijos; pažymi, kad regionuose, kuriuose gyventojų mažėja, ypač kaimo vietovėse, gyvenimo kokybė apibrėžiama kitaip negu regionuose, kuriuose gyventojų skaičius auga, todėl mano, kad regionams reikalingi skirtingi strateginiai paramos planai; mano, kad darbo jėgos migracija sustiprina demografinių pokyčių poveikį ir kad visuomenės senėjimas yra tik problemos dalis; |
| --- | --- |

3.

laikosi nuomonės, kad demografinių pokyčių poveikis regionuose labai skiriasi, atsižvelgiant į tai, ar, šie pokyčiai spartūs, ar lėti, ar į regioną gyventojai imigruoja, ar iš jo emigruoja, todėl regionams reikalingi skirtingi strateginiai prisitaikymo planai ir todėl juos turi koordinuotai valdyti visos Europos Sąjungos, nacionalinės ir regioninės institucijos; pažymi, kad regionuose, kuriuose gyventojų mažėja, ypač kaimo vietovėse, gyvenimo kokybė apibrėžiama kitaip negu regionuose, kuriuose gyventojų skaičius auga, todėl mano, kad regionams reikalingi skirtingi strateginiai paramos planai; mano, kad darbo jėgos migracija sustiprina demografinių pokyčių poveikį ir kad visuomenės senėjimas yra tik problemos dalis;

| 4. | mano, kad ERPF ir ESF gali prisidėti prie problemų, kylančių dėl demografinių ES pokyčių, būtent dėl to, kad daugėja pagyvenusių gyventojų ir mažėja jaunų gyventojų, sprendimo; ragina, siekiant užtikrinti aukštą gyvenimo kokybę senėjančioje visuomenėje, ERPF lėšas naudoti būstų pritaikymui vyresnio amžiaus žmonėms remti; ragina valstybes nares ir regionus naudotis ERPF ir EMF finansavimo galimybėmis jaunoms šeimoms remti; |
| --- | --- |

4.

mano, kad ERPF ir ESF gali prisidėti prie problemų, kylančių dėl demografinių ES pokyčių, būtent dėl to, kad daugėja pagyvenusių gyventojų ir mažėja jaunų gyventojų, sprendimo; ragina, siekiant užtikrinti aukštą gyvenimo kokybę senėjančioje visuomenėje, ERPF lėšas naudoti būstų pritaikymui vyresnio amžiaus žmonėms remti; ragina valstybes nares ir regionus naudotis ERPF ir EMF finansavimo galimybėmis jaunoms šeimoms remti;

| 5. | mano, kad politikos sistema, kuria siekiama užtikrinti lyčių lygybę, gali būti naudinga ieškant atsako į demografinius pokyčius; taigi ragina svarstant bet kokius demografinius klausimus atsižvelgti į lyčių lygybės aspektą; |
| --- | --- |

5.

mano, kad politikos sistema, kuria siekiama užtikrinti lyčių lygybę, gali būti naudinga ieškant atsako į demografinius pokyčius; taigi ragina svarstant bet kokius demografinius klausimus atsižvelgti į lyčių lygybės aspektą;

| 6. | mano, kad šiuo metu bent kai kuriose valstybėse narėse blogėjanti demografinė padėtis artimiausiu metu paskatins diskusijas dėl pensijų sistemų reformų; |
| --- | --- |

6.

mano, kad šiuo metu bent kai kuriose valstybėse narėse blogėjanti demografinė padėtis artimiausiu metu paskatins diskusijas dėl pensijų sistemų reformų;

Struktūrinės politikos reformos

| 7. | ragina valstybes nares ir regionus skiriant ir skirstant ES struktūrinių fondų lėšas regionams bei nustatant poveikio rodiklius atsižvelgti į skirtingą regionų išsivystymo lygi, taip pat ir į demografinius rodiklius, pavyzdžiui, priklausomybės lygį; primena, kad vyresnio amžiaus žmonių dalis tarp visų gyventojų ES yra didžiausia pasaulyje; mano, kad Komisija turi parodyti būdus, kaip visos Europos lygmeniu valdyti demografinių pokyčių padarinius; pažymi, kad, atsižvelgiant į galimybės pasinaudoti infrastruktūra ir gauti paslaugų ir į aplinkosaugos aspektus, reikia analizuoti darbuotojų emigraciją ir pagalvoti apie būtinybę užtikrinti tokias sąlygas, kad piliečiai liktų savo gimtuosiuose regionuose, siekiant išvengti gyventojų susitelkimo kai kuriuose miestuose; |
| --- | --- |

7.

ragina valstybes nares ir regionus skiriant ir skirstant ES struktūrinių fondų lėšas regionams bei nustatant poveikio rodiklius atsižvelgti į skirtingą regionų išsivystymo lygi, taip pat ir į demografinius rodiklius, pavyzdžiui, priklausomybės lygį; primena, kad vyresnio amžiaus žmonių dalis tarp visų gyventojų ES yra didžiausia pasaulyje; mano, kad Komisija turi parodyti būdus, kaip visos Europos lygmeniu valdyti demografinių pokyčių padarinius; pažymi, kad, atsižvelgiant į galimybės pasinaudoti infrastruktūra ir gauti paslaugų ir į aplinkosaugos aspektus, reikia analizuoti darbuotojų emigraciją ir pagalvoti apie būtinybę užtikrinti tokias sąlygas, kad piliečiai liktų savo gimtuosiuose regionuose, siekiant išvengti gyventojų susitelkimo kai kuriuose miestuose;

| 8. | mano, kad ES politikos įgyvendinimo priemonėmis galima rasti ir bendrus sprendimus dėl demografinių pokyčių bei sukurti sąveiką; ragina Komisiją demografinių pokyčių aspektą, kaip horizontalųjį tikslą, įtraukti į būsimą sanglaudos politiką; ragina Komisiją sudarant investicijų partnerystės sutartis su valstybėmis narėmis reikalauti, kad būtų įtraukiamas šis aspektas; |
| --- | --- |

8.

mano, kad ES politikos įgyvendinimo priemonėmis galima rasti ir bendrus sprendimus dėl demografinių pokyčių bei sukurti sąveiką; ragina Komisiją demografinių pokyčių aspektą, kaip horizontalųjį tikslą, įtraukti į būsimą sanglaudos politiką; ragina Komisiją sudarant investicijų partnerystės sutartis su valstybėmis narėmis reikalauti, kad būtų įtraukiamas šis aspektas;

| 9. | ragina valstybes nares ir regionus demografiniams pokyčiams ir jų padariniams, kaip horizontaliajam tikslui, rengiant priemones jiems įveikti bei rengiant nacionalines strategines bendrąsias programas (ar kitus atitinkamus dokumentus) ir savo veiklos programose skirti didesnį dėmesį negu iki šiol; mano, kad atsižvelgiant į tai strategijos „Europa 2020“ pavyzdinės iniciatyvos, įskaitant partnerystės projektą „Aktyvus ir sveikas senėjimas“, turi gerai atitikti šių programų partnerių poreikius; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares ir regionus demografiniams pokyčiams ir jų padariniams, kaip horizontaliajam tikslui, rengiant priemones jiems įveikti bei rengiant nacionalines strategines bendrąsias programas (ar kitus atitinkamus dokumentus) ir savo veiklos programose skirti didesnį dėmesį negu iki šiol; mano, kad atsižvelgiant į tai strategijos „Europa 2020“ pavyzdinės iniciatyvos, įskaitant partnerystės projektą „Aktyvus ir sveikas senėjimas“, turi gerai atitikti šių programų partnerių poreikius;

| 10. | ragina imtis iniciatyvių veiksmų siekiat išvengti neigiamų demografinių pokyčių padarinių, ir regionams, kurie daugiausia nukenčia dėl gyventojų skaičiaus mažėjimo ir gyventojų senėjimo, teikti daugiau techninės pagalbos, siekiant užtikrinti, kad jie išlaikys pajėgumą įsisavinti struktūrinių fondų lėšas ir galės gauti iš jų daugiau naudos; |
| --- | --- |

10.

ragina imtis iniciatyvių veiksmų siekiat išvengti neigiamų demografinių pokyčių padarinių, ir regionams, kurie daugiausia nukenčia dėl gyventojų skaičiaus mažėjimo ir gyventojų senėjimo, teikti daugiau techninės pagalbos, siekiant užtikrinti, kad jie išlaikys pajėgumą įsisavinti struktūrinių fondų lėšas ir galės gauti iš jų daugiau naudos;

| 11. | mano, kad, siekiant įveikti demografinių pokyčių ir gyventojų senėjimo keliamus iššūkius, valstybės ir privatūs veikėjai turės galimybę veikti kaip novatoriai, pasinaudodami socialinėmis inovacijomis ir kitomis priemonėmis; primena, kad ateityje greičiausiai vis didės dėl senėjimo patiriamos išlaidos ir privačiu, ir valstybės lygmeniu; pripažįsta, kad šios srities potencialas ir verslumui, ir novatoriškumui vis dar didėja; |
| --- | --- |

11.

mano, kad, siekiant įveikti demografinių pokyčių ir gyventojų senėjimo keliamus iššūkius, valstybės ir privatūs veikėjai turės galimybę veikti kaip novatoriai, pasinaudodami socialinėmis inovacijomis ir kitomis priemonėmis; primena, kad ateityje greičiausiai vis didės dėl senėjimo patiriamos išlaidos ir privačiu, ir valstybės lygmeniu; pripažįsta, kad šios srities potencialas ir verslumui, ir novatoriškumui vis dar didėja;

| 12. | pabrėžia, kad demografiniai pokyčiai, ypač gyventojų senėjimas, daro neabejotiną poveikį socialinės infrastruktūros, pvz., pensijų sistemų, slaugos ir sveikatos priežiūros, paslaugų teikimui, o regioninės valdžios institucijos turi tenkinti kintančius įvairių gyventojų grupių poreikius; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad demografiniai pokyčiai, ypač gyventojų senėjimas, daro neabejotiną poveikį socialinės infrastruktūros, pvz., pensijų sistemų, slaugos ir sveikatos priežiūros, paslaugų teikimui, o regioninės valdžios institucijos turi tenkinti kintančius įvairių gyventojų grupių poreikius;

| 13. | ragina ateityje sukurti paprasčiau taikomas ESF taisykles ir taip sudaryti sąlygas mažoms organizacijoms geriau pasinaudoti iš fondo gaunama nauda, taip pat vystyti ir valdyti naujoviškus socialinius projektus; ragina Komisiją ateityje daugiau ESF lėšų skirti tarptautiniams bandomiesiems projektams, kuriais sprendžiami socialiniai ir užimtumo klausimai, įgyvendinamiems ES lygmeniu, kad būtų palengvintas novatoriškas regioninis, tarpvalstybinis ir makroregioninis bendradarbiavimas, siekiant išspręsti bendrus iššūkius, kylančius dėl demografinių pokyčių; |
| --- | --- |

13.

ragina ateityje sukurti paprasčiau taikomas ESF taisykles ir taip sudaryti sąlygas mažoms organizacijoms geriau pasinaudoti iš fondo gaunama nauda, taip pat vystyti ir valdyti naujoviškus socialinius projektus; ragina Komisiją ateityje daugiau ESF lėšų skirti tarptautiniams bandomiesiems projektams, kuriais sprendžiami socialiniai ir užimtumo klausimai, įgyvendinamiems ES lygmeniu, kad būtų palengvintas novatoriškas regioninis, tarpvalstybinis ir makroregioninis bendradarbiavimas, siekiant išspręsti bendrus iššūkius, kylančius dėl demografinių pokyčių;

Miestų plėtra ir infrastruktūra

| 14. | ragina regionus naudoti struktūrinių fondų lėšas siekiant padėti rasti atsaką į demografinius iššūkius ir gerinti galimybes gauti socialinių ir administracinių paslaugų, įskaitant ir mažuose bei atokiuose miesteliuose ir kaimuose, taip pat skatinant specifinį kiekvieno regiono potencialą ir stiprinant veiksnius, dėl kurių žmonės nori pasilikti; |
| --- | --- |

14.

ragina regionus naudoti struktūrinių fondų lėšas siekiant padėti rasti atsaką į demografinius iššūkius ir gerinti galimybes gauti socialinių ir administracinių paslaugų, įskaitant ir mažuose bei atokiuose miesteliuose ir kaimuose, taip pat skatinant specifinį kiekvieno regiono potencialą ir stiprinant veiksnius, dėl kurių žmonės nori pasilikti;

| 15. | ragina Komisiją nustatyti lankstesnes sąlygas, kurios paskatintų ERPF ir ESF teikti bendrą finansavimą integruoto miestų vystymosi planams ar strategijoms kurti bei įgyvendinti; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją nustatyti lankstesnes sąlygas, kurios paskatintų ERPF ir ESF teikti bendrą finansavimą integruoto miestų vystymosi planams ar strategijoms kurti bei įgyvendinti;

| 16. | mano, kad norint išvengti emigracijos būtina plėtoti miestus, geriau pritaikytus vaikiams ir šeimoms, taip pat neįgalių ir riboto judrumo asmenų poreikiams; mano, vienas iš taip pritaikytų miestų bruožų turėtų būti tai, kad, pagal galimybes, juose atstumai tarp darbo, gyvenamosios ir poilsio vietų nebūtų pernelyg ilgi; ragina regionus užtikrinti, kad planuojant miestus būtų tinkamai paskirstyti gyvenamieji ir komerciniai rajonai bei žalieji plotai, vykdoma proporcinga ir harmoninga jų plėtra, taip pat kad būtų pagerintas susisiekimas su priemiesčių rajonais, kurie pagal planą turėtų tapti gyvenamaisiais rajonais; taip pat ragina toliau vystyti nuotolinio darbo galimybes; |
| --- | --- |

16.

mano, kad norint išvengti emigracijos būtina plėtoti miestus, geriau pritaikytus vaikiams ir šeimoms, taip pat neįgalių ir riboto judrumo asmenų poreikiams; mano, vienas iš taip pritaikytų miestų bruožų turėtų būti tai, kad, pagal galimybes, juose atstumai tarp darbo, gyvenamosios ir poilsio vietų nebūtų pernelyg ilgi; ragina regionus užtikrinti, kad planuojant miestus būtų tinkamai paskirstyti gyvenamieji ir komerciniai rajonai bei žalieji plotai, vykdoma proporcinga ir harmoninga jų plėtra, taip pat kad būtų pagerintas susisiekimas su priemiesčių rajonais, kurie pagal planą turėtų tapti gyvenamaisiais rajonais; taip pat ragina toliau vystyti nuotolinio darbo galimybes;

| 17. | pažymi, kad visų pirma maži miestai emigraciniuose regionuose atlieka svarbią paslaugų centro funkciją; ragina būsimoje struktūrinių fondų veikloje labiau atsižvelgti į šią esminę funkciją, ypač Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai geriau koordinuojant su Europos regioninės plėtros fondu ir Europos socialiniu fondu; atkreipia dėmesį, kad kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimas neigiamai veikia miestų vietoves ir kad ekonomiškai ir socialiai gyvybingos kaimo vietovės yra viešoji gėrybė, ir tai reikėtų pripažinti skiriant tinkamus išteklius kaimo plėtros programai; ragina valstybes nares, regionus ir savivaldybes sukurti platų ir veikiantį paslaugų visų amžiaus grupių piliečiams tinklą, kad būtų galima užkirsti kelią jų išvykimui iš kaimo vietovių ir kaimo vietovių gyventojų skaičiaus mažėjimui; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad visų pirma maži miestai emigraciniuose regionuose atlieka svarbią paslaugų centro funkciją; ragina būsimoje struktūrinių fondų veikloje labiau atsižvelgti į šią esminę funkciją, ypač Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai geriau koordinuojant su Europos regioninės plėtros fondu ir Europos socialiniu fondu; atkreipia dėmesį, kad kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimas neigiamai veikia miestų vietoves ir kad ekonomiškai ir socialiai gyvybingos kaimo vietovės yra viešoji gėrybė, ir tai reikėtų pripažinti skiriant tinkamus išteklius kaimo plėtros programai; ragina valstybes nares, regionus ir savivaldybes sukurti platų ir veikiantį paslaugų visų amžiaus grupių piliečiams tinklą, kad būtų galima užkirsti kelią jų išvykimui iš kaimo vietovių ir kaimo vietovių gyventojų skaičiaus mažėjimui;

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos regioninės plėtros fondo lėšos taip pat gali būti panaudojamos siekiant išvengti socialinės vyresnio amžiaus žmonių atskirties, pvz., sukuriant vyresnio amžiaus žmonėms skirtą infrastruktūrą ir paslaugas ir užtikrinant, kad jos būtų visiems prieinamos; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos regioninės plėtros fondo lėšos taip pat gali būti panaudojamos siekiant išvengti socialinės vyresnio amžiaus žmonių atskirties, pvz., sukuriant vyresnio amžiaus žmonėms skirtą infrastruktūrą ir paslaugas ir užtikrinant, kad jos būtų visiems prieinamos;

| 19. | mano, kad regionuose, kuriuose gyventojų skaičius mažėja, reikėtų teikti finansinę paramą strateginiams prisitaikymo planams; mano, kad miestų ir regionų planavimo srityje reikia labiau atsižvelgti į infrastruktūros naudojimo paskirties pokyčius, taip pat ir atnaujinant bei pertvarkant miestų centrus, ir šiuo požiūriu taip pat svarbu bendradarbiauti su privačiais partneriais; nurodo, kad formuojant miestų politiką pirmenybę reikia skirti pagyvenusiems žmonėms patogių miestų plėtrai; ragina pripažinti ir plėtoti turistinį miestų potencialą ir kultūros paveldo tikslus, kaip priemonę vietoves, kurioms gresia netekti gyventojų, padaryti patrauklias naujiems gyventojams; |
| --- | --- |

19.

mano, kad regionuose, kuriuose gyventojų skaičius mažėja, reikėtų teikti finansinę paramą strateginiams prisitaikymo planams; mano, kad miestų ir regionų planavimo srityje reikia labiau atsižvelgti į infrastruktūros naudojimo paskirties pokyčius, taip pat ir atnaujinant bei pertvarkant miestų centrus, ir šiuo požiūriu taip pat svarbu bendradarbiauti su privačiais partneriais; nurodo, kad formuojant miestų politiką pirmenybę reikia skirti pagyvenusiems žmonėms patogių miestų plėtrai; ragina pripažinti ir plėtoti turistinį miestų potencialą ir kultūros paveldo tikslus, kaip priemonę vietoves, kurioms gresia netekti gyventojų, padaryti patrauklias naujiems gyventojams;

| 20. | ragina regionus sukurti naujoviškas viešojo artimojo susisiekimo transporto sistemos koncepcijas atsižvelgiant, be viso kito, į mažėjantį keleivių skaičių, ypač kaimo vietovėse; ragina Komisiją tokius projektus remti finansiškai; |
| --- | --- |

20.

ragina regionus sukurti naujoviškas viešojo artimojo susisiekimo transporto sistemos koncepcijas atsižvelgiant, be viso kito, į mažėjantį keleivių skaičių, ypač kaimo vietovėse; ragina Komisiją tokius projektus remti finansiškai;

Vyresnio amžiaus žmonės, vaikai ir šeimos

| 21. | pritaria tam, kad būtų teikiama pirmenybė Europos regioninės plėtros fondo lėšų panaudojimui siekiant teikti paskolas su mažomis palūkanomis vyresnio amžiaus žmonėms pritaikytų būstų statybai remti; siūlo sudaryti galimybę nustatytomis sąlygomis skirti lėšų gyvenamųjų patalpų kompleksams, kuriuose teikiamos priežiūros ir slaugos paslaugos, arba kelių kartų namams statyti, kad būtų galima išvengti senų žmonių izoliacijos ir išnaudoti jų kūrybinį potencialą, siekiant užtikrinti geresnę gyvenimo kokybę senėjančioje visuomenėje; |
| --- | --- |

21.

pritaria tam, kad būtų teikiama pirmenybė Europos regioninės plėtros fondo lėšų panaudojimui siekiant teikti paskolas su mažomis palūkanomis vyresnio amžiaus žmonėms pritaikytų būstų statybai remti; siūlo sudaryti galimybę nustatytomis sąlygomis skirti lėšų gyvenamųjų patalpų kompleksams, kuriuose teikiamos priežiūros ir slaugos paslaugos, arba kelių kartų namams statyti, kad būtų galima išvengti senų žmonių izoliacijos ir išnaudoti jų kūrybinį potencialą, siekiant užtikrinti geresnę gyvenimo kokybę senėjančioje visuomenėje;

| 22. | ragina valstybes nares pagal visų, ypač šeimų ir vaikų, reikmes pritaikyti socialines ir sveikatos apsaugos paslaugas ir skirti lėšų, kad vyresniems žmonėms, nepriklausomai nuo jų pajamų, amžiaus ir socialinio statuso, būtų galima toliau užtikrinti priežiūrą ir slaugą namuose ir sveikatos priežiūros paslaugų pasiskirstymą visoje teritorijoje, siekiant užkirsti kelią gyventojų skaičiaus mažėjimui kaimo vietovėse ir periferiniuose regionuose; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares pagal visų, ypač šeimų ir vaikų, reikmes pritaikyti socialines ir sveikatos apsaugos paslaugas ir skirti lėšų, kad vyresniems žmonėms, nepriklausomai nuo jų pajamų, amžiaus ir socialinio statuso, būtų galima toliau užtikrinti priežiūrą ir slaugą namuose ir sveikatos priežiūros paslaugų pasiskirstymą visoje teritorijoje, siekiant užkirsti kelią gyventojų skaičiaus mažėjimui kaimo vietovėse ir periferiniuose regionuose;

| 23. | mano, kad viešosios investicijos į sveikatos apsaugos ir priežiūros sistemas svarbios siekiant užtikrinti socialinę sanglaudą Europoje; ragina valstybes nares užtikrinti, kad ir kaimo vietovėse būtų teikiamos geros sveikatos priežiūros paslaugos, pvz., naudojant mobiliąsias regionines medicininės priežiūros klinikas ir sveikatos priežiūros paslaugas, taip sudarant sąlygas įveikti medicinos paslaugų trūkumą, o pasienio regionuose stiprinant klinikų ir suinteresuotųjų subjektų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir išnagrinėjant galimybę panaudoti struktūrinių fondų lėšas siekiant remti papildomas priemones nuotolinės medicinos ir priežiūros srityje bei skatinti vyresnio amžiaus žmones gyventi aktyviau; ragina Komisiją rasti naujoviškų būdų šioms priemonėms finansiškai remti; |
| --- | --- |

23.

mano, kad viešosios investicijos į sveikatos apsaugos ir priežiūros sistemas svarbios siekiant užtikrinti socialinę sanglaudą Europoje; ragina valstybes nares užtikrinti, kad ir kaimo vietovėse būtų teikiamos geros sveikatos priežiūros paslaugos, pvz., naudojant mobiliąsias regionines medicininės priežiūros klinikas ir sveikatos priežiūros paslaugas, taip sudarant sąlygas įveikti medicinos paslaugų trūkumą, o pasienio regionuose stiprinant klinikų ir suinteresuotųjų subjektų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir išnagrinėjant galimybę panaudoti struktūrinių fondų lėšas siekiant remti papildomas priemones nuotolinės medicinos ir priežiūros srityje bei skatinti vyresnio amžiaus žmones gyventi aktyviau; ragina Komisiją rasti naujoviškų būdų šioms priemonėms finansiškai remti;

| 24. | perspėja dėl specifinių regionams būdingų problemų, darančių poveikį teikiant visuotinės svarbos paslaugas, ir ypač dėl kvalifikuotų slaugytojų trūkumo tam tikruose regionuose; mano, kad šie regionai turėtų parengti specialų regiono lygmens atsaką, susijusį su paslaugų teikimo poreikiais ir sunkumais, ir panaudoti Europos socialinio fondo lėšas slaugytojų mokymui, kad būtų užtikrintos aukštos kokybės slaugos paslaugos ir būtų kuriamos naujos darbo vietos, taip pat vykdant bedarbių perkvalifikavimo programas; pažymi, kad tai yra tiesioginis indėlis siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslo sukurti daugiau darbo vietų; |
| --- | --- |

24.

perspėja dėl specifinių regionams būdingų problemų, darančių poveikį teikiant visuotinės svarbos paslaugas, ir ypač dėl kvalifikuotų slaugytojų trūkumo tam tikruose regionuose; mano, kad šie regionai turėtų parengti specialų regiono lygmens atsaką, susijusį su paslaugų teikimo poreikiais ir sunkumais, ir panaudoti Europos socialinio fondo lėšas slaugytojų mokymui, kad būtų užtikrintos aukštos kokybės slaugos paslaugos ir būtų kuriamos naujos darbo vietos, taip pat vykdant bedarbių perkvalifikavimo programas; pažymi, kad tai yra tiesioginis indėlis siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslo sukurti daugiau darbo vietų;

| 25. | pabrėžia, kad svarbu sudaryti sąlygas profesinio, šeimos ir privataus gyvenimo derinimui ir, pvz., kai įmanoma, visą dieną teikti kokybiškas visiems prieinamas ir patikimas visų amžiaus grupių vaikų priežiūros paslaugas, įskaitant ikimokyklinio ugdymo priemones ir galimybes, kad būtų galima išvengti gyventojų skaičiaus mažėjimo; taip pat pripažįsta vertingą giminaičių ir artimųjų vaidmenį rūpinantis vaikais; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad svarbu sudaryti sąlygas profesinio, šeimos ir privataus gyvenimo derinimui ir, pvz., kai įmanoma, visą dieną teikti kokybiškas visiems prieinamas ir patikimas visų amžiaus grupių vaikų priežiūros paslaugas, įskaitant ikimokyklinio ugdymo priemones ir galimybes, kad būtų galima išvengti gyventojų skaičiaus mažėjimo; taip pat pripažįsta vertingą giminaičių ir artimųjų vaidmenį rūpinantis vaikais;

| 26. | mano, kad svarbu turėti pakankamai įperkamos gyvenamosios erdvės šeimoms, kad būtų galima veiksmingiau derinti šeimą ir karjerą, nes remiant jaunas šeimas gali būti padidintas gimstamumas valstybėse narėse; |
| --- | --- |

26.

mano, kad svarbu turėti pakankamai įperkamos gyvenamosios erdvės šeimoms, kad būtų galima veiksmingiau derinti šeimą ir karjerą, nes remiant jaunas šeimas gali būti padidintas gimstamumas valstybėse narėse;

Migracija ir integracija

| 27. | pabrėžia, kad dėl migracijos gali kilti tam tikrų integracijos problemų; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad dėl migracijos gali kilti tam tikrų integracijos problemų;

| 28. | pažymi, kad kvalifikuotos darbo jėgos migracija iš naujųjų valstybių narių į senąsias yra viena didžiausių naujųjų valstybių narių demografinių problemų ir turi neigiamos įtakos šių šalių gyventojų amžiaus struktūrai; tai pat pabrėžia, kad migracija susijusi su sveikatos priežiūros specialistais, todėl kelia pavojų regionų, ypač mažiau išsivysčiusių, sveikatos priežiūros sistemos tvarumui; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad kvalifikuotos darbo jėgos migracija iš naujųjų valstybių narių į senąsias yra viena didžiausių naujųjų valstybių narių demografinių problemų ir turi neigiamos įtakos šių šalių gyventojų amžiaus struktūrai; tai pat pabrėžia, kad migracija susijusi su sveikatos priežiūros specialistais, todėl kelia pavojų regionų, ypač mažiau išsivysčiusių, sveikatos priežiūros sistemos tvarumui;

| 29. | vis dėlto pripažįsta, kad migracija, ypač regionams, iš kurių emigruojama, suteikia galimybę sumažinti neigiamą demografinių pokyčių poveikį, ir todėl ragina valstybes nares pripažinti migrantų integraciją kaip strategiškai svarbią politikos priemonę; |
| --- | --- |

29.

vis dėlto pripažįsta, kad migracija, ypač regionams, iš kurių emigruojama, suteikia galimybę sumažinti neigiamą demografinių pokyčių poveikį, ir todėl ragina valstybes nares pripažinti migrantų integraciją kaip strategiškai svarbią politikos priemonę;

| 30. | ragina valstybes nares susitarti dėl bendros teisėtos migracijos strategijos, be kita ko, ir dėl to, kad Europa, ypač tam tikrose srityse, dėl demografinių priežasčių yra priklausoma nuo kvalifikuotos darbo jėgos (ir tarp valstybių narių, ir iš ES nepriklausančių šalių, ypač Sąjungos pasienio šalių) migracijos; mano, kad valstybės narės turi siekti išlaikyti kvalifikuotą darbo jėgą, kad prisidėtų prie harmoningos regionų plėtros ir mažintų demografinių pokyčių pasekmes; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares susitarti dėl bendros teisėtos migracijos strategijos, be kita ko, ir dėl to, kad Europa, ypač tam tikrose srityse, dėl demografinių priežasčių yra priklausoma nuo kvalifikuotos darbo jėgos (ir tarp valstybių narių, ir iš ES nepriklausančių šalių, ypač Sąjungos pasienio šalių) migracijos; mano, kad valstybės narės turi siekti išlaikyti kvalifikuotą darbo jėgą, kad prisidėtų prie harmoningos regionų plėtros ir mažintų demografinių pokyčių pasekmes;

| 31. | siūlo daugiau lėšų skirti imigrantų integracijai, kad būtų panaikinta išankstinė neigiama nuomonė, ir šiuo tikslu remti mokymą ir bendrus renginius siekiant skatinti mainus; |
| --- | --- |

31.

siūlo daugiau lėšų skirti imigrantų integracijai, kad būtų panaikinta išankstinė neigiama nuomonė, ir šiuo tikslu remti mokymą ir bendrus renginius siekiant skatinti mainus;

Užimtumas

| 32. | ragina Komisiją taip pritaikyti Europos socialinį fondą, kad atsižvelgiant į visus žmogaus gyvenimo tarpsnius būtų geriau panaudojamos profesinės ir savanoriškos veiklos teikiamos galimybės siekiant įveikti demografinių pokyčių keliamus iššūkius; atkreipia dėmesį į tai, kad vyresnio amžiaus žmonių patirtį ir sukauptas žinias reikėtų panaudoti, pvz., įgyvendinant mokymo projektus, kad kartos galėtų lengviau keistis žiniomis ir informacija, ir kad šiuo tikslu reikia rasti tinkamus sprendimus; mano, kad kartų bendravimas teikia galimybių, kurias reikėtų išnaudoti; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją taip pritaikyti Europos socialinį fondą, kad atsižvelgiant į visus žmogaus gyvenimo tarpsnius būtų geriau panaudojamos profesinės ir savanoriškos veiklos teikiamos galimybės siekiant įveikti demografinių pokyčių keliamus iššūkius; atkreipia dėmesį į tai, kad vyresnio amžiaus žmonių patirtį ir sukauptas žinias reikėtų panaudoti, pvz., įgyvendinant mokymo projektus, kad kartos galėtų lengviau keistis žiniomis ir informacija, ir kad šiuo tikslu reikia rasti tinkamus sprendimus; mano, kad kartų bendravimas teikia galimybių, kurias reikėtų išnaudoti;

| 33. | laikosi nuomonės, kad regionai turėtų aktyviai panaudoti Europos socialinio fondo lėšas siekdami kovoti su jaunų žmonių nedarbu, kad užtikrintų jų socialinę integraciją ir suteiktų jiems galimybę užsiimti tinkama profesija; pažymi, kad to galima pasiekti, pvz., remiant mokymo priemones ir jaunimo verslumą; |
| --- | --- |

33.

laikosi nuomonės, kad regionai turėtų aktyviai panaudoti Europos socialinio fondo lėšas siekdami kovoti su jaunų žmonių nedarbu, kad užtikrintų jų socialinę integraciją ir suteiktų jiems galimybę užsiimti tinkama profesija; pažymi, kad to galima pasiekti, pvz., remiant mokymo priemones ir jaunimo verslumą;

| 34. | mano, kad ir toliau turi būti skatinama stengtis didinti moterų užimtumo rodiklius; taigi ragina didesniam moterų skaičiui suteikti galimybę rasti kvalifikuotą darbą ir dalyvauti mokymosi visą gyvenimą programose, o įgyjama kvalifikacija turi atitikti darbo rinkos poreikius; rekomenduoja valstybėms narėms kurti sistemas siekiant skatinti darbuotojus dalyvauti specialiuose projektuose, kurių tikslas – padėti jiems suderinti profesinį ir šeiminį gyvenimą; |
| --- | --- |

34.

mano, kad ir toliau turi būti skatinama stengtis didinti moterų užimtumo rodiklius; taigi ragina didesniam moterų skaičiui suteikti galimybę rasti kvalifikuotą darbą ir dalyvauti mokymosi visą gyvenimą programose, o įgyjama kvalifikacija turi atitikti darbo rinkos poreikius; rekomenduoja valstybėms narėms kurti sistemas siekiant skatinti darbuotojus dalyvauti specialiuose projektuose, kurių tikslas – padėti jiems suderinti profesinį ir šeiminį gyvenimą;

| 35. | pabrėžia, kad norint sukurti naujų įsidarbinimo galimybių visoms kartoms su demografiniais sunkumais susiduriančiuose Europos regionuose, būtina sukurti konkurencingam ir novatoriškam privačiajam sektoriui palankią aplinką; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad norint sukurti naujų įsidarbinimo galimybių visoms kartoms su demografiniais sunkumais susiduriančiuose Europos regionuose, būtina sukurti konkurencingam ir novatoriškam privačiajam sektoriui palankią aplinką;

Analizė ir geriausia patirtis

| 36. | mano, kad reikėtų statistiškai įvertinti demografinius pokyčius regionuose; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų siekiant užtikrinti, jog vietos, regioninės ir nacionalinės duomenų apie demografinius pokyčius bazės būtų palyginamos, kad būtų galima Europos lygmeniu įvertinti duomenis ir skatinti valstybių, regionų ir vietos valdžios institucijų keitimąsi geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

36.

mano, kad reikėtų statistiškai įvertinti demografinius pokyčius regionuose; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų siekiant užtikrinti, jog vietos, regioninės ir nacionalinės duomenų apie demografinius pokyčius bazės būtų palyginamos, kad būtų galima Europos lygmeniu įvertinti duomenis ir skatinti valstybių, regionų ir vietos valdžios institucijų keitimąsi geriausia patirtimi;

| 37. | ragina Komisiją patobulinti vadinamąjį demografinio pažeidžiamumo rodiklį ir apskaičiuoti jį kas penkerius metus, kad būtų galima nustatyti, kurie Europos regionai itin pažeidžiami vykstant demografiniams pokyčiams; ragina Komisiją sukurti bandomąsias procedūras, siekiant nustatyti, kokia praktika veiksminga pažeidžiamiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją patobulinti vadinamąjį demografinio pažeidžiamumo rodiklį ir apskaičiuoti jį kas penkerius metus, kad būtų galima nustatyti, kurie Europos regionai itin pažeidžiami vykstant demografiniams pokyčiams; ragina Komisiją sukurti bandomąsias procedūras, siekiant nustatyti, kokia praktika veiksminga pažeidžiamiausiuose regionuose;

| 38. | ragina valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas sustiprinti bendradarbiavimą su vietos ir regioniniais veikėjais su demografiniais pokyčiais susijusiais klausimais; mano, kad pasienio regionuose toks bendradarbiavimas turėtų būti susijęs su tarpvalstybinių iniciatyvų poreikiais ir galimybėmis; rekomenduoja kurti šios srities mokymo programas, kad būtų pasiekta didesnio supratimo ir informuotumo apie šias problemas; ragina regionus keistis geriausia patirtimi, susijusia problemomis, kurios susijusios su senėjimu; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas sustiprinti bendradarbiavimą su vietos ir regioniniais veikėjais su demografiniais pokyčiais susijusiais klausimais; mano, kad pasienio regionuose toks bendradarbiavimas turėtų būti susijęs su tarpvalstybinių iniciatyvų poreikiais ir galimybėmis; rekomenduoja kurti šios srities mokymo programas, kad būtų pasiekta didesnio supratimo ir informuotumo apie šias problemas; ragina regionus keistis geriausia patirtimi, susijusia problemomis, kurios susijusios su senėjimu;

| 39. | siūlo Komisijai vykdant teritorinį bendradarbiavimą skatinti steigti ES masto tinklus, kuriuose regionų ir vietos valdžios institucijos bei pilietinės visuomenės veikėjai galėtų vienas iš kito mokytis, kaip spręsti dėl demografinių pokyčių kylančias problemas; |
| --- | --- |

39.

siūlo Komisijai vykdant teritorinį bendradarbiavimą skatinti steigti ES masto tinklus, kuriuose regionų ir vietos valdžios institucijos bei pilietinės visuomenės veikėjai galėtų vienas iš kito mokytis, kaip spręsti dėl demografinių pokyčių kylančias problemas;

| 40. | prašo Komisijos rasti sprendimą, kaip būtų galima iš naujo tinkamai suformuluoti idėją dėl ERASMUS programos išrinktiems vietos ir regioninės valdžios atstovams, ir išsamiau paaiškinti savo idėją dėl vasaros arba žiemos universitetų, kad Europos regionų atstovai galėtų keistis gerąja patirtimi ir galimais demografinių klausimų sprendimais; |
| --- | --- |

40.

prašo Komisijos rasti sprendimą, kaip būtų galima iš naujo tinkamai suformuluoti idėją dėl ERASMUS programos išrinktiems vietos ir regioninės valdžios atstovams, ir išsamiau paaiškinti savo idėją dėl vasaros arba žiemos universitetų, kad Europos regionų atstovai galėtų keistis gerąja patirtimi ir galimais demografinių klausimų sprendimais;

| 41. | ragina Komisiją kaupti informaciją apie geriausią praktiką, ją analizuoti ir pateikti valstybėms narėms ir regionams, kad ši patirtis galėtų būti panaudota kaip pavyzdys formuojant kovos su demografinėmis problemomis politiką; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją kaupti informaciją apie geriausią praktiką, ją analizuoti ir pateikti valstybėms narėms ir regionams, kad ši patirtis galėtų būti panaudota kaip pavyzdys formuojant kovos su demografinėmis problemomis politiką;

| 42. | ragina valstybes nares ir regionus keistis patirtimi, geriausia praktika ir naujais metodais, skirtais išvengti neigiamų demografinių pokyčių padarinių. |
| --- | --- |

42.

ragina valstybes nares ir regionus keistis patirtimi, geriausia praktika ir naujais metodais, skirtais išvengti neigiamų demografinių pokyčių padarinių.

*

* *

| 43. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

43.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0400.

(2)  OL C 184E, 2009 8 6, p. 75.

(3)  OL C 292E, 2006 12 1, p. 131.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/15

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisDirektyvos dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo įgyvendinimas

P7_TA(2011)0490

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo įgyvendinimo (2011/2024(INI))

2013/C 153 E/03

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 19 d. savo rezoliuciją dėl Europos profesinio pažymėjimo paslaugų teikėjams rengimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 19 d. savo rezoliuciją dėl Europos profesinio pažymėjimo paslaugų teikėjams rengimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. sausio 19 d. Teismo sprendimą byloje C-330/03 Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos (2006 m. Rinkinys), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. sausio 19 d. Teismo sprendimą byloje C-330/03 Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos (2006 m. Rinkinys),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. ES pilietybės ataskaitą „Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“ (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. ES pilietybės ataskaitą „Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“ (COM(2010)0603),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo mėn. viešas Komisijos konsultacijas dėl Direktyvos 2005/36/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo mėn. viešas Komisijos konsultacijas dėl Direktyvos 2005/36/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į profesoriaus Mario Monti 2010 m. gegužės 9 d. pranešimą „Nauja bendrosios rinkos strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į profesoriaus Mario Monti 2010 m. gegužės 9 d. pranešimą „Nauja bendrosios rinkos strategija“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 26 d. su nacionaliniais parlamentais surengtus klausymus dėl Direktyvos 2005/36/EB perkėlimo ir taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 26 d. su nacionaliniais parlamentais surengtus klausymus dėl Direktyvos 2005/36/EB perkėlimo ir taikymo,

| — | atsižvelgdamas į savo užsakytą tyrimą dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (PE 447.514), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo užsakytą tyrimą dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (PE 447.514),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos“ (COM(2010)0608),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. SOLVIT pateiktą SOLVIT tinklo 2010 m. raidos ir veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. SOLVIT pateiktą SOLVIT tinklo 2010 m. raidos ir veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos Europos gyventojams (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos Europos gyventojams (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ “ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ “ (COM(2011)0206),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 22 d. Komisijos žaliąją knygą dėl Profesinių kvalifikacijų direktyvos atnaujinimo (COM(2011)0367), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 22 d. Komisijos žaliąją knygą dėl Profesinių kvalifikacijų direktyvos atnaujinimo (COM(2011)0367),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 5 d. Komisijos darbo dokumentą dėl viešųjų konsultacijų dėl Profesinių kvalifikacijų direktyvos atnaujinimo metu gautų atsakymų santraukos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 5 d. Komisijos darbo dokumentą dėl viešųjų konsultacijų dėl Profesinių kvalifikacijų direktyvos atnaujinimo metu gautų atsakymų santraukos (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 5 d. Komisijos darbo dokumentą dėl Profesinių kvalifikacijų direktyvos įvertinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 5 d. Komisijos darbo dokumentą dėl Profesinių kvalifikacijų direktyvos įvertinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir 119 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir 119 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A7–0373/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A7–0373/2011),

| A. | kadangi dėl besikeičiančios demografinės padėties specialistų judumas Europos Sąjungoje bus vis svarbesnis; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl besikeičiančios demografinės padėties specialistų judumas Europos Sąjungoje bus vis svarbesnis;

| B. | kadangi dėl darbo rinkose vykstančių pokyčių reikia, kad profesinių kvalifikacijų pripažinimo taisyklės būtų skaidresnės, paprastesnės ir lankstesnės, |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl darbo rinkose vykstančių pokyčių reikia, kad profesinių kvalifikacijų pripažinimo taisyklės būtų skaidresnės, paprastesnės ir lankstesnės,

| C. | kadangi specialistų judumas yra svarbiausias veiksnys siekiant ekonomikos vystymosi ir tvarios ekonomikos atgaivinimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi specialistų judumas yra svarbiausias veiksnys siekiant ekonomikos vystymosi ir tvarios ekonomikos atgaivinimo;

| D. | kadangi, remiantis Europos profesinio mokymo plėtros centro (Cedefop) išvadomis, manoma, kad aukštos kvalifikacijos darbuotojų paklausa Europos Sąjungoje nuo dabar iki 2020 m. augs ir bus sukurta daugiau kaip 16 mln. darbo vietų; |
| --- | --- |

D.

kadangi, remiantis Europos profesinio mokymo plėtros centro (Cedefop) išvadomis, manoma, kad aukštos kvalifikacijos darbuotojų paklausa Europos Sąjungoje nuo dabar iki 2020 m. augs ir bus sukurta daugiau kaip 16 mln. darbo vietų;

| E. | kadangi teisė gauti darbo vietą arba teikti paslaugas kitoje valstybėje narėje yra Sutartyse numatyta pagrindinė teisė ir konkretus pavyzdys, kokios naudos piliečiai gali gauti iš bendrosios rinkos; |
| --- | --- |

E.

kadangi teisė gauti darbo vietą arba teikti paslaugas kitoje valstybėje narėje yra Sutartyse numatyta pagrindinė teisė ir konkretus pavyzdys, kokios naudos piliečiai gali gauti iš bendrosios rinkos;

| F. | kadangi laisvą asmenų judėjimą ES ir teisę į nuopelnų ir profesinių įgūdžių pripažinimą galima užtikrinti tik kiek įmanoma labiau sumažinus šiuo metu egzistuojančias nematomas kliūtis ir panaikinus kai kurias nacionalines taisykles, kurios šiuo metu neproporcingai trukdo pasinaudoti teise į kvalifikuoto darbo vietas; |
| --- | --- |

F.

kadangi laisvą asmenų judėjimą ES ir teisę į nuopelnų ir profesinių įgūdžių pripažinimą galima užtikrinti tik kiek įmanoma labiau sumažinus šiuo metu egzistuojančias nematomas kliūtis ir panaikinus kai kurias nacionalines taisykles, kurios šiuo metu neproporcingai trukdo pasinaudoti teise į kvalifikuoto darbo vietas;

| G. | kadangi tinkamiausios profesinių kvalifikacijų pripažinimo sistemos sukūrimas yra pagrindinė sąlyga siekiant sudaryti galimybes visiems asmenims pasinaudoti visais laisvo judėjimo privalumais; |
| --- | --- |

G.

kadangi tinkamiausios profesinių kvalifikacijų pripažinimo sistemos sukūrimas yra pagrindinė sąlyga siekiant sudaryti galimybes visiems asmenims pasinaudoti visais laisvo judėjimo privalumais;

| H. | kadangi Bendrosios rinkos akte pabrėžiama, jog profesinių kvalifikacijų pripažinimo sistemos modernizavimas būtinas norint paskatinti ekonomikos augimą ir sustiprinti specialistų ir visuomenės pasitikėjimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Bendrosios rinkos akte pabrėžiama, jog profesinių kvalifikacijų pripažinimo sistemos modernizavimas būtinas norint paskatinti ekonomikos augimą ir sustiprinti specialistų ir visuomenės pasitikėjimą;

| I. | kadangi viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl esama sunkumų pripažįstant mokslinius vardus ir profesinę kvalifikaciją, yra nepasitikėjimas kilmės šalies akreditavimo ir mokslinio laipsnio suteikimo kriterijais, būtina skubiai diegti automatinio pripažinimo priemones pašalinant formalias nacionalines pripažinimo kliūtis ir atsisakant išankstinės neigiamos nuomonės; |
| --- | --- |

I.

kadangi viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl esama sunkumų pripažįstant mokslinius vardus ir profesinę kvalifikaciją, yra nepasitikėjimas kilmės šalies akreditavimo ir mokslinio laipsnio suteikimo kriterijais, būtina skubiai diegti automatinio pripažinimo priemones pašalinant formalias nacionalines pripažinimo kliūtis ir atsisakant išankstinės neigiamos nuomonės;

| J. | kadangi taikant šią direktyvą nuo 2007 m. buvo priimta maždaug 100 000 sprendimų dėl pripažinimo, suteikiant judumo galimybę 85 000 specialistų (6); |
| --- | --- |

J.

kadangi taikant šią direktyvą nuo 2007 m. buvo priimta maždaug 100 000 sprendimų dėl pripažinimo, suteikiant judumo galimybę 85 000 specialistų (6);

| K. | kadangi iš reglamentuojamų profesijų atstovų ES mobiliausi yra sveikatos priežiūros specialistai ir kadangi 2007–2010 m. pripažintos maždaug 57 200 gydytojų, slaugytojų, stomatologų, farmacininkų, akušerių ir veterinarijos gydytojų profesinės kvalifikacijos; |
| --- | --- |

K.

kadangi iš reglamentuojamų profesijų atstovų ES mobiliausi yra sveikatos priežiūros specialistai ir kadangi 2007–2010 m. pripažintos maždaug 57 200 gydytojų, slaugytojų, stomatologų, farmacininkų, akušerių ir veterinarijos gydytojų profesinės kvalifikacijos;

| L. | kadangi vis dar egzistuoja atotrūkis tarp piliečių lūkesčių ir realybės, nes daugiau nei 16 proc. SOLVIT tinkle 2010 m. nagrinėtų atvejų susiję su profesinės kvalifikacijos pripažinimu (7); |
| --- | --- |

L.

kadangi vis dar egzistuoja atotrūkis tarp piliečių lūkesčių ir realybės, nes daugiau nei 16 proc. SOLVIT tinkle 2010 m. nagrinėtų atvejų susiję su profesinės kvalifikacijos pripažinimu (7);

| M. | kadangi sunku nustatyti, kuri institucija atsakinga už profesinių kvalifikacijų pripažinimą, nes su pripažinimu susijusios procedūros sudėtingos; |
| --- | --- |

M.

kadangi sunku nustatyti, kuri institucija atsakinga už profesinių kvalifikacijų pripažinimą, nes su pripažinimu susijusios procedūros sudėtingos;

| N. | kadangi direktyvoje dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo reikalaujama, kad gydymo valstybės narės užtikrintų, jog kitų valstybių narių valdžios institucijos galėtų gauti informaciją apie gydymo valstybės narės teritorijoje įsisteigusių ir į nacionalinį ar vietos registrą įtrauktų teisę vykdyti veiklą turinčių sveikatos specialistų sąrašu, keičiantis informacija Vidaus rinkos informacinėje sistemoje; |
| --- | --- |

N.

kadangi direktyvoje dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo reikalaujama, kad gydymo valstybės narės užtikrintų, jog kitų valstybių narių valdžios institucijos galėtų gauti informaciją apie gydymo valstybės narės teritorijoje įsisteigusių ir į nacionalinį ar vietos registrą įtrauktų teisę vykdyti veiklą turinčių sveikatos specialistų sąrašu, keičiantis informacija Vidaus rinkos informacinėje sistemoje;

| O. | kadangi 2010 m. tinklo SOLVIT bylų, susijusių su profesine kvalifikacija, skaičius siekė 220, ir daugiau nei du trečdaliai šių bylų buvo pradėta nagrinėti tik keturiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2010 m. tinklo SOLVIT bylų, susijusių su profesine kvalifikacija, skaičius siekė 220, ir daugiau nei du trečdaliai šių bylų buvo pradėta nagrinėti tik keturiose valstybėse narėse;

| P. | kadangi Direktyvoje 2005/36/EB sujungiamos taisyklės, kurios buvo išdėstytos 15-oje ankstesnių direktyvų, priimtų nuo 1960-ųjų metų ir vėliau; |
| --- | --- |

P.

kadangi Direktyvoje 2005/36/EB sujungiamos taisyklės, kurios buvo išdėstytos 15-oje ankstesnių direktyvų, priimtų nuo 1960-ųjų metų ir vėliau;

| Q. | kadangi ne visos valstybės narės laiku perkėlė Direktyvą 2005/36/EB, o visiškai ją įgyvendino tik praėjus trejiems metams nuo pradinio galutinio termino; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ne visos valstybės narės laiku perkėlė Direktyvą 2005/36/EB, o visiškai ją įgyvendino tik praėjus trejiems metams nuo pradinio galutinio termino;

| R. | kadangi tinkamai taikant šią direktyvą būtų galima pagerinti bendrosios rinkos žmoniškąjį aspektą; |
| --- | --- |

R.

kadangi tinkamai taikant šią direktyvą būtų galima pagerinti bendrosios rinkos žmoniškąjį aspektą;

| S. | kadangi pradėjus naudoti Europos profesinį pažymėjimą profesinių kvalifikacijų pripažinimo procedūra galėtų tapti paprastesnė ir spartesnė; |
| --- | --- |

S.

kadangi pradėjus naudoti Europos profesinį pažymėjimą profesinių kvalifikacijų pripažinimo procedūra galėtų tapti paprastesnė ir spartesnė;

Supaprastinimas piliečiams

| 1. | mano, kad vis didesnis laisvas aukštą kvalifikaciją turinčių asmenų ir darbuotojų judėjimas yra vienas didžiausių Europos bendradarbiavimo ir konkurencingos vidaus rinkos pranašumų, labai svarbus visos ES ekonomikos vystymosi veiksnys ir visų ES piliečių teisė; tvirtai įsitikinęs, kad reikėtų skatinti darbuotojų, kurie yra ES piliečiai, judumą ir panaikinti netiesiogines kliūtis, su sąlyga, kad būtų išlaikoma judumo ir profesinių kvalifikacijų kokybės pusiausvyra; |
| --- | --- |

1.

mano, kad vis didesnis laisvas aukštą kvalifikaciją turinčių asmenų ir darbuotojų judėjimas yra vienas didžiausių Europos bendradarbiavimo ir konkurencingos vidaus rinkos pranašumų, labai svarbus visos ES ekonomikos vystymosi veiksnys ir visų ES piliečių teisė; tvirtai įsitikinęs, kad reikėtų skatinti darbuotojų, kurie yra ES piliečiai, judumą ir panaikinti netiesiogines kliūtis, su sąlyga, kad būtų išlaikoma judumo ir profesinių kvalifikacijų kokybės pusiausvyra;

| 2. | skatina visas iniciatyvas, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam judumui, kaip priemonei siekiant skatinti veiksmingą darbo rinkos veikimą ir ES ekonomikos augimą bei konkurencingumą; pripažįsta, kad reikia atnaujinti Direktyvą 2005/36/EB siekiant užtikrinti aiškų ir tvirtą teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

2.

skatina visas iniciatyvas, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam judumui, kaip priemonei siekiant skatinti veiksmingą darbo rinkos veikimą ir ES ekonomikos augimą bei konkurencingumą; pripažįsta, kad reikia atnaujinti Direktyvą 2005/36/EB siekiant užtikrinti aiškų ir tvirtą teisinį pagrindą;

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau skatinti specialistų judumą; tvirtina, kad kelia susirūpinimą palyginti nedidelis judžių specialistų skaičius, ir siūlo parengti strategijas šiai problemai spręsti; atkreipia dėmesį į naujausio Eurobarometro tyrimo rezultatus, kuriais remiantis daugiau nei 50 proc. jaunų žmonių Europoje yra pasirengę arba nori dirbti užsienyje (8); |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ir valstybes nares toliau skatinti specialistų judumą; tvirtina, kad kelia susirūpinimą palyginti nedidelis judžių specialistų skaičius, ir siūlo parengti strategijas šiai problemai spręsti; atkreipia dėmesį į naujausio Eurobarometro tyrimo rezultatus, kuriais remiantis daugiau nei 50 proc. jaunų žmonių Europoje yra pasirengę arba nori dirbti užsienyje (8);

| 4. | ragina valstybes nares skatinti savo piliečius ir specialistus pasinaudoti šios direktyvos teikiamais privalumais; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares skatinti savo piliečius ir specialistus pasinaudoti šios direktyvos teikiamais privalumais;

| 5. | mano, kad suinteresuotųjų subjektų dialogas siekiant reguliariai atnaujinti pirminio profesinio rengimo, patirties pripažinimo ir nuolatinio kvalifikacijos kėlimo reikalavimus labai svarbus norint suderinti mokymą; be to, mano, kad 28-osios taisyklės taikymas nacionalinėse sistemose nėra priemonė, kuri padėtų aiškiai ir patenkinamai išspręsti mokymo skirtumų klausimą; |
| --- | --- |

5.

mano, kad suinteresuotųjų subjektų dialogas siekiant reguliariai atnaujinti pirminio profesinio rengimo, patirties pripažinimo ir nuolatinio kvalifikacijos kėlimo reikalavimus labai svarbus norint suderinti mokymą; be to, mano, kad 28-osios taisyklės taikymas nacionalinėse sistemose nėra priemonė, kuri padėtų aiškiai ir patenkinamai išspręsti mokymo skirtumų klausimą;

| 6. | nurodo, kad dalinės prieigos principą didžioji dauguma Komisijos viešosiose konsultacijose dalyvavusių respondentų laiko nepageidaujamu, nes praktiškai jį sunku stebėti ir jis turėtų būti geriau išaiškintas; vis dėlto pažymi, kad dalinės prieigos principas galėtų būti naudingas, tačiau tik kalbant apie tas profesijas, kurių užduotis galima aiškiai atskirti; ragina nuodugniai įvertinti šį principą ir jį taikyti atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, tačiau netaikyti jo toms reglamentuojamoms profesijoms, kurios susiję su sveikata ir sauga; |
| --- | --- |

6.

nurodo, kad dalinės prieigos principą didžioji dauguma Komisijos viešosiose konsultacijose dalyvavusių respondentų laiko nepageidaujamu, nes praktiškai jį sunku stebėti ir jis turėtų būti geriau išaiškintas; vis dėlto pažymi, kad dalinės prieigos principas galėtų būti naudingas, tačiau tik kalbant apie tas profesijas, kurių užduotis galima aiškiai atskirti; ragina nuodugniai įvertinti šį principą ir jį taikyti atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, tačiau netaikyti jo toms reglamentuojamoms profesijoms, kurios susiję su sveikata ir sauga;

| 7. | džiaugiasi automatinio pripažinimo procedūros sėkme; vis dėlto pabrėžia, kad pripažinimo procesas naudojant bendrąją pripažinimo sistemą, paremtą profesine patirtimi, yra itin sudėtingas – tam reikia daug laiko tiek kompetentingoms institucijoms, tiek ir tam tikrų profesijų asmenims; |
| --- | --- |

7.

džiaugiasi automatinio pripažinimo procedūros sėkme; vis dėlto pabrėžia, kad pripažinimo procesas naudojant bendrąją pripažinimo sistemą, paremtą profesine patirtimi, yra itin sudėtingas – tam reikia daug laiko tiek kompetentingoms institucijoms, tiek ir tam tikrų profesijų asmenims;

| 8. | pabrėždamas išankstinio pranešimo tvarkos svarbą, pažymi, kad 2011 m. Komisijos viešose konsultacijose buvo iškelta daug susirūpinimą keliančių klausimų, ir kad laikino specialistų judumo gerinimo priemonės turėtų būti pagrindinis būsimos Profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvos peržiūros elementas; ragina detaliau paaiškinti laikino ir atsitiktinio paslaugų teikimo koncepciją, atsižvelgiant į tai, kad būtų neįmanoma parengti vieną visas profesijas apimančią apibrėžtį ir kad tai pažeistų subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

8.

pabrėždamas išankstinio pranešimo tvarkos svarbą, pažymi, kad 2011 m. Komisijos viešose konsultacijose buvo iškelta daug susirūpinimą keliančių klausimų, ir kad laikino specialistų judumo gerinimo priemonės turėtų būti pagrindinis būsimos Profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvos peržiūros elementas; ragina detaliau paaiškinti laikino ir atsitiktinio paslaugų teikimo koncepciją, atsižvelgiant į tai, kad būtų neįmanoma parengti vieną visas profesijas apimančią apibrėžtį ir kad tai pažeistų subsidiarumo principą;

| 9. | teigia, kad kompetentingos institucijos susiduria su sunkumais taikydamos dabartinę išankstinio pranešimo tvarką, nes vertinant laikiną ir atsitiktinį paslaugos pobūdį nesilaikoma nuoseklus požiūrio ir yra itin sunku kontroliuoti paslaugų teikėjų veiklą vietoje; ragina Komisiją įvertinti direktyvos 7 straipsnyje išdėstytas dabartines nuostatas ir išsamiau paaiškinti esamą teismų praktiką, ypač atsižvelgiant į profesijas, kurios susiję su visuomenės sveikata ir sauga; ragina Komisiją pateikti savo išvadas Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

9.

teigia, kad kompetentingos institucijos susiduria su sunkumais taikydamos dabartinę išankstinio pranešimo tvarką, nes vertinant laikiną ir atsitiktinį paslaugos pobūdį nesilaikoma nuoseklus požiūrio ir yra itin sunku kontroliuoti paslaugų teikėjų veiklą vietoje; ragina Komisiją įvertinti direktyvos 7 straipsnyje išdėstytas dabartines nuostatas ir išsamiau paaiškinti esamą teismų praktiką, ypač atsižvelgiant į profesijas, kurios susiję su visuomenės sveikata ir sauga; ragina Komisiją pateikti savo išvadas Europos Parlamentui;

| 10. | pabrėžia, kad didžioji dauguma suinteresuotųjų subjektų laiko esminėmis direktyvos 7 straipsnio 4 dalies nuostatas, kuriomis remiantis valstybėms narėms leidžiama iš anksto patikrinti profesinę kvalifikaciją, kai profesija susijusi su sveikatos apsauga ir sauga ir kai jos atžvilgiu netaikomas automatinis pripažinimas; vis dėlto teigia, kad siekiant padidinti skaidrumą valstybės narės turėtų paaiškinti, kurias profesijas jos laiko susijusiomis su sveikatos apsauga ir sauga; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad didžioji dauguma suinteresuotųjų subjektų laiko esminėmis direktyvos 7 straipsnio 4 dalies nuostatas, kuriomis remiantis valstybėms narėms leidžiama iš anksto patikrinti profesinę kvalifikaciją, kai profesija susijusi su sveikatos apsauga ir sauga ir kai jos atžvilgiu netaikomas automatinis pripažinimas; vis dėlto teigia, kad siekiant padidinti skaidrumą valstybės narės turėtų paaiškinti, kurias profesijas jos laiko susijusiomis su sveikatos apsauga ir sauga;

| 11. | pritaria Komisijai, kad sąvoka „reglamentuojamas mokymas“ yra per siaura ir tai gali daryti neigiamą poveikį laikinam specialistų judumui; mano, kad sąvoka turėtų apimti bet kokį rengimą, skirtą tam tikrai profesijai kilmės valstybėje narėje įgyti; |
| --- | --- |

11.

pritaria Komisijai, kad sąvoka „reglamentuojamas mokymas“ yra per siaura ir tai gali daryti neigiamą poveikį laikinam specialistų judumui; mano, kad sąvoka turėtų apimti bet kokį rengimą, skirtą tam tikrai profesijai kilmės valstybėje narėje įgyti;

| 12. | ragina Komisiją aiškiai nustatyti, kad laikino judumo deklaracija iš esmės turėtų galioti visoje valstybės narės teritorijoje ir ištirti, ar reikia deklaraciją rengti kasmet; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją aiškiai nustatyti, kad laikino judumo deklaracija iš esmės turėtų galioti visoje valstybės narės teritorijoje ir ištirti, ar reikia deklaraciją rengti kasmet;

| 13. | ragina 7 straipsnyje nustatyto išankstinio pranešimo reikalavimo netaikyti paslaugų teikėjams, kurie savo paslaugas teikia tik vartotojams, kuriuos jie lydi į kitą valstybę narę, ir kurie neturi jokio ryšio su vietiniais vartotojais priimančiojoje valstybėje narėje (pvz., kelionių vadovai, treneriai, sportininkus lydintys medicinos darbuotojai); mano, kad nereikėtų taikyti šio reikalavimo ir visoms kitoms paslaugoms, kurios nesusijusios su visuomenės sveikata ir sauga; |
| --- | --- |

13.

ragina 7 straipsnyje nustatyto išankstinio pranešimo reikalavimo netaikyti paslaugų teikėjams, kurie savo paslaugas teikia tik vartotojams, kuriuos jie lydi į kitą valstybę narę, ir kurie neturi jokio ryšio su vietiniais vartotojais priimančiojoje valstybėje narėje (pvz., kelionių vadovai, treneriai, sportininkus lydintys medicinos darbuotojai); mano, kad nereikėtų taikyti šio reikalavimo ir visoms kitoms paslaugoms, kurios nesusijusios su visuomenės sveikata ir sauga;

| 14. | ragina Komisiją koordinuoti įvairius šiuo metu prieinamus informacijos apie profesinių kvalifikacijų pripažinimą šaltinius, įskaitant nacionalinius informacijos centrus ir profesines organizacijas, ir sujungti juos su portalu „Jūsų Europa“, kuriame nurodomi pagal Paslaugų direktyvą įsteigti bendri informaciniai punktai, kuriais šiuo metu galima naudotis; tvirtina, kad taip specialistams bus suteikta galimybė savo gimtąja kalba naudotis vieša sąsaja, kurią naudodami jie galės įkelti dokumentus, susipažinti su savo profesiniu pažymėjimu ir jį išsispausdinti, gauti aktualią informaciją apie pripažinimo procesą, administracinę informaciją apie kompetentingas institucijas, profesines organizacijas ir duokumentus, kuriuos reikia pateikti; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją koordinuoti įvairius šiuo metu prieinamus informacijos apie profesinių kvalifikacijų pripažinimą šaltinius, įskaitant nacionalinius informacijos centrus ir profesines organizacijas, ir sujungti juos su portalu „Jūsų Europa“, kuriame nurodomi pagal Paslaugų direktyvą įsteigti bendri informaciniai punktai, kuriais šiuo metu galima naudotis; tvirtina, kad taip specialistams bus suteikta galimybė savo gimtąja kalba naudotis vieša sąsaja, kurią naudodami jie galės įkelti dokumentus, susipažinti su savo profesiniu pažymėjimu ir jį išsispausdinti, gauti aktualią informaciją apie pripažinimo procesą, administracinę informaciją apie kompetentingas institucijas, profesines organizacijas ir duokumentus, kuriuos reikia pateikti;

| 15. | tvirtina, kad tiek nacionaliniu, tiek ir valstybių narių lygmeniu būtina pagerinti kompetentingų valdžios institucijų ir nacionalinių informacijos centrų dialogą, keitimąsi informacija dėl konkrečių profesijų ir bendradarbiavimą; ragina Komisiją remti judžiausioms profesijoms skirtus kompetentingų valdžios institucijų ir profesinių organizacijų tinklus siekiant keistis bendra informacija apie nacionalines procedūras ir mokymo reikalavimus, dalytis geriausia patirtimi ir tirti glaudesnio bendradarbiavimo, pvz., bendrų platformų kūrimo, galimybes; mano, kad viešosios institucijos ir socialiniai partneriai turi dalyvauti struktūriniame dialoge apie tai, kaip pagerinti profesinę jaunimo integraciją; |
| --- | --- |

15.

tvirtina, kad tiek nacionaliniu, tiek ir valstybių narių lygmeniu būtina pagerinti kompetentingų valdžios institucijų ir nacionalinių informacijos centrų dialogą, keitimąsi informacija dėl konkrečių profesijų ir bendradarbiavimą; ragina Komisiją remti judžiausioms profesijoms skirtus kompetentingų valdžios institucijų ir profesinių organizacijų tinklus siekiant keistis bendra informacija apie nacionalines procedūras ir mokymo reikalavimus, dalytis geriausia patirtimi ir tirti glaudesnio bendradarbiavimo, pvz., bendrų platformų kūrimo, galimybes; mano, kad viešosios institucijos ir socialiniai partneriai turi dalyvauti struktūriniame dialoge apie tai, kaip pagerinti profesinę jaunimo integraciją;

| 16. | ragina valstybes nares gerinti viešųjų institucijų veiklos veiksmingumą teikiant informaciją tiek apie darbuotojų teises, tiek apie profesinės kvalifikacijos pripažinimo procedūras, kad būtų sumažinta atgrasančio biurokratizmo, trukdančio skatinti judumą; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares gerinti viešųjų institucijų veiklos veiksmingumą teikiant informaciją tiek apie darbuotojų teises, tiek apie profesinės kvalifikacijos pripažinimo procedūras, kad būtų sumažinta atgrasančio biurokratizmo, trukdančio skatinti judumą;

| 17. | taigi ragina valstybes nares pasinaudoti moderniomis ryšių technologijomis, įskaitant duomenų bazes ir registracijos internetu procedūras, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrojoje pripažinimo sistemoje numatytų terminų ir ypač pagerinta prieiga prie informacijos ir žinios apie procedūras; |
| --- | --- |

17.

taigi ragina valstybes nares pasinaudoti moderniomis ryšių technologijomis, įskaitant duomenų bazes ir registracijos internetu procedūras, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrojoje pripažinimo sistemoje numatytų terminų ir ypač pagerinta prieiga prie informacijos ir žinios apie procedūras;

| 18. | ragina įpareigoti kompetentingas valdžios institucijas teikti naujausią kontaktinę informaciją visoms kitoms kompetentingoms atitinkamas profesijas atstovaujančioms institucijoms; |
| --- | --- |

18.

ragina įpareigoti kompetentingas valdžios institucijas teikti naujausią kontaktinę informaciją visoms kitoms kompetentingoms atitinkamas profesijas atstovaujančioms institucijoms;

| 19. | ragina Komisiją parengti rekomendacijas dėl laikotarpio, per kurį konkretus asmuo, pateikęs visus reikiamus dokumentus, galėtų tikėtis gauti kompetentingos valdžios institucijos sprendimą; jei, naudojant Vidaus rinkos informacinę sistemą, šis laikotarpis sutrumpėtų ir procedūros būtų optimizuotos, judumui būtų sudarytos palankesnės sąlygos; ragina valstybes nares skirti šiai sričiai pakankamai išteklių, kad būtų užtikrintas profesinės kvalifikacijos pripažinimas per pagrįstą laikotarpį; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją parengti rekomendacijas dėl laikotarpio, per kurį konkretus asmuo, pateikęs visus reikiamus dokumentus, galėtų tikėtis gauti kompetentingos valdžios institucijos sprendimą; jei, naudojant Vidaus rinkos informacinę sistemą, šis laikotarpis sutrumpėtų ir procedūros būtų optimizuotos, judumui būtų sudarytos palankesnės sąlygos; ragina valstybes nares skirti šiai sričiai pakankamai išteklių, kad būtų užtikrintas profesinės kvalifikacijos pripažinimas per pagrįstą laikotarpį;

| 20. | ragina valstybes nares, kompetentingas valdžios institucijas ir Komisiją užtikrinti didesnį skaidrumą, kad prašymą teikiantis arba neigiamą atsakymą gavęs asmuo gautų išsamų atsakymą, kodėl nebuvo pripažintas jo diplomas ar profesinė kvalifikacija; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares, kompetentingas valdžios institucijas ir Komisiją užtikrinti didesnį skaidrumą, kad prašymą teikiantis arba neigiamą atsakymą gavęs asmuo gautų išsamų atsakymą, kodėl nebuvo pripažintas jo diplomas ar profesinė kvalifikacija;

| 21. | teigia, kad dabartinė pranešimo apie naujus diplomus tvarka yra pernelyg sudėtinga; ragina Komisiją palengvinti pranešimo apie naujus diplomus tvarką ir laiku atnaujinti direktyvos V priedą; |
| --- | --- |

21.

teigia, kad dabartinė pranešimo apie naujus diplomus tvarka yra pernelyg sudėtinga; ragina Komisiją palengvinti pranešimo apie naujus diplomus tvarką ir laiku atnaujinti direktyvos V priedą;

| 22. | ragina valstybes nares, kompetentingas institucijas ir Komisiją užtikrinti, kad diplomai ir sertifikatai būtų pripažįstami lygiai taip pat, kaip pripažįstama profesinė kvalifikacija, siekiant sukurti tikrą Europos ir tarptautinio lygio bendrąją rinką ir vengiant reguliuoti tai, kas jau reguliuojama; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares, kompetentingas institucijas ir Komisiją užtikrinti, kad diplomai ir sertifikatai būtų pripažįstami lygiai taip pat, kaip pripažįstama profesinė kvalifikacija, siekiant sukurti tikrą Europos ir tarptautinio lygio bendrąją rinką ir vengiant reguliuoti tai, kas jau reguliuojama;

| 23. | pabrėžia, kad kompensavimo priemonės, kurias taikant kompetentingoms institucijoms leidžiama vykdyti kvalifikacinį egzaminą arba taikyti iki trejų metų trukmės adaptacijos laikotarpį ir kurios nepaprastai svarbios norint užtikrinti vartotojų ir pacientų saugumą, turi būti peržiūrėtos siekiant įvertinti, ar jos tinka esamoms problemoms spręsti; ragina geriau paaiškinti Elgesio kodeksą ir jį įvertinti siekiant padėti kompetentingoms valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad kompensavimo priemonės, kurias taikant kompetentingoms institucijoms leidžiama vykdyti kvalifikacinį egzaminą arba taikyti iki trejų metų trukmės adaptacijos laikotarpį ir kurios nepaprastai svarbios norint užtikrinti vartotojų ir pacientų saugumą, turi būti peržiūrėtos siekiant įvertinti, ar jos tinka esamoms problemoms spręsti; ragina geriau paaiškinti Elgesio kodeksą ir jį įvertinti siekiant padėti kompetentingoms valdžios institucijoms;

| 24. | ragina konsultuojantis su kompetentingomis institucijomis, profesinėmis organizacijomis, valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu parengti neprivalomas ES kompensavimo priemonių taikymo gaires; |
| --- | --- |

24.

ragina konsultuojantis su kompetentingomis institucijomis, profesinėmis organizacijomis, valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu parengti neprivalomas ES kompensavimo priemonių taikymo gaires;

| 25. | pabrėžia, kad valdžios institucijoms itin sudėtinga pagal 11 straipsnį patikrinti kvalifikacijos lygį, tam reikia daug išteklių, be to, tai sunkiai suprantama piliečiams; atkreipia dėmesį į tai, kad penki kvalifikacijų lygiai pagal 11 straipsnį dažnai painiojami su aštuoniais kvalifikacijų lygiais pagal Europos kvalifikacijų sandarą; pritaria Komisijos nuomonei, kad išbraukus 11 straipsnį ir II bei III priedus kompetentingos valdžios institucijos, norėdamos nuspręsti, ar reikia taikyti kompensavimo priemones, turėtų nustatyti ne paraiškos teikėjo tinkamumą pagal iš anksto apibrėžtus kvalifikacijų lygius, o tai, ar yra esminių mokymo skirtumų; taigi pažymi, kad išbraukus kvalifikacijos lygius, įskaitant II ir III priedus, pripažinimo procedūra taptų daug paprastesnė; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad valdžios institucijoms itin sudėtinga pagal 11 straipsnį patikrinti kvalifikacijos lygį, tam reikia daug išteklių, be to, tai sunkiai suprantama piliečiams; atkreipia dėmesį į tai, kad penki kvalifikacijų lygiai pagal 11 straipsnį dažnai painiojami su aštuoniais kvalifikacijų lygiais pagal Europos kvalifikacijų sandarą; pritaria Komisijos nuomonei, kad išbraukus 11 straipsnį ir II bei III priedus kompetentingos valdžios institucijos, norėdamos nuspręsti, ar reikia taikyti kompensavimo priemones, turėtų nustatyti ne paraiškos teikėjo tinkamumą pagal iš anksto apibrėžtus kvalifikacijų lygius, o tai, ar yra esminių mokymo skirtumų; taigi pažymi, kad išbraukus kvalifikacijos lygius, įskaitant II ir III priedus, pripažinimo procedūra taptų daug paprastesnė;

| 26. | pabrėžia, kad skirtingų valstybių narių švietimo ir mokymo sistemos vis dar labai skiriasi; taigi mano, kad prie minimalios mokymo trukmės, kurios reikia rengiantis tam tikroms profesijoms, taip pat reikėtų priskaičiuoti įprastus mokymosi profesinėse mokyklose pagal pakaitinio mokymo sistemas laikotarpius; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad skirtingų valstybių narių švietimo ir mokymo sistemos vis dar labai skiriasi; taigi mano, kad prie minimalios mokymo trukmės, kurios reikia rengiantis tam tikroms profesijoms, taip pat reikėtų priskaičiuoti įprastus mokymosi profesinėse mokyklose pagal pakaitinio mokymo sistemas laikotarpius;

| 27. | ragina valstybes nares ir kompetentingas valdžios institucijas padedant Europos Komisijai pradėti Europos kompetencijų, kvalifikacijų ir profesijų klasifikacijos tyrimus siekiant išnagrinėti, ar įvairiose valstybėse narėse naudojami oficialūs kvalifikacijų ir profesijų pavadinimai atitinka tas pačias kompetencijas ir kvalifikacijas, ir norint sukurti Europos lygio analizės priemonę; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares ir kompetentingas valdžios institucijas padedant Europos Komisijai pradėti Europos kompetencijų, kvalifikacijų ir profesijų klasifikacijos tyrimus siekiant išnagrinėti, ar įvairiose valstybėse narėse naudojami oficialūs kvalifikacijų ir profesijų pavadinimai atitinka tas pačias kompetencijas ir kvalifikacijas, ir norint sukurti Europos lygio analizės priemonę;

| 28. | mano, kad siekiant užtikrinti veiksmingesnį direktyvos įgyvendinimą turėtų būti labiau platinamas Elgesio kodeksas, nes tai skatins vieningiau aiškinti direktyvos nuostatas; |
| --- | --- |

28.

mano, kad siekiant užtikrinti veiksmingesnį direktyvos įgyvendinimą turėtų būti labiau platinamas Elgesio kodeksas, nes tai skatins vieningiau aiškinti direktyvos nuostatas;

Galiojančių nuostatų atnaujinimas

| 29. | ragina Komisiją vėl padėti naudoti valstybių narių, kompetentingų valdžios institucijų ir profesinių organizacijų dialogo skatinimo priemones, kad kuo reguliariau ir remiantis mokslo ir technikos pasiekimais būtų atnaujinami būtini rengimo sektorinėms profesijoms reikalavimai, siekiant neatsilikti nuo dabartinės profesinės praktikos, atnaujinti dabartinę profesine patirtimi paremtą ekonominės veiklos rūšių klasifikaciją ir sukurti paprastą nuolatinio būtiniausių rengimo reikalavimų atnaujinimo mechanizmą; atsižvelgdamas į būsimus Bolonijos ir Kopenhagos procesų pokyčius, ragina Komisiją įvertinti kompetencija grindžiamo požiūrio taikymą apibrėžiant būtiniausius rengimo reikalavimus ne tik trukmės, bet ir mokymosi rezultatų požiūriu; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją vėl padėti naudoti valstybių narių, kompetentingų valdžios institucijų ir profesinių organizacijų dialogo skatinimo priemones, kad kuo reguliariau ir remiantis mokslo ir technikos pasiekimais būtų atnaujinami būtini rengimo sektorinėms profesijoms reikalavimai, siekiant neatsilikti nuo dabartinės profesinės praktikos, atnaujinti dabartinę profesine patirtimi paremtą ekonominės veiklos rūšių klasifikaciją ir sukurti paprastą nuolatinio būtiniausių rengimo reikalavimų atnaujinimo mechanizmą; atsižvelgdamas į būsimus Bolonijos ir Kopenhagos procesų pokyčius, ragina Komisiją įvertinti kompetencija grindžiamo požiūrio taikymą apibrėžiant būtiniausius rengimo reikalavimus ne tik trukmės, bet ir mokymosi rezultatų požiūriu;

| 30. | ragina Komisiją neskaidyti automatinio pripažinimo proceso, kaip siūloma Žaliojoje knygoje, ir užtikrinti, kad Parlamentas galėtų vykdyti tinkamą priežiūrą priimant esminius direktyvos pakeitimus; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją neskaidyti automatinio pripažinimo proceso, kaip siūloma Žaliojoje knygoje, ir užtikrinti, kad Parlamentas galėtų vykdyti tinkamą priežiūrą priimant esminius direktyvos pakeitimus;

| 31. | palankiai vertina pastarojo meto reformas, kurios vykdomos kaip Bolonijos proceso dalis, taip pat šio proceso naudą, susijusią su Europos studentų judumo ir įsidarbinimo galimybių užtikrinimu; ragina Europos Komisiją padėti valstybėms narėms padaryti Europos kreditų perkėlimo sistemą (ECTS) skaidresnę ir palyginamesnę, kad ECTS taptų pagrindine priemone, padedančia sudaryti geresnes galimybes abipusiam kvalifikacijų pripažinimui ir judumui; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina pastarojo meto reformas, kurios vykdomos kaip Bolonijos proceso dalis, taip pat šio proceso naudą, susijusią su Europos studentų judumo ir įsidarbinimo galimybių užtikrinimu; ragina Europos Komisiją padėti valstybėms narėms padaryti Europos kreditų perkėlimo sistemą (ECTS) skaidresnę ir palyginamesnę, kad ECTS taptų pagrindine priemone, padedančia sudaryti geresnes galimybes abipusiam kvalifikacijų pripažinimui ir judumui;

| 32. | ragina Komisiją nustatant minimalius mokymo reikalavimus atsižvelgti į standartizuotų mokymosi rezultatų ir klinikinių kompetencijų svarbą; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją nustatant minimalius mokymo reikalavimus atsižvelgti į standartizuotų mokymosi rezultatų ir klinikinių kompetencijų svarbą;

| 33. | ragina Komisiją ištirti galimybę ateityje dar labiau išplėsti automatinio pripažinimo taikymo sritį; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją ištirti galimybę ateityje dar labiau išplėsti automatinio pripažinimo taikymo sritį;

| 34. | prašo išsamiau paaiškinti pasiūlymą dėl bendrojo lavinimo trukmės ilginimo, kaip būtinos sąlygos priimant į slaugytojų ir akušerių mokymo įstaiga; |
| --- | --- |

34.

prašo išsamiau paaiškinti pasiūlymą dėl bendrojo lavinimo trukmės ilginimo, kaip būtinos sąlygos priimant į slaugytojų ir akušerių mokymo įstaiga;

| 35. | prašo išsamiau išaiškinti pasiūlymą išbraukti Profesinių kvalifikacijų direktyvos 21 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

35.

prašo išsamiau išaiškinti pasiūlymą išbraukti Profesinių kvalifikacijų direktyvos 21 straipsnio 4 dalį;

| 36. | ragina valstybes nares atlikti būtiniausių profesinio mokymo reikalavimų palyginimą ir reguliariai vykdyti tarpusavio mainus, taip pat ir kompetentingų valdžios institucijų mainus, siekiant suvienodinti būtiniausius profesinio mokymo reikalavimus; |
| --- | --- |

36.

ragina valstybes nares atlikti būtiniausių profesinio mokymo reikalavimų palyginimą ir reguliariai vykdyti tarpusavio mainus, taip pat ir kompetentingų valdžios institucijų mainus, siekiant suvienodinti būtiniausius profesinio mokymo reikalavimus;

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, jog Direktyvos 2005/36/EB įgyvendinimo vertinime reikalaujama sudaryti pažymėjimų ar bet kokių kitų formalios kvalifikacijos įrodymų, pripažįstamų vienoje ar daugiau valstybių narių, bet tuo pat metu nepripažįstamų kitose valstybėse narėse, sąrašą; į šį sąrašą turėtų būti įtraukti atvejai, kai kitoje valstybėje narėje, kuri nėra jų kilmės šalis, piliečiams suteiktas mokslinis laipsnis nepripažįstamas jų valstybėje narėje, jiems į ją grįžus; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į tai, jog Direktyvos 2005/36/EB įgyvendinimo vertinime reikalaujama sudaryti pažymėjimų ar bet kokių kitų formalios kvalifikacijos įrodymų, pripažįstamų vienoje ar daugiau valstybių narių, bet tuo pat metu nepripažįstamų kitose valstybėse narėse, sąrašą; į šį sąrašą turėtų būti įtraukti atvejai, kai kitoje valstybėje narėje, kuri nėra jų kilmės šalis, piliečiams suteiktas mokslinis laipsnis nepripažįstamas jų valstybėje narėje, jiems į ją grįžus;

| 38. | pabrėžia, kad Europos Sąjungoje yra daug reglamentuojamų profesijų ir ragina valstybes nares persvarstyti kai kurių profesijų klasifikavimo pagrįstumą siekiant įvertinti, ar oficialūs kvalifikacijų ir profesijų pavadinimai atitinka tas pačias kompetencijas ir kvalifikacijas visose valstybėse narėse; mano, kad sumažinus bendrą reglamentuojamų profesijų ES skaičių būtų paskatintas judumas; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad tokia klasifikacija gali būti pagrįsta atsižvelgiant į vartotojų apsaugą, ypač medicinos, teisės ar technikos sričių profesijų atvejais; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad Europos Sąjungoje yra daug reglamentuojamų profesijų ir ragina valstybes nares persvarstyti kai kurių profesijų klasifikavimo pagrįstumą siekiant įvertinti, ar oficialūs kvalifikacijų ir profesijų pavadinimai atitinka tas pačias kompetencijas ir kvalifikacijas visose valstybėse narėse; mano, kad sumažinus bendrą reglamentuojamų profesijų ES skaičių būtų paskatintas judumas; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad tokia klasifikacija gali būti pagrįsta atsižvelgiant į vartotojų apsaugą, ypač medicinos, teisės ar technikos sričių profesijų atvejais;

| 39. | teigia, kad veiksmingiausiai sudaryti sąlygas laisvam specialistų judėjimui būtų galima sumažinant reglamentuojamų profesijų skaičių ES; ragina Komisiją į persvarstomą direktyvą įtraukti mechanizmą, kurį taikydamos valstybės narės galėtų patikrinti savo teisės aktus, išskyrus tuos, kurie susiję su sveikatos priežiūros profesijomis, ir juos panaikinti, jei jie nėra proporcingi; |
| --- | --- |

39.

teigia, kad veiksmingiausiai sudaryti sąlygas laisvam specialistų judėjimui būtų galima sumažinant reglamentuojamų profesijų skaičių ES; ragina Komisiją į persvarstomą direktyvą įtraukti mechanizmą, kurį taikydamos valstybės narės galėtų patikrinti savo teisės aktus, išskyrus tuos, kurie susiję su sveikatos priežiūros profesijomis, ir juos panaikinti, jei jie nėra proporcingi;

Visuomenės sveikatos ir saugos stiprinimas

| 40. | tvirtina, kad svarbiausias šios direktyvos persvarstymo tikslas – užtikrinti vartotojų ir pacientų saugą, ir kad šios direktyvos sėkmė labai priklauso nuo to, ar bus užtikrintas tiek judumas, tiek sauga; atkreipia dėmesį į ypatingą sveikatos priežiūros profesionalų statusą; |
| --- | --- |

40.

tvirtina, kad svarbiausias šios direktyvos persvarstymo tikslas – užtikrinti vartotojų ir pacientų saugą, ir kad šios direktyvos sėkmė labai priklauso nuo to, ar bus užtikrintas tiek judumas, tiek sauga; atkreipia dėmesį į ypatingą sveikatos priežiūros profesionalų statusą;

| 41. | pabrėžia, kad buvo pastebėta rimtų problemų, kilusių dėl specialistų, kurie tęsė savo veiklą ES, nors leidimas užsiimti profesine veikla buvo sustabdytas arba atimtas; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad buvo pastebėta rimtų problemų, kilusių dėl specialistų, kurie tęsė savo veiklą ES, nors leidimas užsiimti profesine veikla buvo sustabdytas arba atimtas;

| 42. | ragina pagal Vidaus rinkos informacinę sistemą toms profesijoms, kurios nepatenka į Paslaugų direktyvos taikymo apimtį, sukurti aktyvų įspėjimo mechanizmą, kuriuo vadovaujantis būtų privaloma perspėti visas valstybes nares, kai imtasi reguliavimo priemonės siekiant, kad sveikatos priežiūros specialistas nebūtų registruotas arba neturėtų teisės teikti paslaugas, su sąlyga, kad naudojant šią įspėjimo sistemą nebus teikiama jokia kita informacija, laikomasi nekaltumo prezumpcijos principo ir galiojančių asmens duomenų apsaugos taisyklių; |
| --- | --- |

42.

ragina pagal Vidaus rinkos informacinę sistemą toms profesijoms, kurios nepatenka į Paslaugų direktyvos taikymo apimtį, sukurti aktyvų įspėjimo mechanizmą, kuriuo vadovaujantis būtų privaloma perspėti visas valstybes nares, kai imtasi reguliavimo priemonės siekiant, kad sveikatos priežiūros specialistas nebūtų registruotas arba neturėtų teisės teikti paslaugas, su sąlyga, kad naudojant šią įspėjimo sistemą nebus teikiama jokia kita informacija, laikomasi nekaltumo prezumpcijos principo ir galiojančių asmens duomenų apsaugos taisyklių;

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad visuomenei ir pacientams reikalingos geresnės garantijos, jog pripažinti sveikatos priežiūros specialistai tinkamai atnaujina savo įgūdžius ir žinias; |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į tai, kad visuomenei ir pacientams reikalingos geresnės garantijos, jog pripažinti sveikatos priežiūros specialistai tinkamai atnaujina savo įgūdžius ir žinias;

| 44. | atkreipia dėmesį į suinteresuotųjų šalių raginimą daugiau dėmesio skirti nuolatiniam kvalifikacijos kėlimui, įskaitant (visą gyvenimą vykdomą) formalųjį, neformalųjį mokymąsi ir savišvietą, ir būtinybei jį įvertinti; nurodo, kad dėl pasaulinės konkurencijos ir žinių ekonomikos kūrimo iškyla naujų su įgūdžių vystymu ir švietimu susijusių uždavinių; taigi ragina Komisiją ištirti visų mokymosi būdų dokumentavimo metodus, galbūt naudojant Europos įgūdžių pasą ir Europos kvalifikacijų sandarą, taip pat Vidaus rinkos informacinę sistemą, ir sukurti valstybėse narėse naudojamų įvairių nuolatinio kvalifikacijos kėlimo sistemų lyginamąją lentelę; be to, ragina Komisiją įvertinti, ar norint tinkamai išspręsti nuolatinio sveikatos priežiūros darbuotojų kvalifikacijos kėlimo skirtingo lygio problemą galima būtų taikyti kompensavimo priemones; ragina kompetentingas valdžios institucijas pripažinimo proceso metu teikti informaciją apie nuolatinį kvalifikacijos kėlimą, keistis geriausia praktika šioje srityje ir dalytis informacija apie nuolatinį kvalifikacijos kėlimą, ypač tuose sektoriuose ir tose valstybėse narėse, kuriose nuolatinis kvalifikacijos kėlimas yra privalomas; |
| --- | --- |

44.

atkreipia dėmesį į suinteresuotųjų šalių raginimą daugiau dėmesio skirti nuolatiniam kvalifikacijos kėlimui, įskaitant (visą gyvenimą vykdomą) formalųjį, neformalųjį mokymąsi ir savišvietą, ir būtinybei jį įvertinti; nurodo, kad dėl pasaulinės konkurencijos ir žinių ekonomikos kūrimo iškyla naujų su įgūdžių vystymu ir švietimu susijusių uždavinių; taigi ragina Komisiją ištirti visų mokymosi būdų dokumentavimo metodus, galbūt naudojant Europos įgūdžių pasą ir Europos kvalifikacijų sandarą, taip pat Vidaus rinkos informacinę sistemą, ir sukurti valstybėse narėse naudojamų įvairių nuolatinio kvalifikacijos kėlimo sistemų lyginamąją lentelę; be to, ragina Komisiją įvertinti, ar norint tinkamai išspręsti nuolatinio sveikatos priežiūros darbuotojų kvalifikacijos kėlimo skirtingo lygio problemą galima būtų taikyti kompensavimo priemones; ragina kompetentingas valdžios institucijas pripažinimo proceso metu teikti informaciją apie nuolatinį kvalifikacijos kėlimą, keistis geriausia praktika šioje srityje ir dalytis informacija apie nuolatinį kvalifikacijos kėlimą, ypač tuose sektoriuose ir tose valstybėse narėse, kuriose nuolatinis kvalifikacijos kėlimas yra privalomas;

| 45. | pabrėžia, kad svarbu, jog tęstinis mokymas būtų pritaikytas prie kiekvienos valstybės narės darbo rinkos poreikių, kad mokymo ištekliai būtų geriau pritaikyti dirbantiesiems; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad svarbu, jog tęstinis mokymas būtų pritaikytas prie kiekvienos valstybės narės darbo rinkos poreikių, kad mokymo ištekliai būtų geriau pritaikyti dirbantiesiems;

| 46. | pabrėžia, kad dėl pripažinimo procedūros išplėtimo įtraukiant trečiosiose šalyse įgytas kvalifikacijas galėtų atsirasti piktnaudžiavimų sistema, kurie pasireikštų palankesnės teisinės padėties ieškojimu, ir tai būtų itin pavojinga priimančiosios valstybės narės kompetentingoms valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad dėl pripažinimo procedūros išplėtimo įtraukiant trečiosiose šalyse įgytas kvalifikacijas galėtų atsirasti piktnaudžiavimų sistema, kurie pasireikštų palankesnės teisinės padėties ieškojimu, ir tai būtų itin pavojinga priimančiosios valstybės narės kompetentingoms valdžios institucijoms;

| 47. | tvirtina, kad sveikatos priežiūros specialistų gebėjimas bendrauti su kolegomis ir pacientais yra itin svarbus siekiant išvengti pavojingų arba grėsmę gyvybei galinčių kelti aplinkybių; |
| --- | --- |

47.

tvirtina, kad sveikatos priežiūros specialistų gebėjimas bendrauti su kolegomis ir pacientais yra itin svarbus siekiant išvengti pavojingų arba grėsmę gyvybei galinčių kelti aplinkybių;

| 48. | mano, kad turi būti išaiškintos Direktyvos 2005/36/EB 53 straipsnio nuostatos, susijusios su reikalavimais dėl kalbos, nes dėl šios nuostatos aiškinimo vyksta Komisijos, ETT ir valstybių narių ginčas; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares persvarstyti kalbų mokėjimo reikalavimų sistemą, taikomą sveikatos priežiūros specialistams, ir suteikti kompetentingoms valdžios institucijoms reikiamą lankstumą, kad jos, vykdydamos pripažinimo procesą, galėtų įvertinti ir, tik jeigu to reikia, patikrinti specialistų techninės ir šnekamosios kalbos įgūdžius; mano, kad nesumažinant darbdavių galimybės gauti pakankamai informacijos apie specialistų kalbų mokėjimą, kai jie įdarbinami eiti konkrečias pareigas, šioje srityje turėtų būti griežtai laikomasi proporcingumo principo, kad tokie testai netaptų papildoma kliūtimi; |
| --- | --- |

48.

mano, kad turi būti išaiškintos Direktyvos 2005/36/EB 53 straipsnio nuostatos, susijusios su reikalavimais dėl kalbos, nes dėl šios nuostatos aiškinimo vyksta Komisijos, ETT ir valstybių narių ginčas; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares persvarstyti kalbų mokėjimo reikalavimų sistemą, taikomą sveikatos priežiūros specialistams, ir suteikti kompetentingoms valdžios institucijoms reikiamą lankstumą, kad jos, vykdydamos pripažinimo procesą, galėtų įvertinti ir, tik jeigu to reikia, patikrinti specialistų techninės ir šnekamosios kalbos įgūdžius; mano, kad nesumažinant darbdavių galimybės gauti pakankamai informacijos apie specialistų kalbų mokėjimą, kai jie įdarbinami eiti konkrečias pareigas, šioje srityje turėtų būti griežtai laikomasi proporcingumo principo, kad tokie testai netaptų papildoma kliūtimi;

| 49. | mano, kad kalbų mokėjimas yra ypač svarbus norint palengvinti specialistų integraciją kitoje šalyje, užtikrinti teikiamų paslaugų kokybę ir vartotojų bei pacientų saugą; |
| --- | --- |

49.

mano, kad kalbų mokėjimas yra ypač svarbus norint palengvinti specialistų integraciją kitoje šalyje, užtikrinti teikiamų paslaugų kokybę ir vartotojų bei pacientų saugą;

| 50. | pabrėžia, kad siekiant apsaugoti pacientus specialistai, teikiantys e. sveikatos paslaugas, turėtų užtikrinti tokį pat kokybės ir saugos standartų lygį, kaip ir ne elektroninių sveikatos priežiūros paslaugų teikimo atveju; todėl turėtų būti išaiškinta, kad e. sveikatos paslaugų teikėjams turėtų būti taikomi šios direktyvos ir, jei reikia, papildomi reikalavimai; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad siekiant apsaugoti pacientus specialistai, teikiantys e. sveikatos paslaugas, turėtų užtikrinti tokį pat kokybės ir saugos standartų lygį, kaip ir ne elektroninių sveikatos priežiūros paslaugų teikimo atveju; todėl turėtų būti išaiškinta, kad e. sveikatos paslaugų teikėjams turėtų būti taikomi šios direktyvos ir, jei reikia, papildomi reikalavimai;

| 51. | atkreipia dėmesį į tai, jog plėtojant e. sveikatos ir nuotolinės sveikatos priežiūros sistemą reikia užtikrinti, kad mokslą baigę slaugytojai ir gydytojai galėtų rūpintis įvairių tautybių pacientais, ir jog būtina skatinti įvairių šalių mokymo centrų, ligoninių ir universitetų bendradarbiavimą, skirtą specialistams ir aukštųjų mokyklų absolventams, kurie turi rūpintis pacientais naudodami šias priemones; |
| --- | --- |

51.

atkreipia dėmesį į tai, jog plėtojant e. sveikatos ir nuotolinės sveikatos priežiūros sistemą reikia užtikrinti, kad mokslą baigę slaugytojai ir gydytojai galėtų rūpintis įvairių tautybių pacientais, ir jog būtina skatinti įvairių šalių mokymo centrų, ligoninių ir universitetų bendradarbiavimą, skirtą specialistams ir aukštųjų mokyklų absolventams, kurie turi rūpintis pacientais naudodami šias priemones;

Specialistų integravimas ir pasitikėjimo sistema stiprinimas

| 52. | palankiai vertina Bendrosios rinkos forume Krokuvoje paskelbtus profesinio pažymėjimo bandomųjų projektų rezultatus; tvirtina, kad bet koks profesinis pažymėjimas turi būti savanoriškas, juo turėtų būti patvirtinama įgyta akademinė ir profesinė patirtis, ir jis turi būti susietas su Vidaus rinkos informacinė sistema; mano, kad profesinis pažymėjimas galėtų būti naudinga priemonė skatinant kai kurių specialistų judumą, supaprastinant administracines procedūras ir didinant saugumą; ragina Komisiją prieš pradedant naudoti bet kokį pažymėjimą pateikti įrodymus dėl galimos pridėtinės vertės pripažinimo procesui; pabrėžia, kad visi pažymėjimai privalo atitikti konkrečias saugos ir duomenų apsaugos sąlygas, ir tvirtina, kad būtina sukurti reikalingas apsaugos nuo piktnaudžiavimo ir sukčiavimo priemones; |
| --- | --- |

52.

palankiai vertina Bendrosios rinkos forume Krokuvoje paskelbtus profesinio pažymėjimo bandomųjų projektų rezultatus; tvirtina, kad bet koks profesinis pažymėjimas turi būti savanoriškas, juo turėtų būti patvirtinama įgyta akademinė ir profesinė patirtis, ir jis turi būti susietas su Vidaus rinkos informacinė sistema; mano, kad profesinis pažymėjimas galėtų būti naudinga priemonė skatinant kai kurių specialistų judumą, supaprastinant administracines procedūras ir didinant saugumą; ragina Komisiją prieš pradedant naudoti bet kokį pažymėjimą pateikti įrodymus dėl galimos pridėtinės vertės pripažinimo procesui; pabrėžia, kad visi pažymėjimai privalo atitikti konkrečias saugos ir duomenų apsaugos sąlygas, ir tvirtina, kad būtina sukurti reikalingas apsaugos nuo piktnaudžiavimo ir sukčiavimo priemones;

| 53. | dar kartą tvirtina, kad jei ES siekia sumažinti 27-ose ES valstybėse narėse esantį Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo įgyvendinimo ir vykdymo netolygumą, visos valstybės narės turi daugiau pasitikėti ir pasikliauti viena kitos sistemomis; |
| --- | --- |

53.

dar kartą tvirtina, kad jei ES siekia sumažinti 27-ose ES valstybėse narėse esantį Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo įgyvendinimo ir vykdymo netolygumą, visos valstybės narės turi daugiau pasitikėti ir pasikliauti viena kitos sistemomis;

| 54. | pritaria Vidaus rinkos informacinės sistemos apimties išplėtimui įtraukiant profesijas, šiuo metu nepatenkančias į šios informavimo sistemos taikymo sritį, kaip nurodyta Reglamente dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (9) (VRI reglamentas), ir profesijas, kurioms netaikoma Direktyva 2005/36/EB; |
| --- | --- |

54.

pritaria Vidaus rinkos informacinės sistemos apimties išplėtimui įtraukiant profesijas, šiuo metu nepatenkančias į šios informavimo sistemos taikymo sritį, kaip nurodyta Reglamente dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (9) (VRI reglamentas), ir profesijas, kurioms netaikoma Direktyva 2005/36/EB;

| 55. | ragina įpareigoti kompetentingas institucijas įdiegti Vidaus rinkos informacinę sistemą, kad būtų palengvintas aktyvus administracijos bendradarbiavimas ir supaprastintos pripažinimo procedūros; mano, kad Vidaus rinkos informacinė sistema galėtų būti dar labiau pagerinta, pvz., išplėstos jos funkcijos, siekiant palengvinti nacionalinių valdžios institucijų darbą; ragina Komisiją sukurti papildomas kvalifikacijos kėlimo ir techninės paramos priemones siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai išnaudojamos visos sistemos teikiamos galimybės; |
| --- | --- |

55.

ragina įpareigoti kompetentingas institucijas įdiegti Vidaus rinkos informacinę sistemą, kad būtų palengvintas aktyvus administracijos bendradarbiavimas ir supaprastintos pripažinimo procedūros; mano, kad Vidaus rinkos informacinė sistema galėtų būti dar labiau pagerinta, pvz., išplėstos jos funkcijos, siekiant palengvinti nacionalinių valdžios institucijų darbą; ragina Komisiją sukurti papildomas kvalifikacijos kėlimo ir techninės paramos priemones siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai išnaudojamos visos sistemos teikiamos galimybės;

| 56. | ragina skatinti absolventų mobilumą ir laikytis sprendimo Ch. Morgenbesser byloje (10); tvirtina, kad valstybės narės turėtų skatinti priimti absolventus iš kitų valstybių narių atlikti atlyginamą ir prižiūrimą praktiką, jei tokią galimybę jos siūlo ir savo piliečiams; be to, pabrėžia, kad buveinės valstybės narės turėtų pripažinti profesinę patirtį, įgytą prižiūrimos praktikos metu; |
| --- | --- |

56.

ragina skatinti absolventų mobilumą ir laikytis sprendimo Ch. Morgenbesser byloje (10); tvirtina, kad valstybės narės turėtų skatinti priimti absolventus iš kitų valstybių narių atlikti atlyginamą ir prižiūrimą praktiką, jei tokią galimybę jos siūlo ir savo piliečiams; be to, pabrėžia, kad buveinės valstybės narės turėtų pripažinti profesinę patirtį, įgytą prižiūrimos praktikos metu;

| 57. | pabrėžia, kad bendrųjų platformų koncepcija, nurodyta direktyvos 15 straipsnyje, nebuvo sėkminga ir šiuo metu tokios platformos neegzistuoja; tvirtina, kad jos gali būti naudingos judumo skatinimo priemonės ir kad jos turėtų būti apibrėžtos ir kontroliuojamos pačių specialistų; teigiamai vertina Komisijos ketinimą pagerinti šią koncepciją persvarstant straipsnį; ragina Komisiją suteikti valstybėms narėms reikiamo lankstumo, kad jos galėtų pačios nuspręsti dalyvauti kurioje nors bendrojoje platformoje, ar nedalyvauti, ir sumažinti valstybėms narėms taikomus dalyvavimo reikalavimus; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad bendrųjų platformų koncepcija, nurodyta direktyvos 15 straipsnyje, nebuvo sėkminga ir šiuo metu tokios platformos neegzistuoja; tvirtina, kad jos gali būti naudingos judumo skatinimo priemonės ir kad jos turėtų būti apibrėžtos ir kontroliuojamos pačių specialistų; teigiamai vertina Komisijos ketinimą pagerinti šią koncepciją persvarstant straipsnį; ragina Komisiją suteikti valstybėms narėms reikiamo lankstumo, kad jos galėtų pačios nuspręsti dalyvauti kurioje nors bendrojoje platformoje, ar nedalyvauti, ir sumažinti valstybėms narėms taikomus dalyvavimo reikalavimus;

| 58. | tvirtina, kad bet kokios bendros platformos sukūrimas turėtų priklausyti nuo vidaus rinkos patikrinimo rezultatų ir jai turėtų būti taikoma parlamentinė priežiūra; |
| --- | --- |

58.

tvirtina, kad bet kokios bendros platformos sukūrimas turėtų priklausyti nuo vidaus rinkos patikrinimo rezultatų ir jai turėtų būti taikoma parlamentinė priežiūra;

| 59. | atkreipia dėmesį į tai, kad į šią direktyvą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl duomenų apsaugos, atitinkančios Direktyvos 95/46/EB nuostatas, ir kad šios direktyvos persvarstymo metu taip pat turėtų būti atsižvelgta į duomenų apsaugos nuostatų pakeitimus; pažymi, kad turėtų būti pateikta naujausia kompetentingos institucijos, atsakingos už duomenų valdymą, kontaktinė informacija ir aiškios taisyklės dėl duomenų apie specialistus saugojimo ir naudojimo, taip pat klaidingos informacijos koregavimo gairės; |
| --- | --- |

59.

atkreipia dėmesį į tai, kad į šią direktyvą turėtų būti įtrauktos nuostatos dėl duomenų apsaugos, atitinkančios Direktyvos 95/46/EB nuostatas, ir kad šios direktyvos persvarstymo metu taip pat turėtų būti atsižvelgta į duomenų apsaugos nuostatų pakeitimus; pažymi, kad turėtų būti pateikta naujausia kompetentingos institucijos, atsakingos už duomenų valdymą, kontaktinė informacija ir aiškios taisyklės dėl duomenų apie specialistus saugojimo ir naudojimo, taip pat klaidingos informacijos koregavimo gairės;

| 60. | pažymi, kad ES ir Šveicarijos derybose buvo priimtas susitarimas dėl Europos Sąjungos ir jos valstybių narių bei Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo III priedo dalinio pakeitimo, siekiant įtraukti Direktyvą 2005/36/EB; pažymi, kad susitarime numatyta laikinai taikyti šią direktyvą, išskyrus jos II antraštinę dalį, kuri turi būti pritaikyta Šveicarijoje, ir kad Tarybos sprendimas dėl minėtojo susitarimo nustos galioti, jei Šveicarijai per 24 mėnesius nuo sprendimo priėmimo nepavyks užbaigti savo vidaus procedūrų, skirtų šiam sprendimui įgyvendinti; yra pasiryžęs atidžiai stebėti šio klausimo sprendimo eigą; |
| --- | --- |

60.

pažymi, kad ES ir Šveicarijos derybose buvo priimtas susitarimas dėl Europos Sąjungos ir jos valstybių narių bei Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl laisvo asmenų judėjimo III priedo dalinio pakeitimo, siekiant įtraukti Direktyvą 2005/36/EB; pažymi, kad susitarime numatyta laikinai taikyti šią direktyvą, išskyrus jos II antraštinę dalį, kuri turi būti pritaikyta Šveicarijoje, ir kad Tarybos sprendimas dėl minėtojo susitarimo nustos galioti, jei Šveicarijai per 24 mėnesius nuo sprendimo priėmimo nepavyks užbaigti savo vidaus procedūrų, skirtų šiam sprendimui įgyvendinti; yra pasiryžęs atidžiai stebėti šio klausimo sprendimo eigą;

| 61. | ragina Komisiją užtikrinti, kad visos persvarstytos direktyvos būtų tinkamai perkeltos iki numatyto galutinio termino; primygtinai ragina valstybes nares teikti pirmenybę šiai direktyvai; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją užtikrinti, kad visos persvarstytos direktyvos būtų tinkamai perkeltos iki numatyto galutinio termino; primygtinai ragina valstybes nares teikti pirmenybę šiai direktyvai;

*

* *

| 62. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

62.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.

(2)  OL C 76E, 2010 3 25, p. 42.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0145.

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-summary-replies-public-consultation-pdq_en.pdf.

(5)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-evaluation-directive-200536ec_en.pdf.

(6)  Europos Komisija, „Profesinių kvalifikacijų direktyvos įvertinimas“, Briuselis, 2011 m. liepos 5 d.

(7)  Europos Komisija, Vidaus rinkos ir paslaugų generalinis direktoratas (DG MARKT). 2010 m. SOLVIT ataskaita „2010 m. SOLVIT tinklo plėtra ir darbo rezultatai“ (2011).

(8)  Europos Komisija, greitoji Eurobarometro apklausa, „Judus jaunimas: analitinė ataskaita“, 2011 m. gegužės mėn.

(9)  Pasiūlymas dėl administracinio bendradarbiavimo per Vidaus rinkos informacijos sistemą (VRI reglamentas), (COM(2011)0522).

(10)  2003 m. lapkričio 13 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-313/01, Morgenbesser, ECR I-13467.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/25

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisVartotojų politika

P7_TA(2011)0491

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos vartotojų reikalų politikos strategijos (2011/2149(INI))

2013/C 153 E/04

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, įtrauktą į Sutartis Europos Sąjungos sutarties 6 straipsniu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, įtrauktą į Sutartis Europos Sąjungos sutarties 6 straipsniu,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 26 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „vidaus rinką sudaro vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje pagal Sutarčių nuostatas užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 26 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „vidaus rinką sudaro vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje pagal Sutarčių nuostatas užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas“,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį, kurioje Sąjunga įpareigojama siekti didelio konkurencingumo socialinės rinkos ekonomikos, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos kokybės gerinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnio 3 dalį, kurioje Sąjunga įpareigojama siekti didelio konkurencingumo socialinės rinkos ekonomikos, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos kokybės gerinimo,

| — | atsižvelgdamas į SESV 9 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, ES atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 9 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, ES atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga“,

| — | atsižvelgdamas į SESV 11 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „nustatant ir įgyvendinant ES politikos ir veiklos kryptis, ypač siekiant skatinti tvarų vystymąsi, turi būti atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 11 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „nustatant ir įgyvendinant ES politikos ir veiklos kryptis, ypač siekiant skatinti tvarų vystymąsi, turi būti atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus“,

| — | atsižvelgdamas į SESV 12 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „į vartotojų apsaugos reikalavimus atsižvelgiama nustatant bei įgyvendinant kitas ES politikos ir veiklos kryptis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 12 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „į vartotojų apsaugos reikalavimus atsižvelgiama nustatant bei įgyvendinant kitas ES politikos ir veiklos kryptis“,

| — | atsižvelgdamas į SESV 14 straipsnį ir 26 protokolą dėl bendrus (ekonominius) interesus tenkinančių paslaugų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 14 straipsnį ir 26 protokolą dėl bendrus (ekonominius) interesus tenkinančių paslaugų,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Vadovų Tarybai „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Vadovų Tarybai „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 6 d. poziciją dėl Tarybos pozicijos, priimtos per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinamos direktyvos 87/250/EEB, 90/496/EEB, 1999/10/EB, 2000/13/EB, 2002/67/EB, 2008/5/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 6 d. poziciją dėl Tarybos pozicijos, priimtos per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinamos direktyvos 87/250/EEB, 90/496/EEB, 1999/10/EB, 2000/13/EB, 2002/67/EB, 2008/5/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vartotojų teisių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vartotojų teisių (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos vartotojų centrų tinklo 2010 m. metinę ataskaitą, kurią 2011 m. išleido Europos Sąjungos leidinių biuras, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos vartotojų centrų tinklo 2010 m. metinę ataskaitą, kurią 2011 m. išleido Europos Sąjungos leidinių biuras,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 7 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Vartotojų galių stiprinimas Europos Sąjungoje“ SEC(2011)0469, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 7 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Vartotojų galių stiprinimas Europos Sąjungoje“ SEC(2011)0469,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 11 d. Komisijos pranešimą „Bendrosios rinkos vidaus vartotojai“, Penktąją vartotojų sąlygų rezultatų suvestinę (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 11 d. Komisijos pranešimą „Bendrosios rinkos vidaus vartotojai“, Penktąją vartotojų sąlygų rezultatų suvestinę (SEC(2011)0299),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 22 d. Komisijos pranešimą „Kaip priversti rinkas veikti vartotojų naudai“, Ketvirtąją vartotojų rinkų rezultatų suvestinę (SEC(2010)1257), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 22 d. Komisijos pranešimą „Kaip priversti rinkas veikti vartotojų naudai“, Ketvirtąją vartotojų rinkų rezultatų suvestinę (SEC(2010)1257),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją „Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė: Rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją „Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė: Rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita) (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl elektroninės prekybos vidaus rinkos kūrimo užbaigimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl elektroninės prekybos vidaus rinkos kūrimo užbaigimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl veiksmingesnės ir sąžiningesnės prekybos ir platinimo rinkos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl veiksmingesnės ir sąžiningesnės prekybos ir platinimo rinkos (5),

| — | atsižvelgdamas į profesoriaus Mario Monti 2010 m. gegužės 9 d. pranešimą Komisijai dėl bendrosios rinkos atnaujinimo „Nauja bendrosios rinkos strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į profesoriaus Mario Monti 2010 m. gegužės 9 d. pranešimą Komisijai dėl bendrosios rinkos atnaujinimo „Nauja bendrosios rinkos strategija“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vartotojų apsaugos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vartotojų apsaugos (7),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir 2009 m. liepos 2 d. pranešimą Tarybai dėl 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (COM(2009)0336) taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir 2009 m. liepos 2 d. pranešimą Tarybai dėl 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (COM(2009)0336) taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl tarpvalstybinės įmonių e. prekybos su vartotojais Europos Sąjungoje (COM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl tarpvalstybinės įmonių e. prekybos su vartotojais Europos Sąjungoje (COM(2009)0557),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 7 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl suderintos vartotojų skundų ir pasiteiravimų klasifikavimo ir pranešimo sistemos metodikos (COM(2009)0346) ir į lydimąjį Komisijos rekomendacijos projektą (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 7 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl suderintos vartotojų skundų ir pasiteiravimų klasifikavimo ir pranešimo sistemos metodikos (COM(2009)0346) ir į lydimąjį Komisijos rekomendacijos projektą (SEC(2009)0949),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą dėl vartotojų acquis vykdymo (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą dėl vartotojų acquis vykdymo (COM(2009)0330),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 29 d. Komisijos rekomendaciją dėl priemonių, skirtų bendrosios rinkos veikimui gerinti (8) ir į 2004 m. liepos 12 d. Komisijos rekomendaciją dėl vidaus rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 29 d. Komisijos rekomendaciją dėl priemonių, skirtų bendrosios rinkos veikimui gerinti (8) ir į 2004 m. liepos 12 d. Komisijos rekomendaciją dėl vidaus rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę (9),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/48/EB dėl žaislų saugos (Žaislų saugos direktyva) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/48/EB dėl žaislų saugos (Žaislų saugos direktyva) (10),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008, nustatantį su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus (11), kuriuo siekiama sukurti taisyklių ir principų, susijusių su akreditavimu ir rinkos priežiūra, bendrąją sistemą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008, nustatantį su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus (11), kuriuo siekiama sukurti taisyklių ir principų, susijusių su akreditavimu ir rinkos priežiūra, bendrąją sistemą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „2007–2013 m. ES vartotojų politikos strategija. Vartotojų teisių stiprinimas, gerovės didinimas ir veiksminga jų apsauga“ (COM(2007)0099) ir į 2008 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2007–2013 m. ES vartotojų politikos strategijos (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „2007–2013 m. ES vartotojų politikos strategija. Vartotojų teisių stiprinimas, gerovės didinimas ir veiksminga jų apsauga“ (COM(2007)0099) ir į 2008 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl 2007–2013 m. ES vartotojų politikos strategijos (12),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriaus pranešimą „Europos bendrosios rinkos kliūtys 2008 m.“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriaus pranešimą „Europos bendrosios rinkos kliūtys 2008 m.“ (13),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. gruodžio 12 d. poziciją dėl Tarybos bendrosios pozicijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje sukūrimo (2007–2013 m.) priėmimo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. gruodžio 12 d. poziciją dėl Tarybos bendrosios pozicijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Bendrijos veiksmų programos vartotojų politikos srityje sukūrimo (2007–2013 m.) priėmimo (15),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl vartotojo atžvilgiu nesąžiningos verslo įmonių prekybos veiklos vidaus rinkoje, iš dalies keičiančios Direktyvą 84/450/EEB dėl klaidinamos reklamos, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB, 2002/65/EB bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (Nesąžiningos prekybos veiklos direktyva) (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl vartotojo atžvilgiu nesąžiningos verslo įmonių prekybos veiklos vidaus rinkoje, iš dalies keičiančios Direktyvą 84/450/EEB dėl klaidinamos reklamos, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB, 2002/65/EB bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (Nesąžiningos prekybos veiklos direktyva) (16),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (17),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7-0369/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7-0369/2011),

| A. | kadangi ES piliečiams, kaip vartotojams, tenka esminis vaidmuo siekiant strategijos „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų, nes vartotojų išlaidos sudaro daugiau kaip pusę ES BVP, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES piliečiams, kaip vartotojams, tenka esminis vaidmuo siekiant strategijos „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų, nes vartotojų išlaidos sudaro daugiau kaip pusę ES BVP,

| B. | kadangi, remiantis materialinio nepritekliaus rodikliu, 16,3 proc. ES gyventojų kyla skurdo pavojus ir kadangi moterų atveju šis procentas yra 17,1 proc., |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis materialinio nepritekliaus rodikliu, 16,3 proc. ES gyventojų kyla skurdo pavojus ir kadangi moterų atveju šis procentas yra 17,1 proc.,

| C. | kadangi pagal 2001 m. balandžio mėn. specialųjį Eurobarometrą Nr. 342 „Vartotojų išprusimas“ žymi dauguma vartotojų jaučiasi savimi pasitikintys ir nusimanantys, tačiau nemažai daliai vartotojų trūksta žinių apie pagrindinius vartotojų srities teisės aktus; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal 2001 m. balandžio mėn. specialųjį Eurobarometrą Nr. 342 „Vartotojų išprusimas“ žymi dauguma vartotojų jaučiasi savimi pasitikintys ir nusimanantys, tačiau nemažai daliai vartotojų trūksta žinių apie pagrindinius vartotojų srities teisės aktus;

| D. | kadangi vartotojai nesudaro vienos bendros vienalytės grupės, nes yra didelių skirtumų tarp vartotojų, atsižvelgiant į jų įgūdžius, informuotumą apie teisės aktus, jų atkaklumą ir pasiryžimą siekti žalos atlyginimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi vartotojai nesudaro vienos bendros vienalytės grupės, nes yra didelių skirtumų tarp vartotojų, atsižvelgiant į jų įgūdžius, informuotumą apie teisės aktus, jų atkaklumą ir pasiryžimą siekti žalos atlyginimo;

| E. | kadangi pagal 2001 m. balandžio mėn. specialųjį Eurobarometrą Nr. 342 „Vartotojų išprusimas“ moterys praleidžia daugiau laiko apsipirkdamos (3,7 val. per įprastą savaitę) negu vyrai (2,8 val.), |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal 2001 m. balandžio mėn. specialųjį Eurobarometrą Nr. 342 „Vartotojų išprusimas“ moterys praleidžia daugiau laiko apsipirkdamos (3,7 val. per įprastą savaitę) negu vyrai (2,8 val.),

| F. | kadangi, atsižvelgiant į Penktąją vartotojų sąlygų suvestinę vartotojams vis dar taikomos itin skirtingos sąlygos visoje ES; |
| --- | --- |

F.

kadangi, atsižvelgiant į Penktąją vartotojų sąlygų suvestinę vartotojams vis dar taikomos itin skirtingos sąlygos visoje ES;

| G. | kadangi vartotojų nepasitenkinimą finansų paslaugų veikimu didžia dalimi sukelia tai, kad jie gauna netinkamus patarimus ir dėl to, kad vadovaujantis ketvirtuoju „Vartotojų rinkų rezultatų suvestinės“ leidiniu, dauguma vartotojų nežino savo pagrindinių teisių finansinių paslaugų srityje, daugiau nei 98 proc. nesugeba pasirinkti labiausiai tinkamo varianto investicijoms, o jiems kylančių problemų dydis vertinamas apie 0,4 proc. ES BVP; |
| --- | --- |

G.

kadangi vartotojų nepasitenkinimą finansų paslaugų veikimu didžia dalimi sukelia tai, kad jie gauna netinkamus patarimus ir dėl to, kad vadovaujantis ketvirtuoju „Vartotojų rinkų rezultatų suvestinės“ leidiniu, dauguma vartotojų nežino savo pagrindinių teisių finansinių paslaugų srityje, daugiau nei 98 proc. nesugeba pasirinkti labiausiai tinkamo varianto investicijoms, o jiems kylančių problemų dydis vertinamas apie 0,4 proc. ES BVP;

| H. | kadangi informacijos skleidimas vartotojams yra būtina ir svarbi priemonė visuose finansų paslaugų sektoriuose ir kadangi strategijoje būtina pripažinti, kad ji yra nepakankama priemonė siekiant užtikrinti patikimas ir konkurencines rinkas, kuriose vartotojai galėtų priimti jų pačių interesus geriausiai atitinkančius sprendimus; kadangi norint informaciją atskleisti veiksmingiau, yra svarbu tokią informaciją teikti ES bei regioninėmis oficialiomis kalbomis; |
| --- | --- |

H.

kadangi informacijos skleidimas vartotojams yra būtina ir svarbi priemonė visuose finansų paslaugų sektoriuose ir kadangi strategijoje būtina pripažinti, kad ji yra nepakankama priemonė siekiant užtikrinti patikimas ir konkurencines rinkas, kuriose vartotojai galėtų priimti jų pačių interesus geriausiai atitinkančius sprendimus; kadangi norint informaciją atskleisti veiksmingiau, yra svarbu tokią informaciją teikti ES bei regioninėmis oficialiomis kalbomis;

| I. | kadangi ypač pažeidžiamų kategorijų asmenys, kurie laikomi tokiais dėl jų protinės, fizinės ar psichologinės negalios, amžiaus ar patiklumo, pvz., vaikai, paaugliai, vyresnio amžiaus žmonės, arba tam tikri asmenys, kurie yra pažeidžiami dėl savo socialinės ir finansinės padėties (pvz., turintys itin didelių skolų), turi būti ypač saugomi; |
| --- | --- |

I.

kadangi ypač pažeidžiamų kategorijų asmenys, kurie laikomi tokiais dėl jų protinės, fizinės ar psichologinės negalios, amžiaus ar patiklumo, pvz., vaikai, paaugliai, vyresnio amžiaus žmonės, arba tam tikri asmenys, kurie yra pažeidžiami dėl savo socialinės ir finansinės padėties (pvz., turintys itin didelių skolų), turi būti ypač saugomi;

| J. | kadangi ES nusistatė tikslus mažinti CO2 išmetimą ir dėl to reikia naudoti tvaresnius vartojimo modelius; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES nusistatė tikslus mažinti CO2 išmetimą ir dėl to reikia naudoti tvaresnius vartojimo modelius;

| K. | kadangi tinkamai veikiančioje vidaus rinkoje vartotojai turėtų didesnį kokybiškų produktų ir paslaugų konkurencingomis kainomis pasirinkimą ir kartu būtų užtikrinta aukšto lygio vartotojų ir aplinkos apsauga; |
| --- | --- |

K.

kadangi tinkamai veikiančioje vidaus rinkoje vartotojai turėtų didesnį kokybiškų produktų ir paslaugų konkurencingomis kainomis pasirinkimą ir kartu būtų užtikrinta aukšto lygio vartotojų ir aplinkos apsauga;

| L. | kadangi reikia leisti vidaus rinkai augti nemažinant vartotojų apsaugos ir taip pat užtikrinant laisvą paslaugų judėjimą ir atitinkamą dėmesį darbuotojų apsaugai; |
| --- | --- |

L.

kadangi reikia leisti vidaus rinkai augti nemažinant vartotojų apsaugos ir taip pat užtikrinant laisvą paslaugų judėjimą ir atitinkamą dėmesį darbuotojų apsaugai;

| M. | kadangi išprusę vartotojai sugeba geriau pasirinkti geriausias kainas, pardavimo sąlygas ir kokybę, todėl skatina konkurenciją ir naujoves, |
| --- | --- |

M.

kadangi išprusę vartotojai sugeba geriau pasirinkti geriausias kainas, pardavimo sąlygas ir kokybę, todėl skatina konkurenciją ir naujoves,

| N. | kadangi visapusiškai integruota vidaus rinka sukurtų daugybinį teigiamą poveikį vartotojams Europoje, pvz. produktų ir paslaugų žemesnes kainas bei platesnį jų spektrą; |
| --- | --- |

N.

kadangi visapusiškai integruota vidaus rinka sukurtų daugybinį teigiamą poveikį vartotojams Europoje, pvz. produktų ir paslaugų žemesnes kainas bei platesnį jų spektrą;

| O. | kadangi pagal 2011 m. kovo mėn. vartotojų sąlygų rezultatų suvestinę mažmenininkams trūksta žinių apie pagrindines ES vartotojų teises, ir tai gali pakenkti ne tik patiems vartotojams, bet ir sumažinti jų pasiryžimą vykdyti tarpvalstybinę prekybą, |
| --- | --- |

O.

kadangi pagal 2011 m. kovo mėn. vartotojų sąlygų rezultatų suvestinę mažmenininkams trūksta žinių apie pagrindines ES vartotojų teises, ir tai gali pakenkti ne tik patiems vartotojams, bet ir sumažinti jų pasiryžimą vykdyti tarpvalstybinę prekybą,

| P. | kadangi visi suinteresuotieji subjektai (įskaitant Europos Komisiją, nacionalines vykdymo priežiūros institucijas, vartotojų organizacijas ir privatųjį sektorių) turi dėti daugiau pastangų, kad pasiektų aukšto lygio vartotojų apsaugos ir išprusimo tikslą, viešojo teisės aktų vykdymo užtikrinimo veiksmingumas – esminiai veiksniai, kuriais remiantis sulaikomi ir pašalinami neteisėti ir nesaugūs produktai iš Europos rinkos, |
| --- | --- |

P.

kadangi visi suinteresuotieji subjektai (įskaitant Europos Komisiją, nacionalines vykdymo priežiūros institucijas, vartotojų organizacijas ir privatųjį sektorių) turi dėti daugiau pastangų, kad pasiektų aukšto lygio vartotojų apsaugos ir išprusimo tikslą, viešojo teisės aktų vykdymo užtikrinimo veiksmingumas – esminiai veiksniai, kuriais remiantis sulaikomi ir pašalinami neteisėti ir nesaugūs produktai iš Europos rinkos,

| Q. | kadangi, atsižvelgiant į dabartinį ekonomikos nuosmukį, griežtas ir nuoseklus įgyvendinimas yra dar svarbesnis, nes dėl krizės keičiasi vartotojų pasirinkimas, |
| --- | --- |

Q.

kadangi, atsižvelgiant į dabartinį ekonomikos nuosmukį, griežtas ir nuoseklus įgyvendinimas yra dar svarbesnis, nes dėl krizės keičiasi vartotojų pasirinkimas,

| R. | kadangi Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai toliau glaudžiai bendradarbiaudami tarpusavyje privalo prisidėti prie veiksmingesnio vartotojų apsaugos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir vykdymo, |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai toliau glaudžiai bendradarbiaudami tarpusavyje privalo prisidėti prie veiksmingesnio vartotojų apsaugos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir vykdymo,

| S. | kadangi Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai turėtų saugoti ES piliečių sveikatą ir gerovę; |
| --- | --- |

S.

kadangi Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai turėtų saugoti ES piliečių sveikatą ir gerovę;

Pagrindiniai tikslai

| 1. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą išleisti vartotojų darbotvarkę ir pabrėžia, kad Komisija turi pasiūlyti aktyvią politiką siekiant apibrėžti pažangų reguliavimą, kad būtų sukurta nuosekli teisinė sistema; be to, ragina visas būsimas vartotojų reikalų politikos priemones grįsti visapusišku požiūriu, o svarbiausias dalykas bendrojoje rinkoje turi būti vartotojai; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą išleisti vartotojų darbotvarkę ir pabrėžia, kad Komisija turi pasiūlyti aktyvią politiką siekiant apibrėžti pažangų reguliavimą, kad būtų sukurta nuosekli teisinė sistema; be to, ragina visas būsimas vartotojų reikalų politikos priemones grįsti visapusišku požiūriu, o svarbiausias dalykas bendrojoje rinkoje turi būti vartotojai;

| 2. | pabrėžia, kad politikos prioritetai turėtų būti susieti ir remiami pagal vartotojų rinkos rezultatų suvestinės statistiką; ragina Komisiją savo vartotojų politikos strategijoje atsižvelgti į neseniai paskelbtą 20 piliečių ir įmonių pagrindinių lūkesčių, susijusių su bendrąja rinka, sąrašą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad politikos prioritetai turėtų būti susieti ir remiami pagal vartotojų rinkos rezultatų suvestinės statistiką; ragina Komisiją savo vartotojų politikos strategijoje atsižvelgti į neseniai paskelbtą 20 piliečių ir įmonių pagrindinių lūkesčių, susijusių su bendrąja rinka, sąrašą;

| 3. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymus, pateiktus jos 2012 m. darbo programoje, persvarstyti vartotojų politikos ir teisėkūros strategiją, integruojant iniciatyvas į visų atsakingų jos tarnybų veiklą; ypač pabrėžia, kad reikia visoje ES užtikrinti visapusišką vartotojų apsaugą, kurią suteiktų pagrindiniai teisės aktai, kaip antai Nesąžiningos komercinės praktikos ir Vartojimo kreditų direktyvos; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymus, pateiktus jos 2012 m. darbo programoje, persvarstyti vartotojų politikos ir teisėkūros strategiją, integruojant iniciatyvas į visų atsakingų jos tarnybų veiklą; ypač pabrėžia, kad reikia visoje ES užtikrinti visapusišką vartotojų apsaugą, kurią suteiktų pagrindiniai teisės aktai, kaip antai Nesąžiningos komercinės praktikos ir Vartojimo kreditų direktyvos;

| 4. | teigiamai vertina strateginį požiūrį į vartotojų apsaugą remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant 2007–2013 m. strategiją; pabrėžia, kad strategijos „ES 2020“ apimtyje reikėtų geriau koordinuoti vartotojų politiką ir socialinius bei aplinkosauginius tikslus; |
| --- | --- |

4.

teigiamai vertina strateginį požiūrį į vartotojų apsaugą remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant 2007–2013 m. strategiją; pabrėžia, kad strategijos „ES 2020“ apimtyje reikėtų geriau koordinuoti vartotojų politiką ir socialinius bei aplinkosauginius tikslus;

| 5. | pabrėžia, kad reikia tinkamai įgyvendinti ir vykdyti galiojančius teisės aktus (visų pirma naujausią vartotojų teisių direktyvą), o kartu ir tinkamai skleisti informaciją apie kiekvienos iš šalių teises ir pareigas; be to, pabrėžia, kad priėmus vartotojų teisių direktyvą ir numatytas naujas iniciatyvas būtina išanalizuoti esamą acquis; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad reikia tinkamai įgyvendinti ir vykdyti galiojančius teisės aktus (visų pirma naujausią vartotojų teisių direktyvą), o kartu ir tinkamai skleisti informaciją apie kiekvienos iš šalių teises ir pareigas; be to, pabrėžia, kad priėmus vartotojų teisių direktyvą ir numatytas naujas iniciatyvas būtina išanalizuoti esamą acquis;

| 6. | pabrėžia, kad būtina vykdyti nuoseklią vartotojų apsaugos politikos įgyvendinimą, ir šia tema siūlo vėl pradėti svarstyti klausimą dėl atitinkamų pareigų paskirstymo Komisijoje; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad būtina vykdyti nuoseklią vartotojų apsaugos politikos įgyvendinimą, ir šia tema siūlo vėl pradėti svarstyti klausimą dėl atitinkamų pareigų paskirstymo Komisijoje;

| 7. | ragina Komisiją užtikrinti geresnį savo vykdomos politikos sričių, susijusių su vartotojais, koordinavimą; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją užtikrinti geresnį savo vykdomos politikos sričių, susijusių su vartotojais, koordinavimą;

| 8. | taip pat ragina valstybes nares ir Komisiją stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija vartotojų apsaugos srityje su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

8.

taip pat ragina valstybes nares ir Komisiją stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija vartotojų apsaugos srityje su trečiosiomis šalimis;

| 9. | pabrėžia, kad vartotojų darbotvarkėje susiduriama su nemažai uždavinių, įskaitant vartotojų išprusimą ir nelygybės mažinimą, skatinti, kad vartojimas taptų tvaresnis, sumažinti pavojingų cheminių medžiagų ir produktų keliamą pavojų vartotojams, ypač vaikams nuo tiesioginės klaidinančios reklamos; ragina politikos kūrėjus nuodugniai apsvarstyti, kaip sukurti pažangesnes politikos kryptis, kurias vykdant vartotojams būtų teikiama reikiama informacija ir jie galėtų iš tikrųjų vartoti, o įmonėms nebūtų kuriama papildoma našta; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad vartotojų darbotvarkėje susiduriama su nemažai uždavinių, įskaitant vartotojų išprusimą ir nelygybės mažinimą, skatinti, kad vartojimas taptų tvaresnis, sumažinti pavojingų cheminių medžiagų ir produktų keliamą pavojų vartotojams, ypač vaikams nuo tiesioginės klaidinančios reklamos; ragina politikos kūrėjus nuodugniai apsvarstyti, kaip sukurti pažangesnes politikos kryptis, kurias vykdant vartotojams būtų teikiama reikiama informacija ir jie galėtų iš tikrųjų vartoti, o įmonėms nebūtų kuriama papildoma našta;

| 10. | ragina Komisiją užtikrinti specialią apsaugą ypač pažeidžiamų kategorijų vartotojams, kurie laikomi tokiais dėl jų protinės, fizinės ar psichologinės negalios, amžiaus ar patiklumo, arba kurie tapo pažeidžiamais dėl savo socialinės ir finansinės padėties; remia Komisijos darbą elgesio ekonomikos tyrimų srityje, kadangi mano, kad jis svarbus siekiant užtikrinti vartotojų apsaugos priemonių veiksmingumą praktikoje; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją užtikrinti specialią apsaugą ypač pažeidžiamų kategorijų vartotojams, kurie laikomi tokiais dėl jų protinės, fizinės ar psichologinės negalios, amžiaus ar patiklumo, arba kurie tapo pažeidžiamais dėl savo socialinės ir finansinės padėties; remia Komisijos darbą elgesio ekonomikos tyrimų srityje, kadangi mano, kad jis svarbus siekiant užtikrinti vartotojų apsaugos priemonių veiksmingumą praktikoje;

| 11. | primygtinai ragina Komisiją pagerinti poveikio vertinimo kriterijus ir tvarką ir peržiūrėti, kur reikia, ES teisės aktus, kurie turi poveikį vartotojų politikai ir nustatyti geriausius praktikos pavyzdžius, pagal kuriuos valstybės narės galėtų tinkamai įgyvendinti šiuos teisės aktus; |
| --- | --- |

11.

primygtinai ragina Komisiją pagerinti poveikio vertinimo kriterijus ir tvarką ir peržiūrėti, kur reikia, ES teisės aktus, kurie turi poveikį vartotojų politikai ir nustatyti geriausius praktikos pavyzdžius, pagal kuriuos valstybės narės galėtų tinkamai įgyvendinti šiuos teisės aktus;

Vartotojų įgalinimas

| 12. | pažymi, kad, atsižvelgiant į tai, kad gerokai padaugėjo e. prekybos ir kad tai labai svarbu vartotojams, nes 40 proc. ES piliečių perka internetu; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia padidinti vartotojų ir platintojų pasitikėjimą pirkimu ir pardavimu internetu iš kitų valstybių, užtikrinant jų teises ir pareigas internete; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad, atsižvelgiant į tai, kad gerokai padaugėjo e. prekybos ir kad tai labai svarbu vartotojams, nes 40 proc. ES piliečių perka internetu; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia padidinti vartotojų ir platintojų pasitikėjimą pirkimu ir pardavimu internetu iš kitų valstybių, užtikrinant jų teises ir pareigas internete;

| 13. | apgailestauja dėl didelio vidaus mažmeninės prekybos internetu ir tarpvalstybinių pirkimų atotrūkio; pažymi, kad pagal vartotojų rezultatų suvestinę 44 proc. vartotojų teigia, kad netikrumas dėl jų teisių atgrasė juos pirkti prekes iš kitų valstybių narių ir kad vėluojantis pristatymas arba visai nepristatytos prekės bei sukčiavimas yra pagrindiniai veiksniai, kuriais užkertamas kelias didinti tarpvalstybinių pirkimų apimtį; todėl ragina ES vartotojų politikos strategijoje remti augimą ir inovacijas mažmeninės prekybos sektoriuje, visų pirma vienos skaitmeninės rinkos sukūrimą, kad ES vartotojai turėtų galimybę pirkti iš kitų valstybių; |
| --- | --- |

13.

apgailestauja dėl didelio vidaus mažmeninės prekybos internetu ir tarpvalstybinių pirkimų atotrūkio; pažymi, kad pagal vartotojų rezultatų suvestinę 44 proc. vartotojų teigia, kad netikrumas dėl jų teisių atgrasė juos pirkti prekes iš kitų valstybių narių ir kad vėluojantis pristatymas arba visai nepristatytos prekės bei sukčiavimas yra pagrindiniai veiksniai, kuriais užkertamas kelias didinti tarpvalstybinių pirkimų apimtį; todėl ragina ES vartotojų politikos strategijoje remti augimą ir inovacijas mažmeninės prekybos sektoriuje, visų pirma vienos skaitmeninės rinkos sukūrimą, kad ES vartotojai turėtų galimybę pirkti iš kitų valstybių;

| 14. | primena, kad pasitikintys vartotojai skatina ekonominę veiklą, susijusią ir su vidaus, ir su tarptautine prekyba, vykdoma internetu ir ne internetu; |
| --- | --- |

14.

primena, kad pasitikintys vartotojai skatina ekonominę veiklą, susijusią ir su vidaus, ir su tarptautine prekyba, vykdoma internetu ir ne internetu;

| 15. | pabrėžia, kad reikia informuoti vartotojus apie jų teises ir pareigas ir užtikrinti, kad vartotojų teisės yra visiškai gerbiamos naudojantis internetu ir apsaugant intelektinės nuosavybės teises, tuo pat metu apsaugant asmens duomenis ir privatumą; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad reikia informuoti vartotojus apie jų teises ir pareigas ir užtikrinti, kad vartotojų teisės yra visiškai gerbiamos naudojantis internetu ir apsaugant intelektinės nuosavybės teises, tuo pat metu apsaugant asmens duomenis ir privatumą;

| 16. | pabrėžia, kad vartotojų asmens duomenys turi didelę ekonominę vertę, pvz., vartotojų savybių duomenų bazės, kurios naudojamos tikslinei reklamai; atkreipia dėmesį, kad vartotojai dažniausiai nežino apie duomenų, kuriuos jie savanoriškai pateikia bendrovėms, vertę; prašo Komisijos užtikrinti pakankamą konkurencijos lygį internetinės reklamos bei paieškos sistemų rinkoje ir kontroliuoti, kaip atitinkamos kompanijos naudoja duomenis pagal galiojančią duomenų apsaugos sistemą; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad vartotojų asmens duomenys turi didelę ekonominę vertę, pvz., vartotojų savybių duomenų bazės, kurios naudojamos tikslinei reklamai; atkreipia dėmesį, kad vartotojai dažniausiai nežino apie duomenų, kuriuos jie savanoriškai pateikia bendrovėms, vertę; prašo Komisijos užtikrinti pakankamą konkurencijos lygį internetinės reklamos bei paieškos sistemų rinkoje ir kontroliuoti, kaip atitinkamos kompanijos naudoja duomenis pagal galiojančią duomenų apsaugos sistemą;

| 17. | pabrėžia, kad vartotojams ir prekybininkams reikia suteikti skaidresnę ir nuoseklesnę informaciją (pavyzdžiui, taikant vieneto kainos nurodymo taisykles, ir tikslias bei skaidrias interneto kainų palyginimo svetaines), taip pat taikyti tikslingą ir veiksmingą produktų ženklinimą; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad vartotojams ir prekybininkams reikia suteikti skaidresnę ir nuoseklesnę informaciją (pavyzdžiui, taikant vieneto kainos nurodymo taisykles, ir tikslias bei skaidrias interneto kainų palyginimo svetaines), taip pat taikyti tikslingą ir veiksmingą produktų ženklinimą;

| 18. | pabrėžia ženklinimo svarbą ir šiuo pagrindu ragina Komisiją atsižvelgti į konkrečius vartotojų prašymus, kurių pateikiama vis daugiau, pavyzdžiui, susijusius su sąžininga prekyba, anglies pėdsakais, antrinio perdirbimo galimybėmis bei tipu ir kilmės žymėjimu; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia ženklinimo svarbą ir šiuo pagrindu ragina Komisiją atsižvelgti į konkrečius vartotojų prašymus, kurių pateikiama vis daugiau, pavyzdžiui, susijusius su sąžininga prekyba, anglies pėdsakais, antrinio perdirbimo galimybėmis bei tipu ir kilmės žymėjimu;

| 19. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti visuotines galimybes naudotis sparčiuoju plačiajuosčiu ryšiu ir telekomunikacijų tinklais, taip pat plačias galimybes įsigyti prekes ir paslaugas internetu, kartu pašalinti paskirstymo apribojimus, geografinę segmentaciją ir plėtoti elektronines mokėjimo paslaugas; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti visuotines galimybes naudotis sparčiuoju plačiajuosčiu ryšiu ir telekomunikacijų tinklais, taip pat plačias galimybes įsigyti prekes ir paslaugas internetu, kartu pašalinti paskirstymo apribojimus, geografinę segmentaciją ir plėtoti elektronines mokėjimo paslaugas;

| 20. | pabrėžia, kad vartotojų darbotvarkėje būtina pabrėžti rinką, kurią sudaro skaitmeniniai produktai, pvz., e. knygos; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad vartotojų darbotvarkėje būtina pabrėžti rinką, kurią sudaro skaitmeniniai produktai, pvz., e. knygos;

| 21. | pabrėžia, kad būtina vartotojams suteikti naudingą, tikslingą ir suprantamą informaciją; primygtinai reikalauja, kad ES ir nacionalinės valdžios institucijos, taip pat vartotojų organizacijos ir įmonės dėtų daugiau pastangų, siekdamos pagerinti vartotojų švietimą; ragina Komisiją pasiūlyti „vartotojui palankius“ bendrosios rinkos teisės aktus siekiant užtikrinti visapusišką vartotojų interesų įtraukimą į bendrosios rinkos veikimą; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad būtina vartotojams suteikti naudingą, tikslingą ir suprantamą informaciją; primygtinai reikalauja, kad ES ir nacionalinės valdžios institucijos, taip pat vartotojų organizacijos ir įmonės dėtų daugiau pastangų, siekdamos pagerinti vartotojų švietimą; ragina Komisiją pasiūlyti „vartotojui palankius“ bendrosios rinkos teisės aktus siekiant užtikrinti visapusišką vartotojų interesų įtraukimą į bendrosios rinkos veikimą;

| 22. | ragina Komisiją ir valstybes nares teikti tinkamą paramą ir užtikrinti gebėjimų stiprinimą vartotojų organizacijoms kiekvienoje valstybėje narėje, siekiant sustiprinti jų vaidmenį ir išteklius, ir taip suteikti vartotojams daugiau galių; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją ir valstybes nares teikti tinkamą paramą ir užtikrinti gebėjimų stiprinimą vartotojų organizacijoms kiekvienoje valstybėje narėje, siekiant sustiprinti jų vaidmenį ir išteklius, ir taip suteikti vartotojams daugiau galių;

| 23. | pabrėžia, kad būtina vartotojams nuo pat vaikystės aiškinti ir juos mokyti valdyti informaciją, pateikiamą apie produktus; ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos logotipai būtų geriau atpažįstami ir aiškesni, nes atrodo, kad šiuo metu jie dar per mažai atpažįstami (ypač CE logotipas, Europos ekologinis ženklas, antrinio perdirbimo simbolis – kaspinas „Maebius“ arba pavojingumo ženklas); |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad būtina vartotojams nuo pat vaikystės aiškinti ir juos mokyti valdyti informaciją, pateikiamą apie produktus; ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos logotipai būtų geriau atpažįstami ir aiškesni, nes atrodo, kad šiuo metu jie dar per mažai atpažįstami (ypač CE logotipas, Europos ekologinis ženklas, antrinio perdirbimo simbolis – kaspinas „Maebius“ arba pavojingumo ženklas);

| 24. | ragina Komisiją pradėti informacines kampanijas visose valstybėse narėse dėl Europos CE ženklo ir jo svarbos, išaiškinant vartotojams, ką jis reiškia (ar nereiškia) ir pateikiant jiems išsamesnę informaciją, kartu stengiantis didinti informuotumą apie produktų saugą profesiniuose sluoksniuose; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją pradėti informacines kampanijas visose valstybėse narėse dėl Europos CE ženklo ir jo svarbos, išaiškinant vartotojams, ką jis reiškia (ar nereiškia) ir pateikiant jiems išsamesnę informaciją, kartu stengiantis didinti informuotumą apie produktų saugą profesiniuose sluoksniuose;

| 25. | mano, kad pilietinė visuomenė, kartu su vartotojų organizacijomis ir įmonėmis turėtų toliau nukreipti naujoviškus sprendimus į informacijos apie bendrąją rinką sklaidą siekiant sudaryti gyventojams sąlygas visapusiškai pasinaudoti esamomis galimybėmis; pabrėžia pilietinės visuomenės svarbą padedant vartotojams bei mažoms ir vidutinėms įmonėms, visų pirma pažeidžiamiausių kategorijų asmenims, pvz., jaunimui arba asmenims, kurie neturi galimybės naudotis internetu, įveikti esamas kalbines, technologines ir administracines kliūtis bei apribojimus valstybėse narėse; |
| --- | --- |

25.

mano, kad pilietinė visuomenė, kartu su vartotojų organizacijomis ir įmonėmis turėtų toliau nukreipti naujoviškus sprendimus į informacijos apie bendrąją rinką sklaidą siekiant sudaryti gyventojams sąlygas visapusiškai pasinaudoti esamomis galimybėmis; pabrėžia pilietinės visuomenės svarbą padedant vartotojams bei mažoms ir vidutinėms įmonėms, visų pirma pažeidžiamiausių kategorijų asmenims, pvz., jaunimui arba asmenims, kurie neturi galimybės naudotis internetu, įveikti esamas kalbines, technologines ir administracines kliūtis bei apribojimus valstybėse narėse;

| 26. | smerkia, kad vis dar sudėtinga pakeisti paslaugų teikėją ar tarifus tam tikruose sektoriuose, o tai kliudo įgyvendinti vartotojų pasirinkimo laisvę ir kenkia konkurencijai; ragina Komisiją labiau įsigilinti į šią problemą siekiant užtikrinti, kad vartotojai galėtų visapusiškai pasinaudoti vidaus rinkos privalumais; |
| --- | --- |

26.

smerkia, kad vis dar sudėtinga pakeisti paslaugų teikėją ar tarifus tam tikruose sektoriuose, o tai kliudo įgyvendinti vartotojų pasirinkimo laisvę ir kenkia konkurencijai; ragina Komisiją labiau įsigilinti į šią problemą siekiant užtikrinti, kad vartotojai galėtų visapusiškai pasinaudoti vidaus rinkos privalumais;

| 27. | ragina Komisiją išnagrinėti likusias kliūtis vartotojams, susijusias su banko keitimu, ir apsvarstyti, kaip šias kliūtis būtų galima pašalinti, pvz., sukuriant ES masto banko sąskaitos numerio perkėlimo sistemą; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją išnagrinėti likusias kliūtis vartotojams, susijusias su banko keitimu, ir apsvarstyti, kaip šias kliūtis būtų galima pašalinti, pvz., sukuriant ES masto banko sąskaitos numerio perkėlimo sistemą;

| 28. | atkreipia dėmesį į skaidrių banko mokesčių, greitesnių sandorių ir lengvesnių banko sąskaitų perkėlimo procedūrų svarbą vartotojams; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į skaidrių banko mokesčių, greitesnių sandorių ir lengvesnių banko sąskaitų perkėlimo procedūrų svarbą vartotojams;

| 29. | pastebi, kad apie 30 mln. ES piliečių neturi galimybės naudotis pagrindinėmis bankininkystės paslaugomis, ir ragina Komisiją parengti pasiūlymą, kaip ji buvo skelbusi, jog tai padarys, Bendrosios rinkos akte ir jos 2011 m. darbo programoje; |
| --- | --- |

29.

pastebi, kad apie 30 mln. ES piliečių neturi galimybės naudotis pagrindinėmis bankininkystės paslaugomis, ir ragina Komisiją parengti pasiūlymą, kaip ji buvo skelbusi, jog tai padarys, Bendrosios rinkos akte ir jos 2011 m. darbo programoje;

Vartotojų apsauga ir produktų sauga

| 30. | pabrėžia, kad reikia sukurti vartotojų politikos kryptis, kuriose būtų atsižvelgiama į pažeidžiamų vartotojų grupių ypatumus; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad reikia sukurti vartotojų politikos kryptis, kuriose būtų atsižvelgiama į pažeidžiamų vartotojų grupių ypatumus;

| 31. | ragina nustatyti aiškias strategijos ir konkurencijos politikos programos sąsajas ir imtis bendrų veiksmų tam pasiekti, kad vartotojai galėtų naudotis paslaugomis, kurios geriau pritaikytos prie jų poreikių ir teikiamos geresnėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

31.

ragina nustatyti aiškias strategijos ir konkurencijos politikos programos sąsajas ir imtis bendrų veiksmų tam pasiekti, kad vartotojai galėtų naudotis paslaugomis, kurios geriau pritaikytos prie jų poreikių ir teikiamos geresnėmis sąlygomis;

| 32. | pabrėžia, kad reikia neatidėliotinai pakelti bendrą ES vartotojų produktų saugos lygį, ypač atsižvelgiant į būsimą Bendros gaminių saugos direktyvos persvarstymą; ragina Komisiją kartu su atsakingomis ES agentūromis atidžiau išnagrinėti chemikalų poveikį vartotojų sveikatai, atsparumui antibiotikams ir nanotechnologijoms, vadovaujantis šios srities galiojančiais ES teisės aktais; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad reikia neatidėliotinai pakelti bendrą ES vartotojų produktų saugos lygį, ypač atsižvelgiant į būsimą Bendros gaminių saugos direktyvos persvarstymą; ragina Komisiją kartu su atsakingomis ES agentūromis atidžiau išnagrinėti chemikalų poveikį vartotojų sveikatai, atsparumui antibiotikams ir nanotechnologijoms, vadovaujantis šios srities galiojančiais ES teisės aktais;

| 33. | taip pat pabrėžia, kad būtina didinti žaislų saugos standartus, ir ragina valstybes nares skubiai perkelti ir visiškai įgyvendinti naują Žaislų saugos direktyvą; |
| --- | --- |

33.

taip pat pabrėžia, kad būtina didinti žaislų saugos standartus, ir ragina valstybes nares skubiai perkelti ir visiškai įgyvendinti naują Žaislų saugos direktyvą;

| 34. | ragina Komisiją plėtoti bendrą vertinimo ir ženklinimo sistemą, kaip nurodė savo Rezoliucijoje dėl bendrosios rinkos siekiant skatinti verslą ir augimą, remiantis produkto viso gyvenimo ciklu, ypač siekiant supaprastinti ir suderinti sistemas, išvengti susiskaidymo sąnaudų verslui ir vartotojams, taip pat klaidinančios reklamos; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją plėtoti bendrą vertinimo ir ženklinimo sistemą, kaip nurodė savo Rezoliucijoje dėl bendrosios rinkos siekiant skatinti verslą ir augimą, remiantis produkto viso gyvenimo ciklu, ypač siekiant supaprastinti ir suderinti sistemas, išvengti susiskaidymo sąnaudų verslui ir vartotojams, taip pat klaidinančios reklamos;

| 35. | ragina suteikti geresnes produktų saugos garantijas, ypač vidaus rinkos e. prekyboje; |
| --- | --- |

35.

ragina suteikti geresnes produktų saugos garantijas, ypač vidaus rinkos e. prekyboje;

| 36. | ragina sustiprinti ir padidinti pranešimų sistemos RAPEX veiksmingumą ir skaidrumą vartotojams, kad būtų geresnis bendras supratimas apie tai, kokių pavojų kelia konkretūs vartotojų produktai, ir sudarytos sąlygos bendrovėms ir muitinėms imtis skubių ir tinkamų veiksmų; |
| --- | --- |

36.

ragina sustiprinti ir padidinti pranešimų sistemos RAPEX veiksmingumą ir skaidrumą vartotojams, kad būtų geresnis bendras supratimas apie tai, kokių pavojų kelia konkretūs vartotojų produktai, ir sudarytos sąlygos bendrovėms ir muitinėms imtis skubių ir tinkamų veiksmų;

| 37. | atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad svarbu, jog rinkos būtų skaidrios ir patikimos, kad būtų gerinami profesiniai standartai ir vengiama interesų konfliktų teikiant finansines paslaugas vartotojams ir pabrėžia, kad esminį vaidmenį vaidina finansinis švietimas; |
| --- | --- |

37.

atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad svarbu, jog rinkos būtų skaidrios ir patikimos, kad būtų gerinami profesiniai standartai ir vengiama interesų konfliktų teikiant finansines paslaugas vartotojams ir pabrėžia, kad esminį vaidmenį vaidina finansinis švietimas;

| 38. | pabrėžia galimybės gauti finansinį švietimą ir finansines konsultacijas svarbą ir ragina finansų konsultacijų paslaugas labiau reglamentuoti; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia galimybės gauti finansinį švietimą ir finansines konsultacijas svarbą ir ragina finansų konsultacijų paslaugas labiau reglamentuoti;

| 39. | pažymi, kad naujoms Europos priežiūros institucijoms (EPI) pavestos konkrečios galios ir pareigos, susijusios su vartotojų apsauga finansinių paslaugų srityje, ir tikisi, kad strategija tai atspindės ir sustiprins EPI pajėgumus vartotojų apsaugos srityje, pasiremiant geriausia nacionalinių institucijų patirtimi ir užtikrinant tinkamą suinteresuotųjų šalių, visų pirma vartotojų atstovų, dalyvavimą; |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad naujoms Europos priežiūros institucijoms (EPI) pavestos konkrečios galios ir pareigos, susijusios su vartotojų apsauga finansinių paslaugų srityje, ir tikisi, kad strategija tai atspindės ir sustiprins EPI pajėgumus vartotojų apsaugos srityje, pasiremiant geriausia nacionalinių institucijų patirtimi ir užtikrinant tinkamą suinteresuotųjų šalių, visų pirma vartotojų atstovų, dalyvavimą;

| 40. | ragina nustatyti aukštą vartotojų apsaugos lygį visoje ES, kad būtų galima toliau stiprinti vidaus rinką finansinių paslaugų srityje ir kovoti su protekcionistinėmis praktikomis; |
| --- | --- |

40.

ragina nustatyti aukštą vartotojų apsaugos lygį visoje ES, kad būtų galima toliau stiprinti vidaus rinką finansinių paslaugų srityje ir kovoti su protekcionistinėmis praktikomis;

| 41. | ragina tikslingai finansuoti ir paskirstyti lėšas vartotojų mokslinių tyrimų projektams, visų pirma vartotojų elgesio ir duomenų rinkimo srityje, kad būtų sukurtos politikos kryptys, kuriose atsižvelgiama į vartotojų poreikius; |
| --- | --- |

41.

ragina tikslingai finansuoti ir paskirstyti lėšas vartotojų mokslinių tyrimų projektams, visų pirma vartotojų elgesio ir duomenų rinkimo srityje, kad būtų sukurtos politikos kryptys, kuriose atsižvelgiama į vartotojų poreikius;

| 42. | siūlo didinti Europos paramą moksliniams tyrimams, atliekamiems ateities sektoriuose, pavyzdžiui, ekologiškų produktų vartojimo, etikos ar paramos naudotų kasdienio vartojimo prekių (automobilių, dviračių, buitinių aparatų ir kt.) naudojimui sektoriuose; |
| --- | --- |

42.

siūlo didinti Europos paramą moksliniams tyrimams, atliekamiems ateities sektoriuose, pavyzdžiui, ekologiškų produktų vartojimo, etikos ar paramos naudotų kasdienio vartojimo prekių (automobilių, dviračių, buitinių aparatų ir kt.) naudojimui sektoriuose;

| 43. | ragina Komisiją ir toliau tęsti savo veiklą dėl prekių pardavimo ir nesąžiningų sutarčių sąlygų, nesąžiningos prekybos praktikos taisyklių peržiūros, Vartotojų kreditų direktyvos, Klaidinančios reklamos direktyvos, ir taip pat dėl platesnio klausimo, ar nesąžiningos prekybos praktikos taisykles reikia taikyti plėtojant įmonių tarpusavio santykius; ragina valstybes nares visiškai ir teisingai įgyvendinti vidaus rinkos taisykles ir teisės aktus, ypač Vartotojų teisių direktyvą, Elektroninės prekybos direktyvą, Reglamentą dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją ir toliau tęsti savo veiklą dėl prekių pardavimo ir nesąžiningų sutarčių sąlygų, nesąžiningos prekybos praktikos taisyklių peržiūros, Vartotojų kreditų direktyvos, Klaidinančios reklamos direktyvos, ir taip pat dėl platesnio klausimo, ar nesąžiningos prekybos praktikos taisykles reikia taikyti plėtojant įmonių tarpusavio santykius; ragina valstybes nares visiškai ir teisingai įgyvendinti vidaus rinkos taisykles ir teisės aktus, ypač Vartotojų teisių direktyvą, Elektroninės prekybos direktyvą, Reglamentą dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams;

| 44. | ragina Komisiją pabrėžti standartizacijos svarbą vartotojų darbotvarkėje, siekiant supaprastinti sudėtingus procesus ir sudėtingą informaciją vartotojams, pvz., informaciją apie paslaugas, taip pat užtikrinti, kad sprendžiant šią svarbią užduotį būtų įtrauktos vartotojų organizacijos ir nacionalinės valdžios institucijos; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją pabrėžti standartizacijos svarbą vartotojų darbotvarkėje, siekiant supaprastinti sudėtingus procesus ir sudėtingą informaciją vartotojams, pvz., informaciją apie paslaugas, taip pat užtikrinti, kad sprendžiant šią svarbią užduotį būtų įtrauktos vartotojų organizacijos ir nacionalinės valdžios institucijos;

Socialesnės ir tvaresnės Europos vartotojų politikos kūrimas

| 45. | ragina Komisiją į Vartotojų darbotvarkę įtraukti vartotojų prieigos dalį, siekiant užtikrinti, kad pažeidžiamos grupės turi prieigą prie svarbiausių, jiems būtinų, produktų ir paslaugų; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją į Vartotojų darbotvarkę įtraukti vartotojų prieigos dalį, siekiant užtikrinti, kad pažeidžiamos grupės turi prieigą prie svarbiausių, jiems būtinų, produktų ir paslaugų;

| 46. | atkreipia dėmesį, kad vyresnio amžiaus žmonės ir neįgalieji vis dar susiduria su saugos ir galimybės gauti pagrindinių produktų ir paslaugų problemomis: šiuo atžvilgiu pažymi, kad standartai gali būti sėkmingai panaudoti siekiant užtikrinti galimybę gauti produktus ir paslaugas kuo didesniam vartotojų skaičiui, neatsižvelgiant į jų amžių ar fizinius gebėjimus; |
| --- | --- |

46.

atkreipia dėmesį, kad vyresnio amžiaus žmonės ir neįgalieji vis dar susiduria su saugos ir galimybės gauti pagrindinių produktų ir paslaugų problemomis: šiuo atžvilgiu pažymi, kad standartai gali būti sėkmingai panaudoti siekiant užtikrinti galimybę gauti produktus ir paslaugas kuo didesniam vartotojų skaičiui, neatsižvelgiant į jų amžių ar fizinius gebėjimus;

| 47. | ragina Komisiją objektyviai įvertinti lyčių aspektą vartotojų darbotvarkėje, atsižvelgiant į jos įsipareigojimą įgyvendinti lyčių aspekto integravimą kaip neatskiriamą politikos kūrimo dalį; ragina Komisiją užtikrinti, kad vartotojų darbotvarkėje būtų pašalinta bet kokia diskriminacija dėl lyties siekiant naudotis prekėmis ir paslaugomis ir tiekti prekes bei teikti paslaugas; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją objektyviai įvertinti lyčių aspektą vartotojų darbotvarkėje, atsižvelgiant į jos įsipareigojimą įgyvendinti lyčių aspekto integravimą kaip neatskiriamą politikos kūrimo dalį; ragina Komisiją užtikrinti, kad vartotojų darbotvarkėje būtų pašalinta bet kokia diskriminacija dėl lyties siekiant naudotis prekėmis ir paslaugomis ir tiekti prekes bei teikti paslaugas;

| 48. | ragina Komisiją spręsti klausimą, kaip privatus vartojimas gali tapti tvaresnis, siekiant skatinti inovacijas, ekonomikos augimą ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomiką, laikantis strategijoje „Europa 2020“ nustatyto tikslo; mano, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažangios energetikos sistemoms: naujų technologijų taikymas turėtų sudaryti sąlygas visiems tinklo vartotojams dalyvauti vidaus energetikos rinkoje, kad būtų galima taupyti energiją ir sumažinti arba apriboti energijos išlaidas, kartu išsaugant energijos tiekimą pažeidžiamiems vartotojams; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją spręsti klausimą, kaip privatus vartojimas gali tapti tvaresnis, siekiant skatinti inovacijas, ekonomikos augimą ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomiką, laikantis strategijoje „Europa 2020“ nustatyto tikslo; mano, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažangios energetikos sistemoms: naujų technologijų taikymas turėtų sudaryti sąlygas visiems tinklo vartotojams dalyvauti vidaus energetikos rinkoje, kad būtų galima taupyti energiją ir sumažinti arba apriboti energijos išlaidas, kartu išsaugant energijos tiekimą pažeidžiamiems vartotojams;

| 49. | ragina Komisiją, valstybes nares ir suinteresuotuosius subjektus koordinuoti savo pastangas siekiant geriau informuoti vartotojus apie veiksmingesnius būdus, kaip pirkti ir vartoti maistą, kad būtų užkirstas kelias maisto atliekoms ir mažinamas jų kiekis; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją, valstybes nares ir suinteresuotuosius subjektus koordinuoti savo pastangas siekiant geriau informuoti vartotojus apie veiksmingesnius būdus, kaip pirkti ir vartoti maistą, kad būtų užkirstas kelias maisto atliekoms ir mažinamas jų kiekis;

| 50. | pabrėžia, kad labai svarbu įvertinti liberalizavimo poveikį vartotojų pasitenkinimui ir todėl ragina atlikti energetikos rinkos veikimo vertinimą; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad labai svarbu įvertinti liberalizavimo poveikį vartotojų pasitenkinimui ir todėl ragina atlikti energetikos rinkos veikimo vertinimą;

Vartotojų teisių įgyvendinimas ir žalos atlyginimo tvarka

| 51. | ragina Komisiją toliau remti ir atkreipti dėmesį į Europos vartotojų centrų darbą, kurie turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį informuojant vartotojus apie jų teises ir remiant juos pateikus skundą; pabrėžia pagrindinį vaidmenį, kurį atlieka Tarptautinio vykdymo užtikrinimo ir bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas, siekiant užtikrinti, kad vartotojų apsaugos įstatymai būtų tinkamai vykdomi, ir skatinant nacionalinių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją toliau remti ir atkreipti dėmesį į Europos vartotojų centrų darbą, kurie turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį informuojant vartotojus apie jų teises ir remiant juos pateikus skundą; pabrėžia pagrindinį vaidmenį, kurį atlieka Tarptautinio vykdymo užtikrinimo ir bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas, siekiant užtikrinti, kad vartotojų apsaugos įstatymai būtų tinkamai vykdomi, ir skatinant nacionalinių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą;

| 52. | ragina Komisiją pasinaudoti visais Sutartyse nustatytais įgaliojimais siekiant pagerinti visų su vartotojais susijusių ES teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę, taikymą ir įgyvendinimą; ragina valstybes nares paspartinti savo pastangas, kad šie teisės aktai būtų visiškai ir teisingai įgyvendinti; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją pasinaudoti visais Sutartyse nustatytais įgaliojimais siekiant pagerinti visų su vartotojais susijusių ES teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę, taikymą ir įgyvendinimą; ragina valstybes nares paspartinti savo pastangas, kad šie teisės aktai būtų visiškai ir teisingai įgyvendinti;

| 53. | ragina sukurti prieinamesnes ir veiksmingesnes žalos atlyginimo priemones, kaip antai alternatyvus ginčų sprendimas, kolektyvinis žalos atlyginimas ar tiesioginio ryšio ginčų sprendimas, siekiant visos ES vartotojams suteikti daugiau teisių; su susirūpinimu pažymi, kad dabartinis kompensacijų trūkumas – pagrindinė teisinės sistemos spraga, nes prekybininkai pasilieka sau neteisėtai gautą pelną; |
| --- | --- |

53.

ragina sukurti prieinamesnes ir veiksmingesnes žalos atlyginimo priemones, kaip antai alternatyvus ginčų sprendimas, kolektyvinis žalos atlyginimas ar tiesioginio ryšio ginčų sprendimas, siekiant visos ES vartotojams suteikti daugiau teisių; su susirūpinimu pažymi, kad dabartinis kompensacijų trūkumas – pagrindinė teisinės sistemos spraga, nes prekybininkai pasilieka sau neteisėtai gautą pelną;

| 54. | ragina sukurti prieinamą ir veiksmingą žalos Europos vartotojams atlyginimo mechanizmą, kuris yra būtinas norint pašalinti kliūtis vidaus rinkoje (ypač elektroninio verslo srityje) ir ragina Komisiją pateikti vieną ar daugiau pasiūlymų, vadovaujantis įprasta teisėkūros procedūra, siekiant užtikrinti tinkamą Parlamento dalyvavimą; |
| --- | --- |

54.

ragina sukurti prieinamą ir veiksmingą žalos Europos vartotojams atlyginimo mechanizmą, kuris yra būtinas norint pašalinti kliūtis vidaus rinkoje (ypač elektroninio verslo srityje) ir ragina Komisiją pateikti vieną ar daugiau pasiūlymų, vadovaujantis įprasta teisėkūros procedūra, siekiant užtikrinti tinkamą Parlamento dalyvavimą;

| 55. | pritaria vykdomam darbui siekiant sukurti Europos alternatyvaus ginčų nagrinėjimo sistemą, pasinaudojant turimomis nacionalinėmis bei verslo sistemomis, kurio pagalba būtų galima derinti aukštą vartotojų apsaugą ir sąžiningas verslininkams taikomas prekybos sąlygas; |
| --- | --- |

55.

pritaria vykdomam darbui siekiant sukurti Europos alternatyvaus ginčų nagrinėjimo sistemą, pasinaudojant turimomis nacionalinėmis bei verslo sistemomis, kurio pagalba būtų galima derinti aukštą vartotojų apsaugą ir sąžiningas verslininkams taikomas prekybos sąlygas;

| 56. | ragina Komisiją pasiremti geriausia valstybių narių praktika, pvz. Šiaurės šalyse taikomą ombudsmeno modelį, ir apsvarstyti galimybę Europos vartotojų centrų tinklui suteikti teisinius įgaliojimus vartotojų ginčų sprendimo srityje; |
| --- | --- |

56.

ragina Komisiją pasiremti geriausia valstybių narių praktika, pvz. Šiaurės šalyse taikomą ombudsmeno modelį, ir apsvarstyti galimybę Europos vartotojų centrų tinklui suteikti teisinius įgaliojimus vartotojų ginčų sprendimo srityje;

| 57. | mano, kad tokia sistema būtų sustiprinta bendroji rinka ir sukurta sąžininga žalos atlyginimo vartotojams tarpvalstybiniuose ginčuose sistema, sustiprintas vartotojų ir pramonės pasitikėjimas vienas kitu bei išvengiama tiek pramonei, tiek ir vartotojui brangiai kainuojančių ginčų. |
| --- | --- |

57.

mano, kad tokia sistema būtų sustiprinta bendroji rinka ir sukurta sąžininga žalos atlyginimo vartotojams tarpvalstybiniuose ginčuose sistema, sustiprintas vartotojų ir pramonės pasitikėjimas vienas kitu bei išvengiama tiek pramonei, tiek ir vartotojui brangiai kainuojančių ginčų.

| 58. | ragina Komisiją pradėti tarpinstitucines diskusijas dėl tinkamiausių būsimų veiksmų siekiant užtikrinti tolesnę teisinę vartotojų apsaugą jų rinkos sandoriuose, deramai atsižvelgiant į Vartotojų teisių direktyvoje išdėstytą požiūrį; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją pradėti tarpinstitucines diskusijas dėl tinkamiausių būsimų veiksmų siekiant užtikrinti tolesnę teisinę vartotojų apsaugą jų rinkos sandoriuose, deramai atsižvelgiant į Vartotojų teisių direktyvoje išdėstytą požiūrį;

| 59. | pabrėžia, kad reikia įtraukti į būsimą laikotarpio po 2013 m. daugiametę finansinę programą atitinkamą finansavimą priemonėms, kurios padėtų įgyvendinti būsimoje vartotojų darbotvarkėje ir šiame pranešime nustatytus tikslus; atkreipia dėmesį į tai, kad vartotojų organizacijoms reikalingas tinkamas ir garantuotas ES finansavimas, kad jos galėtų atstovauti vartotojams visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad reikia įtraukti į būsimą laikotarpio po 2013 m. daugiametę finansinę programą atitinkamą finansavimą priemonėms, kurios padėtų įgyvendinti būsimoje vartotojų darbotvarkėje ir šiame pranešime nustatytus tikslus; atkreipia dėmesį į tai, kad vartotojų organizacijoms reikalingas tinkamas ir garantuotas ES finansavimas, kad jos galėtų atstovauti vartotojams visose valstybėse narėse;

*

* *

| 60. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

60.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0324.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0293.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0376.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0320.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0307.

(6)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 84.

(7)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 1.

(8)  OL L 176, 2009 7 7, p. 17.

(9)  OL L 98, 2005 4 16, p. 47.

(10)  OL L 170, 2009 6 30, p. 1.

(11)  OL L 218, 2008 8 13, p. 30.

(12)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 17.

(13)  http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf.

(14)  OL L 364, 2004 12 9, p. 1.

(15)  OL C 317 E, 2006 12 23, p. 61.

(16)  OL L 149, 2005 6 11, p. 22.

(17)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/35

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisInternetiniai lošimai

P7_TA(2011)0492

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl internetinių lošimų vidaus rinkoje (2011/2084(INI))

2013/C 153 E/05

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 24 d. Komisijos komunikatą „Žalioji knyga „Internetiniai lošimai vidaus rinkoje“ “ (COM(2011)0128), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 24 d. Komisijos komunikatą „Žalioji knyga „Internetiniai lošimai vidaus rinkoje“ “ (COM(2011)0128),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 51, 52 ir 56 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 51, 52 ir 56 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą Protokolą dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą Protokolą dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į su tuo susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į su tuo susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas ir Tarybai pirmininkavusių Prancūzijos, Švedijos, Ispanijos ir Vengrijos pažangos ataskaitas dėl lošimų ir lažybų veiklos organizavimo ES valstybėse narėse pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas ir Tarybai pirmininkavusių Prancūzijos, Švedijos, Ispanijos ir Vengrijos pažangos ataskaitas dėl lošimų ir lažybų veiklos organizavimo ES valstybėse narėse pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl azartinių lošimų internete patikimumo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl azartinių lošimų internete patikimumo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. rezoliuciją dėl Baltosios knygos dėl sporto (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. rezoliuciją dėl Baltosios knygos dėl sporto (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičiančią Tarybos Direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičiančią Tarybos Direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (5),

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/7/EB dėl vartotojų apsaugos, susijusios su nuotolinės prekybos sutartimis (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/7/EB dėl vartotojų apsaugos, susijusios su nuotolinės prekybos sutartimis (6),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „Kova su korupcija ES“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „Kova su korupcija ES“ (COM(2011)0308),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (9),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 18 d. Komisijos komunikatą „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 18 d. Komisijos komunikatą „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ (COM(2011)0012),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (10),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (11),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (12),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0342/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0342/2011),

| A. | kadangi internetinių lošimų sektorius nuolat auga ir kai kuriais aspektais šio augimo nekontroliuoja piliečių, kuriems siūlomi šie lošimai, nacionalinės vyriausybės ir kadangi šio sektoriaus rinka nėra panaši į kitas rinkas, nes joje kyla su vartotojų apsauga ir kova su organizuotu nusikalstamumu susijusių pavojų, |
| --- | --- |

A.

kadangi internetinių lošimų sektorius nuolat auga ir kai kuriais aspektais šio augimo nekontroliuoja piliečių, kuriems siūlomi šie lošimai, nacionalinės vyriausybės ir kadangi šio sektoriaus rinka nėra panaši į kitas rinkas, nes joje kyla su vartotojų apsauga ir kova su organizuotu nusikalstamumu susijusių pavojų,

| B. | kadangi taikant subsidiarumo principą nėra jokio specialaus Europos teisėkūros akto, reguliuojančio internetinius lošimus, |
| --- | --- |

B.

kadangi taikant subsidiarumo principą nėra jokio specialaus Europos teisėkūros akto, reguliuojančio internetinius lošimus,

| C. | kadangi azartinių lošimų paslaugoms taikomi įvairūs ES teisėkūros aktai, pvz., Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva, Direktyva dėl nesąžiningos komercinės veiklos, Direktyva dėl nuotolinės prekybos, Kovos su pinigų plovimu direktyva, Duomenų apsaugos direktyva, Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių ir Direktyva dėl bendros pridėtinės vertės mokesčio sistemos, |
| --- | --- |

C.

kadangi azartinių lošimų paslaugoms taikomi įvairūs ES teisėkūros aktai, pvz., Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva, Direktyva dėl nesąžiningos komercinės veiklos, Direktyva dėl nuotolinės prekybos, Kovos su pinigų plovimu direktyva, Duomenų apsaugos direktyva, Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių ir Direktyva dėl bendros pridėtinės vertės mokesčio sistemos,

| D. | kadangi lošimų sektorius įvairiose valstybėse narėse reguliuojamas skirtingai, todėl sunku ne tik reguliuojamiems paslaugų teikėjams teikti teisėtas tarpvalstybines lošimų paslaugas, bet ir reguliavimo institucijoms apsaugoti vartotojus ir kovoti su neteisėtais lošimais susijusiu galimu nusikalstamumu, |
| --- | --- |

D.

kadangi lošimų sektorius įvairiose valstybėse narėse reguliuojamas skirtingai, todėl sunku ne tik reguliuojamiems paslaugų teikėjams teikti teisėtas tarpvalstybines lošimų paslaugas, bet ir reguliavimo institucijoms apsaugoti vartotojus ir kovoti su neteisėtais lošimais susijusiu galimu nusikalstamumu,

| E. | kadangi vienodo Europos požiūrio į kovą su nusikalstamumu ir apgavystėmis, ypač siekiant užtikrinti sąžiningą sportinę veiklą ir lošėjų bei vartotojų apsaugą, teikiama papildoma nauda yra labai svarbi, |
| --- | --- |

E.

kadangi vienodo Europos požiūrio į kovą su nusikalstamumu ir apgavystėmis, ypač siekiant užtikrinti sąžiningą sportinę veiklą ir lošėjų bei vartotojų apsaugą, teikiama papildoma nauda yra labai svarbi,

| F. | kadangi SESV 56 straipsnyje įtvirtinta laisvė teikti paslaugas, tačiau kadangi internetiniai lošimai dėl ypatingo jų pobūdžio nebuvo įtraukti į Elektroninės prekybos, Paslaugų ir Vartotojų teisių direktyvų taikymo sritį, |
| --- | --- |

F.

kadangi SESV 56 straipsnyje įtvirtinta laisvė teikti paslaugas, tačiau kadangi internetiniai lošimai dėl ypatingo jų pobūdžio nebuvo įtraukti į Elektroninės prekybos, Paslaugų ir Vartotojų teisių direktyvų taikymo sritį,

| G. | kadangi Teisingumo Teismas išaiškino daugelį svarbių teisinių klausimų, susijusių su internetiniais lošimais ES, tačiau teisinis netikrumas dėl daugelio kitų klausimų, kuriuos galima išspręsti tik politiniu lygmeniu, išlieka; kadangi dėl šio teisinio netikrumo labai padidėjo neteisėtų lošimų pasiūla ir atsirado didelė su jais susijusi rizika, |
| --- | --- |

G.

kadangi Teisingumo Teismas išaiškino daugelį svarbių teisinių klausimų, susijusių su internetiniais lošimais ES, tačiau teisinis netikrumas dėl daugelio kitų klausimų, kuriuos galima išspręsti tik politiniu lygmeniu, išlieka; kadangi dėl šio teisinio netikrumo labai padidėjo neteisėtų lošimų pasiūla ir atsirado didelė su jais susijusi rizika,

| H. | kadangi dėl internetinių lošimų, jei jie tinkamai nereglamentuojami, gali kilti didesnė priklausomybės rizika negu tradicinių lošimų realioje erdvėje atveju, be kita ko, dėl lengvesnės prieigos prie jų ir socialinės kontrolės nebuvimo, |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl internetinių lošimų, jei jie tinkamai nereglamentuojami, gali kilti didesnė priklausomybės rizika negu tradicinių lošimų realioje erdvėje atveju, be kita ko, dėl lengvesnės prieigos prie jų ir socialinės kontrolės nebuvimo,

| I. | kadangi vartotojai turi būti šviečiami apie galimą internetinių lošimų žalą ir apsaugoti nuo šioje srityje kylančių pavojų, ypač priklausomybės, sukčiavimo, apgaulės ir nepilnamečių dalyvavimo lošimuose, |
| --- | --- |

I.

kadangi vartotojai turi būti šviečiami apie galimą internetinių lošimų žalą ir apsaugoti nuo šioje srityje kylančių pavojų, ypač priklausomybės, sukčiavimo, apgaulės ir nepilnamečių dalyvavimo lošimuose,

| J. | kadangi iš lošimų gaunamos didelės pajamos, kurias daugelis valstybių narių gali nukreipti visuomeninės naudos ir labdaros reikmėms, pvz., sportui, finansuoti, |
| --- | --- |

J.

kadangi iš lošimų gaunamos didelės pajamos, kurias daugelis valstybių narių gali nukreipti visuomeninės naudos ir labdaros reikmėms, pvz., sportui, finansuoti,

| K. | kadangi būtina užtikrinti sąžiningumą sporte aktyviau kovojant su korupcija ir susitarimais dėl varžybų baigties, |
| --- | --- |

K.

kadangi būtina užtikrinti sąžiningumą sporte aktyviau kovojant su korupcija ir susitarimais dėl varžybų baigties,

| L. | kadangi siekiant įgyvendinti šiuos tikslus būtina Europos Sąjungos mastu įdiegti sporto varžybų ir finansinių srautų kontrolės mechanizmus bei bendrus priežiūros mechanizmus, |
| --- | --- |

L.

kadangi siekiant įgyvendinti šiuos tikslus būtina Europos Sąjungos mastu įdiegti sporto varžybų ir finansinių srautų kontrolės mechanizmus bei bendrus priežiūros mechanizmus,

| M. | kadangi siekiant keistis gerąja patirtimi taip pat labai svarbu, kad visi suinteresuotieji subjektai (institucijos, sporto federacijos, lažybų paslaugų teikėjai) bendradarbiautų tarptautiniu mastu, |
| --- | --- |

M.

kadangi siekiant keistis gerąja patirtimi taip pat labai svarbu, kad visi suinteresuotieji subjektai (institucijos, sporto federacijos, lažybų paslaugų teikėjai) bendradarbiautų tarptautiniu mastu,

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą pradėti viešas konsultacijas pagal žaliąją knygą dėl internetinių lošimų, kurias vykdant bus galima pragmatiškai ir konkrečiai apsvarstyti šio sektoriaus ateitį Europoje; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą pradėti viešas konsultacijas pagal žaliąją knygą dėl internetinių lošimų, kurias vykdant bus galima pragmatiškai ir konkrečiai apsvarstyti šio sektoriaus ateitį Europoje;

| 2. | palankiai vertina Komisijos paaiškinimą, kad žaliąja knyga pradėto politinio proceso tikslas jokiu būdu nėra panaikinti internetinių lošimų sektoriaus reguliavimą ir (arba) šį sektorių liberalizuoti; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina Komisijos paaiškinimą, kad žaliąja knyga pradėto politinio proceso tikslas jokiu būdu nėra panaikinti internetinių lošimų sektoriaus reguliavimą ir (arba) šį sektorių liberalizuoti;

| 3. | primena didėjančią ekonominę internetinių lošimų, iš kurių 2008 m. gauta daugiau nei 6 mlrd. EUR metinių pajamų, o tai sudaro 45 proc. pasaulio lošimų rinkos, augimo svarbą; sutinka su Europos Sąjungos Teisingumo Teismu, kad tai ekonominė veikla, turinti specifinių savybių; primena, kad dėl šio augimo taip pat patiriamos didesnės socialinės išlaidos, susijusios su patologiniu lošimu ir neteisėta veikla; |
| --- | --- |

3.

primena didėjančią ekonominę internetinių lošimų, iš kurių 2008 m. gauta daugiau nei 6 mlrd. EUR metinių pajamų, o tai sudaro 45 proc. pasaulio lošimų rinkos, augimo svarbą; sutinka su Europos Sąjungos Teisingumo Teismu, kad tai ekonominė veikla, turinti specifinių savybių; primena, kad dėl šio augimo taip pat patiriamos didesnės socialinės išlaidos, susijusios su patologiniu lošimu ir neteisėta veikla;

| 4. | mano, kad veiksmingai reguliuojant internetinių lošimų sektorių turėtų būti siekiama visų pirma šių tikslų:






  a) | nukreipti natūralų gyventojų norą lošti, |
| --- | --- | --- |

4.

mano, kad veiksmingai reguliuojant internetinių lošimų sektorių turėtų būti siekiama visų pirma šių tikslų:

a)

nukreipti natūralų gyventojų norą lošti,

| b) | kovoti su neteisėta lošimų sektoriumi, |
| --- | --- |

b)

kovoti su neteisėta lošimų sektoriumi,

| c) | užtikrinti veiksmingą lošėjų apsaugą, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoms grupėms, ypač jaunimui, |
| --- | --- |

c)

užtikrinti veiksmingą lošėjų apsaugą, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoms grupėms, ypač jaunimui,

| d) | užkirsti kelią priklausomybės nuo lošimų pavojui, |
| --- | --- |

d)

užkirsti kelią priklausomybės nuo lošimų pavojui,

| e) | užtikrinti, kad lošimai vyktų tinkamai, sąžiningai, atsakingai ir skaidriai, |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad lošimai vyktų tinkamai, sąžiningai, atsakingai ir skaidriai,

| f) | užtikrinti, kad būtų skatinami konkretūs veiksmai siekiant užtikrinti sąžiningas sporto varžybas, |
| --- | --- |

f)

užtikrinti, kad būtų skatinami konkretūs veiksmai siekiant užtikrinti sąžiningas sporto varžybas,

| g) | užtikrinti, kad nemaža dalis iš lošimų gautų valstybės pajamų būtų skiriama viešosioms, visuomeninės naudos ar labdaros reikmėms, |
| --- | --- |

g)

užtikrinti, kad nemaža dalis iš lošimų gautų valstybės pajamų būtų skiriama viešosioms, visuomeninės naudos ar labdaros reikmėms,

| h) | užtikrinti, kad lošimai nebūtų susiję su nusikalstama veikla, sukčiavimu ir jokia pinigų plovimo forma; |
| --- | --- |

h)

užtikrinti, kad lošimai nebūtų susiję su nusikalstama veikla, sukčiavimu ir jokia pinigų plovimo forma;

| 5. | mano, kad šiuo reguliavimu būtų galima užtikrinti sporto varžybų patrauklumą vartotojų ir visuomenės akyse ir užtikrinti ilgalaikį sporto varžybų rezultatų patikimumą bei sporto varžybų prestižą; |
| --- | --- |

5.

mano, kad šiuo reguliavimu būtų galima užtikrinti sporto varžybų patrauklumą vartotojų ir visuomenės akyse ir užtikrinti ilgalaikį sporto varžybų rezultatų patikimumą bei sporto varžybų prestižą;

| 6. | pabrėžia ETT nuomonę (13), kad internetas yra savitas būdas teikti lošimų paslaugas, grindžiamas moderniomis technologijomis, kurios gali būti naudojamos apsaugoti vartotojus ir palaikyti viešąją tvarką, nors ši nuomonė neturi įtakos valstybių narių galimybei priimti sprendimus dėl konkretaus internetinių lošimų reguliavimo metodo ir leidžia valstybėms narėms riboti arba panaikinti tam tikras vartotojams siūlomas paslaugas; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia ETT nuomonę (13), kad internetas yra savitas būdas teikti lošimų paslaugas, grindžiamas moderniomis technologijomis, kurios gali būti naudojamos apsaugoti vartotojus ir palaikyti viešąją tvarką, nors ši nuomonė neturi įtakos valstybių narių galimybei priimti sprendimus dėl konkretaus internetinių lošimų reguliavimo metodo ir leidžia valstybėms narėms riboti arba panaikinti tam tikras vartotojams siūlomas paslaugas;

Subsidiarumo principas ir papildoma nauda Europai

| 7. | Pabrėžia, kad bet kokiam lošimų sektoriaus reglamentavimui taikomas subsidiarumo principas ir šis reglamentavimas turi būti paremtas šiuo principu, atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių tradicijas ir kultūrinius ypatumus, ir kad šis principas turi būti suprantamas kaip „aktyviojo subsidiarumo“ principas, kurį įgyvendindamos nacionalinės valdžios institucijos bendradarbiauja tarpusavyje; tačiau mano, kad taikant šį principą turi būti laikomasi vidaus rinkos taisyklių, kiek tai taikytina pagal ETT sprendimą dėl lošimų; |
| --- | --- |

7.

Pabrėžia, kad bet kokiam lošimų sektoriaus reglamentavimui taikomas subsidiarumo principas ir šis reglamentavimas turi būti paremtas šiuo principu, atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių tradicijas ir kultūrinius ypatumus, ir kad šis principas turi būti suprantamas kaip „aktyviojo subsidiarumo“ principas, kurį įgyvendindamos nacionalinės valdžios institucijos bendradarbiauja tarpusavyje; tačiau mano, kad taikant šį principą turi būti laikomasi vidaus rinkos taisyklių, kiek tai taikytina pagal ETT sprendimą dėl lošimų;

| 8. | mano, jog siekiant užtikrinti, kad vartotojai nesinaudotų operatorių, kurie neatitinka nacionalinių licencijavimo reikalavimų, paslaugomis, būtina teikti patrauklias tinkamai reguliuojamas internetinių ir tradicinių lošimų būdų realioje erdvėje lošimų paslaugas; |
| --- | --- |

8.

mano, jog siekiant užtikrinti, kad vartotojai nesinaudotų operatorių, kurie neatitinka nacionalinių licencijavimo reikalavimų, paslaugomis, būtina teikti patrauklias tinkamai reguliuojamas internetinių ir tradicinių lošimų būdų realioje erdvėje lošimų paslaugas;

| 9. | todėl nepritaria vieno ES teisės akto, kuriuo būtų bendrai reguliuojamas visas internetinių lošimų sektorius, priėmimui, tačiau mano, kad kai kuriose srityse, atsižvelgiant į tarpvalstybinį internetinių lošimų paslaugų pobūdį, be nacionalinio reguliavimo, būtų suderintas Europos požiūris teiktų aiškios pridėtinės vertės; |
| --- | --- |

9.

todėl nepritaria vieno ES teisės akto, kuriuo būtų bendrai reguliuojamas visas internetinių lošimų sektorius, priėmimui, tačiau mano, kad kai kuriose srityse, atsižvelgiant į tarpvalstybinį internetinių lošimų paslaugų pobūdį, be nacionalinio reguliavimo, būtų suderintas Europos požiūris teiktų aiškios pridėtinės vertės;

| 10. | pripažįsta valstybėms narėms suteiktą laisvę organizuoti lošimus laikantis ES sutartyje nurodytų pagrindinius nediskriminavimo ir proporcingumo principų; atsižvelgdamas į tai, gerbia kai kurių valstybių narių sprendimą uždrausti visų ar kai kurių rūšių internetinius lošimus arba šiame sektoriuje išlaikyti valstybės monopolį, remiantis Teisingumo Teismo jurisprudencija, jei jos laikosi nuoseklaus požiūrio; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta valstybėms narėms suteiktą laisvę organizuoti lošimus laikantis ES sutartyje nurodytų pagrindinius nediskriminavimo ir proporcingumo principų; atsižvelgdamas į tai, gerbia kai kurių valstybių narių sprendimą uždrausti visų ar kai kurių rūšių internetinius lošimus arba šiame sektoriuje išlaikyti valstybės monopolį, remiantis Teisingumo Teismo jurisprudencija, jei jos laikosi nuoseklaus požiūrio;

| 11. | primena, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas kelis kartus pripažino, kad suteikus išskirtines teises paslaugų teikėjui, kurį griežtai tikrina valdžios institucijos, galima geriau apsaugoti vartotojus nuo sukčiavimo ir veiksmingiau kovoti su nusikalstamumu internetinių lošimų sektoriuje; |
| --- | --- |

11.

primena, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas kelis kartus pripažino, kad suteikus išskirtines teises paslaugų teikėjui, kurį griežtai tikrina valdžios institucijos, galima geriau apsaugoti vartotojus nuo sukčiavimo ir veiksmingiau kovoti su nusikalstamumu internetinių lošimų sektoriuje;

| 12. | pažymi, kad internetiniai lošimai yra ypatingo pobūdžio ekonominė veikla, kuriai negali būti visapusiškai taikomos vidaus rinkos taisyklės, būtent įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas taisyklės; vis dėlto pripažįsta nusistovėjusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, kurioje pabrėžiama, kad nacionalinės kontrolės priemonės turėtų būti priimamos ir taikomos nuosekliai, proporcingai ir nediskriminuojant; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad internetiniai lošimai yra ypatingo pobūdžio ekonominė veikla, kuriai negali būti visapusiškai taikomos vidaus rinkos taisyklės, būtent įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas taisyklės; vis dėlto pripažįsta nusistovėjusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, kurioje pabrėžiama, kad nacionalinės kontrolės priemonės turėtų būti priimamos ir taikomos nuosekliai, proporcingai ir nediskriminuojant;

| 13. | pabrėžia, kad, viena vertus, internetinių lošimų organizatoriai visais atvejais turėtų laikytis šalių, kuriose jie veikia, nacionalinės teisės, kita vertus, valstybės narės turėtų išlaikyti teisę taikyti priemones kovojant su nelegaliais internetiniais lošimais ir reikalingas norint įgyvendinti nacionalinius teisės aktus bei neleisti nelegaliems organizatoriams patekti į rinką; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad, viena vertus, internetinių lošimų organizatoriai visais atvejais turėtų laikytis šalių, kuriose jie veikia, nacionalinės teisės, kita vertus, valstybės narės turėtų išlaikyti teisę taikyti priemones kovojant su nelegaliais internetiniais lošimais ir reikalingas norint įgyvendinti nacionalinius teisės aktus bei neleisti nelegaliems organizatoriams patekti į rinką;

| 14. | mano, kad lošimų rinkoje abipusio licencijų pripažinimo principas netaikytinas, tačiau, atsižvelgiant į vidaus rinką, aiškiai pabrėžia, kad valstybės narės, atveriančios internetinių lošimų sektorių visų ar kai kurių lošimų rūšių konkurencijai, privalo užtikrinti skaidrumą ir sudaryti sąlygas nediskriminacinei konkurencijai; rekomenduoja valstybėms narėms šiuo atveju įdiegti licencijavimo modelį, pagal kurį Europos lošimų paslaugų teikėjai, tenkinantys priimančiosios valstybės narės nustatytas sąlygas, galėtų prašyti suteikti licenciją; tose valstybėse narėse, kurios įgyvendino licencijų sistemą, galėtų būti nustatytos licencijų prašymų teikimo procedūros, kuriomis būtų sumažinta administracinė našta išvengiant nereikalingo reikalavimų ir kontrolės, atliekamos kitose valstybėse narėse, dubliavimosi, užtikrinant valstybės narės, kurioje pateiktas licencijos prašymas, reguliavimo institucijos viršenybę; todėl mano, kad būtina stiprinant administracinį bendradarbiavimą didinti nacionalinių reguliavimo institucijų tarpusavio pasitikėjimą; be to, gerbia valstybių narių teisę nustatyti operatorių skaičių, žaidimų rūšių ir kiekio pasiūlą siekiant apsaugoti vartotojus ir užkirsti kelią nusikaltimams, su sąlyga, kad šie apribojimai būtų proporcingi ir jais būtų atspindimas susirūpinimas nuosekliai ir sistemingai apriboti veiklą šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

14.

mano, kad lošimų rinkoje abipusio licencijų pripažinimo principas netaikytinas, tačiau, atsižvelgiant į vidaus rinką, aiškiai pabrėžia, kad valstybės narės, atveriančios internetinių lošimų sektorių visų ar kai kurių lošimų rūšių konkurencijai, privalo užtikrinti skaidrumą ir sudaryti sąlygas nediskriminacinei konkurencijai; rekomenduoja valstybėms narėms šiuo atveju įdiegti licencijavimo modelį, pagal kurį Europos lošimų paslaugų teikėjai, tenkinantys priimančiosios valstybės narės nustatytas sąlygas, galėtų prašyti suteikti licenciją; tose valstybėse narėse, kurios įgyvendino licencijų sistemą, galėtų būti nustatytos licencijų prašymų teikimo procedūros, kuriomis būtų sumažinta administracinė našta išvengiant nereikalingo reikalavimų ir kontrolės, atliekamos kitose valstybėse narėse, dubliavimosi, užtikrinant valstybės narės, kurioje pateiktas licencijos prašymas, reguliavimo institucijos viršenybę; todėl mano, kad būtina stiprinant administracinį bendradarbiavimą didinti nacionalinių reguliavimo institucijų tarpusavio pasitikėjimą; be to, gerbia valstybių narių teisę nustatyti operatorių skaičių, žaidimų rūšių ir kiekio pasiūlą siekiant apsaugoti vartotojus ir užkirsti kelią nusikaltimams, su sąlyga, kad šie apribojimai būtų proporcingi ir jais būtų atspindimas susirūpinimas nuosekliai ir sistemingai apriboti veiklą šiame sektoriuje;

| 15. | ragina Komisiją laikantis „aktyviojo subsidiarumo“ principo išnagrinėti galimybę taikyti visus galimus ES lygmens mechanizmus ir priemones, sukurti vartotojų apsaugos, priklausomybės prevencijos ir kovos su kovos su neteisėtais internetinių lošimų paslaugų teikėjais tikslais, įskaitant nacionalinių reguliavimo institucijų oficialų bendradarbiavimą, bendrus standartus paslaugų teikėjams ar pagrindų direktyvą; mano, kad pirmas žingsnis galėtų būti visoje Europoje galiojantis internetinių lošimų elgesio kodeksas dėl kurio susitartų reguliavimo institucijos ir paslaugų teikėjai; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją laikantis „aktyviojo subsidiarumo“ principo išnagrinėti galimybę taikyti visus galimus ES lygmens mechanizmus ir priemones, sukurti vartotojų apsaugos, priklausomybės prevencijos ir kovos su kovos su neteisėtais internetinių lošimų paslaugų teikėjais tikslais, įskaitant nacionalinių reguliavimo institucijų oficialų bendradarbiavimą, bendrus standartus paslaugų teikėjams ar pagrindų direktyvą; mano, kad pirmas žingsnis galėtų būti visoje Europoje galiojantis internetinių lošimų elgesio kodeksas dėl kurio susitartų reguliavimo institucijos ir paslaugų teikėjai;

| 16. | laikosi nuomonės, kad visoje Europoje galiojantis internetinių lošimų elgesio kodeksas turėtų apimti paslaugų teikėjo ir vartotojo teises ir pareigas; mano, kad šis elgesio kodeksas turėtų padėti užtikrinti atsakingą požiūrį į lošimus, aukštą lošėjų, ypač nepilnamečių bei kitų pažeidžiamų asmenų, apsaugos lygį, taip pat apibrėžti kovai su elektroniniais nusikaltimais, sukčiavimu ir klaidinančia reklama skirtus tiek ES, tiek nacionalinio lygmens paramos mechanizmus ir galiausiai sukurti principų bei taisyklių sistemą, kuri užtikrintų, kad vartotojai būtų tolygiai apsaugoti visoje ES; |
| --- | --- |

16.

laikosi nuomonės, kad visoje Europoje galiojantis internetinių lošimų elgesio kodeksas turėtų apimti paslaugų teikėjo ir vartotojo teises ir pareigas; mano, kad šis elgesio kodeksas turėtų padėti užtikrinti atsakingą požiūrį į lošimus, aukštą lošėjų, ypač nepilnamečių bei kitų pažeidžiamų asmenų, apsaugos lygį, taip pat apibrėžti kovai su elektroniniais nusikaltimais, sukčiavimu ir klaidinančia reklama skirtus tiek ES, tiek nacionalinio lygmens paramos mechanizmus ir galiausiai sukurti principų bei taisyklių sistemą, kuri užtikrintų, kad vartotojai būtų tolygiai apsaugoti visoje ES;

| 17. | pabrėžia, kad valstybės narės, siekdamos užkirsti kelią neteisėtų lošimų paslaugų teikėjams siūlyti savo paslaugas internetu, turėtų imtis platesnių veiksmų, pvz., sudaryti juodąjį neteisėtų lošimo teikėjų sąrašą; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę pasiūlyti teisiškai privalomas priemones, pagal kurias, remiantis nacionaliniais juodaisiais sąrašais, bankai, kredito korteles išduodantys subjektai ir kiti mokėjimų sistemos dalyviai ES privalėtų blokuoti savo klientų ir lošimų paslaugų teikėjų, kurie neturi licencijos jų jurisdikcijoje, sandorius, nesudarant kliūčių teisėtiems sandoriams; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad valstybės narės, siekdamos užkirsti kelią neteisėtų lošimų paslaugų teikėjams siūlyti savo paslaugas internetu, turėtų imtis platesnių veiksmų, pvz., sudaryti juodąjį neteisėtų lošimo teikėjų sąrašą; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę pasiūlyti teisiškai privalomas priemones, pagal kurias, remiantis nacionaliniais juodaisiais sąrašais, bankai, kredito korteles išduodantys subjektai ir kiti mokėjimų sistemos dalyviai ES privalėtų blokuoti savo klientų ir lošimų paslaugų teikėjų, kurie neturi licencijos jų jurisdikcijoje, sandorius, nesudarant kliūčių teisėtiems sandoriams;

| 18. | gerbia valstybių narių teisę imtis įvairių represinių priemonių prieš neteisėtus internetinių lošimų pasiūlymus; remia reguliavimo principo, pagal kurį lošimų įmonė gali veikti (arba pateikti paraišką dėl privalomos nacionalinės licencijos) tik vienoje valstybėje narėje, jei ji neveikia pažeisdama teisės aktus kurioje kitoje nors ES valstybėje narėje, įdiegimą siekiant padidinti kovos prieš neteisėtus internetinių lošimų pasiūlymus veiksmingumą; |
| --- | --- |

18.

gerbia valstybių narių teisę imtis įvairių represinių priemonių prieš neteisėtus internetinių lošimų pasiūlymus; remia reguliavimo principo, pagal kurį lošimų įmonė gali veikti (arba pateikti paraišką dėl privalomos nacionalinės licencijos) tik vienoje valstybėje narėje, jei ji neveikia pažeisdama teisės aktus kurioje kitoje nors ES valstybėje narėje, įdiegimą siekiant padidinti kovos prieš neteisėtus internetinių lošimų pasiūlymus veiksmingumą;

| 19. | ragina Komisiją, kaip Sutarčių sergėtoją, ir valstybes nares toliau veiksmingai prižiūrėti, kaip laikomasi ES teisės aktų reikalavimų; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją, kaip Sutarčių sergėtoją, ir valstybes nares toliau veiksmingai prižiūrėti, kaip laikomasi ES teisės aktų reikalavimų;

| 20. | pažymi, kad nuo 2008 m. galėjo būti padaryta daugiau pažangos neišnagrinėtų pažeidimų bylų atvejais ir kad Europos Teisingumo Teisme niekada nebuvo iškelta byla jokiai valstybei narei; ragina Komisiją tęsti savo tyrimą dėl valstybių narių teisės aktų dėl lošimų (neinternetinių ir internetinių) galimos neatitikties SESV reikalavimams ir, jei reikia, tęsti pažeidimų tyrimo procedūras, pradėtas dar 2008 m., siekiant, kad būtų užtikrinta ši atitiktis; primena Komisijai jos, kaip sutarčių sergėtojos, pareigą skubiai reaguoti į gautus skundus dėl sutartyse įtvirtintų laisvių pažeidimo; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad nuo 2008 m. galėjo būti padaryta daugiau pažangos neišnagrinėtų pažeidimų bylų atvejais ir kad Europos Teisingumo Teisme niekada nebuvo iškelta byla jokiai valstybei narei; ragina Komisiją tęsti savo tyrimą dėl valstybių narių teisės aktų dėl lošimų (neinternetinių ir internetinių) galimos neatitikties SESV reikalavimams ir, jei reikia, tęsti pažeidimų tyrimo procedūras, pradėtas dar 2008 m., siekiant, kad būtų užtikrinta ši atitiktis; primena Komisijai jos, kaip sutarčių sergėtojos, pareigą skubiai reaguoti į gautus skundus dėl sutartyse įtvirtintų laisvių pažeidimo;

Reguliavimo institucijų bendradarbiavimas

| 21. | ragina nacionalinėms reguliavimo institucijoms suteikiant pakankamai kompetencijos stiprinti jų bendradarbiavimą koordinuojant Europos Komisijai, siekiant nustatyti bendrus standartus ir kartu imtis veiksmų prieš internetinių lošimų paslaugų teisėjus, kurie veikia neturėdami privalomos nacionalinės licencijos; nurodo, kad ypač nustatant į juoduosius sąrašus įtrauktų žaidėjų tapatybę ir kovojant su pinigų plovimu, lažybų sukčiavimu ir kitais organizuotai vykdomais nusikaltimais nacionaliniai pavieniai sprendimai yra nesėkmingi; todėl mano, kad siekiant geriau bendradarbiauti reguliavimo srityje būtina kiekvienoje valstybėje narėje įsteigti reguliavimo instituciją, turinčią pakankamus įgaliojimus. teigia, kad vidaus rinkos informavimo sistema galėtų būti veiksmingesnio nacionalinių reguliavimo institucijų bendradarbiavimo pagrindas; atkreipia dėmesį į nacionalinių reguliavimo institucijų glaudesnio bendradarbiavimo iniciatyvas, pvz., Europos lošimų reguliavimo institucijų forumo (GREF) tinklas ir Europos reguliavimo institucijų platforma; ragina ES valstybes nares, Europolą ir Eurojustą glaudžiau bendradarbiauti ir geriau koordinuoti veiklą kovojant su neteisėtais lošimais, sukčiavimu, pinigų plovimu ir kitais finansiniais nusikaltimais internetinių lošimų srityje; |
| --- | --- |

21.

ragina nacionalinėms reguliavimo institucijoms suteikiant pakankamai kompetencijos stiprinti jų bendradarbiavimą koordinuojant Europos Komisijai, siekiant nustatyti bendrus standartus ir kartu imtis veiksmų prieš internetinių lošimų paslaugų teisėjus, kurie veikia neturėdami privalomos nacionalinės licencijos; nurodo, kad ypač nustatant į juoduosius sąrašus įtrauktų žaidėjų tapatybę ir kovojant su pinigų plovimu, lažybų sukčiavimu ir kitais organizuotai vykdomais nusikaltimais nacionaliniai pavieniai sprendimai yra nesėkmingi; todėl mano, kad siekiant geriau bendradarbiauti reguliavimo srityje būtina kiekvienoje valstybėje narėje įsteigti reguliavimo instituciją, turinčią pakankamus įgaliojimus. teigia, kad vidaus rinkos informavimo sistema galėtų būti veiksmingesnio nacionalinių reguliavimo institucijų bendradarbiavimo pagrindas; atkreipia dėmesį į nacionalinių reguliavimo institucijų glaudesnio bendradarbiavimo iniciatyvas, pvz., Europos lošimų reguliavimo institucijų forumo (GREF) tinklas ir Europos reguliavimo institucijų platforma; ragina ES valstybes nares, Europolą ir Eurojustą glaudžiau bendradarbiauti ir geriau koordinuoti veiklą kovojant su neteisėtais lošimais, sukčiavimu, pinigų plovimu ir kitais finansiniais nusikaltimais internetinių lošimų srityje;

| 22. | laikosi nuomonės, kad įvairių rūšių lošimai, pvz., greitieji interaktyvūs azartiniai žaidimai, kurie žaidžiami sekundžių dažnumu, lažybos ir loterijos su kassavaitiniu burtų traukimu, skiriasi vieni nuo kitų ir reikalauja skirtingų sprendimų, nes vienų rūšių lošimai suteikia daugiau galimybių piktnaudžiauti nei kitos; visų pirma pažymi, kad pinigų plovimo galimybė priklauso identifikavimosi reikalavimų, žaidimo tipo ir mokėjimo metodų, todėl būtina, kai lošimo rūšių atveju, stebėti žaidimą realiuoju laiku ir vykdyti griežtesnę kontrolę nei kitų žaidimo rūšių atveju; |
| --- | --- |

22.

laikosi nuomonės, kad įvairių rūšių lošimai, pvz., greitieji interaktyvūs azartiniai žaidimai, kurie žaidžiami sekundžių dažnumu, lažybos ir loterijos su kassavaitiniu burtų traukimu, skiriasi vieni nuo kitų ir reikalauja skirtingų sprendimų, nes vienų rūšių lošimai suteikia daugiau galimybių piktnaudžiauti nei kitos; visų pirma pažymi, kad pinigų plovimo galimybė priklauso identifikavimosi reikalavimų, žaidimo tipo ir mokėjimo metodų, todėl būtina, kai lošimo rūšių atveju, stebėti žaidimą realiuoju laiku ir vykdyti griežtesnę kontrolę nei kitų žaidimo rūšių atveju;

| 23. | pabrėžia poreikį spręsti klientų sąskaitų, susijusių su internetiniais lošimais, apsaugos internetinių lošimų paslaugų teikėjo nemokumo atveju klausimą; todėl siūlo, kad ateityje bet kokiuose būsimuose šiai sričiai skirtuose teisės aktuose būtų siekiama apsaugoti indėlius tuo atveju, jei atitinkamai svetainei būtų paskirtos baudos arba prieš ją pradėtos teismo bylos; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia poreikį spręsti klientų sąskaitų, susijusių su internetiniais lošimais, apsaugos internetinių lošimų paslaugų teikėjo nemokumo atveju klausimą; todėl siūlo, kad ateityje bet kokiuose būsimuose šiai sričiai skirtuose teisės aktuose būtų siekiama apsaugoti indėlius tuo atveju, jei atitinkamai svetainei būtų paskirtos baudos arba prieš ją pradėtos teismo bylos;

| 24. | prašo Komisijos remti vartotojus, jeigu jie nukentėjo dėl neteisėtos veiklos, ir suteikti jiems teisinę pagalbą; |
| --- | --- |

24.

prašo Komisijos remti vartotojus, jeigu jie nukentėjo dėl neteisėtos veiklos, ir suteikti jiems teisinę pagalbą;

| 25. | rekomenduoja nustatyti visos Europos bendrus minimalius elektroninio identifikavimo standartus; mano, kad registracija turėtų būti atliekama taip, kad būtų nustatyta žaidėjo tapatybė ir tuo pat metu būtų užtikrinta, kad žaidėjas vienoje bendrovėje galėtų susikurti tik vieną žaidimo sąskaitą; pabrėžia, kad patikimos registracijos ir patikros sistemos yra pagrindinės priemonės užkertant kelią bet kokiam piktnaudžiavimui lošimų internete srityje, pvz., pinigų plovimui; |
| --- | --- |

25.

rekomenduoja nustatyti visos Europos bendrus minimalius elektroninio identifikavimo standartus; mano, kad registracija turėtų būti atliekama taip, kad būtų nustatyta žaidėjo tapatybė ir tuo pat metu būtų užtikrinta, kad žaidėjas vienoje bendrovėje galėtų susikurti tik vieną žaidimo sąskaitą; pabrėžia, kad patikimos registracijos ir patikros sistemos yra pagrindinės priemonės užkertant kelią bet kokiam piktnaudžiavimui lošimų internete srityje, pvz., pinigų plovimui;

| 26. | mano, kad siekiant apsaugoti vartotojus, ypač pažeidžiamus ir jaunus žaidėjus, nuo neigiamų internetinių lošimų aspektų, ES reikia priimti bendrus vartotojų apsaugos standartus; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad kontrolės ir apsaugos procesai turi būti sukurti prieš pradedant bet kokią lošimų veiklą, ir, be kita ko, gali apimti amžiaus patikrą, elektroninių mokėjimų ir lėšų pervedimo iš vienos lošėjų sąskaitos į kitą apribojimus ir reikalavimą paslaugų teikėjams skelbti įspėjimus apie amžių, nuo kurio galima lošti, įspėti apie pavojingą elgesį, patologinį lošimą ir nacionalinius internetinių lošimų svetainių kontaktinius centrus; |
| --- | --- |

26.

mano, kad siekiant apsaugoti vartotojus, ypač pažeidžiamus ir jaunus žaidėjus, nuo neigiamų internetinių lošimų aspektų, ES reikia priimti bendrus vartotojų apsaugos standartus; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad kontrolės ir apsaugos procesai turi būti sukurti prieš pradedant bet kokią lošimų veiklą, ir, be kita ko, gali apimti amžiaus patikrą, elektroninių mokėjimų ir lėšų pervedimo iš vienos lošėjų sąskaitos į kitą apribojimus ir reikalavimą paslaugų teikėjams skelbti įspėjimus apie amžių, nuo kurio galima lošti, įspėti apie pavojingą elgesį, patologinį lošimą ir nacionalinius internetinių lošimų svetainių kontaktinius centrus;

| 27. | ragina parengti veiksmingų metodų, siekiant spręsti probleminio lošimo klausimą, be kita ko, lošimų draudimais bei nustatant privalomą išlaidų per tam tikrą laikotarpį ribą, kurį galėtų pasirinkti pats žaidėjas; be to, pabrėžia, kad tuo atveju, jei numatyta galimybė padidinti išlaidų ribą, prieš įsigaliojant pakeitimui turėtų praeiti tam tikras laiko tarpas; |
| --- | --- |

27.

ragina parengti veiksmingų metodų, siekiant spręsti probleminio lošimo klausimą, be kita ko, lošimų draudimais bei nustatant privalomą išlaidų per tam tikrą laikotarpį ribą, kurį galėtų pasirinkti pats žaidėjas; be to, pabrėžia, kad tuo atveju, jei numatyta galimybė padidinti išlaidų ribą, prieš įsigaliojant pakeitimui turėtų praeiti tam tikras laiko tarpas;

| 28. | pabrėžia, kad patologinis lošimas yra elgesio sutrikimas, kuris kai kuriose šalyse gali pasireikšti iki 2 proc. gyventojų; todėl ragina įvairiose Europos Sąjungos valstybėse narėse atlikti priklausomybės lygio tyrimą, kad būtų parengtas pagrindas, pagal kurį būtų galima nustatyti bendrą vartotojų apsaugos nuo priklausomybės politiką; laikosi nuomonės, kad kai tik sukuriama lošėjo sąskaita, turi būti prieinama tiksli ir išsami informacija apie lošimo žaidimus, atsakingą lošimą ir priklausomybės nuo lošimo gydymo galimybes; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad patologinis lošimas yra elgesio sutrikimas, kuris kai kuriose šalyse gali pasireikšti iki 2 proc. gyventojų; todėl ragina įvairiose Europos Sąjungos valstybėse narėse atlikti priklausomybės lygio tyrimą, kad būtų parengtas pagrindas, pagal kurį būtų galima nustatyti bendrą vartotojų apsaugos nuo priklausomybės politiką; laikosi nuomonės, kad kai tik sukuriama lošėjo sąskaita, turi būti prieinama tiksli ir išsami informacija apie lošimo žaidimus, atsakingą lošimą ir priklausomybės nuo lošimo gydymo galimybes;

| 29. | ragina Komisiją ir valstybes nares atkreipti dėmesį į šioje srityje jau atliktus tyrimus, tirti priklausomybės nuo lošimų paplitimą, atsiradimą ir gydymą ir rinkti ir skelbti statistinius duomenis apie visų rūšių (internetines ir neinternetines) lošimų sektorius ir priklausomybę nuo lošimo siekiant gauti išsamių duomenų apie visą ES lošimų sektorių; pabrėžia, kad reikalingi statistiniai duomenys iš nepriklausomų šaltinių, ypač susiję su priklausomybe nuo lošimo; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją ir valstybes nares atkreipti dėmesį į šioje srityje jau atliktus tyrimus, tirti priklausomybės nuo lošimų paplitimą, atsiradimą ir gydymą ir rinkti ir skelbti statistinius duomenis apie visų rūšių (internetines ir neinternetines) lošimų sektorius ir priklausomybę nuo lošimo siekiant gauti išsamių duomenų apie visą ES lošimų sektorių; pabrėžia, kad reikalingi statistiniai duomenys iš nepriklausomų šaltinių, ypač susiję su priklausomybe nuo lošimo;

| 30. | ragina Komisiją paskatinti kurti nacionalinių organizacijų, besirūpinančių priklausomais nuo lošimo asmenimis, tinklą, siekiant suteikti galimybę keistis patirtimi ir geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją paskatinti kurti nacionalinių organizacijų, besirūpinančių priklausomais nuo lošimo asmenimis, tinklą, siekiant suteikti galimybę keistis patirtimi ir geriausia patirtimi;

| 31. | pažymi, kad remiantis neseniai pristatytu tyrimu (14) lošimų sektorius buvo įvardytas kaip sektorius, kuriame dažniausiai pasigendama alternatyvių ginčų sprendimo mechanizmų; todėl ragina nacionalines reguliavimo institucijas internetinių lošimų sektoriui sukurti alternatyvius ginčų sprendimo mechanizmus; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad remiantis neseniai pristatytu tyrimu (14) lošimų sektorius buvo įvardytas kaip sektorius, kuriame dažniausiai pasigendama alternatyvių ginčų sprendimo mechanizmų; todėl ragina nacionalines reguliavimo institucijas internetinių lošimų sektoriui sukurti alternatyvius ginčų sprendimo mechanizmus;

Lošimas ir sportas: turi būti užtikrintas sąžiningumas

| 32. | pažymi, kad su sporto varžybomis susijusių apgavysčių rizika, nors buvo visuomet, padidėjo išsiplėtus internetinių sporto lažybų sektoriui ir kelia sąžiningumo sporte riziką; todėl mano, kad turėtų būti parengta bendra sporto apgavysčių ir sukčiavimo apibrėžtis, be to, už lažybų apgavystes turi būti baudžiama visoje Europoje kaip už nusikalstamą veiką; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad su sporto varžybomis susijusių apgavysčių rizika, nors buvo visuomet, padidėjo išsiplėtus internetinių sporto lažybų sektoriui ir kelia sąžiningumo sporte riziką; todėl mano, kad turėtų būti parengta bendra sporto apgavysčių ir sukčiavimo apibrėžtis, be to, už lažybų apgavystes turi būti baudžiama visoje Europoje kaip už nusikalstamą veiką;

| 33. | ragina sukurti priemones, kuriomis būtų siekiama stiprinti tarptautinį policijos ir teismų bendradarbiavimą, įtraukiant visas valstybių narių kompetentingas institucijas, atsakingas už sporto lažybų surežisuotų rungtynių prevenciją, atskleidimą ir tyrimą; šiuo atžvilgiu ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę įsteigti specializuotas baudžiamojo persekiojimo tarnybas, kurioms tektų pagrindinė atsakomybė už surežisuotų atvejų tyrimą; ragina apsvarstyti galimybę sukurti bendradarbiavimo su sporto varžybų organizatoriais sistemą, kad sportinę drausmę užtikrinančioms valdžios institucijoms ir tyrimus atliekančioms bei persekiojimą vykdančioms valdžios institucijoms būtų lengviau keistis informacija, pvz., sukuriant specialius nacionalinius tinklus ir ryšių centrus, atsakingus už bylas, susijusias su susitarimais dėl varžybų baigties; šie veiksmai turėtų vykdomi, kai tinkama, bendradarbiaujant su lošimų paslaugų teikėjais; |
| --- | --- |

33.

ragina sukurti priemones, kuriomis būtų siekiama stiprinti tarptautinį policijos ir teismų bendradarbiavimą, įtraukiant visas valstybių narių kompetentingas institucijas, atsakingas už sporto lažybų surežisuotų rungtynių prevenciją, atskleidimą ir tyrimą; šiuo atžvilgiu ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę įsteigti specializuotas baudžiamojo persekiojimo tarnybas, kurioms tektų pagrindinė atsakomybė už surežisuotų atvejų tyrimą; ragina apsvarstyti galimybę sukurti bendradarbiavimo su sporto varžybų organizatoriais sistemą, kad sportinę drausmę užtikrinančioms valdžios institucijoms ir tyrimus atliekančioms bei persekiojimą vykdančioms valdžios institucijoms būtų lengviau keistis informacija, pvz., sukuriant specialius nacionalinius tinklus ir ryšių centrus, atsakingus už bylas, susijusias su susitarimais dėl varžybų baigties; šie veiksmai turėtų vykdomi, kai tinkama, bendradarbiaujant su lošimų paslaugų teikėjais;

| 34. | todėl mano, kad Europos lygmeniu turi būti nustatyta bendra sukčiavimo sporte apibrėžtis ir sukčiavimas sporte turi būti įtrauktos į visų valstybių narių baudžiamąją teisę; |
| --- | --- |

34.

todėl mano, kad Europos lygmeniu turi būti nustatyta bendra sukčiavimo sporte apibrėžtis ir sukčiavimas sporte turi būti įtrauktos į visų valstybių narių baudžiamąją teisę;

| 35. | išreiškia savo susirūpinimą, kad dėl nusikalstamų organizacijų įtakos didėja su internetinėmis lažybomis susijusių surežisuotų rungtynių, kurių pelnas skiriamas kitoms nusikalstamoms veikoms, skaičius; |
| --- | --- |

35.

išreiškia savo susirūpinimą, kad dėl nusikalstamų organizacijų įtakos didėja su internetinėmis lažybomis susijusių surežisuotų rungtynių, kurių pelnas skiriamas kitoms nusikalstamoms veikoms, skaičius;

| 36. | pažymi, kad kelios Europos šalys jau priėmė griežtus teisės aktus dėl kovos su pinigų plovimu naudojant sporto lažybas, taip pat dėl kovos su sukčiavimu sporte (klasifikuodamos jį kaip konkrečią ir nusikalstamą veiką) ir dėl interesų konfliktų tarp lažybų operatorių ir sporto klubų, komandų arba aktyvių sportininkų; |
| --- | --- |

36.

pažymi, kad kelios Europos šalys jau priėmė griežtus teisės aktus dėl kovos su pinigų plovimu naudojant sporto lažybas, taip pat dėl kovos su sukčiavimu sporte (klasifikuodamos jį kaip konkrečią ir nusikalstamą veiką) ir dėl interesų konfliktų tarp lažybų operatorių ir sporto klubų, komandų arba aktyvių sportininkų;

| 37. | pažymi, kad ES licencijuoti interneto operatoriai jau atlieka tam tikrą vaidmenį nustatant galimus korupcijos sporte atvejus; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad ES licencijuoti interneto operatoriai jau atlieka tam tikrą vaidmenį nustatant galimus korupcijos sporte atvejus;

| 38. | pabrėžia švietimo svarbą sporte siekiant apsaugoti sąžiningumą sporte; todėl ragina valstybes nares bei sporto federacijas tinkamai informuoti bei nuo mažens šviesti visų lygių (profesionalus ir mėgėjus) sportininkus ir vartotojus; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia švietimo svarbą sporte siekiant apsaugoti sąžiningumą sporte; todėl ragina valstybes nares bei sporto federacijas tinkamai informuoti bei nuo mažens šviesti visų lygių (profesionalus ir mėgėjus) sportininkus ir vartotojus;

| 39. | supranta didelę iš lošimų gaunamų pajamų svarbą visais lygmenimis finansuojant profesionalų ir mėgėjų sportą valstybėse narėse, įskaitant priemones, kuriomis nuo lažybų manipuliavimo saugomas sporto varžybų sąžiningumas; prašo Komisijos ištirti, kokiomis alternatyviomis finansavimo priemonėmis, gerbiant praktiką, taikomą valstybėse narėse, būtų galima užtikrinti, kad iš sporto lažybų gaunamos pajamos galėtų būti reguliariai naudojamos tam, kad būtų apsaugotas sporto varžybų sąžiningumas, užkirstas kelias lažybų manipuliavimui, kartu atsižvelgiant į tai, kad dėl jokių finansavimo mechanizmų neturėtų susidaryti padėtis, kuri būtų naudinga tik atskiroms profesionalioms, plačiai per televiziją transliuojamoms sporto šakoms, o kitų sporto šakų ir ypač mėgėjų sporto finansavimas iš sporto lažybų pajamų tik mažėtų; |
| --- | --- |

39.

supranta didelę iš lošimų gaunamų pajamų svarbą visais lygmenimis finansuojant profesionalų ir mėgėjų sportą valstybėse narėse, įskaitant priemones, kuriomis nuo lažybų manipuliavimo saugomas sporto varžybų sąžiningumas; prašo Komisijos ištirti, kokiomis alternatyviomis finansavimo priemonėmis, gerbiant praktiką, taikomą valstybėse narėse, būtų galima užtikrinti, kad iš sporto lažybų gaunamos pajamos galėtų būti reguliariai naudojamos tam, kad būtų apsaugotas sporto varžybų sąžiningumas, užkirstas kelias lažybų manipuliavimui, kartu atsižvelgiant į tai, kad dėl jokių finansavimo mechanizmų neturėtų susidaryti padėtis, kuri būtų naudinga tik atskiroms profesionalioms, plačiai per televiziją transliuojamoms sporto šakoms, o kitų sporto šakų ir ypač mėgėjų sporto finansavimas iš sporto lažybų pajamų tik mažėtų;

| 40. | pakartoja savo poziciją, kad sporto lažybos – tai sporto rungtynių panaudojimas komerciniais tikslais; rekomenduoja sporto varžybas apsaugoti nuo neleistino komercinio naudojimo, visų pirma pripažįstant sporto renginių organizatorių nuosavybės teises siekiant ne tik gauti sąžiningą finansinę grąžą, kuri būtų naudinga visų lygių profesionaliam ir mėgėjų sportui, bet ir tam, kad būtų įdiegta priemonė, leidžianti kovoti su sukčiavimu sporte, ypač susitarimais dėl varžybų baigties; |
| --- | --- |

40.

pakartoja savo poziciją, kad sporto lažybos – tai sporto rungtynių panaudojimas komerciniais tikslais; rekomenduoja sporto varžybas apsaugoti nuo neleistino komercinio naudojimo, visų pirma pripažįstant sporto renginių organizatorių nuosavybės teises siekiant ne tik gauti sąžiningą finansinę grąžą, kuri būtų naudinga visų lygių profesionaliam ir mėgėjų sportui, bet ir tam, kad būtų įdiegta priemonė, leidžianti kovoti su sukčiavimu sporte, ypač susitarimais dėl varžybų baigties;

| 41. | pabrėžia, kad sudarius teisiškai privalomus sporto varžybų organizatorių ir internetinių lošimų paslaugų teikėjų susitarimus būtų galima užtikrinti darnesnius abiejų šalių santykius; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad sudarius teisiškai privalomus sporto varžybų organizatorių ir internetinių lošimų paslaugų teikėjų susitarimus būtų galima užtikrinti darnesnius abiejų šalių santykius;

| 42. | pažymi, kad internetinių lošimų sektoriuje svarbus skaidrumas; taip pat svarsto apie įpareigojimus kasmet teikti ataskaitas, kurios turi parodyti, kokia bendrąjį interesą atitinkanti veikla ir (arba) sporto renginiai, duodantys pajamų iš lošimų, turėtų būti finansuojami ir (arba) remiami; prašo Europos Komisiją ištirti galimybę nustatyti įpareigojimą kasmet teikti ataskaitas. |
| --- | --- |

42.

pažymi, kad internetinių lošimų sektoriuje svarbus skaidrumas; taip pat svarsto apie įpareigojimus kasmet teikti ataskaitas, kurios turi parodyti, kokia bendrąjį interesą atitinkanti veikla ir (arba) sporto renginiai, duodantys pajamų iš lošimų, turėtų būti finansuojami ir (arba) remiami; prašo Europos Komisiją ištirti galimybę nustatyti įpareigojimą kasmet teikti ataskaitas.

| 43. | pažymi, kad reikia sukurti patikimą alternatyva neteisėtoms lošimų paslaugoms; pabrėžia, kad reikia ieškoti pragmatiškų sprendimų dėl sporto renginių reklamos ir paramos, teikiamos internetinių lošimų paslaugų teikėjų; mano, kad reikėtų nustatyti bendrus reklamos standartus, kuriais pažeidžiamiems vartotojams būtų suteikiama pakankama apsauga, tačiau kuriais kartu būtų sudaromos galimybės remti tarptautinius renginius; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad reikia sukurti patikimą alternatyva neteisėtoms lošimų paslaugoms; pabrėžia, kad reikia ieškoti pragmatiškų sprendimų dėl sporto renginių reklamos ir paramos, teikiamos internetinių lošimų paslaugų teikėjų; mano, kad reikėtų nustatyti bendrus reklamos standartus, kuriais pažeidžiamiems vartotojams būtų suteikiama pakankama apsauga, tačiau kuriais kartu būtų sudaromos galimybės remti tarptautinius renginius;

| 44. | ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su visais sporto srities suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų nustatyti tinkami mechanizmai, reikalingi siekiant išsaugoti sporto sąžiningumą ir mėgėjų sporto finansavimą; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su visais sporto srities suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų nustatyti tinkami mechanizmai, reikalingi siekiant išsaugoti sporto sąžiningumą ir mėgėjų sporto finansavimą;

*

* *

| 45. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

45.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Ypač į sprendimus bylose C-275/92 Schindler (1994), C-55/94 Gebhard (1995), C-124/97 Läärä (1999), C-67/98 Zenatti (1999), C-6/01 Anomar (2003), C-243/01 Gambelli (2003), C-42/02 Lindman (2003), C-444/02 Fixtures Marketing Ltd prieš OPAP (2004), C-338/02 Fixtures Marketing Ltd prieš Svenska Spel AB (2004), C-46/02 Fixtures Marketing Ltd prieš Oy Veikkaus Ab (2005), C-386/04 Stauffer (2006), C-432/05 Unibet (2007), C-338/04, C-359/04 ir C-360/04 Placanica ir kt. (2007), C-206/04 Komisija prieš Italiją (2007), C-42/07 Liga Portuguesa de Futebol Profissional (2009), C-258/08 Ladbrokes (2010), C-203/08 Sporting Exchange (2010), C-447/08 ir C-448/08 Sjöberg ir Gerdin (2010), C-316/07, C-358/07, C-359/07, C-360/07, C-409/07 ir C-410/07 Markus Stoß ir kt. (2010), C-46/08 Carmen Media (2010) ir C-64/08 Engelmann (2010).

(2)  OL C 87E, 2010 4 1, p. 30.

(3)  OL C 271E, 2009 11 12, p. 51.

(4)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(5)  OL L 149, 2005 6 11, p. 22.

(6)  OL L 144, 1997 6 4, p. 19.

(7)  OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

(8)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(9)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

(10)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

(11)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

(12)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(13)  Byla C-46/08 Carmen Media, 2010 m.

(14)  2011 m. tyrimas „Cross-Border Alternative Dispute Resolution in the European Union“, http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=41671

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/43

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisNaminių bičių sveikata ir bitininkystė

P7_TA(2011)0493

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naminių bičių sveikatos ir bitininkystės sektoriaus uždavinių (2011/2108(INI))

2013/C 153 E/06

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl padėties bitininkystės sektoriuje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl padėties bitininkystės sektoriuje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą dėl naminių bičių sveikatos (COM(2010)0714), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 6 d. Komisijos komunikatą dėl naminių bičių sveikatos (COM(2010)0714),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. gegužės 17 d. išvadas dėl naminių bičių sveikatos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. gegužės 17 d. išvadas dėl naminių bičių sveikatos,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 3 d. Komisijos komunikatą „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 3 d. Komisijos komunikatą „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (COM(2011)0244),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (2), kuriame nustatomos konkrečios nuostatos Europos Sąjungos bitininkystės sektoriui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (2), kuriame nustatomos konkrečios nuostatos Europos Sąjungos bitininkystės sektoriui,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugpjūčio 11 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) mokslinę ataskaitą, taip pat 2009 m. gruodžio 3 d. EFSA užsakytą ir patvirtintą mokslinę ataskaitą dėl bičių mirtingumo ir priežiūros Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugpjūčio 11 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) mokslinę ataskaitą, taip pat 2009 m. gruodžio 3 d. EFSA užsakytą ir patvirtintą mokslinę ataskaitą dėl bičių mirtingumo ir priežiūros Europoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-442/09 (3) dėl medaus su genetiškai modifikuotomis medžiagomis ženklinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-442/09 (3) dėl medaus su genetiškai modifikuotomis medžiagomis ženklinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl baltymų deficito ES: kaip išspręsti šią ilgalaikę problemą? (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl baltymų deficito ES: kaip išspręsti šią ilgalaikę problemą? (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7–0359/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7–0359/2011),

| A. | kadangi bitininkystė kaip ekonominė ir socialinė veikla yra itin svarbi tvariam kaimo vietovių vystymuisi, ją plėtojant kuriamos darbo vietos ir per apdulkinimą teikiamos svarbios ekosistemos paslaugos, kuriomis prisidedama prie biologinės įvairovės palaikymo išsaugant genetinę augalų įvairovę; |
| --- | --- |

A.

kadangi bitininkystė kaip ekonominė ir socialinė veikla yra itin svarbi tvariam kaimo vietovių vystymuisi, ją plėtojant kuriamos darbo vietos ir per apdulkinimą teikiamos svarbios ekosistemos paslaugos, kuriomis prisidedama prie biologinės įvairovės palaikymo išsaugant genetinę augalų įvairovę;

| B. | kadangi bitininkystė ir biologinė įvairovė tarpusavyje susijusios; kadangi apdulkindamos bičių šeimos teikia svarbias ekologines, ekonomines ir socialines viešąsias gėrybes ir taip užtikrinamas aprūpinimas maistu ir išlaikoma biologinė įvairovė ir kadangi bitininkai, prižiūrėdami savo bičių šeimas, teikia svarbiausias aplinkos apsaugos paslaugas, tuo pačiu užtikrindami tvarų gamybos modelį kaimo vietovėse; kadangi bičių ganyklos, įvairios maisto paieškos vietos ir kai kurie žemės ūkio produktai (rapsai, saulėgrąžos ir kt.) gausiai teikia bitėms maisto, reikalingo palaikyti imuninę sistemą ir joms išlikti sveikoms; |
| --- | --- |

B.

kadangi bitininkystė ir biologinė įvairovė tarpusavyje susijusios; kadangi apdulkindamos bičių šeimos teikia svarbias ekologines, ekonomines ir socialines viešąsias gėrybes ir taip užtikrinamas aprūpinimas maistu ir išlaikoma biologinė įvairovė ir kadangi bitininkai, prižiūrėdami savo bičių šeimas, teikia svarbiausias aplinkos apsaugos paslaugas, tuo pačiu užtikrindami tvarų gamybos modelį kaimo vietovėse; kadangi bičių ganyklos, įvairios maisto paieškos vietos ir kai kurie žemės ūkio produktai (rapsai, saulėgrąžos ir kt.) gausiai teikia bitėms maisto, reikalingo palaikyti imuninę sistemą ir joms išlikti sveikoms;

| C. | kadangi buvo išreikštas susirūpinimas, kad dėl didelių bitininkystės įmonės įkūrimo sąnaudų šia veikla ima verstis vis mažiau žmonių ir dėl to stinga bičių, kurios galėtų apdulkinti gyvybiškai svarbius žemės ūkio pasėlius; |
| --- | --- |

C.

kadangi buvo išreikštas susirūpinimas, kad dėl didelių bitininkystės įmonės įkūrimo sąnaudų šia veikla ima verstis vis mažiau žmonių ir dėl to stinga bičių, kurios galėtų apdulkinti gyvybiškai svarbius žemės ūkio pasėlius;

| D. | kadangi pranešta, jog bičių šeimų sumažėjo ir ES, ir kitose pasaulio vietose; kadangi nyksta apdulkintojų rūšys, kurios gerina žemės ūkio našumą; kadangi stiprėjant šiai tendencijai ūkininkams ES ir kitose pasaulio šalyse gali tekti imtis dirbtinio apdulkinimo, dėl kurio išlaidos apdulkinimui padidėtų dvigubai; kadangi mokslo ir veterinarijos veikla šiuo metu beveik negalima veiksmingai užkirsti kelio tam tikroms parazitų sukeliamoms ligoms ir kitoms ligoms arba jų kontroliuoti, nes pastaraisiais dešimtmečiais vykdyta nepakankamai bičių vaistų, kurių rinkos dalis yra ribota ir dėl to dideles farmacijos įmones jie mažai domina, mokslinių tyrimų ir jie nepakankamai tobulinti; kadangi vaistai, skirti kovai su varoatozės erkėmis, dėl jų riboto kiekio daugeliu atvejų daugiau nebėra veiksmingi; |
| --- | --- |

D.

kadangi pranešta, jog bičių šeimų sumažėjo ir ES, ir kitose pasaulio vietose; kadangi nyksta apdulkintojų rūšys, kurios gerina žemės ūkio našumą; kadangi stiprėjant šiai tendencijai ūkininkams ES ir kitose pasaulio šalyse gali tekti imtis dirbtinio apdulkinimo, dėl kurio išlaidos apdulkinimui padidėtų dvigubai; kadangi mokslo ir veterinarijos veikla šiuo metu beveik negalima veiksmingai užkirsti kelio tam tikroms parazitų sukeliamoms ligoms ir kitoms ligoms arba jų kontroliuoti, nes pastaraisiais dešimtmečiais vykdyta nepakankamai bičių vaistų, kurių rinkos dalis yra ribota ir dėl to dideles farmacijos įmones jie mažai domina, mokslinių tyrimų ir jie nepakankamai tobulinti; kadangi vaistai, skirti kovai su varoatozės erkėmis, dėl jų riboto kiekio daugeliu atvejų daugiau nebėra veiksmingi;

| E. | kadangi pavienių bičių ir jų šeimų sveikatą veikia daugybė mirtinų ir beveik mirtinų veiksnių, kurių daugelis yra tarpusavyje susiję; kadangi parduodami vaistai, skirti kovai su varoatozės erkėmis, daugeliu atvejų daugiau nebėra pakankamai veiksmingi, nes šios erkės tampa jiems atsparios; kadangi dėl pesticidų naudojimo, kintančių klimato ir aplinkos sąlygų, biologinės augalų įvairovės nykimo, žemės naudojimo paskirties keitimo, netinkamai vykdomos bitininkystės veiklos ir invazinių rūšių egzistavimo silpnėja šeimų imuninė sistema ir susidaro palankios sąlygos oportunistinėms patologijoms; kadangi naminės bitės gali patirti augalų apsaugos produktų poveikį tiesiogiai arba netiesiogiai, pvz., per vėją, paviršinius vandenis, augalų transpiraciją, nektarą ir žiedadulkes; |
| --- | --- |

E.

kadangi pavienių bičių ir jų šeimų sveikatą veikia daugybė mirtinų ir beveik mirtinų veiksnių, kurių daugelis yra tarpusavyje susiję; kadangi parduodami vaistai, skirti kovai su varoatozės erkėmis, daugeliu atvejų daugiau nebėra pakankamai veiksmingi, nes šios erkės tampa jiems atsparios; kadangi dėl pesticidų naudojimo, kintančių klimato ir aplinkos sąlygų, biologinės augalų įvairovės nykimo, žemės naudojimo paskirties keitimo, netinkamai vykdomos bitininkystės veiklos ir invazinių rūšių egzistavimo silpnėja šeimų imuninė sistema ir susidaro palankios sąlygos oportunistinėms patologijoms; kadangi naminės bitės gali patirti augalų apsaugos produktų poveikį tiesiogiai arba netiesiogiai, pvz., per vėją, paviršinius vandenis, augalų transpiraciją, nektarą ir žiedadulkes;

| F. | kadangi bitininkai gali prisidėti ir padėti išlaikyti savo bičių sveikatą ir gerovę, nors nuo bičių aplinkos kokybės labai priklauso, kiek jiems tai pavyks; |
| --- | --- |

F.

kadangi bitininkai gali prisidėti ir padėti išlaikyti savo bičių sveikatą ir gerovę, nors nuo bičių aplinkos kokybės labai priklauso, kiek jiems tai pavyks;

| G. | kadangi skatinama vartoti labai mažai veterinarijos produktų ir veikliųjų medžiagų, taip pat palaikyti sveiką šeimos imuninę sistemą, tačiau kadangi susiduriama su atsparumo problema, nes bitės neasimiliuoja veikliųjų medžiagų ir vaistų, o Europos gamintojai priklauso nuo gryno, aukštos kokybės medaus be nuosėdų; |
| --- | --- |

G.

kadangi skatinama vartoti labai mažai veterinarijos produktų ir veikliųjų medžiagų, taip pat palaikyti sveiką šeimos imuninę sistemą, tačiau kadangi susiduriama su atsparumo problema, nes bitės neasimiliuoja veikliųjų medžiagų ir vaistų, o Europos gamintojai priklauso nuo gryno, aukštos kokybės medaus be nuosėdų;

| H. | kadangi dauguma Europos bitininkų yra mėgėjai, o ne profesionalūs bitininkai; |
| --- | --- |

H.

kadangi dauguma Europos bitininkų yra mėgėjai, o ne profesionalūs bitininkai;

Moksliniai tyrimai ir mokslinių žinių sklaida

| 1. | ragina Komisiją padidinti paramos dydį su naminių bičių sveikata susijusiems moksliniams tyrimams pagal būsimą finansinę programą (FP8) ir atliekant mokslinius tyrimus daugiausia dėmesio skirti technologinei plėtrai, ligų prevencijai ir kontrolei, ypač aplinkos veiksnių poveikiui bičių šeimos imuninei sistemai ir tų veiksnių sąveikai su patologijomis, tvarios žemės ūkio praktikos apibrėžimui, skatinimui naudoti nechemines alternatyvias priemones (t. y. taikyti prevencinę agronominę praktiką, pvz., sėjomainą ir biologinę kontrolę) ir bendram tolesniam skatinimui taikyti integruotosios kenkėjų kontrolės metodus ir kurti veterinarinius medicinos produktus, skirtus kovai su ES esamais bičių ligų sukėlėjais, ypač varoatozės erkėmis, kurios yra pagrindinis ligų sukėlėjas, nes yra labai atsparios, todėl kovojant su jomis, endoparazitais ir kitomis oportunistinėmis ligomis reikia naudoti labai įvairias veikliąsias medžiagas; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją padidinti paramos dydį su naminių bičių sveikata susijusiems moksliniams tyrimams pagal būsimą finansinę programą (FP8) ir atliekant mokslinius tyrimus daugiausia dėmesio skirti technologinei plėtrai, ligų prevencijai ir kontrolei, ypač aplinkos veiksnių poveikiui bičių šeimos imuninei sistemai ir tų veiksnių sąveikai su patologijomis, tvarios žemės ūkio praktikos apibrėžimui, skatinimui naudoti nechemines alternatyvias priemones (t. y. taikyti prevencinę agronominę praktiką, pvz., sėjomainą ir biologinę kontrolę) ir bendram tolesniam skatinimui taikyti integruotosios kenkėjų kontrolės metodus ir kurti veterinarinius medicinos produktus, skirtus kovai su ES esamais bičių ligų sukėlėjais, ypač varoatozės erkėmis, kurios yra pagrindinis ligų sukėlėjas, nes yra labai atsparios, todėl kovojant su jomis, endoparazitais ir kitomis oportunistinėmis ligomis reikia naudoti labai įvairias veikliąsias medžiagas;

| 2. | mano, kad svarbu imtis neatidėliotinų priemonių bičių sveikatai saugoti, atsižvelgiant į bitininkystės specifiką, susijusių subjektų įvairovę ir proporcingumo bei subsidiarumo principus; |
| --- | --- |

2.

mano, kad svarbu imtis neatidėliotinų priemonių bičių sveikatai saugoti, atsižvelgiant į bitininkystės specifiką, susijusių subjektų įvairovę ir proporcingumo bei subsidiarumo principus;

| 3. | dar kartą reiškia susirūpinimą, kad neišsprendus didėjančio naminių bičių ir laukinių apdulkintojų mirtingumo Europoje problemos, ji turės neigiamą poveikį žemės ūkiui, maisto gamybai ir saugumui, biologinei įvairovei, aplinkos tvarumui ir ekosistemoms; |
| --- | --- |

3.

dar kartą reiškia susirūpinimą, kad neišsprendus didėjančio naminių bičių ir laukinių apdulkintojų mirtingumo Europoje problemos, ji turės neigiamą poveikį žemės ūkiui, maisto gamybai ir saugumui, biologinei įvairovei, aplinkos tvarumui ir ekosistemoms;

| 4. | ragina Komisiją skatinti glaudžiai bendradarbiaujant su bitininkų asociacijomis sukurti tinkamas nacionalines priežiūros sistemas ir kurti ES lygmens darniuosius standartus, kad galima būtų atlikti palyginimą; pabrėžia, jog reikia vienodai nustatyti bičių avilių tapatumą ir juos registruoti nacionaliniu lygmeniu, kasmet šiuo registrus peržiūrint ir atnaujinant; tvirtina, jog tapatybės nustatymas ir registracija turėtų būti finansuojami ne iš esamų programų medaus gamybos ir pardavimo Europos Sąjungoje veiksmingumui gerinti (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/97 (7)); |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją skatinti glaudžiai bendradarbiaujant su bitininkų asociacijomis sukurti tinkamas nacionalines priežiūros sistemas ir kurti ES lygmens darniuosius standartus, kad galima būtų atlikti palyginimą; pabrėžia, jog reikia vienodai nustatyti bičių avilių tapatumą ir juos registruoti nacionaliniu lygmeniu, kasmet šiuo registrus peržiūrint ir atnaujinant; tvirtina, jog tapatybės nustatymas ir registracija turėtų būti finansuojami ne iš esamų programų medaus gamybos ir pardavimo Europos Sąjungoje veiksmingumui gerinti (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/97 (7));

| 5. | ragina Europos Komisiją remti Europos „etaloninių avilių“ tinklą, kad būtų užtikrinta aplinkos sąlygų, bitininkystės ir žemės ūkio praktikos poveikio bičių sveikatai stebėsena; |
| --- | --- |

5.

ragina Europos Komisiją remti Europos „etaloninių avilių“ tinklą, kad būtų užtikrinta aplinkos sąlygų, bitininkystės ir žemės ūkio praktikos poveikio bičių sveikatai stebėsena;

| 6. | ragina Komisiją parengti trejų metų trukmės programas, kurios būtų grindžiamos valstybių narių deklaruotu realiai įregistruotų avilių skaičiumi, o ne apytikriais skaičiavimais; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją parengti trejų metų trukmės programas, kurios būtų grindžiamos valstybių narių deklaruotu realiai įregistruotų avilių skaičiumi, o ne apytikriais skaičiavimais;

| 7. | pritaria ES bičių sveikatos etaloninės laboratorijos, kuri turėtų daugiausia dėmesio skirti veiklai, kurios nevykdo esami ekspertų tinklai ar nacionalinės laboratorijos, ir vykdyti integruotųjų žinių, susijusių su jų moksliniais tyrimais, sintezę, steigimui; |
| --- | --- |

7.

pritaria ES bičių sveikatos etaloninės laboratorijos, kuri turėtų daugiausia dėmesio skirti veiklai, kurios nevykdo esami ekspertų tinklai ar nacionalinės laboratorijos, ir vykdyti integruotųjų žinių, susijusių su jų moksliniais tyrimais, sintezę, steigimui;

| 8. | pabrėžia, jog reikia remti nacionalinio lygmens diagnostikos laboratorijas ir tyrimus vietoje, ir pažymi, kad reikėtų vengti finansavimo dubliavimosi; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, jog reikia remti nacionalinio lygmens diagnostikos laboratorijas ir tyrimus vietoje, ir pažymi, kad reikėtų vengti finansavimo dubliavimosi;

| 9. | ragina Komisiją kartu su bitininkystės sektoriaus atstovais įsteigti iniciatyvinį komitetą, kuris padės Komisijai parengti ES etaloninės laboratorijos metinę darbo programą; apgailestauja, kad pirmoji ES etaloninės laboratorijos metinė darbo programa buvo pristatyta iš anksto nepasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją kartu su bitininkystės sektoriaus atstovais įsteigti iniciatyvinį komitetą, kuris padės Komisijai parengti ES etaloninės laboratorijos metinę darbo programą; apgailestauja, kad pirmoji ES etaloninės laboratorijos metinė darbo programa buvo pristatyta iš anksto nepasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais;

| 10. | ragina Komisiją ir toliau teikti paramą moksliniams naminių bičių sveikatos tyrimams remiantis gerais COST priemonės COLOSS ir BeeDoc bei STEP iniciatyvų pavyzdžiais ir skatinti valstybes nares remti šios srities mokslinius tyrimus; vis dėlto pabrėžia, kad reikėtų stiprinti bitininkų ir bitininkų organizacijų santykius; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ir toliau teikti paramą moksliniams naminių bičių sveikatos tyrimams remiantis gerais COST priemonės COLOSS ir BeeDoc bei STEP iniciatyvų pavyzdžiais ir skatinti valstybes nares remti šios srities mokslinius tyrimus; vis dėlto pabrėžia, kad reikėtų stiprinti bitininkų ir bitininkų organizacijų santykius;

| 11. | ragina Komisiją užtikrinti, kad lėšos nebūtų naudojamos pakartotinai tuo pat tikslu, siekiant padidinti finansavimo veiksmingumą užtikrinant ir bitininkams, ir ūkininkams ekonominę ir ekologinę pridėtinę vertę; ragina Komisiją skatinti valstybes nares didinti finansavimą moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją užtikrinti, kad lėšos nebūtų naudojamos pakartotinai tuo pat tikslu, siekiant padidinti finansavimo veiksmingumą užtikrinant ir bitininkams, ir ūkininkams ekonominę ir ekologinę pridėtinę vertę; ragina Komisiją skatinti valstybes nares didinti finansavimą moksliniams tyrimams;

| 12. | ragina valstybes nares remti ir prižiūrėti nacionalinių medingųjų augalų fenologijos stebėsenos tinklų steigimą; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares remti ir prižiūrėti nacionalinių medingųjų augalų fenologijos stebėsenos tinklų steigimą;

| 13. | ragina Komisiją aktyviai skatinti valstybes nares, laboratorijas, bitininkus, ūkininkus, pramonės atstovus ir mokslininkus labiau dalytis ekotoksikologinių tyrimų informacija apie poveikį naminių bičių sveikatai, kad būtų įmanomas kompetentingas ir nepriklausomas mokslinis nagrinėjimas; ragina Komisiją padėti vykdyti šį procesą sukuriant atitinkamą tinklalapį visomis suinteresuotųjų valstybių narių oficialiosiomis kalbomis; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją aktyviai skatinti valstybes nares, laboratorijas, bitininkus, ūkininkus, pramonės atstovus ir mokslininkus labiau dalytis ekotoksikologinių tyrimų informacija apie poveikį naminių bičių sveikatai, kad būtų įmanomas kompetentingas ir nepriklausomas mokslinis nagrinėjimas; ragina Komisiją padėti vykdyti šį procesą sukuriant atitinkamą tinklalapį visomis suinteresuotųjų valstybių narių oficialiosiomis kalbomis;

| 14. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“, tačiau ragina jos vykdymą pratęsti po 2011 m. ir padidinti dalyvių iš nacionalinių valdžios institucijų skaičių; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“, tačiau ragina jos vykdymą pratęsti po 2011 m. ir padidinti dalyvių iš nacionalinių valdžios institucijų skaičių;

| 15. | ragina remti bitininkų mokymo ligų prevencijos ir kontrolės klausimais programas ir ūkininkų ir miškininkų mokymo botanikos žinių, bitėms nekenksmingų augalų apsaugos priemonių naudojimo, pesticidų poveikio ir necheminių agronominių piktžolių kontrolės priemonių klausimais programas; ragina Komisiją bendradarbiaujant su bitininkystės organizacijomis parengti veterinarinio bičių šeimų gydymo gaires; |
| --- | --- |

15.

ragina remti bitininkų mokymo ligų prevencijos ir kontrolės klausimais programas ir ūkininkų ir miškininkų mokymo botanikos žinių, bitėms nekenksmingų augalų apsaugos priemonių naudojimo, pesticidų poveikio ir necheminių agronominių piktžolių kontrolės priemonių klausimais programas; ragina Komisiją bendradarbiaujant su bitininkystės organizacijomis parengti veterinarinio bičių šeimų gydymo gaires;

| 16. | ragina valstybių narių valdžios institucijas ir įgaliotas organizacijas skleisti bitininkams tinkamą mokslinę ir techninę informaciją apie bičių sveikatą; pabrėžia, kad būtina palaikyti nuolatinį bitininkų, ūkininkų ir atitinkamų valdžios institucijų dialogą; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybių narių valdžios institucijas ir įgaliotas organizacijas skleisti bitininkams tinkamą mokslinę ir techninę informaciją apie bičių sveikatą; pabrėžia, kad būtina palaikyti nuolatinį bitininkų, ūkininkų ir atitinkamų valdžios institucijų dialogą;

| 17. | pabrėžia, jog reikia užtikrinti tinkamą veterinarijos gydytojų mokymą, taip pat užtikrinti galimybę konsultuoti bitininkus veterinarijos klausimais ir bitininkystės specialistų dalyvavimą nacionalinėse veterinarijos institucijose; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, jog reikia užtikrinti tinkamą veterinarijos gydytojų mokymą, taip pat užtikrinti galimybę konsultuoti bitininkus veterinarijos klausimais ir bitininkystės specialistų dalyvavimą nacionalinėse veterinarijos institucijose;

Veterinarijos produktai

| 18. | pripažįsta, kad labai svarbu ieškoti veiksmingų ir naujoviškų gydymo būdų nuo varoatozės erkių, dėl kurių patiriami apie 10 % metiniai nuostoliai; mano, kad būtina didinti paramą patvirtintam veterinariniam gydymui siekiant sumažinti neigiamą ligų ir kenkėjų poveikį; prašo Komisiją parengti bendras veterinarinio gydymo, taikomo šiame sektoriuje, gaires, pabrėžiant tinkamo šio gydymo taikymo svarbą; ragina parengti molekulių ir (arba) receptūrų, kurių pagrindą sudaro organinės rūgštys, eteriniai aliejai ir kitos medžiagos, skirtos biologinei kenkėjų kontrolei, naudojimo rekomendacijas; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad labai svarbu ieškoti veiksmingų ir naujoviškų gydymo būdų nuo varoatozės erkių, dėl kurių patiriami apie 10 % metiniai nuostoliai; mano, kad būtina didinti paramą patvirtintam veterinariniam gydymui siekiant sumažinti neigiamą ligų ir kenkėjų poveikį; prašo Komisiją parengti bendras veterinarinio gydymo, taikomo šiame sektoriuje, gaires, pabrėžiant tinkamo šio gydymo taikymo svarbą; ragina parengti molekulių ir (arba) receptūrų, kurių pagrindą sudaro organinės rūgštys, eteriniai aliejai ir kitos medžiagos, skirtos biologinei kenkėjų kontrolei, naudojimo rekomendacijas;

| 19. | ragina valstybes nares teikti finansinę paramą naujų bičių vaistų moksliniams tyrimams, kūrimui ir tyrimams vietoje, ypač MVĮ, atsižvelgiant į bitininkystės sektoriaus, kuris užtikrina apdulkinimą, indėlį į biologinę įvairovę ir visuomenės gerovę, atsižvelgiant į aukštas veterinarinio gydymo kainas, kurias šiuo metu moka bitininkai, palyginus su kitų gyvulininkystės sektorių sveikatos apsaugos išlaidomis; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares teikti finansinę paramą naujų bičių vaistų moksliniams tyrimams, kūrimui ir tyrimams vietoje, ypač MVĮ, atsižvelgiant į bitininkystės sektoriaus, kuris užtikrina apdulkinimą, indėlį į biologinę įvairovę ir visuomenės gerovę, atsižvelgiant į aukštas veterinarinio gydymo kainas, kurias šiuo metu moka bitininkai, palyginus su kitų gyvulininkystės sektorių sveikatos apsaugos išlaidomis;

| 20. | pabrėžia, kad būtina skatinti farmacijos pramonę kurti naujus vaistus, skirtus kovoti su bičių ligomis; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad būtina skatinti farmacijos pramonę kurti naujus vaistus, skirtus kovoti su bičių ligomis;

| 21. | ragina Komisiją parengti lankstesnes taisykles, susijusias su leidimu naudoti naminių bičių veterinarijos produktus, įskaitant augalinės kilmės vaistus ir kitus vaistus, kurie nedaro ilgalaikės žalos vabzdžiams, ir jų prieinamumu; pritaria Komisijos pasiūlymui peržiūrėti veterinarinių vaistų direktyvą, tačiau pažymi, kad neturėtų būti naudojamasi esamu šių vaistų trūkumu registruojant ir (arba) pardavinėjant antibiotikus kitoms naminių bičių šeimų oportunistinėms patologijoms gydyti, nes jie daro poveikį bičių produktų kokybei ir atsparumui; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją parengti lankstesnes taisykles, susijusias su leidimu naudoti naminių bičių veterinarijos produktus, įskaitant augalinės kilmės vaistus ir kitus vaistus, kurie nedaro ilgalaikės žalos vabzdžiams, ir jų prieinamumu; pritaria Komisijos pasiūlymui peržiūrėti veterinarinių vaistų direktyvą, tačiau pažymi, kad neturėtų būti naudojamasi esamu šių vaistų trūkumu registruojant ir (arba) pardavinėjant antibiotikus kitoms naminių bičių šeimų oportunistinėms patologijoms gydyti, nes jie daro poveikį bičių produktų kokybei ir atsparumui;

| 22. | palankiai vertina Komisijos ketinimą pradėti taikyti didžiausią leistiną likučių ribą naudojant vaistus, taikant „kaskada“ vadinamą procedūrą, kad būtų panaikintas šiuo metu esantis teisinis netikrumas, kuris trukdo sergančių bičių gydymui; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina Komisijos ketinimą pradėti taikyti didžiausią leistiną likučių ribą naudojant vaistus, taikant „kaskada“ vadinamą procedūrą, kad būtų panaikintas šiuo metu esantis teisinis netikrumas, kuris trukdo sergančių bičių gydymui;

| 23. | ragina keisti reguliavimo aplinką, kad Europos vaistų agentūra, gindama intelektinės nuosavybės teises, galėtų užtikrinti veterinarinių bičių sveikatos produktų naujų aktyviųjų medžiagų gamybos ir prekybos išimtinumą tam tikru pereinamuoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

23.

ragina keisti reguliavimo aplinką, kad Europos vaistų agentūra, gindama intelektinės nuosavybės teises, galėtų užtikrinti veterinarinių bičių sveikatos produktų naujų aktyviųjų medžiagų gamybos ir prekybos išimtinumą tam tikru pereinamuoju laikotarpiu;

| 24. | prašo Komisiją apsvarstyti galimybę išplėsti Europos Sąjungos veterinarijos fondo finansavimą bičių ligoms per kitą jo peržiūrą; |
| --- | --- |

24.

prašo Komisiją apsvarstyti galimybę išplėsti Europos Sąjungos veterinarijos fondo finansavimą bičių ligoms per kitą jo peržiūrą;

| 25. | palankiai vertina Komisijos ketinimą siūlyti išsamų gyvūnų sveikatos teisės aktą; ragina Komisiją suderinti Europos veterinarijos politikos apimtį su jos finansavimu, kad būtų atsižvelgta į bičių ir bitininkystės ypatumus, siekiant veiksmingiau kovoti su bičių ligomis užtikrinant galimybę naudotis veiksmingais ir standartizuotais vaistais visose valstybėse narėse ir finansavimą bičių sveikatos priežiūrai įgyvendinant Europos veterinarijos politiką; prašo Komisiją užtikrinti didesnį suderinimą tarp valstybių narių, sutelkiant savo pastangas kovai su varoatoze ir jos kontrole ES; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina Komisijos ketinimą siūlyti išsamų gyvūnų sveikatos teisės aktą; ragina Komisiją suderinti Europos veterinarijos politikos apimtį su jos finansavimu, kad būtų atsižvelgta į bičių ir bitininkystės ypatumus, siekiant veiksmingiau kovoti su bičių ligomis užtikrinant galimybę naudotis veiksmingais ir standartizuotais vaistais visose valstybėse narėse ir finansavimą bičių sveikatos priežiūrai įgyvendinant Europos veterinarijos politiką; prašo Komisiją užtikrinti didesnį suderinimą tarp valstybių narių, sutelkiant savo pastangas kovai su varoatoze ir jos kontrole ES;

| 26. | palankiai vertina veisimo programas, kurias įgyvendinant didžiausias dėmesys skiriamas atsparumui ligoms ir parazitams, ypač varoatozei; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina veisimo programas, kurias įgyvendinant didžiausias dėmesys skiriamas atsparumui ligoms ir parazitams, ypač varoatozei;

Šiuolaikinio žemės ūkio poveikis bitėms

| 27. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga tik neseniai, aktyviai prisidėjus Europos Parlamentui, nustatė naujas griežtesnes taisykles dėl augalų apsaugos produktų registravimo ir jų tausaus naudojimo, siekiant užtikrinti jų saugumą žmonėms ir aplinkai; pažymi, kad šiose taisyklėse nustatyti papildomi griežti kriterijai dėl bičių saugumo; ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie sėkmingą šių naujų taisyklių taikymą; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga tik neseniai, aktyviai prisidėjus Europos Parlamentui, nustatė naujas griežtesnes taisykles dėl augalų apsaugos produktų registravimo ir jų tausaus naudojimo, siekiant užtikrinti jų saugumą žmonėms ir aplinkai; pažymi, kad šiose taisyklėse nustatyti papildomi griežti kriterijai dėl bičių saugumo; ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie sėkmingą šių naujų taisyklių taikymą;

| 28. | skatina Komisiją gerinti pesticidų rizikos vertinimo metodiką siekiant apsaugoti bičių šeimos sveikatą ir populiacijos vystymąsi ir užtikrinti tinkamą galimybę susipažinti su ekotoksikologinių tyrimų, įtrauktų į leidimų dokumentų rinkinius, rezultatais ir metodika; |
| --- | --- |

28.

skatina Komisiją gerinti pesticidų rizikos vertinimo metodiką siekiant apsaugoti bičių šeimos sveikatą ir populiacijos vystymąsi ir užtikrinti tinkamą galimybę susipažinti su ekotoksikologinių tyrimų, įtrauktų į leidimų dokumentų rinkinius, rezultatais ir metodika;

| 29. | pabrėžia tvaraus ūkininkavimo svarbą ir ragina valstybes nares kuo greičiau perkelti į nacionalinę teisę ir visiškai įgyvendinti Direktyvą 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo ir ypač jos 14 straipsnį, kuriame pabrėžiama, jog nuo 2014 m. visiems ūkininkams ES bus privaloma taikyti integruotąją kenkėjų kontrolę, ir ypatingą dėmesį skirti pesticidų, galinčių daryti neigiamą poveikį bitėms ir bičių šeimų sveikatai, naudojimui; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia tvaraus ūkininkavimo svarbą ir ragina valstybes nares kuo greičiau perkelti į nacionalinę teisę ir visiškai įgyvendinti Direktyvą 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo ir ypač jos 14 straipsnį, kuriame pabrėžiama, jog nuo 2014 m. visiems ūkininkams ES bus privaloma taikyti integruotąją kenkėjų kontrolę, ir ypatingą dėmesį skirti pesticidų, galinčių daryti neigiamą poveikį bitėms ir bičių šeimų sveikatai, naudojimui;

| 30. | ragina Komisiją atliekant pesticidų rizikos vertinimą, remiantis patikimais ir veiksmingais realiomis sąlygomis atliktais bandymais ir suderintais protokolais, atsižvelgti į lėtinį toksiškumą lervoms ir beveik mirtiną toksiškumą, kaip nustatyta nuo 2011 m. birželio 14 d. taikomame Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką; taip pat ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti specifinių pesticidų, tam tikromis sąlygomis darančių neigiamą poveikį bičių ir jų šeimų sveikatai, naudojimui; ragina Komisiją taip pat skatinti galimos medžiagų sąveikos su patogenais ir medžiagų sąveikos su medžiagomis mokslinius tyrimus; pažymi, kad taip pat reikėtų atsižvelgti į visus pesticidų naudojimo būdus; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją atliekant pesticidų rizikos vertinimą, remiantis patikimais ir veiksmingais realiomis sąlygomis atliktais bandymais ir suderintais protokolais, atsižvelgti į lėtinį toksiškumą lervoms ir beveik mirtiną toksiškumą, kaip nustatyta nuo 2011 m. birželio 14 d. taikomame Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką; taip pat ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti specifinių pesticidų, tam tikromis sąlygomis darančių neigiamą poveikį bičių ir jų šeimų sveikatai, naudojimui; ragina Komisiją taip pat skatinti galimos medžiagų sąveikos su patogenais ir medžiagų sąveikos su medžiagomis mokslinius tyrimus; pažymi, kad taip pat reikėtų atsižvelgti į visus pesticidų naudojimo būdus;

| 31. | palankiai vertina tai, kad Europos maisto saugos tarnybos ekspertai atliks nepriklausomą pramonės reikalavimų įvertinimą, siekdami pateikti duomenis apie atskirus pesticidus; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina tai, kad Europos maisto saugos tarnybos ekspertai atliks nepriklausomą pramonės reikalavimų įvertinimą, siekdami pateikti duomenis apie atskirus pesticidus;

| 32. | ragina, plėtojant bitininkų, žemės ūkio suinteresuotųjų subjektų ir valdžios institucijų dialogą, sukurti visų valstybių narių bitininkų preliminaraus išankstinio pranešimo apie pesticidų naudojimą, ypač apie insekticidų naudojimo ore operacijas (pvz., naikinant uodus), sistemą ir sistemą, kurią naudojant tokių operacijų metu gavus prašymą būtų suteikiama informacija, kur yra avilių; be to, ragina užtikrinti, kad bitininkai ir ūkininkai naudodami internetines duomenų bazes sklandžiau keistųsi informacija, pvz., apie avilių išdėstymą pievų kaimynystėje; |
| --- | --- |

32.

ragina, plėtojant bitininkų, žemės ūkio suinteresuotųjų subjektų ir valdžios institucijų dialogą, sukurti visų valstybių narių bitininkų preliminaraus išankstinio pranešimo apie pesticidų naudojimą, ypač apie insekticidų naudojimo ore operacijas (pvz., naikinant uodus), sistemą ir sistemą, kurią naudojant tokių operacijų metu gavus prašymą būtų suteikiama informacija, kur yra avilių; be to, ragina užtikrinti, kad bitininkai ir ūkininkai naudodami internetines duomenų bazes sklandžiau keistųsi informacija, pvz., apie avilių išdėstymą pievų kaimynystėje;

| 33. | ragina valstybes nares apsvarstyti, ar tikslinga bičių laikymo ir bičių sveikatos temą kaip dėstomąjį dalyką įtraukti į ūkininkų mokymą; |
| --- | --- |

33.

ragina valstybes nares apsvarstyti, ar tikslinga bičių laikymo ir bičių sveikatos temą kaip dėstomąjį dalyką įtraukti į ūkininkų mokymą;

| 34. | skirdamas ypatingą dėmesį 2009 m. EFSA projektui „Bičių mirtingumas ir priežiūra Europoje“, ragina Komisiją vykdyti objektyvius galimo neigiamo genetiškai modifikuotų augalų ir monokultūrų ūkio poveikio naminių bičių sveikatai mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

34.

skirdamas ypatingą dėmesį 2009 m. EFSA projektui „Bičių mirtingumas ir priežiūra Europoje“, ragina Komisiją vykdyti objektyvius galimo neigiamo genetiškai modifikuotų augalų ir monokultūrų ūkio poveikio naminių bičių sveikatai mokslinius tyrimus;

Gamybos ir maisto saugos aspektai, kilmės vietos apsauga

| 35. | ragina Komisiją nuolat stebėti gyvūnų sveikatos padėtį kilmės šalyse, taikyti griežčiausius gyvūnų sveikatos reikalavimus ir sukurti tinkamą trečiųjų šalių kilmės veisimo medžiagos stebėjimo sistemą, kad būtų išvengta egzotinių bičių ligų ir (arba) parazitų, pvz., Aethina tumida vabalų ir Tropilaelaps erkių atsiradimo ES; ragina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su bitininkų organizacijomis, siekti didesnio skaidrumo, susijusio su saugumo kontrolės, atliekamos pasienio kontrolės punktuose, dažnumu, procentine dalimi, ypatybėmis ir ypač rezultatais; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją nuolat stebėti gyvūnų sveikatos padėtį kilmės šalyse, taikyti griežčiausius gyvūnų sveikatos reikalavimus ir sukurti tinkamą trečiųjų šalių kilmės veisimo medžiagos stebėjimo sistemą, kad būtų išvengta egzotinių bičių ligų ir (arba) parazitų, pvz., Aethina tumida vabalų ir Tropilaelaps erkių atsiradimo ES; ragina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su bitininkų organizacijomis, siekti didesnio skaidrumo, susijusio su saugumo kontrolės, atliekamos pasienio kontrolės punktuose, dažnumu, procentine dalimi, ypatybėmis ir ypač rezultatais;

| 36. | ragina Europos Sąjungoje leidžiamiems veterinarijos produktams nustatyti laikiną 10 ppb slenkstinę ribą (kontrolės atskaitos tašką), atsižvelgiant į įvairiose valstybėse narėse taikomus skirtingus analizės metodus; |
| --- | --- |

36.

ragina Europos Sąjungoje leidžiamiems veterinarijos produktams nustatyti laikiną 10 ppb slenkstinę ribą (kontrolės atskaitos tašką), atsižvelgiant į įvairiose valstybėse narėse taikomus skirtingus analizės metodus;

| 37. | ragina Komisiją įtraukti neveikimo lygius arba kontrolės atskaitos taškus, arba didžiausius likučių kiekius (DLK) meduje ir kituose bitininkystės produktuose, medžiagoms, kurios negali būti leidžiamos Europos bitininkystės sektoriuje, taip pat suderinti veterinarinę sienų kontrolę ir vidaus rinkos kontrolę, nes medaus atveju dėl importuojamų žemos kokybės produktų, falsifikavimo ir pakaitalų iškraipoma rinka, daromas nuolatinis spaudimas kainoms ir galutinei kokybei ES vidaus rinkoje, todėl turėtų būti užtikrintos vienodos konkurencijos sąlygos ES ir trečiųjų šalių produktams ir (arba) gamintojams; pažymi, kad nustatant didžiausią likučių kiekį reikia atsižvelgti į pagal gerąją veterinarijos patirtį nustatytus likučius; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją įtraukti neveikimo lygius arba kontrolės atskaitos taškus, arba didžiausius likučių kiekius (DLK) meduje ir kituose bitininkystės produktuose, medžiagoms, kurios negali būti leidžiamos Europos bitininkystės sektoriuje, taip pat suderinti veterinarinę sienų kontrolę ir vidaus rinkos kontrolę, nes medaus atveju dėl importuojamų žemos kokybės produktų, falsifikavimo ir pakaitalų iškraipoma rinka, daromas nuolatinis spaudimas kainoms ir galutinei kokybei ES vidaus rinkoje, todėl turėtų būti užtikrintos vienodos konkurencijos sąlygos ES ir trečiųjų šalių produktams ir (arba) gamintojams; pažymi, kad nustatant didžiausią likučių kiekį reikia atsižvelgti į pagal gerąją veterinarijos patirtį nustatytus likučius;

| 38. | ragina Komisiją įgyvendinti arba pakeisti Tarybos direktyvos 2001/110/EB (8) (Medaus direktyva) priedus, kad būtų pagerintas ES produkcijos lygis, – tuo tikslu nustatyti aiškias visų bitininkystės produktų, įskaitant įvairių rūšių medų, teisines apibrėžtis ir nurodyti svarbius medaus kokybės kriterijus (pvz., prolino ir invertazės kiekis, žemas HMF ar drėgmės lygis) ir falsifikavimo kriterijus (pvz., medaus glicerino kiekis, cukraus izotopų santykis (C13/C14), žiedadulkių įvairovė ir aromatinių medžiagų bei cukraus kiekis); ragina remti tyrimus ieškant veiksmingų medaus falsifikavimo nustatymo metodų; ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos produktams taikoma natūralaus medaus požymių kontrolė būtų taikoma ir produktams iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją įgyvendinti arba pakeisti Tarybos direktyvos 2001/110/EB (8) (Medaus direktyva) priedus, kad būtų pagerintas ES produkcijos lygis, – tuo tikslu nustatyti aiškias visų bitininkystės produktų, įskaitant įvairių rūšių medų, teisines apibrėžtis ir nurodyti svarbius medaus kokybės kriterijus (pvz., prolino ir invertazės kiekis, žemas HMF ar drėgmės lygis) ir falsifikavimo kriterijus (pvz., medaus glicerino kiekis, cukraus izotopų santykis (C13/C14), žiedadulkių įvairovė ir aromatinių medžiagų bei cukraus kiekis); ragina remti tyrimus ieškant veiksmingų medaus falsifikavimo nustatymo metodų; ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos produktams taikoma natūralaus medaus požymių kontrolė būtų taikoma ir produktams iš trečiųjų šalių;

| 39. | ragina Komisiją suderinti ženklinimo taisykles su Žemės ūkio kokybės schemų reglamento nuostatomis ir nustatyti privalomąjį importuojamų ir ES pagamintų bitininkystės produktų ženklinimą su kilmės šalimi arba skirtingos kilmės produktų mišinių atveju – privalomąjį ženklinimą suderinti su visomis kilmės šalimis; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją suderinti ženklinimo taisykles su Žemės ūkio kokybės schemų reglamento nuostatomis ir nustatyti privalomąjį importuojamų ir ES pagamintų bitininkystės produktų ženklinimą su kilmės šalimi arba skirtingos kilmės produktų mišinių atveju – privalomąjį ženklinimą suderinti su visomis kilmės šalimis;

| 40. | atsižvelgdamas į naująją ES kokybės politiką ragina bitininkus, jiems atstovaujančias organizacijas ir komercines bendroves ženklinant bitininkystės produktus geriau pasinaudoti ES kilmės ženklinimo sistemomis (SKVN ir SGN), kurios gali padėti žemės ūkio veiklos prieinamumui, ir ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su bitininkystės asociacijomis, pasiūlyti kokybės pavadinimus ir skatinti tiesiogiai pardavinėti bitininkystės produktus vietos rinkose; |
| --- | --- |

40.

atsižvelgdamas į naująją ES kokybės politiką ragina bitininkus, jiems atstovaujančias organizacijas ir komercines bendroves ženklinant bitininkystės produktus geriau pasinaudoti ES kilmės ženklinimo sistemomis (SKVN ir SGN), kurios gali padėti žemės ūkio veiklos prieinamumui, ir ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su bitininkystės asociacijomis, pasiūlyti kokybės pavadinimus ir skatinti tiesiogiai pardavinėti bitininkystės produktus vietos rinkose;

| 41. | ragina imtis veiksmų skatinant vartoti daugiau medaus ir bitininkystės produktų, pagamintų Europoje, be kita ko, propaguojant medaus, turinčio specifinių savybių, būdingų kai kurioms rūšims ir geografinės kilmės vietoms, vartojimą; |
| --- | --- |

41.

ragina imtis veiksmų skatinant vartoti daugiau medaus ir bitininkystės produktų, pagamintų Europoje, be kita ko, propaguojant medaus, turinčio specifinių savybių, būdingų kai kurioms rūšims ir geografinės kilmės vietoms, vartojimą;

Priemonės, susijusios su biologinės įvairovės išsaugojimu ir būsima bendros žemės ūkio politikos reforma

| 42. | pabrėžia, jog nacionalinės valdžios institucijos turėtų konsultuotis su bitininkais rengdamos bitininkystės programas ir su tuo susijusius teisės aktus, kad būtų užtikrintas šių programų veiksmingumas ir savalaikis jų įgyvendinimas; ragina Komisiją teikti gerokai daugiau finansinių išteklių, didinant esamą paramą bitininkystei BŽŪP po 2013 m. ir užtikrinant esamų bitininkystės sektoriaus paramos programų (Reglamentas (EB) Nr. 1221/97) tęstinumą ir gerinimą, bei skatinti plėtoti bendrus projektus ir ragina valstybes nares teikti techninę pagalbą bitininkystės sektoriui; prašo Komisiją užtikrinti, kad bendro finansavimo sistema būtų suderinta su tiesioginės pagalbos nustatymu pagal BŽŪP pirmąjį ramstį (pasirinktinis esamo BŽŪP 68 straipsnio taikymas) tose valstybėse narėse, kurios mano, kad tai būtina; taip pat pabrėžia, jog reikia pritraukti jaunus bitininkus į sektoriaus veiklą; ragina Komisiją sukurti bitininkystės apsaugos sistemą arba bendrą draudimo sistemą, kad būtų sušvelnintas krizių poveikis bitininkams; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, jog nacionalinės valdžios institucijos turėtų konsultuotis su bitininkais rengdamos bitininkystės programas ir su tuo susijusius teisės aktus, kad būtų užtikrintas šių programų veiksmingumas ir savalaikis jų įgyvendinimas; ragina Komisiją teikti gerokai daugiau finansinių išteklių, didinant esamą paramą bitininkystei BŽŪP po 2013 m. ir užtikrinant esamų bitininkystės sektoriaus paramos programų (Reglamentas (EB) Nr. 1221/97) tęstinumą ir gerinimą, bei skatinti plėtoti bendrus projektus ir ragina valstybes nares teikti techninę pagalbą bitininkystės sektoriui; prašo Komisiją užtikrinti, kad bendro finansavimo sistema būtų suderinta su tiesioginės pagalbos nustatymu pagal BŽŪP pirmąjį ramstį (pasirinktinis esamo BŽŪP 68 straipsnio taikymas) tose valstybėse narėse, kurios mano, kad tai būtina; taip pat pabrėžia, jog reikia pritraukti jaunus bitininkus į sektoriaus veiklą; ragina Komisiją sukurti bitininkystės apsaugos sistemą arba bendrą draudimo sistemą, kad būtų sušvelnintas krizių poveikis bitininkams;

| 43. | ragina Komisiją, remiantis naująja ES biologinės įvairovės strategija, pirmenybės tvarka arba tam skiriant didesnį dėmesį skirti finansinių lėšų bitininkystei visuose pagal BŽŪP pateikiamuose projektuose arba priemonėse, skirtuose išskirtinai kiekvieno regiono naminių bičių (lot. Apis mellifera) porūšiams ir ekotipams; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją, remiantis naująja ES biologinės įvairovės strategija, pirmenybės tvarka arba tam skiriant didesnį dėmesį skirti finansinių lėšų bitininkystei visuose pagal BŽŪP pateikiamuose projektuose arba priemonėse, skirtuose išskirtinai kiekvieno regiono naminių bičių (lot. Apis mellifera) porūšiams ir ekotipams;

| 44. | ragina Komisiją įgyvendinant būsimą BŽŪP reformą tiksliai apibrėžti paramos priemones ir pagalbą, kurios turi būti teikiamos Europos bitininkystės sektoriui, atsižvelgiant į aplinkos ir socialines viešąsias gėrybes, kurias teikia naminių bičių šeimos per apdulkinimą, ir aplinkos paslaugas, kurias teikia bitininkai prižiūrėdami savo bičių šeimas; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją įgyvendinant būsimą BŽŪP reformą tiksliai apibrėžti paramos priemones ir pagalbą, kurios turi būti teikiamos Europos bitininkystės sektoriui, atsižvelgiant į aplinkos ir socialines viešąsias gėrybes, kurias teikia naminių bičių šeimos per apdulkinimą, ir aplinkos paslaugas, kurias teikia bitininkai prižiūrėdami savo bičių šeimas;

| 45. | pažymi, kad pagal 2010 m. gegužės 28 d. Komisijos ataskaitą bendras ES bitininkų skaičius šiek tiek išaugo palyginti su 2004 m.; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal šią ataskaitą šis skaičius išaugo tik dėl Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo į ES ir kad, be tų šalių bitininkų ES bitininkų skaičius būtų labai sumažėjęs; tai vertina kaip požymį, kad ES bitininkystės sektoriaus padėtis yra sunki ir kad būtina teikti pagalbą ir įgyvendinti konkrečias priemones, kad bitininkai ir toliau užsiimtų bitininkyste; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad pagal 2010 m. gegužės 28 d. Komisijos ataskaitą bendras ES bitininkų skaičius šiek tiek išaugo palyginti su 2004 m.; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal šią ataskaitą šis skaičius išaugo tik dėl Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo į ES ir kad, be tų šalių bitininkų ES bitininkų skaičius būtų labai sumažėjęs; tai vertina kaip požymį, kad ES bitininkystės sektoriaus padėtis yra sunki ir kad būtina teikti pagalbą ir įgyvendinti konkrečias priemones, kad bitininkai ir toliau užsiimtų bitininkyste;

| 46. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti specialią priemonę, pagal kurią būtų teikiama pagalba bitininkams laikantis tiesioginės pagalbos schemos, pvz., teikiant išmokas už bičių šeimas, ir kuria būtų saugomas bitininkystės sektorius ES, bitininkai skatinami ir toliau užsiimti bitininkyste, o jauni žmonės – tapti bitininkais, ir užtikrinama, kad bitės ir toliau atliktų apdulkinimo funkciją; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti specialią priemonę, pagal kurią būtų teikiama pagalba bitininkams laikantis tiesioginės pagalbos schemos, pvz., teikiant išmokas už bičių šeimas, ir kuria būtų saugomas bitininkystės sektorius ES, bitininkai skatinami ir toliau užsiimti bitininkyste, o jauni žmonės – tapti bitininkais, ir užtikrinama, kad bitės ir toliau atliktų apdulkinimo funkciją;

| 47. | ragina Komisiją įgyvendinant BŽŪP skatinti tvarią žemės ūkio praktiką, raginti visus ūkininkus taikyti paprastą agronomijos praktiką vadovaujantis Direktyva 2009/128/EB ir stiprinti bitininkystės sektoriui būdingas agrarinės aplinkosaugos priemones atsižvelgiant į ES biologinės įvairovės strategiją; ragina valstybes nares savo kaimo plėtros programose nustatyti bitininkystei skirtas agrarinės aplinkosaugos priemones ir paskatinti ūkininkus taikyti agrarinės aplinkosaugos priemones išlaikant bitėms palankias pievas laukų pakraščiuose ir plačiau taikyti integruotos gamybos praktiką laikantis holistinio požiūrio į žemės ūkį ir, kur įmanoma, taikant biologinę kontrolę; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją įgyvendinant BŽŪP skatinti tvarią žemės ūkio praktiką, raginti visus ūkininkus taikyti paprastą agronomijos praktiką vadovaujantis Direktyva 2009/128/EB ir stiprinti bitininkystės sektoriui būdingas agrarinės aplinkosaugos priemones atsižvelgiant į ES biologinės įvairovės strategiją; ragina valstybes nares savo kaimo plėtros programose nustatyti bitininkystei skirtas agrarinės aplinkosaugos priemones ir paskatinti ūkininkus taikyti agrarinės aplinkosaugos priemones išlaikant bitėms palankias pievas laukų pakraščiuose ir plačiau taikyti integruotos gamybos praktiką laikantis holistinio požiūrio į žemės ūkį ir, kur įmanoma, taikant biologinę kontrolę;

| 48. | dar kartą tvirtina, kad Komisijos mano, jog naminė bitė yra prijaukintų gyvūnų rūšis ir todėl priklauso gyvulininkystės sektoriui, kuris skatina geresnę sveikatą, gerovę ir apsaugos priemones (9) ir rūpinasi, kad būtų išsamiau informuojama apie laukinių apdulkintojų išsaugojimą; taigi prašo parengti bičių sveikatos apsaugos strategiją ir žemės ūkio srities ar veterinarijos srities teisės aktuose atsižvelgti į šią gyvūnų rūšį ir jos ypatybes, ypač į nuostolių dėl kolonijų praradimo atlyginimą bitininkams; |
| --- | --- |

48.

dar kartą tvirtina, kad Komisijos mano, jog naminė bitė yra prijaukintų gyvūnų rūšis ir todėl priklauso gyvulininkystės sektoriui, kuris skatina geresnę sveikatą, gerovę ir apsaugos priemones (9) ir rūpinasi, kad būtų išsamiau informuojama apie laukinių apdulkintojų išsaugojimą; taigi prašo parengti bičių sveikatos apsaugos strategiją ir žemės ūkio srities ar veterinarijos srities teisės aktuose atsižvelgti į šią gyvūnų rūšį ir jos ypatybes, ypač į nuostolių dėl kolonijų praradimo atlyginimą bitininkams;

| 49. | ragina visus bitininkystės sektoriaus suinteresuotuosius subjektus pasinaudoti dabartinės bendros žemės ūkio politikos teikiamomis galimybėmis ir būsima jos reforma, per kurią bus tinkamai atsižvelgiama į žemės ūkio sektoriaus gamintojų organizacijas; |
| --- | --- |

49.

ragina visus bitininkystės sektoriaus suinteresuotuosius subjektus pasinaudoti dabartinės bendros žemės ūkio politikos teikiamomis galimybėmis ir būsima jos reforma, per kurią bus tinkamai atsižvelgiama į žemės ūkio sektoriaus gamintojų organizacijas;

Bičių biologinės įvairovės išsaugojimas

| 50. | ragina Komisiją, remiantis Tarybos direktyva 92/43/EEB (10) (Buveinių direktyva), apibrėžti naminių bičių (lot. Apis mellifera) apsaugos statusą ir, tai atlikus, įtraukti jį į direktyvos priedus; atsižvelgdamas į būtinybę skubiai pradėti saugoti namines bites (lot. Apis mellifera) ir įvairius jos porūšius, aptinkamus Europos Sąjungos teritorijoje, prašo Komisiją išnagrinėti galimybę sukurti specialią programą arba reglamentą, įtrauktą į finansinę priemonę „Life+“ ir sudarantį galimybę sukurti europinį projektą, skirtą šios bičių rūšies laukiniams porūšiams atkurti; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją, remiantis Tarybos direktyva 92/43/EEB (10) (Buveinių direktyva), apibrėžti naminių bičių (lot. Apis mellifera) apsaugos statusą ir, tai atlikus, įtraukti jį į direktyvos priedus; atsižvelgdamas į būtinybę skubiai pradėti saugoti namines bites (lot. Apis mellifera) ir įvairius jos porūšius, aptinkamus Europos Sąjungos teritorijoje, prašo Komisiją išnagrinėti galimybę sukurti specialią programą arba reglamentą, įtrauktą į finansinę priemonę „Life+“ ir sudarantį galimybę sukurti europinį projektą, skirtą šios bičių rūšies laukiniams porūšiams atkurti;

| 51. | ragina Komisiją, remiantis Tarybos direktyva 92/65/EEB (11), bent laikinai uždrausti gyvų bičių bei kamanių genties (lot. Bombus sp.) rūšių įvežimą iš trečiųjų šalių, siekiant išvengti egzotinių ligų užkrato, tuo labiau, kad Europos Sąjungoje yra pakankamai bitininkystės genetinių išteklių ir jais naudojantis galima išsaugoti pagrindinius porūšius, iš kurių išsivystė šiuo metu bitininkystėje naudojamos rūšys ir atmainos; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją, remiantis Tarybos direktyva 92/65/EEB (11), bent laikinai uždrausti gyvų bičių bei kamanių genties (lot. Bombus sp.) rūšių įvežimą iš trečiųjų šalių, siekiant išvengti egzotinių ligų užkrato, tuo labiau, kad Europos Sąjungoje yra pakankamai bitininkystės genetinių išteklių ir jais naudojantis galima išsaugoti pagrindinius porūšius, iš kurių išsivystė šiuo metu bitininkystėje naudojamos rūšys ir atmainos;

| 52. | primena, kad biologinei įvairovei palaikyti skirtos priemonės yra svarbios ir ne žemės ūkio sektoriuose; šalikelių vejos, geležinkelių pakraščiai, energijos perdavimo tinklus kertantys miškai, parkai ir privatūs sodai yra svarbios erdvės, kuriose tinkamai taikant valdymo metodus galima labai padidinti žiedadulkių ir nektaro išteklius, reikalingus bitėms ir vabzdžiams, pernešantiems žiedadulkes; mano, jog šiose srityse veiksmai turėtų būti įgyvendinami užtikrinant harmoningą teritorijų tvarkymą, ypač užtikrinantį kelių saugumą; |
| --- | --- |

52.

primena, kad biologinei įvairovei palaikyti skirtos priemonės yra svarbios ir ne žemės ūkio sektoriuose; šalikelių vejos, geležinkelių pakraščiai, energijos perdavimo tinklus kertantys miškai, parkai ir privatūs sodai yra svarbios erdvės, kuriose tinkamai taikant valdymo metodus galima labai padidinti žiedadulkių ir nektaro išteklius, reikalingus bitėms ir vabzdžiams, pernešantiems žiedadulkes; mano, jog šiose srityse veiksmai turėtų būti įgyvendinami užtikrinant harmoningą teritorijų tvarkymą, ypač užtikrinantį kelių saugumą;

*

* *

| 53. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

53.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0440.

(2)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

(3)  OL C 24, 2010 1 30, p. 28.

(4)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(5)  OL L 309, 2009 11 24, p. 71.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0084.

(7)  OL L 173, 1997 7 1, p. 1.

(8)  OL L 10, 2002 1 12, p. 47.

(9)  Įgyvendinant tokias iniciatyvas, kaip ES gyvūnų sveikatos strategija (2007–2013 m.), pagal kurią padedama užtikrinti vieną aiškią gyvūnų sveikatos programą, gerinamas koordinavimas ir veiksmingas išteklių naudojimas susijusiose Europos agentūrose ir pabrėžiama diagnostinių pajėgumų išsaugojimo ir gerinimo svarba.

(10)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

(11)  OL L 268, 1992 9 14, p. 54.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/51

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisValstybės pagalbos taisyklės, susijusios su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis

P7_TA(2011)0494

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, pertvarkos (2011/2146(INI))

2013/C 153 E/07

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 14 ir 106 straipsnius ir į protokolą Nr. 26, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 14 ir 106 straipsnius ir į protokolą Nr. 26,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 23 d. Komisijos komunikatą dėl ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, pertvarkos (COM(2011)0146), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 23 d. Komisijos komunikatą dėl ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, pertvarkos (COM(2011)0146),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 23 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl ES pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, taikymo nuo 2005 m. ir dėl viešų konsultacijų rezultatų (SEK(2011)0397), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 23 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl ES pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, taikymo nuo 2005 m. ir dėl viešų konsultacijų rezultatų (SEK(2011)0397),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. surengtas viešas konsultacijas tema „Valstybės pagalba: taisyklės, susijusios su bendros ekonominės svarbos paslaugomis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. surengtas viešas konsultacijas tema „Valstybės pagalba: taisyklės, susijusios su bendros ekonominės svarbos paslaugomis“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 7 d.„Europinių valstybės pagalbos, viešųjų pirkimų ir vidaus rinkos taisyklių taikymo visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms ir ypač visuotinės svarbos socialinėms paslaugoms gaires“ (SEK(2010)1545), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 7 d.„Europinių valstybės pagalbos, viešųjų pirkimų ir vidaus rinkos taisyklių taikymo visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms ir ypač visuotinės svarbos socialinėms paslaugoms gaires“ (SEK(2010)1545),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyvą 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyvą 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (1),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimą 2005/842/EB dėl ES sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimą 2005/842/EB dėl ES sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas (2),

| — | atsižvelgdamas į Bendrijos bendrąsias nuostatas dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrijos bendrąsias nuostatas dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (3),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. sausio 19 d. Komisijos komunikatą „Europos visuotinės svarbos paslaugos“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. sausio 19 d. Komisijos komunikatą „Europos visuotinės svarbos paslaugos“ (4),

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikatą „Europos visuotinės svarbos paslaugos“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikatą „Europos visuotinės svarbos paslaugos“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 1 d. Regionų komiteto nuomonę „ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, pertvarka“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 1 d. Regionų komiteto nuomonę „ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, pertvarka“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, pertvarka“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, pertvarka“ (7),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2003 m. liepos 24 d. sprendimą byloje Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH
   (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2003 m. liepos 24 d. sprendimą byloje Altmark Trans GmbH ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH
   (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities (9), į 2007 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų Europos Sąjungoje (10), į 2006 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl Komisijos Baltosios knygos dėl bendro intereso paslaugų (11), į 2004 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl Komisijos žaliosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų (12), į 2001 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Europos bendros svarbos paslaugos“ (13) ir į 1997 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Europos visuotinės svarbos paslaugos“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities (9), į 2007 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų Europos Sąjungoje (10), į 2006 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl Komisijos Baltosios knygos dėl bendro intereso paslaugų (11), į 2004 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl Komisijos žaliosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų (12), į 2001 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Europos bendros svarbos paslaugos“ (13) ir į 1997 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Europos visuotinės svarbos paslaugos“ (14),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0371/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0371/2011),

| A. | kadangi visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (VESP) užima svarbią vietą tarp bendrų Sąjungos vertybių ir skatina socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą, todėl jos labai svarbios kovojant su nelygybe visuomenėje ir, vis labiau, taip pat kuriant tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

A.

kadangi visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (VESP) užima svarbią vietą tarp bendrų Sąjungos vertybių ir skatina socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą, todėl jos labai svarbios kovojant su nelygybe visuomenėje ir, vis labiau, taip pat kuriant tvarų vystymąsi;

| B. | kadangi VESP itin prisideda prie valstybių narių ekonominio pajėgumo ir konkurencingumo, taigi padeda ne tik išvengti ekonominių krizių ir jas įveikti, bet ir kurti bendrą ekonominę gerovę; |
| --- | --- |

B.

kadangi VESP itin prisideda prie valstybių narių ekonominio pajėgumo ir konkurencingumo, taigi padeda ne tik išvengti ekonominių krizių ir jas įveikti, bet ir kurti bendrą ekonominę gerovę;

| C. | kadangi sėkmingai įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ padeda VESP ir kadangi šios paslaugos ypač užimtumo, švietimo ir socialinės integracijos srityse gali padėti įgyvendinti ekonomikos augimo tikslus, kad galiausiai būtų pasiektas nustatytas didelis produktyvumo, užimtumo ir socialinės sanglaudos lygis; |
| --- | --- |

C.

kadangi sėkmingai įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ padeda VESP ir kadangi šios paslaugos ypač užimtumo, švietimo ir socialinės integracijos srityse gali padėti įgyvendinti ekonomikos augimo tikslus, kad galiausiai būtų pasiektas nustatytas didelis produktyvumo, užimtumo ir socialinės sanglaudos lygis;

| D. | kadangi konkuruojančių privačių įmonių priimami ekonomiškai veiksmingi sprendimai yra būtini siekiant atsižvelgti į piliečių interesus ir itin svarbūs esant dabartinei biudžeto padėčiai; |
| --- | --- |

D.

kadangi konkuruojančių privačių įmonių priimami ekonomiškai veiksmingi sprendimai yra būtini siekiant atsižvelgti į piliečių interesus ir itin svarbūs esant dabartinei biudžeto padėčiai;

| E. | kadangi VESP yra paslaugos, kurios be valstybės pagalbos ne visada galėtų būti teikiamos arba būtų teikiamos nepatenkinamai; |
| --- | --- |

E.

kadangi VESP yra paslaugos, kurios be valstybės pagalbos ne visada galėtų būti teikiamos arba būtų teikiamos nepatenkinamai;

| F. | kadangi visuotinės svarbos socialinės paslaugos (VSSP) turi didelę reikšmę siekiant užtikrinti pagrindines teises ir labai prisideda sudarant lygias galimybes; |
| --- | --- |

F.

kadangi visuotinės svarbos socialinės paslaugos (VSSP) turi didelę reikšmę siekiant užtikrinti pagrindines teises ir labai prisideda sudarant lygias galimybes;

| G. | kadangi galiojančiuose ES teisės aktuose nustatyta galimybė atleisti nuo pranešimo teikimo prievolės ligonines ir už socialinį būstą atsakingas įmones, t. y. teikiant VESP, kuriomis tenkinami pagrindiniai socialiniai poreikiai; |
| --- | --- |

G.

kadangi galiojančiuose ES teisės aktuose nustatyta galimybė atleisti nuo pranešimo teikimo prievolės ligonines ir už socialinį būstą atsakingas įmones, t. y. teikiant VESP, kuriomis tenkinami pagrindiniai socialiniai poreikiai;

| H. | kadangi SESV 106 ir 107 straipsniuose numatomas teisinis pagrindas VESP teikimą reglamentuojančioms valstybės pagalbos taisyklėms pertvarkyti ir pagal SESV 14 straipsnį Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir nepažeisdami valstybių narių kompetencijų, gali nustatyti VESP teikimo principus ir sąlygas, ypač ekonomines ir finansines; |
| --- | --- |

H.

kadangi SESV 106 ir 107 straipsniuose numatomas teisinis pagrindas VESP teikimą reglamentuojančioms valstybės pagalbos taisyklėms pertvarkyti ir pagal SESV 14 straipsnį Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir nepažeisdami valstybių narių kompetencijų, gali nustatyti VESP teikimo principus ir sąlygas, ypač ekonomines ir finansines;

| I. | kadangi SESV protokole Nr. 26 nustatoma, kad turi būti užtikrinamas aukštas VESP kokybės, saugos ir prieinamumo lygis, lygios galimybės ir visuotinio prieinamumo bei vartotojų teisių propagavimas, ir aiškiai pripažįstamas svarbus VESP vaidmuo; |
| --- | --- |

I.

kadangi SESV protokole Nr. 26 nustatoma, kad turi būti užtikrinamas aukštas VESP kokybės, saugos ir prieinamumo lygis, lygios galimybės ir visuotinio prieinamumo bei vartotojų teisių propagavimas, ir aiškiai pripažįstamas svarbus VESP vaidmuo;

| J. | kadangi valstybės narės ir jų valdžios institucijos geriausiai gali tarnauti piliečiams, taigi yra atsakingos už tikslios VESP teikimo apimties ir pobūdžio nustatymą ir kadangi Lisabonos sutarties protokolo Nr. 26 1 straipsnyje aiškiai pripažįstama didelė nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų sprendimų priėmimo galia, susijusi su VESP valdymu, pavedimu ir organizavimu; |
| --- | --- |

J.

kadangi valstybės narės ir jų valdžios institucijos geriausiai gali tarnauti piliečiams, taigi yra atsakingos už tikslios VESP teikimo apimties ir pobūdžio nustatymą ir kadangi Lisabonos sutarties protokolo Nr. 26 1 straipsnyje aiškiai pripažįstama didelė nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų sprendimų priėmimo galia, susijusi su VESP valdymu, pavedimu ir organizavimu;

| K. | kadangi kompensacijomis laikomos valstybės arba valstybės lėšomis visos bet kokios formos suteiktos lengvatos arba išmokėtos sumos; |
| --- | --- |

K.

kadangi kompensacijomis laikomos valstybės arba valstybės lėšomis visos bet kokios formos suteiktos lengvatos arba išmokėtos sumos;

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlytos reformos tikslus užtikrinti didesnį aiškumą, kaip taikyti pagalbos taisykles, susijusias su VESP, atsižvelgiant į jų įvairovę; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlytos reformos tikslus užtikrinti didesnį aiškumą, kaip taikyti pagalbos taisykles, susijusias su VESP, atsižvelgiant į jų įvairovę;

| 2. | prašo Komisijos pateikti išaiškinimą dėl vidaus rinkos taisyklių ir viešųjų paslaugų teikimo ryšio ir užtikrinti subsidiarumo principo taikymą apibrėžiant, organizuojant ir finansuojant viešąsias paslaugas; |
| --- | --- |

2.

prašo Komisijos pateikti išaiškinimą dėl vidaus rinkos taisyklių ir viešųjų paslaugų teikimo ryšio ir užtikrinti subsidiarumo principo taikymą apibrėžiant, organizuojant ir finansuojant viešąsias paslaugas;

| 3. | pabrėžia geresnius rezultatus taikymo ir aiškumo srityje, kurie buvo pasiekti 2005 m. ėmusis vadinamojo „Altmark“ paketo priemonių; tačiau nurodo, kad viešos konsultacijos atskleidė, jog teisinės priemonės privalo būti dar aiškesnės, paprastesnės, proporcingesnės ir veiksmingesnės; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia geresnius rezultatus taikymo ir aiškumo srityje, kurie buvo pasiekti 2005 m. ėmusis vadinamojo „Altmark“ paketo priemonių; tačiau nurodo, kad viešos konsultacijos atskleidė, jog teisinės priemonės privalo būti dar aiškesnės, paprastesnės, proporcingesnės ir veiksmingesnės;

| 4. | pabrėžia, kad iš viešųjų konsultacijų rezultatų paaiškėjo, jog taisyklės nebuvo taikomos ne tik dėl administracinės naštos, bet ir dėl netikrumo bei nesusipratimų, ypač susijusių su pagrindinėmis VESP taisyklių sąvokomis, tokiomis kaip „paskyrimo aktas“, „pagrįstas pelnas“, „įmonė“, „ekonominio ir neekonominio pobūdžio paslaugos“ ir „svarba vidaus rinkai“; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad iš viešųjų konsultacijų rezultatų paaiškėjo, jog taisyklės nebuvo taikomos ne tik dėl administracinės naštos, bet ir dėl netikrumo bei nesusipratimų, ypač susijusių su pagrindinėmis VESP taisyklių sąvokomis, tokiomis kaip „paskyrimo aktas“, „pagrįstas pelnas“, „įmonė“, „ekonominio ir neekonominio pobūdžio paslaugos“ ir „svarba vidaus rinkai“;

| 5. | džiaugiasi Komisijos siekiu toliau aiškinti neekonominės ir ekonominės veiklos atskyrimo visuotinės svarbos paslaugų srityje kriterijus siekiant užtikrinti didesnį bendrą teisinį tikrumą ir užkirsti kelią Europos Sąjungos Teisingumo Teismui pateikiamiems ieškiniams bei Komisijos pradedamoms pažeidimo tyrimo procedūroms; ragina Komisiją pateikti tolesnių aiškinimų, susijusių su ketvirtuoju kriterijumi, kurį Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nurodė Altmark sprendime, ir užtikrinti, kad pagrįsto pelno apskaičiavimo metodas būtų pakankamai aiškus ir atitiktų VESP įvairovę; todėl ragina Komisiją vengti nustatyti užbaigtą sąrašą; rekomenduoja Komisijai šiame darbe neapsiriboti vien tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimų perteikimu, bet numatyti aiškius kriterijus, padedančius suprasti ir taikyti naudojamas sąvokas; prašo Komisijos tiksliai apibrėžti, kaip ji supranta tikrą VESP; |
| --- | --- |

5.

džiaugiasi Komisijos siekiu toliau aiškinti neekonominės ir ekonominės veiklos atskyrimo visuotinės svarbos paslaugų srityje kriterijus siekiant užtikrinti didesnį bendrą teisinį tikrumą ir užkirsti kelią Europos Sąjungos Teisingumo Teismui pateikiamiems ieškiniams bei Komisijos pradedamoms pažeidimo tyrimo procedūroms; ragina Komisiją pateikti tolesnių aiškinimų, susijusių su ketvirtuoju kriterijumi, kurį Europos Sąjungos Teisingumo Teismas nurodė Altmark sprendime, ir užtikrinti, kad pagrįsto pelno apskaičiavimo metodas būtų pakankamai aiškus ir atitiktų VESP įvairovę; todėl ragina Komisiją vengti nustatyti užbaigtą sąrašą; rekomenduoja Komisijai šiame darbe neapsiriboti vien tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimų perteikimu, bet numatyti aiškius kriterijus, padedančius suprasti ir taikyti naudojamas sąvokas; prašo Komisijos tiksliai apibrėžti, kaip ji supranta tikrą VESP;

| 6. | yra susirūpinęs dėl papildomų reikalavimų, kuriuos Komisija nori įvesti siekdama užtikrinti, kad nebūtų daromas Sąjungos interesams prieštaraujantis poveikis prekybos plėtrai, ir mano, kad tai sukels teisinį netikrumą; |
| --- | --- |

6.

yra susirūpinęs dėl papildomų reikalavimų, kuriuos Komisija nori įvesti siekdama užtikrinti, kad nebūtų daromas Sąjungos interesams prieštaraujantis poveikis prekybos plėtrai, ir mano, kad tai sukels teisinį netikrumą;

| 7. | pabrėžia, kad „paskyrimo aktas“ yra skaidrumo, kuris turi būti išlaikytas siekiant suteikti piliečiams daugiau matomumo, garantija, tačiau pavedimo veiksmų (paskyrimo akto) taikymo sritis turėtų būti išplėsta, visų pirma lanksčiau taikant taisykles; ragina laikyti projektą, prie kurio pridėtas „susitarimas dėl tikslų“, reikalavimus atitinkančiu paskyrimo aktu; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad „paskyrimo aktas“ yra skaidrumo, kuris turi būti išlaikytas siekiant suteikti piliečiams daugiau matomumo, garantija, tačiau pavedimo veiksmų (paskyrimo akto) taikymo sritis turėtų būti išplėsta, visų pirma lanksčiau taikant taisykles; ragina laikyti projektą, prie kurio pridėtas „susitarimas dėl tikslų“, reikalavimus atitinkančiu paskyrimo aktu;

| 8. | pabrėžia, kad ES valstybės pagalbos taisyklių pertvarką galima vykdyti tik atsižvelgiant į ypatingą VESP funkciją ir tik griežtai laikantis subsidiarumo principo, nes pagal SESV protokolą Nr. 26 už VESP užsakymą, teikimą, finansavimą ir organizavimą visų pirma atsakingos valstybės narės ir jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, kurioms šiuo klausimu suteikiama didelė veiksmų laisvė ir pasirinkimo laisvė; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad ES valstybės pagalbos taisyklių pertvarką galima vykdyti tik atsižvelgiant į ypatingą VESP funkciją ir tik griežtai laikantis subsidiarumo principo, nes pagal SESV protokolą Nr. 26 už VESP užsakymą, teikimą, finansavimą ir organizavimą visų pirma atsakingos valstybės narės ir jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, kurioms šiuo klausimu suteikiama didelė veiksmų laisvė ir pasirinkimo laisvė;

| 9. | pabrėžia, kad persvarstant taisykles ypač didelį dėmesį reikia skirti tam, kad vartojamos Bendrijos sąvokos ir terminai aiškiai atspindėtų viešųjų paslaugų esmę ir paslaugų organizavimo būdų ir su jomis susijusių suinteresuotųjų subjektų įvairovę, taip pat, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į tikrą poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai pavojų; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad persvarstant taisykles ypač didelį dėmesį reikia skirti tam, kad vartojamos Bendrijos sąvokos ir terminai aiškiai atspindėtų viešųjų paslaugų esmę ir paslaugų organizavimo būdų ir su jomis susijusių suinteresuotųjų subjektų įvairovę, taip pat, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į tikrą poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai pavojų;

| 10. | atkreipia dėmesį į regioninio ir vietos lygmens VESP, kurios nedaro įtakos konkurencijai vidaus rinkoje, ypatumus ir dėl to atsirandančias galimybes taikyti supaprastintą ir skaidrią procedūrą, pagal kurią skatinamos inovacijos ir mažųjų bei vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimas; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į regioninio ir vietos lygmens VESP, kurios nedaro įtakos konkurencijai vidaus rinkoje, ypatumus ir dėl to atsirandančias galimybes taikyti supaprastintą ir skaidrią procedūrą, pagal kurią skatinamos inovacijos ir mažųjų bei vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimas;

| 11. | pritaria koncepcijai nustatyti ribines vertes siekiant atleisti nuo pranešimo teikimo prievolės, kai skiriama valstybės kompensacija už VESP teikimą, taigi pritaria ir administracinės naštos mažinimui; ragina atsižvelgti į surengtų konsultacijų rezultatus ir padidinti ribines vertes, kuriomis remiantis nustatoma, ar taikomas VESP sprendimas; |
| --- | --- |

11.

pritaria koncepcijai nustatyti ribines vertes siekiant atleisti nuo pranešimo teikimo prievolės, kai skiriama valstybės kompensacija už VESP teikimą, taigi pritaria ir administracinės naštos mažinimui; ragina atsižvelgti į surengtų konsultacijų rezultatus ir padidinti ribines vertes, kuriomis remiantis nustatoma, ar taikomas VESP sprendimas;

| 12. | pabrėžia, kad SESV 14 straipsnyje ir prie Lisabonos sutarties pridėtame protokole Nr. 26 pripažįstamas specifinis VESP pobūdis, ir pripažįsta išskirtinį nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų vaidmenį šioje srityje; pabrėžia, kad ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su VESP, pertvarka yra tik dalis reikalingo teisinių nuostatų, kurios taikomos VESP per Europos nuoseklią teisinę sistemą, patikslinimo; pažymi, kad visos teisinės priemonės turės užtikrinti patenkinamą teisinį tikrumą; ragina Komisiją iki 2011 m. pabaigos pateikti komunikatą su priemonėmis, kurios skirtos užtikrinti, kad VESP ir VSSP būtų sukurta sistema, kurią taikant būtų sudarytos sąlygos vykdyti užduotis, kaip buvo padaryta Bendrosios rinkos akto atveju; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad SESV 14 straipsnyje ir prie Lisabonos sutarties pridėtame protokole Nr. 26 pripažįstamas specifinis VESP pobūdis, ir pripažįsta išskirtinį nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų vaidmenį šioje srityje; pabrėžia, kad ES valstybės pagalbos taisyklių, susijusių su VESP, pertvarka yra tik dalis reikalingo teisinių nuostatų, kurios taikomos VESP per Europos nuoseklią teisinę sistemą, patikslinimo; pažymi, kad visos teisinės priemonės turės užtikrinti patenkinamą teisinį tikrumą; ragina Komisiją iki 2011 m. pabaigos pateikti komunikatą su priemonėmis, kurios skirtos užtikrinti, kad VESP ir VSSP būtų sukurta sistema, kurią taikant būtų sudarytos sąlygos vykdyti užduotis, kaip buvo padaryta Bendrosios rinkos akto atveju;

| 13. | pabrėžia, kad pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, taisyklės dėl draudimo teikti valstybės pagalbą ir jos kontrolės taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti specialių uždavinių, kurias šioms įmonėms patikėjo nacionalinės, regioninės ar vietos valdžios institucijos; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, jog SESV 14 straipsnyje aiškiai numatyta, kad Sąjunga ir valstybės narės pagal savo atitinkamus įgaliojimus ir šios Sutarties taikymo sritį rūpinasi, kad tokios paslaugos būtų pagrįstos principais ir sąlygomis, kurios leistų joms atlikti savo užduotis; taigi atliekant ES valstybės pagalbos taisyklių pertvarką ragina atsižvelgti į abu straipsnius ir užtikrinti, kad VESP teikiama kompensacija nesukeltų per didelių išlaidų viešųjų finansų srityje ar nepablogintų teikiamų paslaugų kokybės; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, taisyklės dėl draudimo teikti valstybės pagalbą ir jos kontrolės taikomos, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti specialių uždavinių, kurias šioms įmonėms patikėjo nacionalinės, regioninės ar vietos valdžios institucijos; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, jog SESV 14 straipsnyje aiškiai numatyta, kad Sąjunga ir valstybės narės pagal savo atitinkamus įgaliojimus ir šios Sutarties taikymo sritį rūpinasi, kad tokios paslaugos būtų pagrįstos principais ir sąlygomis, kurios leistų joms atlikti savo užduotis; taigi atliekant ES valstybės pagalbos taisyklių pertvarką ragina atsižvelgti į abu straipsnius ir užtikrinti, kad VESP teikiama kompensacija nesukeltų per didelių išlaidų viešųjų finansų srityje ar nepablogintų teikiamų paslaugų kokybės;

| 14. | mano, kad būsimas Komisijos pasiūlymas dėl 2020 m. ES projektų obligacijų (angl. project bonds) galėtų ir turėtų būti pagrindinis veiksnys tobulinant visuotinės svarbos paslaugas valstybėse narėse, taip pat ES mastu; pabrėžia, kad nustatytos atitinkamos procedūros turėtų būti aiškiai nurodytos projekto tinkamumo sąlygose, kurias reikia apibrėžti vadovaujantis įprasta teisėkūros procedūra; |
| --- | --- |

14.

mano, kad būsimas Komisijos pasiūlymas dėl 2020 m. ES projektų obligacijų (angl. project bonds) galėtų ir turėtų būti pagrindinis veiksnys tobulinant visuotinės svarbos paslaugas valstybėse narėse, taip pat ES mastu; pabrėžia, kad nustatytos atitinkamos procedūros turėtų būti aiškiai nurodytos projekto tinkamumo sąlygose, kurias reikia apibrėžti vadovaujantis įprasta teisėkūros procedūra;

| 15. | mano, kad labai svarbu, jog mokant kompensacijas VESP nebūtų iškreipiama konkurencija ar pakenkta kitoms kompensacijų negaunančioms įmonėms, veikiančioms tuose pačiuose sektoriuose ar rinkose; |
| --- | --- |

15.

mano, kad labai svarbu, jog mokant kompensacijas VESP nebūtų iškreipiama konkurencija ar pakenkta kitoms kompensacijų negaunančioms įmonėms, veikiančioms tuose pačiuose sektoriuose ar rinkose;

| 16. | pabrėžia, kad visų įmonių, kurioms buvo patikėta teikti viešąsias paslaugas, viešųjų paslaugų grynųjų sąnaudų kompensavimo galimybės yra ekonominė ir finansinė sąlyga, būtina tinkamai atlikti konkrečias, valdžios institucijų paskirtas užduotis, ypač šiuo krizės laikotarpiu, kai viešosioms paslaugoms tenka pagrindinis automatinio stabilizatoriaus ir pažeidžiamiausių visuomenės grupių apsaugos vaidmuo, taip padedant sumažinti socialinį krizės poveikį; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad visų įmonių, kurioms buvo patikėta teikti viešąsias paslaugas, viešųjų paslaugų grynųjų sąnaudų kompensavimo galimybės yra ekonominė ir finansinė sąlyga, būtina tinkamai atlikti konkrečias, valdžios institucijų paskirtas užduotis, ypač šiuo krizės laikotarpiu, kai viešosioms paslaugoms tenka pagrindinis automatinio stabilizatoriaus ir pažeidžiamiausių visuomenės grupių apsaugos vaidmuo, taip padedant sumažinti socialinį krizės poveikį;

| 17. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad viešųjų subjektų bendradarbiavimo plėtra, bendrai sutelkus būtinus išteklius, yra didelis veiksmingo viešųjų išteklių naudojimo ir viešųjų paslaugų modernizavimo potencialas, siekiant patenkinti naujus savo teritorijų piliečių poreikius; taip pat pabrėžia tarpvalstybinio bendradarbiavimo svarbą; |
| --- | --- |

17.

atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad viešųjų subjektų bendradarbiavimo plėtra, bendrai sutelkus būtinus išteklius, yra didelis veiksmingo viešųjų išteklių naudojimo ir viešųjų paslaugų modernizavimo potencialas, siekiant patenkinti naujus savo teritorijų piliečių poreikius; taip pat pabrėžia tarpvalstybinio bendradarbiavimo svarbą;

| 18. | dar kartą pabrėžia, kad viešosios paslaugos turi būti aukštos kokybės ir prieinamos visiems gyventojų sluoksniams; atsižvelgdamas į tai reiškia susirūpinimą dėl Komisijos ribojamosios nuostatos socialinio būsto statybos įmonių teikiamas paslaugas, atsižvelgiant į valstybės pagalbą tokioms įmonėms, laikyti visuotinės svarbos socialinėmis paslaugomis (VSSP) tik tuo atveju, jei lėšas gauna tik nepalankioje padėtyje esantys asmenys ar socialiniu požiūriu silpnos grupės, nes toks siauras sąvokų aiškinimas trukdo siekti aukštesnio tikslo – stiprinti tinkamą socialiniu požiūriu mišrią visuomenės struktūrą ir užtikrinti visuotinę prieigą; |
| --- | --- |

18.

dar kartą pabrėžia, kad viešosios paslaugos turi būti aukštos kokybės ir prieinamos visiems gyventojų sluoksniams; atsižvelgdamas į tai reiškia susirūpinimą dėl Komisijos ribojamosios nuostatos socialinio būsto statybos įmonių teikiamas paslaugas, atsižvelgiant į valstybės pagalbą tokioms įmonėms, laikyti visuotinės svarbos socialinėmis paslaugomis (VSSP) tik tuo atveju, jei lėšas gauna tik nepalankioje padėtyje esantys asmenys ar socialiniu požiūriu silpnos grupės, nes toks siauras sąvokų aiškinimas trukdo siekti aukštesnio tikslo – stiprinti tinkamą socialiniu požiūriu mišrią visuomenės struktūrą ir užtikrinti visuotinę prieigą;

| 19. | laikosi nuomonės, kad geros kokybės paslaugos yra pagrįstos Europos piliečių žmogaus teisėmis; šis teisėmis grindžiamas požiūris turėtų būti stiprinamas; |
| --- | --- |

19.

laikosi nuomonės, kad geros kokybės paslaugos yra pagrįstos Europos piliečių žmogaus teisėmis; šis teisėmis grindžiamas požiūris turėtų būti stiprinamas;

| 20. | primena, kad reikia didelių investicijų norint pagerinti infrastruktūrą, visų pirma regionuose, kuriuose jos ypač trūksta, ir ypač energetikos, telekomunikacijų ir viešojo transporto srityse, kad ateityje būtų galima teikti pažangias energetikos ar plačiajuosčio ryšio paslaugas; |
| --- | --- |

20.

primena, kad reikia didelių investicijų norint pagerinti infrastruktūrą, visų pirma regionuose, kuriuose jos ypač trūksta, ir ypač energetikos, telekomunikacijų ir viešojo transporto srityse, kad ateityje būtų galima teikti pažangias energetikos ar plačiajuosčio ryšio paslaugas;

| 21. | ragina Komisiją apskaičiuojant sąnaudas, į kurias reikia atsižvelgti skiriant kompensacijas, įtraukti ir investicijas į infrastruktūrą, kurių reikia, kad VESP galėtų būti teikiamos; primena Komisijai, kad VESP teikimas kartais pagrįstas ilgalaike investicine pagalba, o ne metinėmis kompensacijomis; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją apskaičiuojant sąnaudas, į kurias reikia atsižvelgti skiriant kompensacijas, įtraukti ir investicijas į infrastruktūrą, kurių reikia, kad VESP galėtų būti teikiamos; primena Komisijai, kad VESP teikimas kartais pagrįstas ilgalaike investicine pagalba, o ne metinėmis kompensacijomis;

| 22. | ragina Komisiją derybose dėl dvišalių prekybos susitarimų valstybėse partnerėse pripažinti viešojo sektoriaus VESP ir VSSP teikimą; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją derybose dėl dvišalių prekybos susitarimų valstybėse partnerėse pripažinti viešojo sektoriaus VESP ir VSSP teikimą;

Supaprastinimas (proporcingumas)

| 23. | palankiai vertina Komisijos ketinimus laikantis labiau diversifikuoto požiūrio į valstybės pagalbos taisyklių taikymą užtikrinti, kad administracinė valdžios institucijoms ir paslaugų teikėjams tenkanti našta būtų proporcinga poveikiui, kurį konkreti priemonė gali daryti konkurencijai vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina Komisijos ketinimus laikantis labiau diversifikuoto požiūrio į valstybės pagalbos taisyklių taikymą užtikrinti, kad administracinė valdžios institucijoms ir paslaugų teikėjams tenkanti našta būtų proporcinga poveikiui, kurį konkreti priemonė gali daryti konkurencijai vidaus rinkoje;

| 24. | todėl ragina parengti nuostatas taip, kad būtų užtikrinamas tinkamas jų taikymas ir kad dėl jų neatsirastų bereikalinga našta valdžios institucijoms ir įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės svarbos paslaugas, ir įmonėms būtų sudarytos sąlygos iki galo atlikti joms pavestas specialias užduotis; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją sudaryti sąlygas, kad taisyklės būtų lengviau suprantamos, ir numatyti prievoles, susijusias su kompensacijų mokėjimu už VESP, taigi ir užtikrinti didesnį teisinį tikrumą valdžios institucijoms ir paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

24.

todėl ragina parengti nuostatas taip, kad būtų užtikrinamas tinkamas jų taikymas ir kad dėl jų neatsirastų bereikalinga našta valdžios institucijoms ir įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės svarbos paslaugas, ir įmonėms būtų sudarytos sąlygos iki galo atlikti joms pavestas specialias užduotis; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją sudaryti sąlygas, kad taisyklės būtų lengviau suprantamos, ir numatyti prievoles, susijusias su kompensacijų mokėjimu už VESP, taigi ir užtikrinti didesnį teisinį tikrumą valdžios institucijoms ir paslaugų teikėjams;

| 25. | ragina Komisiją paprastinant valstybės pagalbos taisykles parengti lankstesnes ir skaidresnes kompensacijų permokų kontrolės nuostatas ir ypač pagerinti prevencines kompensacijų permokų priemones; tuo tikslu siūlo, kad daugiamečių sutarčių atveju patikra siekiant nustatyti, ar nebuvo kompensacijų permokos, būtų vykdoma tik sutarčių galiojimo laikotarpio pabaigoje ir bet kokiu atveju ne rečiau nei kas trys metai, ir kad turėtų būti nustatyti skaidrūs kompensacijų už VESP apskaičiavimo kriterijai, nes dėl to sumažėtų paslaugų teikėjų ir viešųjų institucijų laiko ir finansinės sąnaudos; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją paprastinant valstybės pagalbos taisykles parengti lankstesnes ir skaidresnes kompensacijų permokų kontrolės nuostatas ir ypač pagerinti prevencines kompensacijų permokų priemones; tuo tikslu siūlo, kad daugiamečių sutarčių atveju patikra siekiant nustatyti, ar nebuvo kompensacijų permokos, būtų vykdoma tik sutarčių galiojimo laikotarpio pabaigoje ir bet kokiu atveju ne rečiau nei kas trys metai, ir kad turėtų būti nustatyti skaidrūs kompensacijų už VESP apskaičiavimo kriterijai, nes dėl to sumažėtų paslaugų teikėjų ir viešųjų institucijų laiko ir finansinės sąnaudos;

| 26. | ragina Komisiją remianti valdžios institucijų ir operatorių informacija nustatyti, ar 2010 m. gruodžio 7 d.„Europinių valstybės pagalbos, viešųjų pirkimų ir vidaus rinkos taisyklių taikymo visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms ir ypač visuotinės svarbos socialinėms paslaugoms gairės“ veiksmingai atitinka savo tikslą; prašo Komisijos prireikus valdžios institucijoms ir operatoriams pateikti mokymo priemonę, kurioje būtų nurodyta, kaip tinkamai taikyti šias taisykles; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją remianti valdžios institucijų ir operatorių informacija nustatyti, ar 2010 m. gruodžio 7 d.„Europinių valstybės pagalbos, viešųjų pirkimų ir vidaus rinkos taisyklių taikymo visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms ir ypač visuotinės svarbos socialinėms paslaugoms gairės“ veiksmingai atitinka savo tikslą; prašo Komisijos prireikus valdžios institucijoms ir operatoriams pateikti mokymo priemonę, kurioje būtų nurodyta, kaip tinkamai taikyti šias taisykles;

| 27. | ragina Komisiją supaprastinti paskyrimų taisykles; prašo, kad į kvietimą teikti paraiškas, kartu su sutartimi dėl bendrų tikslų, būtų žiūrima kaip į paskyrimo aktą; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją supaprastinti paskyrimų taisykles; prašo, kad į kvietimą teikti paraiškas, kartu su sutartimi dėl bendrų tikslų, būtų žiūrima kaip į paskyrimo aktą;

Socialinės paslaugos

| 28. | ragina Komisiją parengti specialias de minimis pagalbos taisykles, susijusias su VSSP, kurias teikiant nebūtų kenkiama valstybių narių tarpusavio prekybai; todėl siūlo šios rūšies socialinėms paslaugoms pasiūlyti tinkamas didesnes ribines vertes; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją parengti specialias de minimis pagalbos taisykles, susijusias su VSSP, kurias teikiant nebūtų kenkiama valstybių narių tarpusavio prekybai; todėl siūlo šios rūšies socialinėms paslaugoms pasiūlyti tinkamas didesnes ribines vertes;

| 29. | remia esamos išimties, kai nenustatytos ribinės vertės ligoninėms ir už socialinį būstą atsakingoms įmonėms, išsaugojimą; palankiai vertina Komisijos pareiškimą netaikyti pranešimo teikimo prievolės pagalbos atveju kitų rūšių VSSP; ragina Komisiją užtikrinti, kad mokant kompensacijas už visas VSSP, kuriomis tenkinami būtiniausi valstybių narių nustatyti socialiniai poreikiai, pvz., pagyvenusių žmonių priežiūra ir neįgaliųjų priežiūra, pažeidžiamų gyventojų grupių priežiūra ir socialinė įtrauktis, vaikų ir jaunimo gerovės užtikrinimas, sveikatos apsauga ir prieiga prie darbo rinkos, nebūtų taikoma pranešimo teikimo prievolė; |
| --- | --- |

29.

remia esamos išimties, kai nenustatytos ribinės vertės ligoninėms ir už socialinį būstą atsakingoms įmonėms, išsaugojimą; palankiai vertina Komisijos pareiškimą netaikyti pranešimo teikimo prievolės pagalbos atveju kitų rūšių VSSP; ragina Komisiją užtikrinti, kad mokant kompensacijas už visas VSSP, kuriomis tenkinami būtiniausi valstybių narių nustatyti socialiniai poreikiai, pvz., pagyvenusių žmonių priežiūra ir neįgaliųjų priežiūra, pažeidžiamų gyventojų grupių priežiūra ir socialinė įtrauktis, vaikų ir jaunimo gerovės užtikrinimas, sveikatos apsauga ir prieiga prie darbo rinkos, nebūtų taikoma pranešimo teikimo prievolė;

| 30. | mano, kad specialios užduotys, atliekamos teikiant VSSP, ir jų pobūdis turėtų būti apsaugoti ir aiškiai apibrėžti; todėl prašo Komisijos įvertinti, kaip veiksmingiausiai galima pasiekti šį tikslą atsižvelgiant į konkretiems sektoriams taikomų taisyklių galimybę; |
| --- | --- |

30.

mano, kad specialios užduotys, atliekamos teikiant VSSP, ir jų pobūdis turėtų būti apsaugoti ir aiškiai apibrėžti; todėl prašo Komisijos įvertinti, kaip veiksmingiausiai galima pasiekti šį tikslą atsižvelgiant į konkretiems sektoriams taikomų taisyklių galimybę;

Vietos paslaugos

| 31. | palankiai vertina Komisijos ketinimą nustatyti su valstybės pagalba įmonėms, kurioms pavesta teikti VESP, susijusią de minimis taisyklę, kai dėl to, kad šios paslaugos teikiamos tik vietos mastu, tikėtinas labai mažas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai ir užtikrinama, kad kompensacija bus panaudota išimtinai atitinkamoms VESP teikti; prašo Komisijos įvertinti, ar su kultūros ir švietimo sritimis susijusioms VESP taip pat galėtų būti taikoma atitinkama speciali nuostata; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina Komisijos ketinimą nustatyti su valstybės pagalba įmonėms, kurioms pavesta teikti VESP, susijusią de minimis taisyklę, kai dėl to, kad šios paslaugos teikiamos tik vietos mastu, tikėtinas labai mažas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai ir užtikrinama, kad kompensacija bus panaudota išimtinai atitinkamoms VESP teikti; prašo Komisijos įvertinti, ar su kultūros ir švietimo sritimis susijusioms VESP taip pat galėtų būti taikoma atitinkama speciali nuostata;

| 32. | ragina Komisiją pasiūlyti atitinkamas de minimis taisyklės dėl kompensacijų mokėjimo įmonėms, kurioms patikėta teikti VESP, ribines vertes siekiant šioms paslaugoms taikyti supaprastintą procedūrą ir paslaugų teikėjams labai sumažinti didelę administracinę naštą nedarant neigiamos įtakos bendrajai rinkai; siūlo šioje srityje kaip galimą atskaitos tašką pasirinkti kompensacijos dydžio ir įmonės, kuriai vietos valdžios institucija pavedė teikti paslaugą, apyvartos derinį; be to, mano, kad trejiems finansiniams metams nustatyta ribinė vertė gali būti tinkamesnė siekiant užtikrinti būtiną lankstumą; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją pasiūlyti atitinkamas de minimis taisyklės dėl kompensacijų mokėjimo įmonėms, kurioms patikėta teikti VESP, ribines vertes siekiant šioms paslaugoms taikyti supaprastintą procedūrą ir paslaugų teikėjams labai sumažinti didelę administracinę naštą nedarant neigiamos įtakos bendrajai rinkai; siūlo šioje srityje kaip galimą atskaitos tašką pasirinkti kompensacijos dydžio ir įmonės, kuriai vietos valdžios institucija pavedė teikti paslaugą, apyvartos derinį; be to, mano, kad trejiems finansiniams metams nustatyta ribinė vertė gali būti tinkamesnė siekiant užtikrinti būtiną lankstumą;

| 33. | primena, kad VESP teikėjų, pvz., asociacijų, fondų, savanoriškų ir bendruomenės organizacijų, ne pelno organizacijų arba socialinių įmonių, statusas yra labai skirtingas; primena, kad kai kurie iš šių subjektų veikia išimtinai vietos lygmeniu, neužsiima komercine veikla ir pakartotinai vietoje investuoja pelną, gautą teikiant visuotinės svarbos paslaugas; |
| --- | --- |

33.

primena, kad VESP teikėjų, pvz., asociacijų, fondų, savanoriškų ir bendruomenės organizacijų, ne pelno organizacijų arba socialinių įmonių, statusas yra labai skirtingas; primena, kad kai kurie iš šių subjektų veikia išimtinai vietos lygmeniu, neužsiima komercine veikla ir pakartotinai vietoje investuoja pelną, gautą teikiant visuotinės svarbos paslaugas;

Kokybės ir efektyvumo aspektai

| 34. | pabrėžia, kad ypač svarbu, jog VESP būtų aukštos kokybės ir visuotinai prieinamos; atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį, kad pagal SESV konkurencijos taisykles Komisijos kompetencija apsiriboja VESP teikimui skiriamos valstybės pagalbos kontrole ir kad šiose taisyklėse nepateikiamas teisinis pagrindas kokybės ir veiksmingumo kriterijų Europos lygmeniu nustatymui; laikosi nuomonės, kad VESP kokybės ir veiksmingumo apibrėžtis turėtų būti pateikta tinkamai atsižvelgiant į subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad ypač svarbu, jog VESP būtų aukštos kokybės ir visuotinai prieinamos; atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį, kad pagal SESV konkurencijos taisykles Komisijos kompetencija apsiriboja VESP teikimui skiriamos valstybės pagalbos kontrole ir kad šiose taisyklėse nepateikiamas teisinis pagrindas kokybės ir veiksmingumo kriterijų Europos lygmeniu nustatymui; laikosi nuomonės, kad VESP kokybės ir veiksmingumo apibrėžtis turėtų būti pateikta tinkamai atsižvelgiant į subsidiarumo principą;

*

* *

| 35. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

35.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 318, 2006 11 17, p. 17.

(2)  OL L 312, 2005 11 29, p. 67.

(3)  OL C 297, 2005 11 29, p. 4.

(4)  OL C 17, 2001 1 19, p. 4.

(5)  OL C 281, 1996 9 26, p. 3.

(6)  OL C 259, 2011 9 2, p. 40.

(7)  OL C 248, 2011 8 25, p. 149.

(8)  Byla C-280/00 (2004 m.), Rink. I-07747.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0319.

(10)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 140.

(11)  OL C 306 E, 2006 12 15, p. 277.

(12)  OL C 92 E, 2004 4 16, p. 294.

(13)  OL C 140 E, 2002 6 13, p. 153.

(14)  OL C 14, 1998 1 19, p. 74.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/57

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisEuropos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas

P7_TA(2011)0495

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (2011/2052(INI))

2013/C 153 E/08

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 3 straipsnio 3 dalį, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 9, 148, 160 ir 168 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 3 straipsnio 3 dalį, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 9, 148, 160 ir 168 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 16, 21, 23, 24, 25, 30, 31 ir 34 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 16, 21, 23, 24, 25, 30, 31 ir 34 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją, ypač jos 30 straipsnį (teisė į apsaugą nuo skurdo ir socialinės atskirties), 31 straipsnį (teisė į būstą) ir 16 straipsnį (šeimos teisė į socialinę, teisinę ir ekonominę apsaugą), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją, ypač jos 30 straipsnį (teisė į apsaugą nuo skurdo ir socialinės atskirties), 31 straipsnį (teisė į būstą) ir 16 straipsnį (šeimos teisė į socialinę, teisinę ir ekonominę apsaugą),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 8 d. vykusio Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdžio išvadas dėl teisingumo ir sveikatos aspektų visų krypčių politikoje: solidarumo sveikatos srityje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 8 d. vykusio Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdžio išvadas dėl teisingumo ir sveikatos aspektų visų krypčių politikoje: solidarumo sveikatos srityje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 6 d. Tarybos deklaraciją „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai: bendras darbas kovojant su skurdu 2010 m. ir vėliau“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 6 d. Tarybos deklaraciją „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai: bendras darbas kovojant su skurdu 2010 m. ir vėliau“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. vykusio Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdžio išvadas (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. vykusio Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdžio išvadas (6),

| — | atsižvelgdamas į Socialinės apsaugos komiteto 2011 m. vasario 15 d. nuomonę „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Socialinės apsaugos komiteto 2011 m. vasario 15 d. nuomonę „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva“ (7),

| — | atsižvelgdamas į Socialinės apsaugos komiteto 2011 m. vasario 10 d. ataskaitą „Socialinės apsaugos komiteto atliktas strategijos „Europa 2020“ socialinio aspekto vertinimas“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Socialinės apsaugos komiteto 2011 m. vasario 10 d. ataskaitą „Socialinės apsaugos komiteto atliktas strategijos „Europa 2020“ socialinio aspekto vertinimas“ (8),

| — | atsižvelgdamas į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę „Solidarumas sveikatos srityje: nelygybės sveikatos srityje mažinimas ES“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę „Solidarumas sveikatos srityje: nelygybės sveikatos srityje mažinimas ES“ (9),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano (10),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas“ (11),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (12),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (COM(2009)0567),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“ (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija“ (COM(2010)0573),

| — | atsižvelgdamas į strategiją „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“ (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į strategiją „2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios. Tolesnis siekis kurti Europą be kliūčių“ (COM(2010)0636),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES romų integracijos nacionalinių strategijų planas iki 2020 m.“ (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES romų integracijos nacionalinių strategijų planas iki 2020 m.“ (COM(2011)0173),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2001 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų tarptautinės skurdo panaikinimo dienos (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2001 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų tarptautinės skurdo panaikinimo dienos (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „2020 m. Europa“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją dėl strategijos „2020 m. Europa“ (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (18),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 8 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. 2020 m. Europos strategijos integruotų gairių II dalis (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 8 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. 2020 m. Europos strategijos integruotų gairių II dalis (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės. Rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės. Rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Komisijos žaliosios knygos „Adekvačios, tvarios ir saugios Europos pensijų sistemos“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Komisijos žaliosios knygos „Adekvačios, tvarios ir saugios Europos pensijų sistemos“ (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje (24),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens senėjančioje visuomenėje (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens senėjančioje visuomenėje (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims programos (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims programos (26),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl romų įtraukties (27),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 22 d. rašytinį pareiškimą dėl gatvės benamių klausimo sprendimo (28) ir 2010 m. gruodžio 16 d. rašytinį pareiškimą dėl ES benamystės strategijos (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 22 d. rašytinį pareiškimą dėl gatvės benamių klausimo sprendimo (28) ir 2010 m. gruodžio 16 d. rašytinį pareiškimą dėl ES benamystės strategijos (29),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 9 ir 10 d. Europos konsensuso konferencijos dėl benamystės galutines rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 9 ir 10 d. Europos konsensuso konferencijos dėl benamystės galutines rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl ES benamystės strategijos (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl ES benamystės strategijos (30),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 25 d. d. rezoliuciją dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties ir 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios (31),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Europos lyčių lygybės pakto (2011–2020 m.) (32), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Europos lyčių lygybės pakto (2011–2020 m.) (32),

| — | atsižvelgdamas į 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategiją (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategiją (COM(2010)0491),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų, (33) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų, (33)

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities (34), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities (34),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų (35), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų (35),

| — | atsižvelgdamas į Eurostato 2010 m. leidinį „Kova su skurdu ir socialine atskirtimi. 2010 m. statistiniai Europos Sąjungos duomenys“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurostato 2010 m. leidinį „Kova su skurdu ir socialine atskirtimi. 2010 m. statistiniai Europos Sąjungos duomenys“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą, Biudžeto, Kultūros ir švietimo bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetų nuomones (A7–0370/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą, Biudžeto, Kultūros ir švietimo bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetų nuomones (A7–0370/2011),

Skaičiai

| A. | kadangi 116 mln. asmenų Europos Sąjungoje patiria skurdo grėsmę, o 42 mln. asmenų (8 %) gyvena „didelio materialinio nepritekliaus sąlygomis ir negali turėti dalykų, laikomų būtinais normaliam gyvenimui Europoje“ (36), kadangi skurdas – tai ženklas, kad klestint Europos ekonomikai turtas, pajamos ir ištekliai paskirstomi nepriimtinai nevienodai, kadangi pažeidžiamiausi gyventojai, tokie kaip pagyvenę žmonės ir neįgalieji, labiausiai nukentėjo nuo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės; kadangi griežtos taupymo priemonės, kurių buvo imtasi arba kurių bus imamasi Europos Sąjungoje, negali pakenkti užimtumui ir socialinei apsaugai ir pabloginti asmenų, kurių padėtis nepalankiausia, padėtį ir dėl jų negali milijonams asmenų, kuriems dar pavyko pragyventi ar tenkinti savo poreikius ir išsilaikyti gaunant darbo užmokestį arba senatvės pensiją, kilti nedarbo, nepritekliaus ar skurdo grėsmė, ypač dėl to, kad sumažintas viešųjų paslaugų ir socialinės pagalbos biudžetas; kadangi dėl krizės poveikio griežtinant socialinės veiklos politikos sąlygas ir šią politiką ribojant pažeidžiamiausi gyventojai patiria daugiau sunkumų, o deramo darbo vietų yra mažai; kadangi atotrūkis tarp skurdo ir turto per krizę vis didėja; |
| --- | --- |

A.

kadangi 116 mln. asmenų Europos Sąjungoje patiria skurdo grėsmę, o 42 mln. asmenų (8 %) gyvena „didelio materialinio nepritekliaus sąlygomis ir negali turėti dalykų, laikomų būtinais normaliam gyvenimui Europoje“ (36), kadangi skurdas – tai ženklas, kad klestint Europos ekonomikai turtas, pajamos ir ištekliai paskirstomi nepriimtinai nevienodai, kadangi pažeidžiamiausi gyventojai, tokie kaip pagyvenę žmonės ir neįgalieji, labiausiai nukentėjo nuo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės; kadangi griežtos taupymo priemonės, kurių buvo imtasi arba kurių bus imamasi Europos Sąjungoje, negali pakenkti užimtumui ir socialinei apsaugai ir pabloginti asmenų, kurių padėtis nepalankiausia, padėtį ir dėl jų negali milijonams asmenų, kuriems dar pavyko pragyventi ar tenkinti savo poreikius ir išsilaikyti gaunant darbo užmokestį arba senatvės pensiją, kilti nedarbo, nepritekliaus ar skurdo grėsmė, ypač dėl to, kad sumažintas viešųjų paslaugų ir socialinės pagalbos biudžetas; kadangi dėl krizės poveikio griežtinant socialinės veiklos politikos sąlygas ir šią politiką ribojant pažeidžiamiausi gyventojai patiria daugiau sunkumų, o deramo darbo vietų yra mažai; kadangi atotrūkis tarp skurdo ir turto per krizę vis didėja;

Pagrindinių teisių pažeidimai

| B. | kadangi naujosios Komisijos strategijos dėl Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo tikslas visų pirma yra užtikrinti didesnes nepalankiausioje padėtyje atsidūrusių asmenų galimybes naudotis pagrindinėmis teisėmis; kadangi turi būti laikomasi visos šios Chartijos ir kadangi dėl didžiulio skurdo pažeidžiamos žmogaus teisės ir labai pažeminamas orumas, nes skatinamas asmens nuvertinimas ir neteisingumas, kadangi pagrindinis pajamų rėmimo programų tikslas turi būti ištraukti žmones iš skurdo ir sudaryti jiems galimybę gyventi oriai, |
| --- | --- |

B.

kadangi naujosios Komisijos strategijos dėl Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo tikslas visų pirma yra užtikrinti didesnes nepalankiausioje padėtyje atsidūrusių asmenų galimybes naudotis pagrindinėmis teisėmis; kadangi turi būti laikomasi visos šios Chartijos ir kadangi dėl didžiulio skurdo pažeidžiamos žmogaus teisės ir labai pažeminamas orumas, nes skatinamas asmens nuvertinimas ir neteisingumas, kadangi pagrindinis pajamų rėmimo programų tikslas turi būti ištraukti žmones iš skurdo ir sudaryti jiems galimybę gyventi oriai,

Neįvykdyti įsipareigojimai

| C. | kadangi 2000–2008 m. skurdas ir socialinė atskirtis išaugo bei apėmė ir naujas socialines kategorijas, nepaisant Sąjungos įsipareigojimų siekti tikslo iki 2010 m. pašalinti skurdą Europos Sąjungoje, patvirtinto 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Lisabonoje vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime, arba siekti pažangos, dėl kurios susitarta 2000 m. gruodžio 7 ir 9 d. Nicoje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime; kadangi sumažinti skurdo ir socialinės atskirties ir paskatinti integracinio augimo neįmanoma, jei nebus kovojama su nelygybe ir diskriminacija arba jei nebus vystoma nacionalinė ekonomika ir visuomenėje nebus solidarumo su silpniausiais, taigi jei šalies gerovė nebus paskirstoma teisingai ir tinkamai, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2000–2008 m. skurdas ir socialinė atskirtis išaugo bei apėmė ir naujas socialines kategorijas, nepaisant Sąjungos įsipareigojimų siekti tikslo iki 2010 m. pašalinti skurdą Europos Sąjungoje, patvirtinto 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Lisabonoje vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime, arba siekti pažangos, dėl kurios susitarta 2000 m. gruodžio 7 ir 9 d. Nicoje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime; kadangi sumažinti skurdo ir socialinės atskirties ir paskatinti integracinio augimo neįmanoma, jei nebus kovojama su nelygybe ir diskriminacija arba jei nebus vystoma nacionalinė ekonomika ir visuomenėje nebus solidarumo su silpniausiais, taigi jei šalies gerovė nebus paskirstoma teisingai ir tinkamai,

| D. | kadangi skurdo riziką tiesiogiai patiria kaimo gyventojai, ypač nedideli ūkiai ir jaunieji ūkininkai, kuriems grėsmė kyla dėl ekonomikos krizės poveikio ir pernelyg didelio žaliavų kainos svyravimo, |
| --- | --- |

D.

kadangi skurdo riziką tiesiogiai patiria kaimo gyventojai, ypač nedideli ūkiai ir jaunieji ūkininkai, kuriems grėsmė kyla dėl ekonomikos krizės poveikio ir pernelyg didelio žaliavų kainos svyravimo,

- 20 milijonų

| E. | kadangi strategijos „Europa 2020“ vadinamasis lankstus, t. y. be nuobaudų, tikslas (vienas iš penkių svarbiausių tikslų) – 20 milijonų sumažinti asmenų, kuriems gresia skurdas, skaičių pagal tris valstybių narių patvirtintus rodiklius (skurdo rizikos lygį (po socialinių išmokų), didelio materialinio nepritekliaus rodiklį ir labai mažo užimtumo arba nedirbančiuose namų ūkiuose gyvenančių žmonių procentinę dalį) ir kadangi įgyvendinant šį tikslą, kuriuo neabejotinai pripažįstama kovos su skurdu ir socialine atskirtimi svarba, milijonai asmenų Europoje iš pat pradžių paliekami nuošalyje, nes skurdas gresia 116 mln. asmenų, o didelio materialinio nepritekliaus sąlygomis gyvena 42 mln. asmenų, ir nustačius skurdo mažinimo ribą politika, kuria siekiama kiekybinių rezultatų, gali būti netaikoma pažeidžiamiausiems asmenims; kadangi, jeigu nebus nagrinėjamos sudėtingiausios spręstinos situacijos, įgyvendinama politika joms neturės įtakos; kadangi Europos kovos su skurdu planas yra vienas iš septynių pavyzdinių strategijos „Europa 2020 m.“ iniciatyvų, |
| --- | --- |

E.

kadangi strategijos „Europa 2020“ vadinamasis lankstus, t. y. be nuobaudų, tikslas (vienas iš penkių svarbiausių tikslų) – 20 milijonų sumažinti asmenų, kuriems gresia skurdas, skaičių pagal tris valstybių narių patvirtintus rodiklius (skurdo rizikos lygį (po socialinių išmokų), didelio materialinio nepritekliaus rodiklį ir labai mažo užimtumo arba nedirbančiuose namų ūkiuose gyvenančių žmonių procentinę dalį) ir kadangi įgyvendinant šį tikslą, kuriuo neabejotinai pripažįstama kovos su skurdu ir socialine atskirtimi svarba, milijonai asmenų Europoje iš pat pradžių paliekami nuošalyje, nes skurdas gresia 116 mln. asmenų, o didelio materialinio nepritekliaus sąlygomis gyvena 42 mln. asmenų, ir nustačius skurdo mažinimo ribą politika, kuria siekiama kiekybinių rezultatų, gali būti netaikoma pažeidžiamiausiems asmenims; kadangi, jeigu nebus nagrinėjamos sudėtingiausios spręstinos situacijos, įgyvendinama politika joms neturės įtakos; kadangi Europos kovos su skurdu planas yra vienas iš septynių pavyzdinių strategijos „Europa 2020 m.“ iniciatyvų,

| F. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse didėja socialinė nelygybė, atsirandanti dėl ekonominių skirtumų, susijusių su pajamomis ir turtu, dėl skirtumų darbo rinkoje ir dėl to kylančio socialinio nesaugumo, dėl skirtingų galimybių pasinaudoti valstybės vykdomos socialinėmis funkcijomis, kaip antai socialine apsauga, sveikatos apsauga, švietimu, teisingumu ir kt., |
| --- | --- |

F.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse didėja socialinė nelygybė, atsirandanti dėl ekonominių skirtumų, susijusių su pajamomis ir turtu, dėl skirtumų darbo rinkoje ir dėl to kylančio socialinio nesaugumo, dėl skirtingų galimybių pasinaudoti valstybės vykdomos socialinėmis funkcijomis, kaip antai socialine apsauga, sveikatos apsauga, švietimu, teisingumu ir kt.,

Ekonomikos ir skurdo santykis

| G. | kadangi jau labai daug metų skurdo lygis Europos Sąjungos valstybėse narėse yra aukštas, todėl skurdo poveikis ekonomikai vis didėja, dėl jo nukenčia augimas, didėja valstybės biudžeto deficitas ir mažėja konkurencingumas Europoje, ir kadangi dėl pačių šių reiškinių randasi skurdas ir nedarbas, ypač ilgalaikis, su kuriuo susiduria kas trečias bedarbis, o silpnesnės ekonomikos šalyse ši padėtis yra dar sudėtingesnė; kadangi socialinių teisių apsauga Sąjungoje yras labai svarbi kovojant su skurdu, |
| --- | --- |

G.

kadangi jau labai daug metų skurdo lygis Europos Sąjungos valstybėse narėse yra aukštas, todėl skurdo poveikis ekonomikai vis didėja, dėl jo nukenčia augimas, didėja valstybės biudžeto deficitas ir mažėja konkurencingumas Europoje, ir kadangi dėl pačių šių reiškinių randasi skurdas ir nedarbas, ypač ilgalaikis, su kuriuo susiduria kas trečias bedarbis, o silpnesnės ekonomikos šalyse ši padėtis yra dar sudėtingesnė; kadangi socialinių teisių apsauga Sąjungoje yras labai svarbi kovojant su skurdu,

| H. | kadangi skurdas, kuris prilyginamas žmogaus teisių pažeidimui, rodo, kad dar reikia įdėti pastangų siekiant įgyvendinti ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nurodytus tikslus, |
| --- | --- |

H.

kadangi skurdas, kuris prilyginamas žmogaus teisių pažeidimui, rodo, kad dar reikia įdėti pastangų siekiant įgyvendinti ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje nurodytus tikslus,

| I. | kadangi bet kokia griežto taupymo politika turi būti pagrįsta ir ja turi būti užtikrinama galimybė imtis anticiklinių priemonių, susijusių su investicijomis į pagrindinius politinius prioritetus, |
| --- | --- |

I.

kadangi bet kokia griežto taupymo politika turi būti pagrįsta ir ja turi būti užtikrinama galimybė imtis anticiklinių priemonių, susijusių su investicijomis į pagrindinius politinius prioritetus,

| J. | kadangi siekiant užtikrinti Europos konkurencingumą, kurti darbo vietas ir kovoti su skurdu svarbu patvirtinti struktūrines reformas, |
| --- | --- |

J.

kadangi siekiant užtikrinti Europos konkurencingumą, kurti darbo vietas ir kovoti su skurdu svarbu patvirtinti struktūrines reformas,

Daugialypis skurdas

| K. | kadangi skurdas – daugiaaspektis reiškinys, į kurį būtina reaguoti integruotai atsižvelgiant į gyvenimo etapus ir daugialypius asmenų poreikius ir šis atsakas taip pat turi būti grindžiamas galimybės naudotis teisėmis, ištekliais ir paslaugomis užtikrinimu, kaip tai perteikta atvirojo koordinavimo metodo bendruosiuose tiksluose, susijusiuose su socialine apsauga ir socialine įtrauktimi (2006 m.), siekiant patenkinti pagrindinius poreikius ir išvengti socialinės atskirties, |
| --- | --- |

K.

kadangi skurdas – daugiaaspektis reiškinys, į kurį būtina reaguoti integruotai atsižvelgiant į gyvenimo etapus ir daugialypius asmenų poreikius ir šis atsakas taip pat turi būti grindžiamas galimybės naudotis teisėmis, ištekliais ir paslaugomis užtikrinimu, kaip tai perteikta atvirojo koordinavimo metodo bendruosiuose tiksluose, susijusiuose su socialine apsauga ir socialine įtrauktimi (2006 m.), siekiant patenkinti pagrindinius poreikius ir išvengti socialinės atskirties,

| L. | kadangi Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais (2010 m) sėkmingai pavyko didinti visuomenės informuotumą ir stiprinti politinį įsipareigojimą, |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais (2010 m) sėkmingai pavyko didinti visuomenės informuotumą ir stiprinti politinį įsipareigojimą,

Deramas darbas / vargingai gyvenantys darbuotojai

| M. | kadangi vien tik augimas ir užimtumas, nors ir kokybiški, nepadeda išvaduoti žmonių nuo skurdo, padidėjo darbo rinkos susiskaidymas, darbo ir gyvenimo sąlygos labai pablogėjo, ypač per finansų krizę, neužtikrintumas dėl darbo, su kuriuo reikia kovoti, sparčiai didėja ir per pastaruosius kelerius metus buvo plačiai pripažinta, kad egzistuoja vargingai gyvenančių darbuotojų reiškinys, bet šis reiškinys tebėra problema, kuri, atrodo, nesprendžiama priemonėmis, atitinkančiomis dėl šios problemos visuomenei kylančius sunkumus, ir kadangi vargingai gyvenančių darbuotojų labai padaugėjo, nes 8 proc. darbingo amžiaus asmenų skursta, o 22 proc. iš tų, kuriems gresia skurdas, turi darbą (37); kadangi, siekiant sumažinti vienišų šeimų bei vienišų asmenų skurdą ir socialinę atskirtį, galimybių dirbti tinkamomis ir vienodomis sąlygomis užtikrinimas yra konkretus žingsnis siekiant pažangos, |
| --- | --- |

M.

kadangi vien tik augimas ir užimtumas, nors ir kokybiški, nepadeda išvaduoti žmonių nuo skurdo, padidėjo darbo rinkos susiskaidymas, darbo ir gyvenimo sąlygos labai pablogėjo, ypač per finansų krizę, neužtikrintumas dėl darbo, su kuriuo reikia kovoti, sparčiai didėja ir per pastaruosius kelerius metus buvo plačiai pripažinta, kad egzistuoja vargingai gyvenančių darbuotojų reiškinys, bet šis reiškinys tebėra problema, kuri, atrodo, nesprendžiama priemonėmis, atitinkančiomis dėl šios problemos visuomenei kylančius sunkumus, ir kadangi vargingai gyvenančių darbuotojų labai padaugėjo, nes 8 proc. darbingo amžiaus asmenų skursta, o 22 proc. iš tų, kuriems gresia skurdas, turi darbą (37); kadangi, siekiant sumažinti vienišų šeimų bei vienišų asmenų skurdą ir socialinę atskirtį, galimybių dirbti tinkamomis ir vienodomis sąlygomis užtikrinimas yra konkretus žingsnis siekiant pažangos,

| N. | tačiau kadangi žemos kvalifikacijos arba nekvalifikuoti asmenys patiria didesnę riziką darbo rinkoje, didesnę riziką gauti darbą be garantijų ir mažai apmokamą darbą bei skurdo riziką, |
| --- | --- |

N.

tačiau kadangi žemos kvalifikacijos arba nekvalifikuoti asmenys patiria didesnę riziką darbo rinkoje, didesnę riziką gauti darbą be garantijų ir mažai apmokamą darbą bei skurdo riziką,

Benamiai

| O. | kadangi benamystė yra viena pačių blogiausių skurdo ir nepritekliaus formų ir yra problema, kuri lieka neišspręsta visose ES valstybėse narėse, kadangi dėl įvairių priežasčių ES valstybėse narėse yra daug benamių, todėl būtinos specialios jų socialinei integracijai skirtos priemonės, kadangi, Eurobarometro duomenimis, beveik vienas europietis iš keturių mano, kad viena svarbiausių skurdo priežasčių yra per didelė deramo būsto kaina, o beveik devyni europiečiai iš dešimties mano, kad skurdas trukdo gauti deramą būstą, kadangi valdžios institucijoms praradus ryšius su piliečiais, kai šie netenka būsto, ne tik kyla kliūčių įgyvendinti bet kokią pagalbos šiems asmenims iniciatyvą, bet ir galima suvokti, kad šių asmenų atskirties procesas labai pažengęs, |
| --- | --- |

O.

kadangi benamystė yra viena pačių blogiausių skurdo ir nepritekliaus formų ir yra problema, kuri lieka neišspręsta visose ES valstybėse narėse, kadangi dėl įvairių priežasčių ES valstybėse narėse yra daug benamių, todėl būtinos specialios jų socialinei integracijai skirtos priemonės, kadangi, Eurobarometro duomenimis, beveik vienas europietis iš keturių mano, kad viena svarbiausių skurdo priežasčių yra per didelė deramo būsto kaina, o beveik devyni europiečiai iš dešimties mano, kad skurdas trukdo gauti deramą būstą, kadangi valdžios institucijoms praradus ryšius su piliečiais, kai šie netenka būsto, ne tik kyla kliūčių įgyvendinti bet kokią pagalbos šiems asmenims iniciatyvą, bet ir galima suvokti, kad šių asmenų atskirties procesas labai pažengęs,

| P. | kadangi skurdas taip pat susijęs su galimybėmis naudotis socialinėmis paslaugomis, pavyzdžiui, sveikatos, kultūros, apgyvendinimo bei švietimo paslaugomis, ir šių paslaugų kokybe, |
| --- | --- |

P.

kadangi skurdas taip pat susijęs su galimybėmis naudotis socialinėmis paslaugomis, pavyzdžiui, sveikatos, kultūros, apgyvendinimo bei švietimo paslaugomis, ir šių paslaugų kokybe,

| Q. | kadangi neturint būsto arba gyvenant nederamame būste labai pažeidžiamas žmogaus orumas ir tai turi didelį poveikį visoms kitoms teisėms, |
| --- | --- |

Q.

kadangi neturint būsto arba gyvenant nederamame būste labai pažeidžiamas žmogaus orumas ir tai turi didelį poveikį visoms kitoms teisėms,

Būtiniausių prekių ir paslaugų krepšelis

| R. | kadangi skurdo riba, atitinkanti 60 proc. šalies medianinių pajamų, – svarbus, naudingas ir būtinas rodiklis, tačiau jį turėtų papildyti kiti rodikliai, tokie kaip sąvoka „būtiniausių prekių ir paslaugų krepšelis“ (ja pateikiamas tik greitas atsakymas siekiant išspręsti konkrečią skurdą patiriančių asmenų padėtį) ir jo apskaičiavimas nacionaliniu lygmeniu, taip pat rodikliai, dėl kurių Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba sutarė 2010 m. birželio mėn. (skurdo rizika, materialinis nepriteklius ir labai mažo užimtumo namų ūkiai), siekiant patenkinti valstybinės politikos poreikius, |
| --- | --- |

R.

kadangi skurdo riba, atitinkanti 60 proc. šalies medianinių pajamų, – svarbus, naudingas ir būtinas rodiklis, tačiau jį turėtų papildyti kiti rodikliai, tokie kaip sąvoka „būtiniausių prekių ir paslaugų krepšelis“ (ja pateikiamas tik greitas atsakymas siekiant išspręsti konkrečią skurdą patiriančių asmenų padėtį) ir jo apskaičiavimas nacionaliniu lygmeniu, taip pat rodikliai, dėl kurių Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba sutarė 2010 m. birželio mėn. (skurdo rizika, materialinis nepriteklius ir labai mažo užimtumo namų ūkiai), siekiant patenkinti valstybinės politikos poreikius,

Socialinė apsauga

| S. | kadangi socialinė apsauga, įskaitant minimalių pajamų sistemas, yra pagrindinis šiuolaikinių demokratijų elementas, kuris iš esmės užtikrina žmogaus teises į socialinį, ekonominį, politinį ir kultūrinį dalyvavimą visuomenėje, ir atlieka pagrindinį ekonomikos stabilizavimo vaidmenį, sumažindamas krizių poveikį, ir išteklių perskirstymo visą gyvenimą vaidmenį, apdrausdamas nuo socialinės rizikos ir užkirsdamas kelią skurdui ir socialinei atskirčiai bei juos sumažindamas per visą gyvenimo ciklą, |
| --- | --- |

S.

kadangi socialinė apsauga, įskaitant minimalių pajamų sistemas, yra pagrindinis šiuolaikinių demokratijų elementas, kuris iš esmės užtikrina žmogaus teises į socialinį, ekonominį, politinį ir kultūrinį dalyvavimą visuomenėje, ir atlieka pagrindinį ekonomikos stabilizavimo vaidmenį, sumažindamas krizių poveikį, ir išteklių perskirstymo visą gyvenimą vaidmenį, apdrausdamas nuo socialinės rizikos ir užkirsdamas kelią skurdui ir socialinei atskirčiai bei juos sumažindamas per visą gyvenimo ciklą,

| T. | kadangi, OECD duomenimis, nepanaudojama 20–40 proc. numatytų socialinių išmokų, |
| --- | --- |

T.

kadangi, OECD duomenimis, nepanaudojama 20–40 proc. numatytų socialinių išmokų,

Sveikata

| U. | kadangi skurdas ir socialinė atskirtis išlieka pagrindinis sveikatai ir gyvenimo sąlygoms, įskaitant tikėtiną gyvenimo trukmę, įtaką darantis socialinis veiksnys (38), ypač turint mintyje vaikų skurdo poveikį vaikų sveikatai ir gerovei, ir kadangi dar išlieka didelis atotrūkis tarp turtingųjų ir vargšų, kai kalbama apie prieinamą galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat pajamas ir turtą, ir jis didėja kai kuriose srityse, |
| --- | --- |

U.

kadangi skurdas ir socialinė atskirtis išlieka pagrindinis sveikatai ir gyvenimo sąlygoms, įskaitant tikėtiną gyvenimo trukmę, įtaką darantis socialinis veiksnys (38), ypač turint mintyje vaikų skurdo poveikį vaikų sveikatai ir gerovei, ir kadangi dar išlieka didelis atotrūkis tarp turtingųjų ir vargšų, kai kalbama apie prieinamą galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat pajamas ir turtą, ir jis didėja kai kuriose srityse,

| V. | kadangi tam tikros visuomenės grupės, pvz., nepilnos šeimos, pagyvenusios moterys, mažumos, neįgalieji ir benamiai, yra vienos pačių pažeidžiamiausių ir susiduria su skurdo rizika, |
| --- | --- |

V.

kadangi tam tikros visuomenės grupės, pvz., nepilnos šeimos, pagyvenusios moterys, mažumos, neįgalieji ir benamiai, yra vienos pačių pažeidžiamiausių ir susiduria su skurdo rizika,

| W. | kadangi nediskriminavimo principas, įskaitant diskriminaciją dėl socialinės kilmės, yra pagrindinių teisių kertinis akmuo, |
| --- | --- |

W.

kadangi nediskriminavimo principas, įskaitant diskriminaciją dėl socialinės kilmės, yra pagrindinių teisių kertinis akmuo,

Pagyvenę asmenys

| X. | kadangi senėjant visuomenei artimiausioje ateityje labai padaugės išlaikomų asmenų, kadangi kai kuriose šalyse pagyvenę žmonės, ypač moterys, susiduria su didesne skurdo rizika nei kiti gyventojai dėl to, kad sumažėja pajamos esant pensijoje, ir dėl kitų veiksnių, pvz., fizinės priklausomybės, vienatvės ir socialinės atskirties; kadangi mūsų visuomenės didžiausia problema – socialinių ryšių tarp kartų nutraukimas, |
| --- | --- |

X.

kadangi senėjant visuomenei artimiausioje ateityje labai padaugės išlaikomų asmenų, kadangi kai kuriose šalyse pagyvenę žmonės, ypač moterys, susiduria su didesne skurdo rizika nei kiti gyventojai dėl to, kad sumažėja pajamos esant pensijoje, ir dėl kitų veiksnių, pvz., fizinės priklausomybės, vienatvės ir socialinės atskirties; kadangi mūsų visuomenės didžiausia problema – socialinių ryšių tarp kartų nutraukimas,

| Y. | kadangi kovojant su skurdu svarbiausia yra pensijų politika, |
| --- | --- |

Y.

kadangi kovojant su skurdu svarbiausia yra pensijų politika,

Lyčių aspektas

| Z. | kadangi paprastai moterys labiau pažeidžiamos nei vyrai, turint mintyje skurdą dėl įvairių veiksnių, pvz., diskriminacijos dėl lyties vykdant profesinę veiklą: dėl šios diskriminacijos abiejų lyčių asmenys nuolat gauna skirtingą atlygį, nevienodas pensijas, taip pat dėl išlaikomų asmenų priežiūros jų profesinė karjera su pertrūkiais arba jie yra diskriminuojami darbe; kadangi Europoje dirba tik 63 proc. moterų, palyginti su 76 proc. vyrų ir kadangi nėra tinklų ir konkrečių priemonių, kurie padėtų dirbantiems asmenims suderinti šeimą ir darbą, įskaitant prieinamas priežiūros paslaugas, |
| --- | --- |

Z.

kadangi paprastai moterys labiau pažeidžiamos nei vyrai, turint mintyje skurdą dėl įvairių veiksnių, pvz., diskriminacijos dėl lyties vykdant profesinę veiklą: dėl šios diskriminacijos abiejų lyčių asmenys nuolat gauna skirtingą atlygį, nevienodas pensijas, taip pat dėl išlaikomų asmenų priežiūros jų profesinė karjera su pertrūkiais arba jie yra diskriminuojami darbe; kadangi Europoje dirba tik 63 proc. moterų, palyginti su 76 proc. vyrų ir kadangi nėra tinklų ir konkrečių priemonių, kurie padėtų dirbantiems asmenims suderinti šeimą ir darbą, įskaitant prieinamas priežiūros paslaugas,

| AA. | kadangi skurdas skirtingai veikia skurdžiai gyvenančias moteris ir vyrus, berniukus ir mergaites, nes skurdžiai gyvenančioms moterims ir mergaitėms dažnai sunkiau naudotis tinkamomis socialinėmis paslaugomis ir gauti pajamų; |
| --- | --- |

AA.

kadangi skurdas skirtingai veikia skurdžiai gyvenančias moteris ir vyrus, berniukus ir mergaites, nes skurdžiai gyvenančioms moterims ir mergaitėms dažnai sunkiau naudotis tinkamomis socialinėmis paslaugomis ir gauti pajamų;

| AB. | kadangi plane neatsižvelgiama į moterų ir vyrų lyčių skirtumų ypatumus, ir nepakankamai dėmesio skiriama skurdo feminizacijai; |
| --- | --- |

AB.

kadangi plane neatsižvelgiama į moterų ir vyrų lyčių skirtumų ypatumus, ir nepakankamai dėmesio skiriama skurdo feminizacijai;

| AC. | kadangi iš poveikio, kurį viso gyvenimo uždarbiui daro vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, matyti, kad moterys gaus mažesnes pensijas, ir kadangi dėl to nuolatinis ir didelis skurdas moteris veikia labiau nei vyrus: 22 proc. 65 metų ir vyresnių moterų gresia skurdas, palyginti su 16 proc. vyrų; |
| --- | --- |

AC.

kadangi iš poveikio, kurį viso gyvenimo uždarbiui daro vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, matyti, kad moterys gaus mažesnes pensijas, ir kadangi dėl to nuolatinis ir didelis skurdas moteris veikia labiau nei vyrus: 22 proc. 65 metų ir vyresnių moterų gresia skurdas, palyginti su 16 proc. vyrų;

| AD. | kadangi 20 proc. vaikų ir 17 proc. visų Europos gyventojų susiduria su skurdo rizika ir kadangi mažas pajamas gaunančios šeimos yra vienos dažniausiai susiduriančių su skurdu, |
| --- | --- |

AD.

kadangi 20 proc. vaikų ir 17 proc. visų Europos gyventojų susiduria su skurdo rizika ir kadangi mažas pajamas gaunančios šeimos yra vienos dažniausiai susiduriančių su skurdu,

| AE. | kadangi įgyvendinant kovos su skurdu ir socialine atskirtimi politiką svarbiausia yra šeimos politika, |
| --- | --- |

AE.

kadangi įgyvendinant kovos su skurdu ir socialine atskirtimi politiką svarbiausia yra šeimos politika,

| AF. | kadangi pirmieji mokyklos nebaigimo požymiai yra svarbūs cikliško skurdo augimo požymiai, |
| --- | --- |

AF.

kadangi pirmieji mokyklos nebaigimo požymiai yra svarbūs cikliško skurdo augimo požymiai,

Jaunimas

| AG. | kadangi jaunų žmonių nedarbas, kuris jau ir taip didesnis nei kitų amžiaus grupių, ES itin išaugo prasidėjus krizei: jis viršijo 20 proc. ir visose valstybėse narėse pasiekė kritinį lygį, ir tai gali įstumti jaunimą į skurdą nuo pačių ankstyviausių gyvenimo dienų, kadangi į šią nerimą keliančią padėtį skubiai turi būti reaguojama politiniu, ekonominiu ir socialiniu lygmenimis ir kadangi išaugus šiam nedarbui ir kartu vykstant demografiniams pokyčiams padidės kvalifikuotų darbuotojų trūkumas; kadangi profesinis mokymas gali turėti esminės įtakos padedant jaunuoliams ir žemos kvalifikacijos darbuotojams integruotis į darbo rinką, kadangi įsidarbinimas nereiškia, kad skurdo išvengiama, ir kadangi jauniems žmonėms ypač gresia patekti į mažai uždirbančių žmonių kategoriją, |
| --- | --- |

AG.

kadangi jaunų žmonių nedarbas, kuris jau ir taip didesnis nei kitų amžiaus grupių, ES itin išaugo prasidėjus krizei: jis viršijo 20 proc. ir visose valstybėse narėse pasiekė kritinį lygį, ir tai gali įstumti jaunimą į skurdą nuo pačių ankstyviausių gyvenimo dienų, kadangi į šią nerimą keliančią padėtį skubiai turi būti reaguojama politiniu, ekonominiu ir socialiniu lygmenimis ir kadangi išaugus šiam nedarbui ir kartu vykstant demografiniams pokyčiams padidės kvalifikuotų darbuotojų trūkumas; kadangi profesinis mokymas gali turėti esminės įtakos padedant jaunuoliams ir žemos kvalifikacijos darbuotojams integruotis į darbo rinką, kadangi įsidarbinimas nereiškia, kad skurdo išvengiama, ir kadangi jauniems žmonėms ypač gresia patekti į mažai uždirbančių žmonių kategoriją,

Migrantai

| AH. | kadangi migrantai ir etninės mažumos yra itin pažeidžiami darbuotojai ir smarkiai nukentėjo nuo ekonomikos krizės, taigi ir nuo didesnio skurdo ir socialinės atskirties, nes dėl savo kilmės ar kvalifikacijos dirba darbą be garantijų; kadangi darbuotojai migrantai privalo dirbti tokiomis pat sąlygomis, gauti tokį pat darbo užmokestį ir turėti tokias pat galimybes siekti išsilavinimo bei naudotis socialine apsauga kaip ir šalių, kuriose jie dirba, piliečiai, |
| --- | --- |

AH.

kadangi migrantai ir etninės mažumos yra itin pažeidžiami darbuotojai ir smarkiai nukentėjo nuo ekonomikos krizės, taigi ir nuo didesnio skurdo ir socialinės atskirties, nes dėl savo kilmės ar kvalifikacijos dirba darbą be garantijų; kadangi darbuotojai migrantai privalo dirbti tokiomis pat sąlygomis, gauti tokį pat darbo užmokestį ir turėti tokias pat galimybes siekti išsilavinimo bei naudotis socialine apsauga kaip ir šalių, kuriose jie dirba, piliečiai,

| AI. | kadangi neįgalūs asmenys, kurių skurdo lygis yra 70 proc. didesnis nei vidurkis, turi būti svarbiausia politikos, kuria siekiama pabrėžti pridėtinę jų vertę darbo rinkoje, kai jie bus įdarbinti, dalis, |
| --- | --- |

AI.

kadangi neįgalūs asmenys, kurių skurdo lygis yra 70 proc. didesnis nei vidurkis, turi būti svarbiausia politikos, kuria siekiama pabrėžti pridėtinę jų vertę darbo rinkoje, kai jie bus įdarbinti, dalis,

Romai

| AJ. | kadangi didelė dalis Europoje gyvenančių romų yra atskirta, gyvena apgailėtinomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis ir yra dažnai labai diskriminuojama ir segreguojama visose gyvenimo srityse kaip ir kitos atskirtos bendruomenės, |
| --- | --- |

AJ.

kadangi didelė dalis Europoje gyvenančių romų yra atskirta, gyvena apgailėtinomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis ir yra dažnai labai diskriminuojama ir segreguojama visose gyvenimo srityse kaip ir kitos atskirtos bendruomenės,

| AK. | kadangi šiuo metu didėjantį skurdą Europos Sąjungoje dar labiau padidino ekonomikos ir finansų krizė bei kylančios maisto kainos, atsižvelgiant į beveik nesamus maisto perviršius Europos Sąjungoje, ir kadangi 43 mln. asmenų šiuo metu susiduria su maisto stygiaus rizika; kadangi pagal maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos gyventojams programą, pradėtą 1987 m., šiuo metu pagalba maistu teikiama 13 mln. asmenų, dėl skurdo kenčiančių 19 valstybių narių, ir apie 240 maisto bankų ir labdaros organizacijų dalyvauja skirstymo grandinėje; kadangi dėl neseniai priimto Europos Teisingumo Teismo sprendimo T-576/08, kuriame maisto programai skirtų produktų įsigijimas laikomas neteisėtu, ES pagalbai maistu labiausiai nepasiturintiems kyla grėsmė dėl jos išaugusio priklausomumo nuo rinkoje įsigytų produktų, ir kadangi Europos Teisingumo Teismas panaikino Reglamento (EB) Nr. 983/2008 2 straipsnį ir tai, regis, turės greito neigiamo poveikio programai 2012 m. ir vėliau, ir dėl to pagalba maistu bus staiga nutraukta labiausiai nepasiturintiems piliečiams 19 valstybių narių, |
| --- | --- |

AK.

kadangi šiuo metu didėjantį skurdą Europos Sąjungoje dar labiau padidino ekonomikos ir finansų krizė bei kylančios maisto kainos, atsižvelgiant į beveik nesamus maisto perviršius Europos Sąjungoje, ir kadangi 43 mln. asmenų šiuo metu susiduria su maisto stygiaus rizika; kadangi pagal maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos gyventojams programą, pradėtą 1987 m., šiuo metu pagalba maistu teikiama 13 mln. asmenų, dėl skurdo kenčiančių 19 valstybių narių, ir apie 240 maisto bankų ir labdaros organizacijų dalyvauja skirstymo grandinėje; kadangi dėl neseniai priimto Europos Teisingumo Teismo sprendimo T-576/08, kuriame maisto programai skirtų produktų įsigijimas laikomas neteisėtu, ES pagalbai maistu labiausiai nepasiturintiems kyla grėsmė dėl jos išaugusio priklausomumo nuo rinkoje įsigytų produktų, ir kadangi Europos Teisingumo Teismas panaikino Reglamento (EB) Nr. 983/2008 2 straipsnį ir tai, regis, turės greito neigiamo poveikio programai 2012 m. ir vėliau, ir dėl to pagalba maistu bus staiga nutraukta labiausiai nepasiturintiems piliečiams 19 valstybių narių,

| AL. | kadangi svarbūs biudžeto punktai, susiję su būstu ir namų ūkių energija, kurių lėšos praėjusį dešimtmetį buvo didinamos, turi būti vertinami kaip pagrindiniai skurdo rizikos veiksniai, |
| --- | --- |

AL.

kadangi svarbūs biudžeto punktai, susiję su būstu ir namų ūkių energija, kurių lėšos praėjusį dešimtmetį buvo didinamos, turi būti vertinami kaip pagrindiniai skurdo rizikos veiksniai,

| AM. | kadangi artimuosius prižiūrintys šeimos nariai sudaro didžiausią visos ES priežiūros dalį, |
| --- | --- |

AM.

kadangi artimuosius prižiūrintys šeimos nariai sudaro didžiausią visos ES priežiūros dalį,

| AN. | kadangi skurdą patiriantiems asmenims vėl integruotis į darbo rinką ir visuomenę labai trukdo tai, kad jie negali naudotis pagrindinėmis bankų paslaugomis, pavyzdžiui, pinigų išėmimu, pervedimu ar tiesioginiu debetu, |
| --- | --- |

AN.

kadangi skurdą patiriantiems asmenims vėl integruotis į darbo rinką ir visuomenę labai trukdo tai, kad jie negali naudotis pagrindinėmis bankų paslaugomis, pavyzdžiui, pinigų išėmimu, pervedimu ar tiesioginiu debetu,

Dalyvavimas

| 1. | prašo Komisijos rengiant Europos strategiją visais (Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos) valdymo lygmenimis skatinti organizuotos pilietinės visuomenės ir visų atitinkamų suinteresuotuosų subjektų, tokių kaip NVO, socialinės ekonomikos organizacijos, paslaugų teikėjai, socialinių inovacijų specialistai ir socialiniai partneriai, taip pat ir pačių skurdžiai gyvenančių asmenų dalyvavimą bendradarbiaujant su asociacijomis, kuriose jie laisvai reiškia savo nuomonę ir kurios įgijo patirties ir žinių visų pirma įgyvendinant nacionalinius kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planus kiekvienoje valstybėje narėje; prašo Komisijos stiprinti vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijų ir ES institucijų, ypač Europos Parlamento, bendradarbiavimą; mano, kad bendrų veiksmų turėtų imtis visi subjektai, įskaitant MVĮ ir įmonių vadovus; prašo išplėsti skurdžiai gyvenančių ir socialinę atskirtį patiriančių asmenų susitikimus su įstaigomis nacionaliniu lygmeniu ir oficialiai įteisinti šių asmenų dalyvavimą ir indėlį įgyvendinant kasmetinį konventą skurdo ir socialinės atskirties klausimais, kaip esminį šio konvento elementą, ir ragina imtis tinkamų ir nuolatinių tolesnių su parengtomis rekomendacijomis susijusių veiksmų; |
| --- | --- |

1.

prašo Komisijos rengiant Europos strategiją visais (Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos) valdymo lygmenimis skatinti organizuotos pilietinės visuomenės ir visų atitinkamų suinteresuotuosų subjektų, tokių kaip NVO, socialinės ekonomikos organizacijos, paslaugų teikėjai, socialinių inovacijų specialistai ir socialiniai partneriai, taip pat ir pačių skurdžiai gyvenančių asmenų dalyvavimą bendradarbiaujant su asociacijomis, kuriose jie laisvai reiškia savo nuomonę ir kurios įgijo patirties ir žinių visų pirma įgyvendinant nacionalinius kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planus kiekvienoje valstybėje narėje; prašo Komisijos stiprinti vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijų ir ES institucijų, ypač Europos Parlamento, bendradarbiavimą; mano, kad bendrų veiksmų turėtų imtis visi subjektai, įskaitant MVĮ ir įmonių vadovus; prašo išplėsti skurdžiai gyvenančių ir socialinę atskirtį patiriančių asmenų susitikimus su įstaigomis nacionaliniu lygmeniu ir oficialiai įteisinti šių asmenų dalyvavimą ir indėlį įgyvendinant kasmetinį konventą skurdo ir socialinės atskirties klausimais, kaip esminį šio konvento elementą, ir ragina imtis tinkamų ir nuolatinių tolesnių su parengtomis rekomendacijomis susijusių veiksmų;

| 2. | prašo Europos Komisijos koordinuoti veiksmus ir patarti ES valstybėms narėms siekiant išspręsti esamus uždavinius ir kovoti su skurdu bei socialine atskirtimi, visada atsimenant, kad kova su skurdu pirmiausia yra nacionalinių politinių sričių prievolė, rodant būtiną solidarumą ir teikiant reikiamą techninę pagalbą; |
| --- | --- |

2.

prašo Europos Komisijos koordinuoti veiksmus ir patarti ES valstybėms narėms siekiant išspręsti esamus uždavinius ir kovoti su skurdu bei socialine atskirtimi, visada atsimenant, kad kova su skurdu pirmiausia yra nacionalinių politinių sričių prievolė, rodant būtiną solidarumą ir teikiant reikiamą techninę pagalbą;

| 3. | ragina, kad kovos su skurdu planas taip pat būtų taikomas siekiant Europos lygmeniu sujungti dar nesujungtas nacionalines organizacijas, atstovaujančias didesnę skurdo riziką patiriančioms grupėms; |
| --- | --- |

3.

ragina, kad kovos su skurdu planas taip pat būtų taikomas siekiant Europos lygmeniu sujungti dar nesujungtas nacionalines organizacijas, atstovaujančias didesnę skurdo riziką patiriančioms grupėms;

Bendras mokymas

| 4. | ragina, kad konkrečią kovos su skurdu patirtį turinčios organizacijos ES institucijose ir valstybių narių vyriausybėse rengtų informacinius seminarus skurdo klausimais ir kad ES pareigūnai ir gyvenimiškos patirties kovos su skurdu srityje turintys asmenys dalyvautų bendro mokymo skurdo ir socialinės atskirties klausimais kursuose; |
| --- | --- |

4.

ragina, kad konkrečią kovos su skurdu patirtį turinčios organizacijos ES institucijose ir valstybių narių vyriausybėse rengtų informacinius seminarus skurdo klausimais ir kad ES pareigūnai ir gyvenimiškos patirties kovos su skurdu srityje turintys asmenys dalyvautų bendro mokymo skurdo ir socialinės atskirties klausimais kursuose;

| 5. | ragina valstybes nares sudaryti sąlygas naudotis kultūriniu paveldu, prieinamu visoms visuomenės grupėms, ir vengti sektoriui skirtų lėšų mažinimo, nes šis sektorius užtikrina socialinę įtrauktį ir kokybiškas darbo vietas; |
| --- | --- |

5.

ragina valstybes nares sudaryti sąlygas naudotis kultūriniu paveldu, prieinamu visoms visuomenės grupėms, ir vengti sektoriui skirtų lėšų mažinimo, nes šis sektorius užtikrina socialinę įtrauktį ir kokybiškas darbo vietas;

| 6. | primena labai svarbų savanoriškos veiklos ir aktyvaus pilietiškumo vaidmenį, kai piliečiai skatinami įsitraukti į viešąjį gyvenimą imantis veiklos sporto, kultūros, meno, socialinėje ir politinėje srityse, nes tai sanglaudos priemonė ir būdas kovoti su ekonominiais ir socialiniais skirtumais ir skirtumais aplinkos apsaugos srityse; |
| --- | --- |

6.

primena labai svarbų savanoriškos veiklos ir aktyvaus pilietiškumo vaidmenį, kai piliečiai skatinami įsitraukti į viešąjį gyvenimą imantis veiklos sporto, kultūros, meno, socialinėje ir politinėje srityse, nes tai sanglaudos priemonė ir būdas kovoti su ekonominiais ir socialiniais skirtumais ir skirtumais aplinkos apsaugos srityse;

| 7. | ragina palankių sąlygų neturintiems asmenims užtikrinti galimybę dalyvauti švietimo ir darbo sričių judumo programose ir padidinti tokioms programoms skirtą biudžeto dalį; atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant iniciatyvą „Judus jaunimas“ turėtų būti skatinamas visų mokinių, stažuotojų ir studentų judumas ir neformaliojo ir savaiminio mokymosi būdu įgytų profesinių įgūdžių pripažinimas; |
| --- | --- |

7.

ragina palankių sąlygų neturintiems asmenims užtikrinti galimybę dalyvauti švietimo ir darbo sričių judumo programose ir padidinti tokioms programoms skirtą biudžeto dalį; atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant iniciatyvą „Judus jaunimas“ turėtų būti skatinamas visų mokinių, stažuotojų ir studentų judumas ir neformaliojo ir savaiminio mokymosi būdu įgytų profesinių įgūdžių pripažinimas;

| 8. | skatina taip pat ir įvairioms kartoms skirtas iniciatyvas siekiant sumažinti palankių sąlygų neturinčių asmenų skaitmeninį atotrūkį, suteikiant jiems prieigą prie informacinių ir ryšių technologijų ir įgyvendinant Europos skaitmeninę darbotvarkę; |
| --- | --- |

8.

skatina taip pat ir įvairioms kartoms skirtas iniciatyvas siekiant sumažinti palankių sąlygų neturinčių asmenų skaitmeninį atotrūkį, suteikiant jiems prieigą prie informacinių ir ryšių technologijų ir įgyvendinant Europos skaitmeninę darbotvarkę;

| 9. | ragina valstybes nares skatinti naujų technologijų mokymą nuo pat pradžios įtraukiant jas į bendrąsias mokymo programas; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares skatinti naujų technologijų mokymą nuo pat pradžios įtraukiant jas į bendrąsias mokymo programas;

Vertinimo mechanizmas

| 10. | prašo įdiegti reguliaraus ir kritiško vertinimo mechanizmą įtraukiant Europos Parlamentą, Regionų komitetą ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, grindžiamą konkrečiais nacionaliniu ir ES lygmenimis taikomais rodikliais, leidžiančiais įvertinti įvairius skurdo aspektus ir valstybių narių pažangą siekiant tikslo sumažinti skurdą ir suskirstant šį tikslą į smulkesnius tikslus, atsižvelgiant į skirstymą pagal lytį ir amžių, nes nesant tikslaus skurdo apibrėžimo valstybėms narėms suteikiama per daug laisvės, todėl kyla grėsmė, jog atsiras skirtingų interpretacijų; ragina Europos Komisiją tobulinti nacionalinius ir ES rodiklius, susijusius su nacionalinės pažeidžiamų asmenų skurdo statistikos palyginamumu, ir kartu su Eurostatu skatinti rengti tikslesnę statistiką pildant išsamią suvestinę apie skurdą ir socialinę atskirtį, kuria remiantis būtų galima stebėti asmenų, gaunančių mažesnes pajamas negu 50 ir 40 proc. medianinių pajamų, skaičių, ir šiuo pagrindu kasmet vertinti skurdo padėtį Europos Sąjungoje, statistinį metodą privalomai papildant kokybiniu ir dalyvaujamuoju metodais; ragina Komisiją užtikrinti, kad įgyvendinama politika būtų naudinga visiems, ne tik ties skurdo riba esantiems asmenims; |
| --- | --- |

10.

prašo įdiegti reguliaraus ir kritiško vertinimo mechanizmą įtraukiant Europos Parlamentą, Regionų komitetą ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, grindžiamą konkrečiais nacionaliniu ir ES lygmenimis taikomais rodikliais, leidžiančiais įvertinti įvairius skurdo aspektus ir valstybių narių pažangą siekiant tikslo sumažinti skurdą ir suskirstant šį tikslą į smulkesnius tikslus, atsižvelgiant į skirstymą pagal lytį ir amžių, nes nesant tikslaus skurdo apibrėžimo valstybėms narėms suteikiama per daug laisvės, todėl kyla grėsmė, jog atsiras skirtingų interpretacijų; ragina Europos Komisiją tobulinti nacionalinius ir ES rodiklius, susijusius su nacionalinės pažeidžiamų asmenų skurdo statistikos palyginamumu, ir kartu su Eurostatu skatinti rengti tikslesnę statistiką pildant išsamią suvestinę apie skurdą ir socialinę atskirtį, kuria remiantis būtų galima stebėti asmenų, gaunančių mažesnes pajamas negu 50 ir 40 proc. medianinių pajamų, skaičių, ir šiuo pagrindu kasmet vertinti skurdo padėtį Europos Sąjungoje, statistinį metodą privalomai papildant kokybiniu ir dalyvaujamuoju metodais; ragina Komisiją užtikrinti, kad įgyvendinama politika būtų naudinga visiems, ne tik ties skurdo riba esantiems asmenims;

| 11. | prašo, kad Komisija (Eurostatas) parengtų suvestinę su visais duomenimis apie skurdą ir socialinę atskirtį ir rinktų abiejų lyčių ir įvairaus amžiaus grupių statistinius duomenis pagal kokybinį ir integruoto požiūrio metodą, siekiant atkreipti dėmesį į vyresnių moterų skurdo problemą; tikisi, kad Europos lyčių lygybės institutas, pradėjęs dirbti pilnu pajėgumu, padės išspręsti sistemingų ir palyginamų pagal lyties kriterijų suskirstytų duomenų trūkumo problemą; |
| --- | --- |

11.

prašo, kad Komisija (Eurostatas) parengtų suvestinę su visais duomenimis apie skurdą ir socialinę atskirtį ir rinktų abiejų lyčių ir įvairaus amžiaus grupių statistinius duomenis pagal kokybinį ir integruoto požiūrio metodą, siekiant atkreipti dėmesį į vyresnių moterų skurdo problemą; tikisi, kad Europos lyčių lygybės institutas, pradėjęs dirbti pilnu pajėgumu, padės išspręsti sistemingų ir palyginamų pagal lyties kriterijų suskirstytų duomenų trūkumo problemą;

| 12. | prašo patobulinti nacionalinius statistinius duomenis, susijusius su skurdu, ir suteikti galimybę juos palyginti numatant Europos lygmens rodiklius; |
| --- | --- |

12.

prašo patobulinti nacionalinius statistinius duomenis, susijusius su skurdu, ir suteikti galimybę juos palyginti numatant Europos lygmens rodiklius;

| 13. | ragina atsižvelgiant į dabartinę krizę skubiai parengti išsamų ir atnaujintą tyrimą, susijusį su skurdžiai gyvenančių asmenų ir asmenų, kuriems kyla rizika artimiausiais mėnesiais patirti skurdą, skaičiumi; |
| --- | --- |

13.

ragina atsižvelgiant į dabartinę krizę skubiai parengti išsamų ir atnaujintą tyrimą, susijusį su skurdžiai gyvenančių asmenų ir asmenų, kuriems kyla rizika artimiausiais mėnesiais patirti skurdą, skaičiumi;

| 14 | ragina Komisiją parengti ir Europos Parlamentui pateikti metinę ataskaitą apie valstybių narių padarytą pažangą mažinant skurdą ir socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

14

ragina Komisiją parengti ir Europos Parlamentui pateikti metinę ataskaitą apie valstybių narių padarytą pažangą mažinant skurdą ir socialinę atskirtį;

Horizontalioji socialinė sąlyga

| 15. | prašo Komisijos visapusiškai paisyti horizontaliosios socialinės sąlygos, numatytos Sutarties dėl ES 9 straipsnyje, pagal kurią Sąjunga atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su užimtumo didinimu, tinkamu socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi ir aukštu švietimo, mokymo bei sveikatos apsaugos lygiu, ir ją ragina nurodyti kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano vaidmenį vertinant, kaip įgyvendinama ši sąlyga; ragina išsamiau ištirti ES politinių iniciatyvų socialinį poveikį net ir tuomet, kai šias iniciatyvas pradėjo įgyvendinti ne Komisija, o Europos Vadovų Taryba, pavyzdžiui, pakto „Euro plius“; mano, kad išsamiai ištyrus šios sąlygos taikymą bus galima užtikrinti, kad Europoje nebūtų taikomi žemiausi socialiniai standartai ir būtų lengviau plėtojama bendra socialinės paramos sistema; ragina, kad šis socialinio poveikio tyrimas būtų atliekamas kartu su kovos su skurdu asociacijomis atsižvelgiant į skurdžiausiai gyvenančių asmenų padėtį Europoje; mano, kad atliekant šiuos tyrimus turėtų dalyvauti Europos Parlamentą, Regionų komitetą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą ir už socialinius klausimus atsakingas Komisijos tarnybas vadovaujant generaliniam direktoriui prie Europos Komisijos generalinio sekretoriato; |
| --- | --- |

15.

prašo Komisijos visapusiškai paisyti horizontaliosios socialinės sąlygos, numatytos Sutarties dėl ES 9 straipsnyje, pagal kurią Sąjunga atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su užimtumo didinimu, tinkamu socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi ir aukštu švietimo, mokymo bei sveikatos apsaugos lygiu, ir ją ragina nurodyti kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano vaidmenį vertinant, kaip įgyvendinama ši sąlyga; ragina išsamiau ištirti ES politinių iniciatyvų socialinį poveikį net ir tuomet, kai šias iniciatyvas pradėjo įgyvendinti ne Komisija, o Europos Vadovų Taryba, pavyzdžiui, pakto „Euro plius“; mano, kad išsamiai ištyrus šios sąlygos taikymą bus galima užtikrinti, kad Europoje nebūtų taikomi žemiausi socialiniai standartai ir būtų lengviau plėtojama bendra socialinės paramos sistema; ragina, kad šis socialinio poveikio tyrimas būtų atliekamas kartu su kovos su skurdu asociacijomis atsižvelgiant į skurdžiausiai gyvenančių asmenų padėtį Europoje; mano, kad atliekant šiuos tyrimus turėtų dalyvauti Europos Parlamentą, Regionų komitetą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą ir už socialinius klausimus atsakingas Komisijos tarnybas vadovaujant generaliniam direktoriui prie Europos Komisijos generalinio sekretoriato;

Biudžetas

| 16. | prašo Komisijos tiksliau nurodyti biudžeto eilutes, susijusias su minėtuoju planu, visų pirma atsižvelgiant į ESF ir jo indėlį į šią pavyzdinę iniciatyvą finansuojant tokius politinius prioritetus kaip mokyklos nebaigimo prevencija ir kova su vaikų, moterų, pagyvenusių asmenų bei darbuotojų migrantų skurdu, ir joms skiriamo biudžeto finansavimo dydį; prašo Komisijos nurodyti savo pasiūlymus dėl kovos su skurdu ir socialine atskirtimi rengiant 2014–2020 m. daugiametį biudžetą, kad būtų užtikrintas tinkamas pradėtų kovos su skurdu ir socialine atskirtimi iniciatyvų finansavimas; prašo Komisijos nurodyti finansinę paramą, skirtą numatytiems teminiams prioritetams, ir skatinti valstybes nares finansiškai remti pilietinės visuomenės veikėjus, dalyvaujančius nacionaliniu lygmeniu vykdant nacionalines reformų programas, pavyzdinius planus ir nacionalines strategijas siekiant socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties; rekomenduoja toliau teikti didesnę biudžetinę paramą ES programoms, kurios prisidėtų prie įvairių kovos su socialine atskirtimi, skurdu ir socialine ekonomine nelygybe, įskaitant nelygybę sveikatos srityje, aspektų (bendroji mokslinių tyrimų programa, programa „Progress“); |
| --- | --- |

16.

prašo Komisijos tiksliau nurodyti biudžeto eilutes, susijusias su minėtuoju planu, visų pirma atsižvelgiant į ESF ir jo indėlį į šią pavyzdinę iniciatyvą finansuojant tokius politinius prioritetus kaip mokyklos nebaigimo prevencija ir kova su vaikų, moterų, pagyvenusių asmenų bei darbuotojų migrantų skurdu, ir joms skiriamo biudžeto finansavimo dydį; prašo Komisijos nurodyti savo pasiūlymus dėl kovos su skurdu ir socialine atskirtimi rengiant 2014–2020 m. daugiametį biudžetą, kad būtų užtikrintas tinkamas pradėtų kovos su skurdu ir socialine atskirtimi iniciatyvų finansavimas; prašo Komisijos nurodyti finansinę paramą, skirtą numatytiems teminiams prioritetams, ir skatinti valstybes nares finansiškai remti pilietinės visuomenės veikėjus, dalyvaujančius nacionaliniu lygmeniu vykdant nacionalines reformų programas, pavyzdinius planus ir nacionalines strategijas siekiant socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties; rekomenduoja toliau teikti didesnę biudžetinę paramą ES programoms, kurios prisidėtų prie įvairių kovos su socialine atskirtimi, skurdu ir socialine ekonomine nelygybe, įskaitant nelygybę sveikatos srityje, aspektų (bendroji mokslinių tyrimų programa, programa „Progress“);

| 17. | pažymi, kad, palyginti su praėjusiais metais, 2012 m. biudžeto projekte Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planui numatoma skirti 3,3 proc. daugiau lėšų; prašo Komisijos papildomai išaiškinti Europos socialinio fondo (ESF) indėlį į šią pavyzdinę iniciatyvą ir konkrečias priemones, kuriomis siekiama spręsti tokius prioritetinius klausimus kaip kova su vaikų, moterų, pagyvenusių žmonių ir darbuotojų migrantų skurdu ir mokyklos nebaigimo prevencija; atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad trūksta skirtingų priemonių, kuriomis naudojantis bus siekiama strategijos „Europa 2020“ tikslų, ir ES biudžeto eilučių, iš kurių bus finansuojamos šių tikslų įgyvendinimo priemonės, aiškumo ir kad jos kartais sutampa; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad, palyginti su praėjusiais metais, 2012 m. biudžeto projekte Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planui numatoma skirti 3,3 proc. daugiau lėšų; prašo Komisijos papildomai išaiškinti Europos socialinio fondo (ESF) indėlį į šią pavyzdinę iniciatyvą ir konkrečias priemones, kuriomis siekiama spręsti tokius prioritetinius klausimus kaip kova su vaikų, moterų, pagyvenusių žmonių ir darbuotojų migrantų skurdu ir mokyklos nebaigimo prevencija; atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad trūksta skirtingų priemonių, kuriomis naudojantis bus siekiama strategijos „Europa 2020“ tikslų, ir ES biudžeto eilučių, iš kurių bus finansuojamos šių tikslų įgyvendinimo priemonės, aiškumo ir kad jos kartais sutampa;

Pagalbos maistu labiausiai nepasiturintiems asmenims programa

| 18. | prieštarauja Komisijos sprendimui nuo 500 mln. EUR iki 113,5 mln. EUR sumažinti biudžetą, skirtą 2012 m. maisto skirstymo nepasiturintiems asmenims, gyvenantiems Europos Sąjungoje, programai; labai apgailestauja dėl tokios padėties, susidariusios dabartinėmis sunkios ekonominės ir socialinės krizės sąlygomis; todėl ragina Komisiją ir Tarybą surasti sprendimą, kaip būtų galima tęsti maisto skirstymo LNA programą per likusius finansavimo laikotarpio metus (2012 ir 2013 m.) ir naujuoju finansavimo laikotarpiu 2014–2020 m. remiantis teisiniu pagrindu, kurio negalėtų užginčyti Teisingumo Teismas, išlaikant 500 mln. EUR metinę finansavimo ribą, kad būtų galima užtikrinti, jog priklausomi nuo pagalbos maistu asmenys nepatirs maisto stygiaus; |
| --- | --- |

18.

prieštarauja Komisijos sprendimui nuo 500 mln. EUR iki 113,5 mln. EUR sumažinti biudžetą, skirtą 2012 m. maisto skirstymo nepasiturintiems asmenims, gyvenantiems Europos Sąjungoje, programai; labai apgailestauja dėl tokios padėties, susidariusios dabartinėmis sunkios ekonominės ir socialinės krizės sąlygomis; todėl ragina Komisiją ir Tarybą surasti sprendimą, kaip būtų galima tęsti maisto skirstymo LNA programą per likusius finansavimo laikotarpio metus (2012 ir 2013 m.) ir naujuoju finansavimo laikotarpiu 2014–2020 m. remiantis teisiniu pagrindu, kurio negalėtų užginčyti Teisingumo Teismas, išlaikant 500 mln. EUR metinę finansavimo ribą, kad būtų galima užtikrinti, jog priklausomi nuo pagalbos maistu asmenys nepatirs maisto stygiaus;

Atvirasis socialinio koordinavimo metodas (AKM)

| 19. | ragina sustiprinti atvirąjį socialinio koordinavimo metodą ir tinkamai jį taikyti skurdo mažinimo srityje, ypač įgyvendinant nacionalines socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos strategijas, plėtojamas, įgyvendinamas ir vertinamas bendrai, remiantis bendrai nustatytais tikslais pagal nacionalinius kovos su skurdu planus ir keičiantis gerąja patirtimi, susijusia su faktinių galimybių naudotis pagrindinėmis teisėmis užtikrinimo politika, įgyvendinant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir pataisytą Europos socialinę chartiją (ją ratifikavo ne visos valstybės narės), ypač jos 30 ir 31 straipsnius; pabrėžia, kad šiuo pagrindu toliau turi būti atsižvelgiama į Tarybos Socialinės apsaugos komiteto darbus; ragina, kad minėtuoju planu būtų remiamas ir stebimas vietos valdžios institucijų, socialinės ekonomikos įmonių ir kitų vietos subjektų dalyvavimas rengiant ir įgyvendinant nacionalines strategines ataskaitas; |
| --- | --- |

19.

ragina sustiprinti atvirąjį socialinio koordinavimo metodą ir tinkamai jį taikyti skurdo mažinimo srityje, ypač įgyvendinant nacionalines socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos strategijas, plėtojamas, įgyvendinamas ir vertinamas bendrai, remiantis bendrai nustatytais tikslais pagal nacionalinius kovos su skurdu planus ir keičiantis gerąja patirtimi, susijusia su faktinių galimybių naudotis pagrindinėmis teisėmis užtikrinimo politika, įgyvendinant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir pataisytą Europos socialinę chartiją (ją ratifikavo ne visos valstybės narės), ypač jos 30 ir 31 straipsnius; pabrėžia, kad šiuo pagrindu toliau turi būti atsižvelgiama į Tarybos Socialinės apsaugos komiteto darbus; ragina, kad minėtuoju planu būtų remiamas ir stebimas vietos valdžios institucijų, socialinės ekonomikos įmonių ir kitų vietos subjektų dalyvavimas rengiant ir įgyvendinant nacionalines strategines ataskaitas;

Būtiniausių prekių ir paslaugų krepšelis

| 20. | prašo Komisijos bendradarbiaujant su Europos Centriniu Banku pasiūlyti bendruosius būtiniausių prekių ir paslaugų krepšelio apibrėžimo principus, reikalingus siekiant visiems užtikrinti deramą gyvenimą, ir primena, kad šie pagrindiniai poreikiai negali būti patenkinti negerbiant žmogaus orumo ir nesuteikiant jam galimybės iš tiesų naudotis visomis be išimčių pagrindinėmis – pilietinėmis, politinėmis, ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis – teisėmis; ragina aiškiau apibrėžti tikslą siekti kainų stabilumo, kad būtų galima atsižvelgti į nacionalinius ypatumus, kurie galbūt neturi didelės įtakos Eurosistemos rodikliams; |
| --- | --- |

20.

prašo Komisijos bendradarbiaujant su Europos Centriniu Banku pasiūlyti bendruosius būtiniausių prekių ir paslaugų krepšelio apibrėžimo principus, reikalingus siekiant visiems užtikrinti deramą gyvenimą, ir primena, kad šie pagrindiniai poreikiai negali būti patenkinti negerbiant žmogaus orumo ir nesuteikiant jam galimybės iš tiesų naudotis visomis be išimčių pagrindinėmis – pilietinėmis, politinėmis, ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis – teisėmis; ragina aiškiau apibrėžti tikslą siekti kainų stabilumo, kad būtų galima atsižvelgti į nacionalinius ypatumus, kurie galbūt neturi didelės įtakos Eurosistemos rodikliams;

| 21. | ragina Europos Parlamento Užimtumo ir socialinių reikalų komitetui skirti aiškų vaidmenį įgyvendinant minėtąjį planą, ypač stebint jo veiksmingumą, ES ir valstybių narių politikos kryptis, mažinant skurdą ir socialinę atskirtį, atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

21.

ragina Europos Parlamento Užimtumo ir socialinių reikalų komitetui skirti aiškų vaidmenį įgyvendinant minėtąjį planą, ypač stebint jo veiksmingumą, ES ir valstybių narių politikos kryptis, mažinant skurdą ir socialinę atskirtį, atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“;

| 22. | prašo, kad, turint omenyje skirtingas pagalbos skurstantiesiems priemones, plane būtų kuo tiksliau surašyti būdai, kaip patenkinti atitinkamus (skirtingų vietovių ir grupių) poreikius; |
| --- | --- |

22.

prašo, kad, turint omenyje skirtingas pagalbos skurstantiesiems priemones, plane būtų kuo tiksliau surašyti būdai, kaip patenkinti atitinkamus (skirtingų vietovių ir grupių) poreikius;

| 23. | prašo Komisiją nurodyti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano kasmetinio konvento tikslus ir turinį, kuriais gali tapti ir keitimasis gerąja patirtimi bei tiesioginis skurdžiai gyvenančių asmenų pasitelkimas; siūlo tokį susitikimą rengti bent jau visą savaitę, kurią minima Tarptautinė kovos su skurdu diena (spalio 17 d.); |
| --- | --- |

23.

prašo Komisiją nurodyti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano kasmetinio konvento tikslus ir turinį, kuriais gali tapti ir keitimasis gerąja patirtimi bei tiesioginis skurdžiai gyvenančių asmenų pasitelkimas; siūlo tokį susitikimą rengti bent jau visą savaitę, kurią minima Tarptautinė kovos su skurdu diena (spalio 17 d.);

| 24. | mano, kad plane numatytas statistikos kokybės ir palyginamumo gerinimas siekiant įvertinti nelygybės tendencijas ir gerovės raidą yra ES politikos šioje srityje tobulinimo pagrindas; |
| --- | --- |

24.

mano, kad plane numatytas statistikos kokybės ir palyginamumo gerinimas siekiant įvertinti nelygybės tendencijas ir gerovės raidą yra ES politikos šioje srityje tobulinimo pagrindas;

| 25. | prašo Komisijos, kad plane būtų atsižvelgiama į Europos kovos su skurdu metų (2010) ir Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012) veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

25.

prašo Komisijos, kad plane būtų atsižvelgiama į Europos kovos su skurdu metų (2010) ir Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012) veiklos rezultatus;

2008 m. rekomendacija

| 26. | džiaugiasi, kad Komisija pranešė parengsianti komunikatą dėl 2008 m. Komisijos rekomendacijos dėl aktyvios įtraukties strategijos įgyvendinimo, ir prašo, kad jame būtų pateiktas trijų strategijos krypčių įgyvendinimo tvarkaraštis, kuriame būtų nustatyta daugiametė darbo programa, pagal kurią būtų siekiama rezultatų nacionaliniu ir ES lygmenimis; reiškia susirūpinimą dėl to, kad komunikatas dėl aktyvios įtraukties buvo atidėtas iki 2012 m., ir prašo Komisijos paankstinti komunikato paskelbimą iki 2011 m.; prašo aiškaus Tarybos, Komisijos ir Parlamento įsipareigojimo sutelkti visas politikos kryptis skurdui mažinti, užtikrinti, kad ekonomikos, užimtumo ir socialinės įtraukties politika prisidėtų prie skurdo naikinimo, o ne jį didintų; |
| --- | --- |

26.

džiaugiasi, kad Komisija pranešė parengsianti komunikatą dėl 2008 m. Komisijos rekomendacijos dėl aktyvios įtraukties strategijos įgyvendinimo, ir prašo, kad jame būtų pateiktas trijų strategijos krypčių įgyvendinimo tvarkaraštis, kuriame būtų nustatyta daugiametė darbo programa, pagal kurią būtų siekiama rezultatų nacionaliniu ir ES lygmenimis; reiškia susirūpinimą dėl to, kad komunikatas dėl aktyvios įtraukties buvo atidėtas iki 2012 m., ir prašo Komisijos paankstinti komunikato paskelbimą iki 2011 m.; prašo aiškaus Tarybos, Komisijos ir Parlamento įsipareigojimo sutelkti visas politikos kryptis skurdui mažinti, užtikrinti, kad ekonomikos, užimtumo ir socialinės įtraukties politika prisidėtų prie skurdo naikinimo, o ne jį didintų;

| 27. | primena visas tris 2008 m. Komisijos rekomendacijoje išdėstytos ES iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties strategijos kryptis:






  — | tinkama finansinė parama: siekiant visapusiškai ir nuosekliai kovoti su socialine atskirtimi, valstybės narės turėtų pripažinti visų žmonių pagrindinę teisę naudotis ištekliais ir gauti socialinę paramą; |
| --- | --- | --- |

27.

primena visas tris 2008 m. Komisijos rekomendacijoje išdėstytos ES iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties strategijos kryptis:

—

tinkama finansinė parama: siekiant visapusiškai ir nuosekliai kovoti su socialine atskirtimi, valstybės narės turėtų pripažinti visų žmonių pagrindinę teisę naudotis ištekliais ir gauti socialinę paramą;

| — | įtraukiosios darbo rinkos: valstybės narės turėtų suteikti asmenims, kurių būklė yra tinkama darbui, veiksmingą pagalbą ieškant darbo, grįžtant į darbą arba tęsiant darbą, atitinkantį jų gebėjimą dirbti; |
| --- | --- |

—

įtraukiosios darbo rinkos: valstybės narės turėtų suteikti asmenims, kurių būklė yra tinkama darbui, veiksmingą pagalbą ieškant darbo, grįžtant į darbą arba tęsiant darbą, atitinkantį jų gebėjimą dirbti;

| — | galimybė naudotis kokybiškomis paslaugomis: kad paremtų ekonominę ir socialinę įtrauktį, valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą socialinę paramą visiems asmenims, kuriems ji reikalinga; |
| --- | --- |

—

galimybė naudotis kokybiškomis paslaugomis: kad paremtų ekonominę ir socialinę įtrauktį, valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą socialinę paramą visiems asmenims, kuriems ji reikalinga;

Naudojimasis pagrindinėmis teisėmis

| 28. | prašo, kad planas būtų orientuotas į orų gyvenimą visiems užtikrinančių teisių įgyvendinimą, ypač užimtumo, būsto, sveikatos apsaugos, socialinės apsaugos ir pakankamo gyvenimo lygio, teisingumo, švietimo, profesinio mokymo ir kultūros, šeimos ir vaikų apsaugos srityse; prašo ES pagrindinių teisių agentūrą, pasitelkiant NVO, kuriose socialinę atskirtį patiriantys asmenys laisvai reiškia savo nuomonę, ir nepamirštant, kad teisės į būstą įgyvendinimas reikalingas siekiant iki galo įgyvendinti kitas pagrindines teises, įskaitant politines ir socialines, atlikti vargingiausių žmonių galimybių iš tiesų pasinaudoti visomis pagrindinėmis bei kitomis valstybių narių pasirašytose konvencijose ir tarptautiniuose dokumentuose nustatytomis teisėmis ir jų patiriamos diskriminacijos tyrimą; |
| --- | --- |

28.

prašo, kad planas būtų orientuotas į orų gyvenimą visiems užtikrinančių teisių įgyvendinimą, ypač užimtumo, būsto, sveikatos apsaugos, socialinės apsaugos ir pakankamo gyvenimo lygio, teisingumo, švietimo, profesinio mokymo ir kultūros, šeimos ir vaikų apsaugos srityse; prašo ES pagrindinių teisių agentūrą, pasitelkiant NVO, kuriose socialinę atskirtį patiriantys asmenys laisvai reiškia savo nuomonę, ir nepamirštant, kad teisės į būstą įgyvendinimas reikalingas siekiant iki galo įgyvendinti kitas pagrindines teises, įskaitant politines ir socialines, atlikti vargingiausių žmonių galimybių iš tiesų pasinaudoti visomis pagrindinėmis bei kitomis valstybių narių pasirašytose konvencijose ir tarptautiniuose dokumentuose nustatytomis teisėmis ir jų patiriamos diskriminacijos tyrimą;

| 29. | ragina Tarybą į Pagrindinių teisių agentūros kitos daugiametės programos temines sritis įtraukti skyrių „Didžiulis skurdas ir pagrindinės teisės“; |
| --- | --- |

29.

ragina Tarybą į Pagrindinių teisių agentūros kitos daugiametės programos temines sritis įtraukti skyrių „Didžiulis skurdas ir pagrindinės teisės“;

Benamiai

| 30. | mano, kad benamių padėčiai tiek valstybės narės, tiek Europos Komisija turi skirti ypatingą dėmesį ir papildomas priemones, siekiant visiškos benamių integracijos iki 2015 m., todėl Bendrijos mastu reikia surinkti palyginamus ir patikimus statistinius duomenis, kasmet skelbti juos ir pasiektą pažangą bei atitinkamose nacionalinėse ir Bendrijos programose apibrėžtus kovos su skurdu ir socialine atskirtimi tikslus; prašo Europos Komisijos skubiai sukurti ES strategiją dėl benamystės, laikantis bendro 2010 m. Komisijos ir Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties tarybos pranešimo, baigiamųjų 2010 m. Europos konsensuso konferencijos dėl benamystės išvadų ir Europos Parlamento rezoliucijos dėl benamystės strategijos; prašo Komisijos sukurti išsamų 2011–2020 m. laikotarpio veiksmų planą šiai strategijai įgyvendinti; prašo, kad plane būtų skatinama keistis gerąja patirtimi, kad viešosios institucijos neprarastų ryšio su benamiais; |
| --- | --- |

30.

mano, kad benamių padėčiai tiek valstybės narės, tiek Europos Komisija turi skirti ypatingą dėmesį ir papildomas priemones, siekiant visiškos benamių integracijos iki 2015 m., todėl Bendrijos mastu reikia surinkti palyginamus ir patikimus statistinius duomenis, kasmet skelbti juos ir pasiektą pažangą bei atitinkamose nacionalinėse ir Bendrijos programose apibrėžtus kovos su skurdu ir socialine atskirtimi tikslus; prašo Europos Komisijos skubiai sukurti ES strategiją dėl benamystės, laikantis bendro 2010 m. Komisijos ir Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties tarybos pranešimo, baigiamųjų 2010 m. Europos konsensuso konferencijos dėl benamystės išvadų ir Europos Parlamento rezoliucijos dėl benamystės strategijos; prašo Komisijos sukurti išsamų 2011–2020 m. laikotarpio veiksmų planą šiai strategijai įgyvendinti; prašo, kad plane būtų skatinama keistis gerąja patirtimi, kad viešosios institucijos neprarastų ryšio su benamiais;

| 31. | prašo Socialinės apsaugos komiteto kasmet stebėti, kokią pažangą valstybės narės padarė benamystės srityje, remiantis nacionalinėmis teminėmis metinėmis ataskaitomis dėl benamystės (2009 m.) ir laikantis 2010 m. Komisijos ir Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties tarybos bendros ataskaitos, |
| --- | --- |

31.

prašo Socialinės apsaugos komiteto kasmet stebėti, kokią pažangą valstybės narės padarė benamystės srityje, remiantis nacionalinėmis teminėmis metinėmis ataskaitomis dėl benamystės (2009 m.) ir laikantis 2010 m. Komisijos ir Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties tarybos bendros ataskaitos,

Švietimas / profesinis mokymas

| 32. | mano, kad tikrai galutinai įveikti skurdą galima tik tinkamai kartu sustiprinus socialinės apsaugos priemones ir visų lygių švietimo bei mokymo sistemą; laikosi nuomonės, kad siekiant kovoti su skurdo perdavimu iš kartos į kartą, reikia vystyti įtraukesnes švietimo sistemas, kuriose būtų kovojama su mokyklos nebaigimu ir kurios suteiktų iš nepalankiomis sąlygomis gyvenančių grupių kilusiems jaunuoliams galimybę įgyti aukštesnio lygio išsilavinimą; remia prieigą prie įgytos patirties pripažinimo ir mokymosi visą gyvenimą siekiant mažinti skurdą integruojant į darbo rinką, ypač tiems, kurių padėtis nepalanki, siekiant padėti jiems užimti kokybiškas ir tinkamas darbo vietas; todėl mano, kad labai svarbu tinkamai įgyvendinti ir tobulinti mokymosi visą gyvenimą programas, valstybių narių bendradarbiavimą švietimo ir profesinio mokymo srityse ir individualios pagalbos ieškantiems darbo asmenims mechanizmus ir kad reikia stiprinti pažeidžiamiausiems gyventojų sluoksniams skirtus veiksmus; rekomenduoja kurti ES strategiją, pagal kurią būtų sprendžiama dirbančių žmonių skurdo problema, kuriamos kokybiškos darbo vietos ir sutarta dėl kokybiško darbo principų; |
| --- | --- |

32.

mano, kad tikrai galutinai įveikti skurdą galima tik tinkamai kartu sustiprinus socialinės apsaugos priemones ir visų lygių švietimo bei mokymo sistemą; laikosi nuomonės, kad siekiant kovoti su skurdo perdavimu iš kartos į kartą, reikia vystyti įtraukesnes švietimo sistemas, kuriose būtų kovojama su mokyklos nebaigimu ir kurios suteiktų iš nepalankiomis sąlygomis gyvenančių grupių kilusiems jaunuoliams galimybę įgyti aukštesnio lygio išsilavinimą; remia prieigą prie įgytos patirties pripažinimo ir mokymosi visą gyvenimą siekiant mažinti skurdą integruojant į darbo rinką, ypač tiems, kurių padėtis nepalanki, siekiant padėti jiems užimti kokybiškas ir tinkamas darbo vietas; todėl mano, kad labai svarbu tinkamai įgyvendinti ir tobulinti mokymosi visą gyvenimą programas, valstybių narių bendradarbiavimą švietimo ir profesinio mokymo srityse ir individualios pagalbos ieškantiems darbo asmenims mechanizmus ir kad reikia stiprinti pažeidžiamiausiems gyventojų sluoksniams skirtus veiksmus; rekomenduoja kurti ES strategiją, pagal kurią būtų sprendžiama dirbančių žmonių skurdo problema, kuriamos kokybiškos darbo vietos ir sutarta dėl kokybiško darbo principų;

Deramas darbas / vargingai gyvenantys darbuotojai

| 33. | primena, kad laikino darbo sutarčių populiarėjimas daugumoje valstybių narių skatina darbo rinkos susiskaidymą ir mažina labiausiai pažeidžiamų sluoksnių apsaugą; todėl pabrėžia, kad ne tik profesinis mokymas ir tęstinis mokymasis, bet ir naujų darbo vietų kūrimas turi vykti paisant pagrindinių TDO nustatytų principų, įgyvendinant deramo darbo ir kokybiškų darbo vietų koncepciją (deramos darbo sąlygos, teisė į darbą, darbuotojų sauga ir sveikata, socialinė apsauga, gebėjimas atstovauti ir dialogas su darbdaviais) bei vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principą ir vienodai elgiantis su ES darbuotojais ir iš trečiųjų šalių atvykusiais darbuotojais, legaliai gyvenančiais Sąjungos teritorijoje; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant iš esmės ir veiksmingai kovoti su neteisėtu darbu, kuris ne tik daro neišmatuojamą neigiamą poveikį socialinės apsaugos sistemų gyvybingumui, bet ir yra nesuderinamas su deramo darbo principais, atima iš žmonių galimybę būti apdraustiems socialiniu draudimu bei sukelia didesnio skurdo pavojų; prašo Komisijos spręsti dirbančių skurstančiųjų reiškinį, o taip pat skatinti kurti saugias darbo vietas ir užtikrinti, kad lankstūs sutartiniai susitarimai būtų taikomi tinkamai ir jais nebūtų galima piktnaudžiauti; |
| --- | --- |

33.

primena, kad laikino darbo sutarčių populiarėjimas daugumoje valstybių narių skatina darbo rinkos susiskaidymą ir mažina labiausiai pažeidžiamų sluoksnių apsaugą; todėl pabrėžia, kad ne tik profesinis mokymas ir tęstinis mokymasis, bet ir naujų darbo vietų kūrimas turi vykti paisant pagrindinių TDO nustatytų principų, įgyvendinant deramo darbo ir kokybiškų darbo vietų koncepciją (deramos darbo sąlygos, teisė į darbą, darbuotojų sauga ir sveikata, socialinė apsauga, gebėjimas atstovauti ir dialogas su darbdaviais) bei vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principą ir vienodai elgiantis su ES darbuotojais ir iš trečiųjų šalių atvykusiais darbuotojais, legaliai gyvenančiais Sąjungos teritorijoje; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant iš esmės ir veiksmingai kovoti su neteisėtu darbu, kuris ne tik daro neišmatuojamą neigiamą poveikį socialinės apsaugos sistemų gyvybingumui, bet ir yra nesuderinamas su deramo darbo principais, atima iš žmonių galimybę būti apdraustiems socialiniu draudimu bei sukelia didesnio skurdo pavojų; prašo Komisijos spręsti dirbančių skurstančiųjų reiškinį, o taip pat skatinti kurti saugias darbo vietas ir užtikrinti, kad lankstūs sutartiniai susitarimai būtų taikomi tinkamai ir jais nebūtų galima piktnaudžiauti;

| 34. | pabrėžia, kad jaunimui labiausiai rūpi būti nepriklausomiems, turėti galimybę naudotis sveikatos priežiūra ir turėti deramą gyvenamą vietą už pagrįstą kainą, tuo pačiu metu galėti mokytis, dirbti ir išreikšti save; todėl ragina valstybes nares pašalinti su amžiumi susijusią diskriminaciją dėl galimybės naudotis minimalių pajamų programomis, pvz., diskriminaciją, kai jaunimas neįtraukiamas į šias programas dėl socialinės apsaugos įmokų trūkumo; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad jaunimui labiausiai rūpi būti nepriklausomiems, turėti galimybę naudotis sveikatos priežiūra ir turėti deramą gyvenamą vietą už pagrįstą kainą, tuo pačiu metu galėti mokytis, dirbti ir išreikšti save; todėl ragina valstybes nares pašalinti su amžiumi susijusią diskriminaciją dėl galimybės naudotis minimalių pajamų programomis, pvz., diskriminaciją, kai jaunimas neįtraukiamas į šias programas dėl socialinės apsaugos įmokų trūkumo;

| 35. | primena, kad būtinos nepalankiausioje padėtyje atsidūrusioms grupėms (neįgaliems žmonėms arba sergantiems lėtinėmis ligomis, nepilnoms arba daugiavaikėms šeimoms) specialiai skirtos papildomos socialinės išmokos, kurios padengtų papildomas su tokia padėtimi susijusias išlaidas, kaip antai asmeninė parama, specialių įrenginių naudojimas, medicinos priežiūra ir socialinė parama; |
| --- | --- |

35.

primena, kad būtinos nepalankiausioje padėtyje atsidūrusioms grupėms (neįgaliems žmonėms arba sergantiems lėtinėmis ligomis, nepilnoms arba daugiavaikėms šeimoms) specialiai skirtos papildomos socialinės išmokos, kurios padengtų papildomas su tokia padėtimi susijusias išlaidas, kaip antai asmeninė parama, specialių įrenginių naudojimas, medicinos priežiūra ir socialinė parama;

| 36. | ragina valstybes nares padidinti viešųjų institucijų darbo užimtumo srityje veiksmingumą, be kita ko, veiksmingiau nustatant darbo rinkos poreikius, nes užimtumas yra pirmas žingsnis į skurdo bei socialinės atskirties prevenciją ir kovą su šiais reiškiniais; |
| --- | --- |

36.

ragina valstybes nares padidinti viešųjų institucijų darbo užimtumo srityje veiksmingumą, be kita ko, veiksmingiau nustatant darbo rinkos poreikius, nes užimtumas yra pirmas žingsnis į skurdo bei socialinės atskirties prevenciją ir kovą su šiais reiškiniais;

| 37. | pabrėžia, kad reikia geriau pasirengti perėjimui iš mokyklų, profesinio mokymo ar aukštojo mokslo įstaigų į darbą ir kad jis turi vykti iš karto tik baigus mokslus; todėl pabrėžia, kad labai svarbu veiksmingai įgyvendinti iniciatyvą „Europos jaunimo garantija“ ir paversti ją aktyvios integracijos į darbo rinką priemone; mano, kad socialiniai partneriai, vietos ir regioninės valdžios institucijos ir jaunimo organizacijos turėtų įsitraukti į tvarios strategijos jaunimo nedarbui mažinti, kurioje būtų oficialiai pripažinta įgyta kvalifikacija, kūrimą; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad reikia geriau pasirengti perėjimui iš mokyklų, profesinio mokymo ar aukštojo mokslo įstaigų į darbą ir kad jis turi vykti iš karto tik baigus mokslus; todėl pabrėžia, kad labai svarbu veiksmingai įgyvendinti iniciatyvą „Europos jaunimo garantija“ ir paversti ją aktyvios integracijos į darbo rinką priemone; mano, kad socialiniai partneriai, vietos ir regioninės valdžios institucijos ir jaunimo organizacijos turėtų įsitraukti į tvarios strategijos jaunimo nedarbui mažinti, kurioje būtų oficialiai pripažinta įgyta kvalifikacija, kūrimą;

| 38. | rekomenduoja valstybėms narėms, įgyvendinant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus, pasikonsultavus su socialiniais partneriais užtikrinti, kad praktikoje būtų skiriama vienodai dėmesio ir darbo rinkos lankstumui, ir darbuotojų saugumui, bei taikant skatinimo priemones sustiprinti atitinkamų darbuotojų dalyvavimą profesiniame mokyme; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja valstybėms narėms, įgyvendinant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus, pasikonsultavus su socialiniais partneriais užtikrinti, kad praktikoje būtų skiriama vienodai dėmesio ir darbo rinkos lankstumui, ir darbuotojų saugumui, bei taikant skatinimo priemones sustiprinti atitinkamų darbuotojų dalyvavimą profesiniame mokyme;

| 39. | primena, kad grėsmė patirti didelį skurdą yra didesnė moterims negu vyrams, nes socialinės apsaugos sistemos yra nepakankamos bei toliau išlieka diskriminacija, ypač darbo rinkoje, ir todėl būtini specialūs ir daugialypiai politiniai sprendimai atsižvelgiant į lyčių aspektą ir nagrinėjant kiekvieną atvejį atskirai; |
| --- | --- |

39.

primena, kad grėsmė patirti didelį skurdą yra didesnė moterims negu vyrams, nes socialinės apsaugos sistemos yra nepakankamos bei toliau išlieka diskriminacija, ypač darbo rinkoje, ir todėl būtini specialūs ir daugialypiai politiniai sprendimai atsižvelgiant į lyčių aspektą ir nagrinėjant kiekvieną atvejį atskirai;

| 40. | prašo valstybių narių sustiprinti viešųjų užimtumo tarnybų darbo veiksmingumo didinimo priemones; |
| --- | --- |

40.

prašo valstybių narių sustiprinti viešųjų užimtumo tarnybų darbo veiksmingumo didinimo priemones;

| 41. | prašo Europos Komisijos nustatyti lankstesnes pagalbos vargingiausiems gyventojams viešąsias paslaugas teikiančioms vietos valdžios institucijoms taikomas viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimų kompensavimo finansavimo kontrolės taisykles ir procedūras; |
| --- | --- |

41.

prašo Europos Komisijos nustatyti lankstesnes pagalbos vargingiausiems gyventojams viešąsias paslaugas teikiančioms vietos valdžios institucijoms taikomas viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimų kompensavimo finansavimo kontrolės taisykles ir procedūras;

| 42. | ragina įvertinti palankių sąlygų neturinčių asmenų, kurie patiria skurdą ir socialinę atskirtį, ir (arba) tradicinių bendruomenių žinias, patirtį ir neformaliuosius gebėjimus ir įgūdžius ir skatinti patirties, įgytos savišvietos ir neformaliojo mokymo būdais, pripažinimo sistemas, taip pat nustatyti, kaip jos galėtų prisidėti prie šių asmenų integracijos į darbo rinką; |
| --- | --- |

42.

ragina įvertinti palankių sąlygų neturinčių asmenų, kurie patiria skurdą ir socialinę atskirtį, ir (arba) tradicinių bendruomenių žinias, patirtį ir neformaliuosius gebėjimus ir įgūdžius ir skatinti patirties, įgytos savišvietos ir neformaliojo mokymo būdais, pripažinimo sistemas, taip pat nustatyti, kaip jos galėtų prisidėti prie šių asmenų integracijos į darbo rinką;

Migrantai

| 43. | ragina, kad, visiškai laikantis skirtingų valstybių narių įvairios praktikos, kolektyvinių sutarčių ar įstatymų, kiekvienoje valstybėje narėje visiems darbuotojams – ir ES, ir trečiųjų šalių piliečiams – būtų suteikiamos lygios teisės ir vienoda socialinė apsauga; ragina valstybes nares kovoti su neteisėtu ir nedeklaruojamu darbu; |
| --- | --- |

43.

ragina, kad, visiškai laikantis skirtingų valstybių narių įvairios praktikos, kolektyvinių sutarčių ar įstatymų, kiekvienoje valstybėje narėje visiems darbuotojams – ir ES, ir trečiųjų šalių piliečiams – būtų suteikiamos lygios teisės ir vienoda socialinė apsauga; ragina valstybes nares kovoti su neteisėtu ir nedeklaruojamu darbu;

| 44. | ypač ragina numatyti integracijos kultūriniu ir kalbiniu požiūriais priimančioje šalyje priemones siekiant įveikti socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

44.

ypač ragina numatyti integracijos kultūriniu ir kalbiniu požiūriais priimančioje šalyje priemones siekiant įveikti socialinę atskirtį;

| 45. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis švietimo ir kultūros srityse siekiant mažinti skurdą ir socialinę atskirtį šiose šalyse, remti vystymąsi ir užkirsti kelią imigracijai, kurią skatina vien tik ekonominiai veiksniai; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis švietimo ir kultūros srityse siekiant mažinti skurdą ir socialinę atskirtį šiose šalyse, remti vystymąsi ir užkirsti kelią imigracijai, kurią skatina vien tik ekonominiai veiksniai;

| 46. | mano, kad jau dirbančių asmenų skurdas atspindi nelygias darbo sąlygas, ir prašo sutelkti pastangas tokiai padėčiai pakeisti, kad neatsižvelgiant į teisės aktuose arba kolektyvinėse sutartyse bendrai nustatytą atlyginimą už darbą ir minimalų darbo užmokestį būtų galima užtikrinti orų gyvenimo lygį; |
| --- | --- |

46.

mano, kad jau dirbančių asmenų skurdas atspindi nelygias darbo sąlygas, ir prašo sutelkti pastangas tokiai padėčiai pakeisti, kad neatsižvelgiant į teisės aktuose arba kolektyvinėse sutartyse bendrai nustatytą atlyginimą už darbą ir minimalų darbo užmokestį būtų galima užtikrinti orų gyvenimo lygį;

| 47. | pažymi, kad vien darbo nepakanka skurdui įveikti, nes reikia ir papildomų veiksmų siekiant kovoti su darbuotojų skurdu ir užtikrinti galimybę rasti ilgalaikį geros kokybės darbą; |
| --- | --- |

47.

pažymi, kad vien darbo nepakanka skurdui įveikti, nes reikia ir papildomų veiksmų siekiant kovoti su darbuotojų skurdu ir užtikrinti galimybę rasti ilgalaikį geros kokybės darbą;

| 48. | ragina valstybes nares skatinti visapusišką moterų dalyvavimą darbo rinkoje, įgyvendinti teisės aktus dėl vienodo darbo užmokesčio ir skirti daugiau dėmesio moterų pensijų adekvatumo klausimui; |
| --- | --- |

48.

ragina valstybes nares skatinti visapusišką moterų dalyvavimą darbo rinkoje, įgyvendinti teisės aktus dėl vienodo darbo užmokesčio ir skirti daugiau dėmesio moterų pensijų adekvatumo klausimui;

| 49. | rekomenduoja tinkamai apmokestinti labai didelį darbo užmokestį, siekiant prisidėti prie socialinės apsaugos bei minimalių pajamų sistemų finansavimo ir sumažinti pajamų skirtumus; |
| --- | --- |

49.

rekomenduoja tinkamai apmokestinti labai didelį darbo užmokestį, siekiant prisidėti prie socialinės apsaugos bei minimalių pajamų sistemų finansavimo ir sumažinti pajamų skirtumus;

Neįgalieji

| 50. | rekomenduoja valstybėms narėms įgyvendinti naujas pažeidžiamų ir socialiai atskirtų grupių, ypač neįgaliųjų, integracijos priemones įmonėse, įskaitant socialinės ekonomikos įmones ir viešąsias tarnybas, siekiant skatinti įtrauktį, ypač ekonomiškai silpnesniuose ir socialiai labiau pažeidžiamuose regionuose, arba tobulinti su neįgaliųjų užimtumu susijusius esamus teisės aktus, tokius kaip 2000 m. Užimtumo direktyva; rekomenduoja valstybėms narėms užtikrinti, kad šie asmenys dalyvautų mokyme nuo pat mažumės, panaikinant esamas kliūtis ir jiems padedant; rekomenduoja valstybėms narėms sudaryti sąlygas neįgaliesiems prieinamai aplinkai ir prašo jų ypač daug dėmesio skirti švietimo ir priežiūros ankstyvoje vaikystėje padėčiai, siekiant išvengti galutinės ir negrįžtamos nuo pat gimimo negalią turinčių vaikų atskirties; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau keistis geriausia patirtimi įgyvendinant įvairiapuses neįgaliųjų integracijos į darbo rinką priemones; rekomenduoja, kad valstybės narės užtikrintų pagyvenusiems žmonėms ir neįgaliesiems galimybes gauti socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

50.

rekomenduoja valstybėms narėms įgyvendinti naujas pažeidžiamų ir socialiai atskirtų grupių, ypač neįgaliųjų, integracijos priemones įmonėse, įskaitant socialinės ekonomikos įmones ir viešąsias tarnybas, siekiant skatinti įtrauktį, ypač ekonomiškai silpnesniuose ir socialiai labiau pažeidžiamuose regionuose, arba tobulinti su neįgaliųjų užimtumu susijusius esamus teisės aktus, tokius kaip 2000 m. Užimtumo direktyva; rekomenduoja valstybėms narėms užtikrinti, kad šie asmenys dalyvautų mokyme nuo pat mažumės, panaikinant esamas kliūtis ir jiems padedant; rekomenduoja valstybėms narėms sudaryti sąlygas neįgaliesiems prieinamai aplinkai ir prašo jų ypač daug dėmesio skirti švietimo ir priežiūros ankstyvoje vaikystėje padėčiai, siekiant išvengti galutinės ir negrįžtamos nuo pat gimimo negalią turinčių vaikų atskirties; ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau keistis geriausia patirtimi įgyvendinant įvairiapuses neįgaliųjų integracijos į darbo rinką priemones; rekomenduoja, kad valstybės narės užtikrintų pagyvenusiems žmonėms ir neįgaliesiems galimybes gauti socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas;

Lyčių aspektas

| 51. | itin kritikuoja tai, kad Komisijos parengtame Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plane visiškai neatsižvelgiama į su skurdu ir socialine atskirtimi susijusį lyties aspektą; |
| --- | --- |

51.

itin kritikuoja tai, kad Komisijos parengtame Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plane visiškai neatsižvelgiama į su skurdu ir socialine atskirtimi susijusį lyties aspektą;

| 52. | pabrėžia, kad kaimo vietovėse moterys dažnai nelaikomos darbo jėga, nors jų indėlis į kasdienius žemės ūkio darbus yra toks pat svarbus kaip ir vyrų, kad socialiniu požiūriu joms nesuteikiamos jų, kaip darbuotojų, teisės ir joms gresia skurdas; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad kaimo vietovėse moterys dažnai nelaikomos darbo jėga, nors jų indėlis į kasdienius žemės ūkio darbus yra toks pat svarbus kaip ir vyrų, kad socialiniu požiūriu joms nesuteikiamos jų, kaip darbuotojų, teisės ir joms gresia skurdas;

| 53. | ragina Komisiją ir valstybes nares su lytimi susijusius ypatumus laikyti esmine visų bendrų politikos priemonių ir nacionalinių programų dalimi, siekiant šalinti skurdą ir kovoti su socialine atskirtimi; be to, mano, kad į lyčių aspektą valstybės narės turėtų atsižvelgti savo atsigavimo po recesijos planuose; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją ir valstybes nares su lytimi susijusius ypatumus laikyti esmine visų bendrų politikos priemonių ir nacionalinių programų dalimi, siekiant šalinti skurdą ir kovoti su socialine atskirtimi; be to, mano, kad į lyčių aspektą valstybės narės turėtų atsižvelgti savo atsigavimo po recesijos planuose;

| 54. | atsižvelgdamas į socialinės apsaugos politikos svarbą kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi, nurodo, kad svarbu teikti veiksmingas ir pakankamas socialines paslaugas, siekiant suteikti paramą pažeidžiamoms socialinėms grupėms (tokioms kaip neįgalieji, nepilnos šeimos, bedarbiai ir kt.), specialioms gyventojų kategorijoms (pvz., gausioms šeimoms); |
| --- | --- |

54.

atsižvelgdamas į socialinės apsaugos politikos svarbą kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi, nurodo, kad svarbu teikti veiksmingas ir pakankamas socialines paslaugas, siekiant suteikti paramą pažeidžiamoms socialinėms grupėms (tokioms kaip neįgalieji, nepilnos šeimos, bedarbiai ir kt.), specialioms gyventojų kategorijoms (pvz., gausioms šeimoms);

| 55. | prašo valstybių narių geriau apsaugoti darbuotojus, nebegalinčius atlikti savo darbo po ligos, nelaimingo atsitikimo darbe arba profesinės ligos, kad tokiems asmenims netektų kęsti nepritekliaus; todėl pageidauja, kad būtų sustiprinti nacionaliniai įstatymai, kad prieš nutraukiant darbo sutartį būtų privaloma stengtis darbuotoją perkvalifikuoti; |
| --- | --- |

55.

prašo valstybių narių geriau apsaugoti darbuotojus, nebegalinčius atlikti savo darbo po ligos, nelaimingo atsitikimo darbe arba profesinės ligos, kad tokiems asmenims netektų kęsti nepritekliaus; todėl pageidauja, kad būtų sustiprinti nacionaliniai įstatymai, kad prieš nutraukiant darbo sutartį būtų privaloma stengtis darbuotoją perkvalifikuoti;

| 56. | ragina plane apibrėžti specifinį neįgalaus darbuotojo statusą, kuris užtikrintų jam ilgalaikį užimtumą; |
| --- | --- |

56.

ragina plane apibrėžti specifinį neįgalaus darbuotojo statusą, kuris užtikrintų jam ilgalaikį užimtumą;

| 57. | ragina valstybes nares, siekiant sustiprinti įsitraukimą į darbo rinką, visų pirma moterų, suteikti didesnes galimybes derinant šeimos ir profesinį gyvenimą naudotis geros kokybės ir finansiškai prieinamomis priežiūros įstaigų paslaugomis, nes didelė dalis ES piliečių į darbo rinką nepatenka dėl to, kad laiką leidžia prižiūrėdami šeimos narį, todėl didėja jų rizika nuskursti; |
| --- | --- |

57.

ragina valstybes nares, siekiant sustiprinti įsitraukimą į darbo rinką, visų pirma moterų, suteikti didesnes galimybes derinant šeimos ir profesinį gyvenimą naudotis geros kokybės ir finansiškai prieinamomis priežiūros įstaigų paslaugomis, nes didelė dalis ES piliečių į darbo rinką nepatenka dėl to, kad laiką leidžia prižiūrėdami šeimos narį, todėl didėja jų rizika nuskursti;

Lėšų naudojimas

| 58. | pripažįsta, kad, kai įmanoma, būtina įvertinti ES fondų, ypač Europos socialinio fondo (ESF), veiksmingumą, poveikį, koordinavimą ir ekonomiškumą siekiant tikslo sumažinti skurdą, net jei šis tikslas ir nėra jų pagrindinis tikslas, mažinant ekonominius skirtumus, gerovės disbalansą ir skirtingą ES valstybių narių ir regionų gyvenimo lygį ir skatinant ekonominę ir socialinę sanglaudą; mano, kad pirmenybė turi būti teikiama projektams, kurie apima užimtumo ir aktyviosios įtraukties tikslus ir strategijas, pavyzdžiui, projektams, skirtiems kartų solidarumui stiprinti regiono ir vietos lygmenimis, arba projektams, kuriais konkrečiai prisidedama prie lyčių lygybės ir aktyviosios pažeidžiamų grupių įtraukties įgyvendinimo; pabrėžia, kad yra svarbios realios solidarumo priemonės, įskaitant stiprinimą, išankstinį lėšų pervedimą ir valstybių narių dalies sumažinimą bendro finansavimo atveju, siekiant kurti deramas darbo vietas, remti gamybos sektorius ir kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, o ne kurti naujų formų priklausomybę; pabrėžia, kad svarbu remti kovą su skurdu ir socialine atskirtimi, sudaryti galimybes gauti kokybišką darbą ir nebūti diskriminuojamiems, užtikrinant deramas pajamas ir skatinant galimybes gauti kokybiškas paslaugas; |
| --- | --- |

58.

pripažįsta, kad, kai įmanoma, būtina įvertinti ES fondų, ypač Europos socialinio fondo (ESF), veiksmingumą, poveikį, koordinavimą ir ekonomiškumą siekiant tikslo sumažinti skurdą, net jei šis tikslas ir nėra jų pagrindinis tikslas, mažinant ekonominius skirtumus, gerovės disbalansą ir skirtingą ES valstybių narių ir regionų gyvenimo lygį ir skatinant ekonominę ir socialinę sanglaudą; mano, kad pirmenybė turi būti teikiama projektams, kurie apima užimtumo ir aktyviosios įtraukties tikslus ir strategijas, pavyzdžiui, projektams, skirtiems kartų solidarumui stiprinti regiono ir vietos lygmenimis, arba projektams, kuriais konkrečiai prisidedama prie lyčių lygybės ir aktyviosios pažeidžiamų grupių įtraukties įgyvendinimo; pabrėžia, kad yra svarbios realios solidarumo priemonės, įskaitant stiprinimą, išankstinį lėšų pervedimą ir valstybių narių dalies sumažinimą bendro finansavimo atveju, siekiant kurti deramas darbo vietas, remti gamybos sektorius ir kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, o ne kurti naujų formų priklausomybę; pabrėžia, kad svarbu remti kovą su skurdu ir socialine atskirtimi, sudaryti galimybes gauti kokybišką darbą ir nebūti diskriminuojamiems, užtikrinant deramas pajamas ir skatinant galimybes gauti kokybiškas paslaugas;

| 59. | pabrėžia ypatingai svarbų sanglaudos politikos ir struktūrinių fondų vaidmenį skatinant užimtumą ir socialinę įtrauktį ir kovojant su skurdu miesto vietovėse, kur gyvena dauguma socialiai remtinų žmonių, taip pat kaimo vietovėse; pabrėžia ypač svarbų Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo indėlį užkertant kelią darbuotojų, kurie nukentėjo nuo krizės, skurdui ir Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ indėlį remiant verslumą; ragina kitoje daugiametėje finansinėje programoje išlaikyti kiekvieno fondo specifines funkcijas; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia ypatingai svarbų sanglaudos politikos ir struktūrinių fondų vaidmenį skatinant užimtumą ir socialinę įtrauktį ir kovojant su skurdu miesto vietovėse, kur gyvena dauguma socialiai remtinų žmonių, taip pat kaimo vietovėse; pabrėžia ypač svarbų Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo indėlį užkertant kelią darbuotojų, kurie nukentėjo nuo krizės, skurdui ir Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ indėlį remiant verslumą; ragina kitoje daugiametėje finansinėje programoje išlaikyti kiekvieno fondo specifines funkcijas;

| 60. | pabrėžia, kad Europos socialinis fondas vis dar yra pagrindinė socialinės įtraukties skatinimo priemonė, ir mano, kad jį reikia sustiprinti tam, kad būtų tinkamai įgyvendinti plataus užmojo strategijos„Europa 2020“ ir kovos su skurdu plano tikslai; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad Europos socialinis fondas vis dar yra pagrindinė socialinės įtraukties skatinimo priemonė, ir mano, kad jį reikia sustiprinti tam, kad būtų tinkamai įgyvendinti plataus užmojo strategijos„Europa 2020“ ir kovos su skurdu plano tikslai;

| 61. | mano, kad tokios priemonės kaip mikrofinansų priemonė „Progress“ ir programa „Grundtvig“ atlieka svarbų vaidmenį vykdant skurdo ir socialinės atskirties prevenciją ir turėtų būti vystomos remiantis išsamia analize; |
| --- | --- |

61.

mano, kad tokios priemonės kaip mikrofinansų priemonė „Progress“ ir programa „Grundtvig“ atlieka svarbų vaidmenį vykdant skurdo ir socialinės atskirties prevenciją ir turėtų būti vystomos remiantis išsamia analize;

| 62. | ragina Europos Komisiją nustatyti prioritetines ES išlaidų sritis, kad finansavimą būtų galima veiksmingiau nukreipti į mikroregionus ir (arba) rajonus, kurių gyventojai labiausiai kenčia nuo skurdo ir socialinės atskirties; |
| --- | --- |

62.

ragina Europos Komisiją nustatyti prioritetines ES išlaidų sritis, kad finansavimą būtų galima veiksmingiau nukreipti į mikroregionus ir (arba) rajonus, kurių gyventojai labiausiai kenčia nuo skurdo ir socialinės atskirties;

| 63. | mano, kad, kadangi Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas padeda suteikti specifinę individualią pagalbą dėl krizės arba globalizacijos atleistiems darbuotojams, jis turėtų veikti ir po 2013 metų, o visi jo įsipareigojimai ir mokėjimai turėtų būti dengiami ES biudžeto lėšomis; |
| --- | --- |

63.

mano, kad, kadangi Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas padeda suteikti specifinę individualią pagalbą dėl krizės arba globalizacijos atleistiems darbuotojams, jis turėtų veikti ir po 2013 metų, o visi jo įsipareigojimai ir mokėjimai turėtų būti dengiami ES biudžeto lėšomis;

Ekonomikos valdymas / Europos semestras

| 64. | ragina valstybes nares pateikti nacionalines reformų programas, atitinkančias kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano tikslą ir Europos Sąjungos socialinio ir tvaraus vystymosi tikslus, ir, pritardamas Komisijai, pasak kurios, skurdas yra „nepriimtinas XXI amžiaus Europoje“, ragina jas neabejoti darbo užmokesčio indeksavimo sistemomis ir kolektyvinėmis sutartimis arba neracionaliai ir nepagrįstai neapriboti jų socialinio investavimo ir socialinių išlaidų pajėgumų vykdant ekonomikos valdymą ir užtikrinti viešųjų finansų tvarumą ir kurti gerai apmokamas darbo vietas, turint mintyje, kad skurdo sumažinimas yra esminis pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo rezultatas; prašo išaiškinti nacionalinių socialinės įtraukties veiksmų planų statusą ir konkrečiai jų įtraukimo į pagal strategiją „Europa 2020“ įgyvendinamas nacionalines reformų programas klausimą; ragina Komisiją parengti šalims pritaikytas rekomendacijas, kaip siekti skurdo mažinimo tikslo, ypač jei joms to daryti nesiseka, žinant, kad norint sumažinti skurdą reikia labiau stengtis ir pasitelkti visas šalis ir priemones siekiant per vidutinės trukmės laikotarpį gerokai sumažinti skurdą ir didelį skurdą bei pasiekti, kad ne vėliau kaip 2020 metais skurdo lygis būtų žemas arba jo apskritai neliktų; siūlo Komisijai parengti valstybėms narėms skirtas ES lygmens gaires, siekiant užtikrinti, kad vietos savivaldos institucijos ir kiti subjektai faktiškai dalyvautų rengiant nacionalines reformų programas; nurodo, kad „teritoriniai paktai“ gali tapti išsamiausia ir darniausia priemone į šį procesą vietos savivaldos institucijoms įtraukti, kaip siūloma Penktojoje sanglaudos pažangos ataskaitoje; mano, kad strategijos „Europa 2020“ tikslas 20 milijonų sumažinti asmenų, kuriems gresia skurdas, skaičių gali būti pasiektas tik tuo atveju, jei griežtos taupymo priemonės, kurių buvo imtasi arba kurių bus imamasi Europos Sąjungoje, nekenks užimtumui ir socialinei apsaugai, ypač nepalankiausioje padėtyje atsidūrusiems asmenims; |
| --- | --- |

64.

ragina valstybes nares pateikti nacionalines reformų programas, atitinkančias kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano tikslą ir Europos Sąjungos socialinio ir tvaraus vystymosi tikslus, ir, pritardamas Komisijai, pasak kurios, skurdas yra „nepriimtinas XXI amžiaus Europoje“, ragina jas neabejoti darbo užmokesčio indeksavimo sistemomis ir kolektyvinėmis sutartimis arba neracionaliai ir nepagrįstai neapriboti jų socialinio investavimo ir socialinių išlaidų pajėgumų vykdant ekonomikos valdymą ir užtikrinti viešųjų finansų tvarumą ir kurti gerai apmokamas darbo vietas, turint mintyje, kad skurdo sumažinimas yra esminis pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo rezultatas; prašo išaiškinti nacionalinių socialinės įtraukties veiksmų planų statusą ir konkrečiai jų įtraukimo į pagal strategiją „Europa 2020“ įgyvendinamas nacionalines reformų programas klausimą; ragina Komisiją parengti šalims pritaikytas rekomendacijas, kaip siekti skurdo mažinimo tikslo, ypač jei joms to daryti nesiseka, žinant, kad norint sumažinti skurdą reikia labiau stengtis ir pasitelkti visas šalis ir priemones siekiant per vidutinės trukmės laikotarpį gerokai sumažinti skurdą ir didelį skurdą bei pasiekti, kad ne vėliau kaip 2020 metais skurdo lygis būtų žemas arba jo apskritai neliktų; siūlo Komisijai parengti valstybėms narėms skirtas ES lygmens gaires, siekiant užtikrinti, kad vietos savivaldos institucijos ir kiti subjektai faktiškai dalyvautų rengiant nacionalines reformų programas; nurodo, kad „teritoriniai paktai“ gali tapti išsamiausia ir darniausia priemone į šį procesą vietos savivaldos institucijoms įtraukti, kaip siūloma Penktojoje sanglaudos pažangos ataskaitoje; mano, kad strategijos „Europa 2020“ tikslas 20 milijonų sumažinti asmenų, kuriems gresia skurdas, skaičių gali būti pasiektas tik tuo atveju, jei griežtos taupymo priemonės, kurių buvo imtasi arba kurių bus imamasi Europos Sąjungoje, nekenks užimtumui ir socialinei apsaugai, ypač nepalankiausioje padėtyje atsidūrusiems asmenims;

| 65. | mano, kad valstybės narės turėtų siekti paversti socialinės atskirties ir skurdo mažinimo tikslus plataus užmojo nacionaliniais ir regioniniais tikslais ir įtraukti konkretų tikslą dėl vaikų skurdo bei konkrečias strategijas, kuriose būtų taikomas daugiakryptis požiūris į vaikų ir šeimų skurdą; |
| --- | --- |

65.

mano, kad valstybės narės turėtų siekti paversti socialinės atskirties ir skurdo mažinimo tikslus plataus užmojo nacionaliniais ir regioniniais tikslais ir įtraukti konkretų tikslą dėl vaikų skurdo bei konkrečias strategijas, kuriose būtų taikomas daugiakryptis požiūris į vaikų ir šeimų skurdą;

| 66. | prašo, kad visos už pagrindines teises kovojančios NVO ir smulkiosios asociacijos būtų remiamos siekiant sustiprinti reikalingas investicijas į žmogiškąjį kapitalą, sudaryti sąlygas į jas įsitraukti nuskurdusiems asmenims ir geriau juos informuoti apie galimybes naudotis savo teisėmis bei siekti teisingumo; |
| --- | --- |

66.

prašo, kad visos už pagrindines teises kovojančios NVO ir smulkiosios asociacijos būtų remiamos siekiant sustiprinti reikalingas investicijas į žmogiškąjį kapitalą, sudaryti sąlygas į jas įsitraukti nuskurdusiems asmenims ir geriau juos informuoti apie galimybes naudotis savo teisėmis bei siekti teisingumo;

| 67. | palankiai vertina pasiūlymą dėl bendrųjų dotacijų, kurios galėtų padėti įvairioms NVO ir asociacijoms kovoti su skurdu; |
| --- | --- |

67.

palankiai vertina pasiūlymą dėl bendrųjų dotacijų, kurios galėtų padėti įvairioms NVO ir asociacijoms kovoti su skurdu;

| 68. | skatina valstybes nares kuo greičiau pritarti pasiūlymui dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426), ir jį patvirtinti; ragina Komisiją ir toliau remti techninių kliūčių Taryboje įveikimą, siekiant greitai susitarti, ir užpildyti esamas teisės aktų, kurie šiuo metu neapima visų svarbių aspektų, spragas, kad būtų galima toliau siekti panaikinti diskriminaciją, įskaitant diskriminaciją dėl socialinės kilmės; |
| --- | --- |

68.

skatina valstybes nares kuo greičiau pritarti pasiūlymui dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426), ir jį patvirtinti; ragina Komisiją ir toliau remti techninių kliūčių Taryboje įveikimą, siekiant greitai susitarti, ir užpildyti esamas teisės aktų, kurie šiuo metu neapima visų svarbių aspektų, spragas, kad būtų galima toliau siekti panaikinti diskriminaciją, įskaitant diskriminaciją dėl socialinės kilmės;

| 69. | siūlo, kad plane siūlomais veiksmais turi būti pripažinti daugialypės diskriminacijos padariniai ir nustatytos į politiką orientuotas priemonės, kaip šiuo metu numatyta, pvz., Ispanijos ir Rumunijos teisės aktuose, ir visų pirma reikėtų apibrėžti lyčių aspekto integravimo sąvoką, siekiant spręsti daugialypės diskriminacijos problemas; |
| --- | --- |

69.

siūlo, kad plane siūlomais veiksmais turi būti pripažinti daugialypės diskriminacijos padariniai ir nustatytos į politiką orientuotas priemonės, kaip šiuo metu numatyta, pvz., Ispanijos ir Rumunijos teisės aktuose, ir visų pirma reikėtų apibrėžti lyčių aspekto integravimo sąvoką, siekiant spręsti daugialypės diskriminacijos problemas;

| 70. | prašo nustatyti vienodą vyrų ir moterų darbo užmokestį bei taikyti vienodą požiūrį į Europos Sąjungos darbuotojus ir trečiųjų šalių piliečius; |
| --- | --- |

70.

prašo nustatyti vienodą vyrų ir moterų darbo užmokestį bei taikyti vienodą požiūrį į Europos Sąjungos darbuotojus ir trečiųjų šalių piliečius;

| 71. | ragina Komisiją konsultuotis, kaip geriausia kovoti su neigiama diskriminacija dėl socialinės kilmės; |
| --- | --- |

71.

ragina Komisiją konsultuotis, kaip geriausia kovoti su neigiama diskriminacija dėl socialinės kilmės;

Socialinė ekonomika

| 72. | palankiai vertina Komisijos norą įvairiose iniciatyvose labiau atsižvelgti į socialinės ekonomikos subjektų, apibrėžtų 2009 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl socialinės ekonomikos, vaidmenį, nes ji įsipareigojo patikslinti teisės aktus dėl socialinės ekonomikos įmonių (tarpusavio paramos draugijų, fondų ir kooperatyvų), kad pastarosioms nebebūtų kliūčių visapusiškai ir teisinio tikrumo sąlygomis prisidėti prie skurdo ir socialinės atskirties mažinimo, pasiūlant naujoviškų ir tvarių piliečių poreikių patenkinimo būdų ir pabrėžiant, kad socialinė ekonomika neapsiriboja šia veiklos sritimi; visgi nerimauja, kad neužsimenama apie Europos asociacijos statusą, nors asociacijų sektorius yra pagrindinis kovos su skurdu subjektas; tačiau pabrėžia, kad šiuo metu siūlomos socialinės ekonomikos priemonės, būtent asociacijos ir tarpusavio paramos draugijos, neatitinka jos indėlio į kovos su skurdu ir socialine atskirtimi politiką, Europos ekonomiką ir socialinį modelį bei apskritai jos reakcijos į ekonominės ir socialinės krizės padarinius; ypač pabrėžia savo prašymus ir lūkesčius visuotinės svarbos socialinių paslaugų pripažinimo klausimu, dar kartą įtvirtintus 2011 m. liepos 5 d. priimtoje Europos Parlamento rezoliucijoje dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities; atsižvelgia į pasiūlymus persvarstyti ES nuostatas viešojo pirkimo sutarčių sudarymo ir valstybės pagalbos srityje bei primena savo prašymą jas pritaikyti atsižvelgiant į visuotinės svarbos socialinių paslaugų teikimo užduočių specifiką bei jų organizavimo būdą; ragina kurti kokybiškas darbo vietas ir individualios pagalbos ieškant darbo priemones, pasinaudojant įdarbinimo agentūrų bei socialinės ekonomikos įmonių patirtimi nepalankiomis sąlygomis gyvenančių asmenų socialinės ir profesinės įtraukties srityje; dar kartą prašo parengti sektorines teisėkūros iniciatyvas dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų kokybės ir prieinamumo, ypač sveikatos, švietimo, viešojo transporto, energetikos, vandens ir ryšių srityse; |
| --- | --- |

72.

palankiai vertina Komisijos norą įvairiose iniciatyvose labiau atsižvelgti į socialinės ekonomikos subjektų, apibrėžtų 2009 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl socialinės ekonomikos, vaidmenį, nes ji įsipareigojo patikslinti teisės aktus dėl socialinės ekonomikos įmonių (tarpusavio paramos draugijų, fondų ir kooperatyvų), kad pastarosioms nebebūtų kliūčių visapusiškai ir teisinio tikrumo sąlygomis prisidėti prie skurdo ir socialinės atskirties mažinimo, pasiūlant naujoviškų ir tvarių piliečių poreikių patenkinimo būdų ir pabrėžiant, kad socialinė ekonomika neapsiriboja šia veiklos sritimi; visgi nerimauja, kad neužsimenama apie Europos asociacijos statusą, nors asociacijų sektorius yra pagrindinis kovos su skurdu subjektas; tačiau pabrėžia, kad šiuo metu siūlomos socialinės ekonomikos priemonės, būtent asociacijos ir tarpusavio paramos draugijos, neatitinka jos indėlio į kovos su skurdu ir socialine atskirtimi politiką, Europos ekonomiką ir socialinį modelį bei apskritai jos reakcijos į ekonominės ir socialinės krizės padarinius; ypač pabrėžia savo prašymus ir lūkesčius visuotinės svarbos socialinių paslaugų pripažinimo klausimu, dar kartą įtvirtintus 2011 m. liepos 5 d. priimtoje Europos Parlamento rezoliucijoje dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities; atsižvelgia į pasiūlymus persvarstyti ES nuostatas viešojo pirkimo sutarčių sudarymo ir valstybės pagalbos srityje bei primena savo prašymą jas pritaikyti atsižvelgiant į visuotinės svarbos socialinių paslaugų teikimo užduočių specifiką bei jų organizavimo būdą; ragina kurti kokybiškas darbo vietas ir individualios pagalbos ieškant darbo priemones, pasinaudojant įdarbinimo agentūrų bei socialinės ekonomikos įmonių patirtimi nepalankiomis sąlygomis gyvenančių asmenų socialinės ir profesinės įtraukties srityje; dar kartą prašo parengti sektorines teisėkūros iniciatyvas dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų kokybės ir prieinamumo, ypač sveikatos, švietimo, viešojo transporto, energetikos, vandens ir ryšių srityse;

| 73. | pabrėžia socialinių, sveikatos, priežiūros ir švietimo įstaigų svarbą užpildant įgūdžių spragas, skatinant socialinę asmenų integraciją ir kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi; primena apie jų potencialą kurti naujas darbo vietas ir ragina tvirtai ir tvariai investuoti į šias svarbias įstaigas ir infrastruktūros objektus ir juos vystyti; džiaugiasi Komisijos veiksmų planu, kuriuo siekiama spręsti sveikatos priežiūros srities darbuotojų trūkumo problemą; |
| --- | --- |

73.

pabrėžia socialinių, sveikatos, priežiūros ir švietimo įstaigų svarbą užpildant įgūdžių spragas, skatinant socialinę asmenų integraciją ir kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi; primena apie jų potencialą kurti naujas darbo vietas ir ragina tvirtai ir tvariai investuoti į šias svarbias įstaigas ir infrastruktūros objektus ir juos vystyti; džiaugiasi Komisijos veiksmų planu, kuriuo siekiama spręsti sveikatos priežiūros srities darbuotojų trūkumo problemą;

| 74. | ragina teikti tvirtą paramą, siekiant užtikrinti socialinių paslaugų kokybę ir prieinamumą, ypač sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros, švietimo, transporto, energetikos, vandens ir komunikacijų srityse; |
| --- | --- |

74.

ragina teikti tvirtą paramą, siekiant užtikrinti socialinių paslaugų kokybę ir prieinamumą, ypač sveikatos priežiūros, ilgalaikės priežiūros, švietimo, transporto, energetikos, vandens ir komunikacijų srityse;

Būstas

| 75. | rekomenduoja valstybėms narėms taikyti ryžtingą deramo būsto politiką siekiant užtikrinti, kad visi galėtų turėti kokybišką būstą prieinama kaina arba jį įsigyti lengvatinėmis pirkimo sąlygomis su pagrindiniais sveikatai ir saugai užtikrinti būtinais patogumais ir kad šis būstas nebus prarastas, nes jo neturint sunku gyventi oriai, ir rekomenduoja taikyti ryžtingą energetikos politiką sustiprinant atsinaujinančių energijos išteklių naudojimą ir energijos vartojimo efektyvumą, siekiant kovoti su energijos nepritekliumi; prašo daugiau dėmesio būsto srityje skirti migrantams, kurie dažnai išnaudojami ir būna priversti gyventi pavojinguose sveikatai būstuose; primena, kad prie Lisabonos sutarties pridedamas 26 protokolas dėl socialinio būsto, ir ragina laikytis jame išdėstytų nuostatų, ypač susijusių su valstybių narių teise laisvai jį organizuoti, įskaitant finansavimo klausimų sprendimą; skatina valstybes nares įgyvendinti specialias benamiams asmenims skirtas būsto programas ir galimybes, siekiant garantuoti, kad pažeidžiamiausiai visuomenės daliai būtų užtikrintas būtiniausias gyvenimo lygis; |
| --- | --- |

75.

rekomenduoja valstybėms narėms taikyti ryžtingą deramo būsto politiką siekiant užtikrinti, kad visi galėtų turėti kokybišką būstą prieinama kaina arba jį įsigyti lengvatinėmis pirkimo sąlygomis su pagrindiniais sveikatai ir saugai užtikrinti būtinais patogumais ir kad šis būstas nebus prarastas, nes jo neturint sunku gyventi oriai, ir rekomenduoja taikyti ryžtingą energetikos politiką sustiprinant atsinaujinančių energijos išteklių naudojimą ir energijos vartojimo efektyvumą, siekiant kovoti su energijos nepritekliumi; prašo daugiau dėmesio būsto srityje skirti migrantams, kurie dažnai išnaudojami ir būna priversti gyventi pavojinguose sveikatai būstuose; primena, kad prie Lisabonos sutarties pridedamas 26 protokolas dėl socialinio būsto, ir ragina laikytis jame išdėstytų nuostatų, ypač susijusių su valstybių narių teise laisvai jį organizuoti, įskaitant finansavimo klausimų sprendimą; skatina valstybes nares įgyvendinti specialias benamiams asmenims skirtas būsto programas ir galimybes, siekiant garantuoti, kad pažeidžiamiausiai visuomenės daliai būtų užtikrintas būtiniausias gyvenimo lygis;

| 76. | rekomenduoja valstybėms narėms plėsti kokybiškų socialinių ir laikinų būstų susidarius nepaprastoms aplinkybėms pasiūlą, siekiant užtikrinti visiems, ypač patiems vargingiausiems, galimybę gauti deramą būstą už prieinamą kainą; mano, kad visuomenei ir vietos valdžios institucijoms brangiau atsieina perkraustyti iš savo būsto išvarytus asmenis, negu juos ten išlaikyti; todėl rekomenduoja įgyvendinti nuomininkų iškeldinimo prevencijos politiką, būtent vietos valdžios institucijai apsiimant padengti asmenų, kuriems gresia iškeldinimas, būsto nuomos išlaidas ir įsiskolintas nuomos mokesčio sumas; |
| --- | --- |

76.

rekomenduoja valstybėms narėms plėsti kokybiškų socialinių ir laikinų būstų susidarius nepaprastoms aplinkybėms pasiūlą, siekiant užtikrinti visiems, ypač patiems vargingiausiems, galimybę gauti deramą būstą už prieinamą kainą; mano, kad visuomenei ir vietos valdžios institucijoms brangiau atsieina perkraustyti iš savo būsto išvarytus asmenis, negu juos ten išlaikyti; todėl rekomenduoja įgyvendinti nuomininkų iškeldinimo prevencijos politiką, būtent vietos valdžios institucijai apsiimant padengti asmenų, kuriems gresia iškeldinimas, būsto nuomos išlaidas ir įsiskolintas nuomos mokesčio sumas;

| 77. | primena, kad esama ryšio tarp gyvenimo skurdžiuose rajonuose, dėl kurio didėja skurdas ir socialinė atskirtis, ir rimtesnių sveikatos problemų; todėl mano, kad Europos intervencija į skurdžius rajonus yra veiksmingas būdas kovoti su atskirtimi ir mažinti sveikatos srities išlaidas, ir ragina Europos Komisiją būsimoje sanglaudos politikoje ir kitose ES programose tokią intervenciją stiprinti; |
| --- | --- |

77.

primena, kad esama ryšio tarp gyvenimo skurdžiuose rajonuose, dėl kurio didėja skurdas ir socialinė atskirtis, ir rimtesnių sveikatos problemų; todėl mano, kad Europos intervencija į skurdžius rajonus yra veiksmingas būdas kovoti su atskirtimi ir mažinti sveikatos srities išlaidas, ir ragina Europos Komisiją būsimoje sanglaudos politikoje ir kitose ES programose tokią intervenciją stiprinti;

| 78. | prašo, siekiant kovoti su energijos nepritekliumi, padidinti ERPF biudžetą, skirtą energijos vartojimo efektyvumo socialiniame būste didinimo priemonėms finansuoti; |
| --- | --- |

78.

prašo, siekiant kovoti su energijos nepritekliumi, padidinti ERPF biudžetą, skirtą energijos vartojimo efektyvumo socialiniame būste didinimo priemonėms finansuoti;

| 79. | pabrėžia, kad ES ir valstybės narės turi dėti dideles pastangas siekdamos sumažinti namų ūkių biudžetuose numatytas išlaidas energijai, pirmoji – užsitikrindama saugų tiekimą ir siekdama apsisaugoti nuo didelių kainų svyravimų energijos rinkoje, antrosios – stiprindamos savo paramos efektyviam energijos vartojimui būstuose politiką; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia, kad ES ir valstybės narės turi dėti dideles pastangas siekdamos sumažinti namų ūkių biudžetuose numatytas išlaidas energijai, pirmoji – užsitikrindama saugų tiekimą ir siekdama apsisaugoti nuo didelių kainų svyravimų energijos rinkoje, antrosios – stiprindamos savo paramos efektyviam energijos vartojimui būstuose politiką;

Romai

| 80. | prašo romus ir jiems atstovaujančias bei su jais dirbančias organizacijas aktyviai įtraukti į nacionalinių romų integravimo iki 2020 m. strategijų kūrimą, siekiant prisidėti prie ES skurdo mažinimo tikslo siekimo; prašo Europos Sąjungos ir valstybių narių kuo sparčiau įgyvendinti Europos strategiją dėl romų įtraukties ir prašo valstybių narių iki šių metų pabaigos pasiūlyti 2011 m. balandžio mėn. Komisijos pristatytą ES romų integracijos nacionalinių strategijų koordinavimo planą atitinkančių romų įtraukties priemonių; pabrėžia, kad kaip ir kova su skurdu ir socialine atskirtimi, romų įtrauktis ir integracija pareikalaus didelių pastangų siekiant iki 2020 m. jas visiškai įgyvendinti ir nutraukti įvairią romų patiriamą diskriminaciją; prašo kitas atskirtas bendruomenes, tokias kaip imigrantai, įtraukti į visų krypčių Sąjungos arba valstybių narių politiką, susijusią su jų socialine įtrauktimi; |
| --- | --- |

80.

prašo romus ir jiems atstovaujančias bei su jais dirbančias organizacijas aktyviai įtraukti į nacionalinių romų integravimo iki 2020 m. strategijų kūrimą, siekiant prisidėti prie ES skurdo mažinimo tikslo siekimo; prašo Europos Sąjungos ir valstybių narių kuo sparčiau įgyvendinti Europos strategiją dėl romų įtraukties ir prašo valstybių narių iki šių metų pabaigos pasiūlyti 2011 m. balandžio mėn. Komisijos pristatytą ES romų integracijos nacionalinių strategijų koordinavimo planą atitinkančių romų įtraukties priemonių; pabrėžia, kad kaip ir kova su skurdu ir socialine atskirtimi, romų įtrauktis ir integracija pareikalaus didelių pastangų siekiant iki 2020 m. jas visiškai įgyvendinti ir nutraukti įvairią romų patiriamą diskriminaciją; prašo kitas atskirtas bendruomenes, tokias kaip imigrantai, įtraukti į visų krypčių Sąjungos arba valstybių narių politiką, susijusią su jų socialine įtrauktimi;

| 81. | pabrėžia socialinių, sveikatos, priežiūros ir švietimo įstaigų svarbą užpildant įgūdžių spragas, skatinant socialinę asmenų integraciją ir kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi; primena apie jų potencialą kurti naujas darbo vietas ir ragina tvirtai ir tvariai investuoti į šias svarbias įstaigas ir infrastruktūros objektus ir juos vystyti; nekantriai laukia Komisijos veiksmų plano, kuriuo būtų sprendžiama sveikatos priežiūros srities darbuotojų trūkumo problema; |
| --- | --- |

81.

pabrėžia socialinių, sveikatos, priežiūros ir švietimo įstaigų svarbą užpildant įgūdžių spragas, skatinant socialinę asmenų integraciją ir kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi; primena apie jų potencialą kurti naujas darbo vietas ir ragina tvirtai ir tvariai investuoti į šias svarbias įstaigas ir infrastruktūros objektus ir juos vystyti; nekantriai laukia Komisijos veiksmų plano, kuriuo būtų sprendžiama sveikatos priežiūros srities darbuotojų trūkumo problema;

| 82. | prašo, kad planuojant, naudojant ir stebint ES lėšų panaudojimą, būtų atsižvelgiama į negalią turinčių gyventojų interesus, ypač remiant švietimą, profesinį mokymą, užimtumą ir savarankiškumą (transporto ir ryšių srityje); |
| --- | --- |

82.

prašo, kad planuojant, naudojant ir stebint ES lėšų panaudojimą, būtų atsižvelgiama į negalią turinčių gyventojų interesus, ypač remiant švietimą, profesinį mokymą, užimtumą ir savarankiškumą (transporto ir ryšių srityje);

Vaikai

| 83. | prašo, kad kovojant su vaikų skurdu dėmesys būtų sutelkiamas į prevenciją ir sudaromos vienodos galimybės naudotis aukštos kokybės švietimo ir priėmimo paslaugomis ikimokyklinio amžiaus vaikams, kad pradėję lankyti mokyklą jie nebūtų keliais aspektais nepalankioje padėtyje, ir kitomis vaikams skirtomis priemonėmis (lankytis per mokslo metus ir per atostogas dirbančiuose veiklos centruose ir kt., užsiimti užklasine, kultūrine, sporto ir pan. veikla, naudotis dienos priežiūros paslaugomis), užtikrinant, kad visas teritorijas tinkamai apimtų šių paslaugų ir centrų tinklas, ir ragina teikti finansinę paramą pripažintoms naudingomis paslaugoms, sistemingai integruoti paramos skurstančioms šeimoms politiką į visas tinkamas veiksmų sritis, visuotinį požiūrį derinant su tikslingomis priemonėmis, skirtomis labiausiai pažeidžiamoms šeimoms, ypač auginančioms neįgalius vaikus, nepilnoms ir gausioms šeimoms; prašo, kad siekiant išvengti didelio skurdo padarinių nulemto vaikų įdarbinimo, kovos su skurdu ir socialine atskirtimi programose tėvų ir vaikų santykiams būtų skiriama ypač daug dėmesio; |
| --- | --- |

83.

prašo, kad kovojant su vaikų skurdu dėmesys būtų sutelkiamas į prevenciją ir sudaromos vienodos galimybės naudotis aukštos kokybės švietimo ir priėmimo paslaugomis ikimokyklinio amžiaus vaikams, kad pradėję lankyti mokyklą jie nebūtų keliais aspektais nepalankioje padėtyje, ir kitomis vaikams skirtomis priemonėmis (lankytis per mokslo metus ir per atostogas dirbančiuose veiklos centruose ir kt., užsiimti užklasine, kultūrine, sporto ir pan. veikla, naudotis dienos priežiūros paslaugomis), užtikrinant, kad visas teritorijas tinkamai apimtų šių paslaugų ir centrų tinklas, ir ragina teikti finansinę paramą pripažintoms naudingomis paslaugoms, sistemingai integruoti paramos skurstančioms šeimoms politiką į visas tinkamas veiksmų sritis, visuotinį požiūrį derinant su tikslingomis priemonėmis, skirtomis labiausiai pažeidžiamoms šeimoms, ypač auginančioms neįgalius vaikus, nepilnoms ir gausioms šeimoms; prašo, kad siekiant išvengti didelio skurdo padarinių nulemto vaikų įdarbinimo, kovos su skurdu ir socialine atskirtimi programose tėvų ir vaikų santykiams būtų skiriama ypač daug dėmesio;

| 84. | pabrėžia, kad pagal JT Vaiko teisių konvenciją visi vaikai ir jaunimas turi teisę mokytis, įskaitant vaikus ir jaunimą, kurie neturi leidimo gyventi tose šalyse, kuriose jie gyvena; |
| --- | --- |

84.

pabrėžia, kad pagal JT Vaiko teisių konvenciją visi vaikai ir jaunimas turi teisę mokytis, įskaitant vaikus ir jaunimą, kurie neturi leidimo gyventi tose šalyse, kuriose jie gyvena;

| 85. | primena, kad tūkstančiai vaikų atskirti nuo tėvų dėl gyvenimo sąlygų (nėra būsto) arba dėl to, kad labai skurdžiai (materialiniu, socialiniu ir kultūriniu požiūriu) gyvenantys jų tėvai negavo paramos, reikalingos jų kaip tėvų pareigoms atlikti; |
| --- | --- |

85.

primena, kad tūkstančiai vaikų atskirti nuo tėvų dėl gyvenimo sąlygų (nėra būsto) arba dėl to, kad labai skurdžiai (materialiniu, socialiniu ir kultūriniu požiūriu) gyvenantys jų tėvai negavo paramos, reikalingos jų kaip tėvų pareigoms atlikti;

| 86. | prašo ypač daug dėmesio skirti jaunuolių ateičiai ir sukurti aiškią strategiją, kuri padėtų jaunuoliams gauti pirmąją jų profesinio išsilavinimo lygį atitinkančią deramą darbo vietą, |
| --- | --- |

86.

prašo ypač daug dėmesio skirti jaunuolių ateičiai ir sukurti aiškią strategiją, kuri padėtų jaunuoliams gauti pirmąją jų profesinio išsilavinimo lygį atitinkančią deramą darbo vietą,

| 87. | nurodo, kad kova su skurdu reikalauja tęstinio visuotinio požiūrio, kuris apimtų visus politikos sektorius; be to, primena, kad ypač svarbu stiprinti ES ir nacionaliniu lygmenimis priimtus prevencijos ir kovos su šiuo reiškiniu veiksmus; |
| --- | --- |

87.

nurodo, kad kova su skurdu reikalauja tęstinio visuotinio požiūrio, kuris apimtų visus politikos sektorius; be to, primena, kad ypač svarbu stiprinti ES ir nacionaliniu lygmenimis priimtus prevencijos ir kovos su šiuo reiškiniu veiksmus;

| 88. | pažymi, kad vaikų skurdo problemą reikia išanalizuoti išsamiau, ir sykiu pabrėžia iki šiol pasiektus bendrųjų principų, įvardytų 2010 m. gruodžio 6 d. Užimtumo tarybos išvadose, kuriose raginama kovą su vaikų skurdu laikyti prioritetu, diegimo rezultatus; |
| --- | --- |

88.

pažymi, kad vaikų skurdo problemą reikia išanalizuoti išsamiau, ir sykiu pabrėžia iki šiol pasiektus bendrųjų principų, įvardytų 2010 m. gruodžio 6 d. Užimtumo tarybos išvadose, kuriose raginama kovą su vaikų skurdu laikyti prioritetu, diegimo rezultatus;

| 89. | remia Komisijos norą 2012 m. pateikti rekomendaciją dėl vaikų skurdo; |
| --- | --- |

89.

remia Komisijos norą 2012 m. pateikti rekomendaciją dėl vaikų skurdo;

| 90. | palaiko birželio mėn. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos išvadas, kuriose palaikoma integruota strategija, siekiant išvengti vaikų skurdo ir skatinti vaikų gerovę, kurioje daugiausia dėmesio skiriama tinkamoms šeimos pajamoms, galimybei naudotis paslaugomis, įskaitant ankstyvąjį ugdymą ir vaikų priežiūrą, ir vaikų dalyvavimą; ragina priimti išsamų veiksmų planą pasiūlytam komunikatui 2012 m. įgyvendinti; |
| --- | --- |

90.

palaiko birželio mėn. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos išvadas, kuriose palaikoma integruota strategija, siekiant išvengti vaikų skurdo ir skatinti vaikų gerovę, kurioje daugiausia dėmesio skiriama tinkamoms šeimos pajamoms, galimybei naudotis paslaugomis, įskaitant ankstyvąjį ugdymą ir vaikų priežiūrą, ir vaikų dalyvavimą; ragina priimti išsamų veiksmų planą pasiūlytam komunikatui 2012 m. įgyvendinti;

| 91. | pabrėžia struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo, kaip svarbios priemonės, padedančios valstybėms narėms kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, svarbą; ragina valstybes nares imtis daugiau bendrai finansuojamų veiksmų, siekiant remti įstaigas, tokias kaip vaikų, pagyvenusių asmenų ir išlaikomų asmenų priežiūros įstaigos; |
| --- | --- |

91.

pabrėžia struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo, kaip svarbios priemonės, padedančios valstybėms narėms kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, svarbą; ragina valstybes nares imtis daugiau bendrai finansuojamų veiksmų, siekiant remti įstaigas, tokias kaip vaikų, pagyvenusių asmenų ir išlaikomų asmenų priežiūros įstaigos;

| 92. | ragina Komisiją užtikrinti, kad griežtos taupymo priemonės, dėl kurių susitarta su valstybėmis narėmis, netrukdytų siekti strategijos „Europa 2020“ tikslo ištraukti 20 mln. žmonių iš skurdo ir nekeltų grėsmės jų nepasiekti; |
| --- | --- |

92.

ragina Komisiją užtikrinti, kad griežtos taupymo priemonės, dėl kurių susitarta su valstybėmis narėmis, netrukdytų siekti strategijos „Europa 2020“ tikslo ištraukti 20 mln. žmonių iš skurdo ir nekeltų grėsmės jų nepasiekti;

| 93. | ragina kovoti su užburtu skurdo ratu, kad skurdas negalėtų įsišaknyti būsimose kartose; |
| --- | --- |

93.

ragina kovoti su užburtu skurdo ratu, kad skurdas negalėtų įsišaknyti būsimose kartose;

| 94. | ragina valstybes nares pripažinti tikrąją menininkų vaidmens socialinės integracijos srityje ir kovojant su skurdu vertę ir visų pirma palengvinti jų darbo aplinką ir statusą; |
| --- | --- |

94.

ragina valstybes nares pripažinti tikrąją menininkų vaidmens socialinės integracijos srityje ir kovojant su skurdu vertę ir visų pirma palengvinti jų darbo aplinką ir statusą;

Minimalios pajamos

| 95. | pageidauja, kad Komisija, visiškai laikydamasi subsidiarumo principo, pradėtų konsultacijas dėl galimybės pateikti teisėkūros iniciatyvą dėl pagrįstų ir ekonomikos vystymuisi padedančių minimalių pajamų, kuri leistų užkirsti kelią skurdui ir būtų pagrindas oriai gyventi, aktyviai be jokių apribojimų dalyvauti visuomenės gyvenime ir daryti pažangą ieškant darbo arba mokymo kursų bei atliktų automatinio ekonomikos stabilizatoriaus vaidmenį, laikantis skirtingų valstybių narių įvairios praktikos, kolektyvinių sutarčių ar įstatymų, o minimalių pajamų nustatymas yra valstybių narių prerogatyva; pageidauja, kad Komisija padėtų valstybėms narėms dalytis geriausia patirtimi dėl minimalių pajamų lygio ir ragina valstybes nares kurti minimalių pajamų sistemas, grindžiamas ne mažiau kaip 60 proc. kiekvienos valstybės narės medianinių pajamų; |
| --- | --- |

95.

pageidauja, kad Komisija, visiškai laikydamasi subsidiarumo principo, pradėtų konsultacijas dėl galimybės pateikti teisėkūros iniciatyvą dėl pagrįstų ir ekonomikos vystymuisi padedančių minimalių pajamų, kuri leistų užkirsti kelią skurdui ir būtų pagrindas oriai gyventi, aktyviai be jokių apribojimų dalyvauti visuomenės gyvenime ir daryti pažangą ieškant darbo arba mokymo kursų bei atliktų automatinio ekonomikos stabilizatoriaus vaidmenį, laikantis skirtingų valstybių narių įvairios praktikos, kolektyvinių sutarčių ar įstatymų, o minimalių pajamų nustatymas yra valstybių narių prerogatyva; pageidauja, kad Komisija padėtų valstybėms narėms dalytis geriausia patirtimi dėl minimalių pajamų lygio ir ragina valstybes nares kurti minimalių pajamų sistemas, grindžiamas ne mažiau kaip 60 proc. kiekvienos valstybės narės medianinių pajamų;

Nepasinaudojimas išmokomis

| 96. | primena, kad Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos duomenimis, nepasinaudojama 20-40 proc. išmokų; ragina valstybes nares įvertinti savo pajamų ir socialinių išmokų rėmimo sistemas, siekiant išvengti paslėpto skurdo susidarymo, didinant skaidrumą, veiksmingiau informuojant išmokų gavėjus apie jų teises, teikiant veiksmingesnes konsultavimo paslaugas, supaprastinant procedūras ir kuriant priemones bei politiką, kurios padėtų kovoti su minimalias pajamas gaunančių asmenų stigmatizavimu ir diskriminavimu; |
| --- | --- |

96.

primena, kad Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos duomenimis, nepasinaudojama 20-40 proc. išmokų; ragina valstybes nares įvertinti savo pajamų ir socialinių išmokų rėmimo sistemas, siekiant išvengti paslėpto skurdo susidarymo, didinant skaidrumą, veiksmingiau informuojant išmokų gavėjus apie jų teises, teikiant veiksmingesnes konsultavimo paslaugas, supaprastinant procedūras ir kuriant priemones bei politiką, kurios padėtų kovoti su minimalias pajamas gaunančių asmenų stigmatizavimu ir diskriminavimu;

| 97. | ragina valstybes nares teikti tinkamą paramą, mokymą ir atidėjimo paslaugas tiems, kas rūpinasi šeima, kad pagyvenę žmonės ir tie, kuriems reikia priežiūros, galėtų likti savo namuose ir bendruomenėse tiek, kiek jie nori; |
| --- | --- |

97.

ragina valstybes nares teikti tinkamą paramą, mokymą ir atidėjimo paslaugas tiems, kas rūpinasi šeima, kad pagyvenę žmonės ir tie, kuriems reikia priežiūros, galėtų likti savo namuose ir bendruomenėse tiek, kiek jie nori;

| 98. | prašo Komisijos įvertinti didelio įsiskolinimo poveikį skurdo reiškiniui ir plane skatinti keistis patirtimi kovos su dideliu įsiskolinimu priemonių srityje; |
| --- | --- |

98.

prašo Komisijos įvertinti didelio įsiskolinimo poveikį skurdo reiškiniui ir plane skatinti keistis patirtimi kovos su dideliu įsiskolinimu priemonių srityje;

Pagyvenę asmenys / prižiūrinčių asmenų atostogos

| 99. | mano, kad visose valstybėse narėse turėtų būti kuriamos ir persvarstomos pagyvenusių žmonių priežiūros programos, įskaitant priežiūrą namuose, siekiant, kad šie žmonės nebūtų atskirti arba nepradėtų skursti, ir priduria, kad finansiškai, jei įmanoma, turėtų būti skatinama, kad šeimos prižiūrėtų pagyvenusius žmones, atsižvelgiant į tikslą remti tvarią visuomenę siekiant sustiprinti paramą aktyviam senėjimui ir kartų solidarumui, skatinti prieinamumą ir solidarumą ir gerinti ilgalaikės priežiūros kokybę; prašo Komisijos įvertinti, ar prie to galėtų prisidėti direktyva dėl prižiūrinčių asmenų atostogų; |
| --- | --- |

99.

mano, kad visose valstybėse narėse turėtų būti kuriamos ir persvarstomos pagyvenusių žmonių priežiūros programos, įskaitant priežiūrą namuose, siekiant, kad šie žmonės nebūtų atskirti arba nepradėtų skursti, ir priduria, kad finansiškai, jei įmanoma, turėtų būti skatinama, kad šeimos prižiūrėtų pagyvenusius žmones, atsižvelgiant į tikslą remti tvarią visuomenę siekiant sustiprinti paramą aktyviam senėjimui ir kartų solidarumui, skatinti prieinamumą ir solidarumą ir gerinti ilgalaikės priežiūros kokybę; prašo Komisijos įvertinti, ar prie to galėtų prisidėti direktyva dėl prižiūrinčių asmenų atostogų;

| 100. | prašo Komisijos pakankamai pabrėžti socialinių inovacijų plėtros, faktais grindžiamos socialinės politikos rėmimo bei labiau apgalvoto poveikio tyrimų atlikimo svarbą siekiant suteikti realią papildomą naudą bei pasiūlyti tvarių naujoviškų sprendimų, atitinkančių demografijos tendencijas; |
| --- | --- |

100.

prašo Komisijos pakankamai pabrėžti socialinių inovacijų plėtros, faktais grindžiamos socialinės politikos rėmimo bei labiau apgalvoto poveikio tyrimų atlikimo svarbą siekiant suteikti realią papildomą naudą bei pasiūlyti tvarių naujoviškų sprendimų, atitinkančių demografijos tendencijas;

| 101. | pabrėžia, kad svarbu valstybių narių lygmeniu rengti politikos pasiūlymus, siekiant spręsti su skurdu ir atskirtimi susijusias problemas, tokias kaip benamystė ir priklausomybė nuo alkoholio ar narkotikų; ragina valstybes nares veiksmingiau keistis geriausia šių sričių patirtimi; |
| --- | --- |

101.

pabrėžia, kad svarbu valstybių narių lygmeniu rengti politikos pasiūlymus, siekiant spręsti su skurdu ir atskirtimi susijusias problemas, tokias kaip benamystė ir priklausomybė nuo alkoholio ar narkotikų; ragina valstybes nares veiksmingiau keistis geriausia šių sričių patirtimi;

| 102. | pabrėžia, kad svarbu pasiūlyti priemones, skirtas sudaryti paprastesnes sąlygas savanoriškoms organizacijoms Europos Sąjungos finansavimui gauti; |
| --- | --- |

102.

pabrėžia, kad svarbu pasiūlyti priemones, skirtas sudaryti paprastesnes sąlygas savanoriškoms organizacijoms Europos Sąjungos finansavimui gauti;

| 103. | prašo Komisijos atsižvelgti į Europos Parlamento pranešimą dėl žaliosios knygos dėl pensijų ateities Europoje; |
| --- | --- |

103.

prašo Komisijos atsižvelgti į Europos Parlamento pranešimą dėl žaliosios knygos dėl pensijų ateities Europoje;

| 104. | rekomenduoja valstybėms narėms nustatyti tinkamą minimalią pensiją, kurią gaudami pagyvenę asmenys galėtų deramai gyventi; |
| --- | --- |

104.

rekomenduoja valstybėms narėms nustatyti tinkamą minimalią pensiją, kurią gaudami pagyvenę asmenys galėtų deramai gyventi;

| 105. | ragina Komisiją parengti Europos pensijų sistemų tinkamumo ir tvarumo gaires bei principus ir, jais naudojantis, veiksmingai kovoti su moterų skurdo pavojais, kylančiais iš jų darbo neužtikrintumo, nepastovumo ir mažo atlyginimo; taip pat pastebi, kad socialinė apsauga turi būti labiau pritaikoma asmeniui ir šeimai, daugiau svarbos suteikiant motinystei ir priežiūrai; |
| --- | --- |

105.

ragina Komisiją parengti Europos pensijų sistemų tinkamumo ir tvarumo gaires bei principus ir, jais naudojantis, veiksmingai kovoti su moterų skurdo pavojais, kylančiais iš jų darbo neužtikrintumo, nepastovumo ir mažo atlyginimo; taip pat pastebi, kad socialinė apsauga turi būti labiau pritaikoma asmeniui ir šeimai, daugiau svarbos suteikiant motinystei ir priežiūrai;

*

* *

| 106. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

106.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(2)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(3)  OL L 298, 2008 11 7, p. 20.

(4)  ES Tarybos pranešimas spaudai 10560/10 (Press 156), 3019-asis Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdis, 2010 m. birželio 7–8 d., Liuksemburgas.

(5)  ES Taryba, 3053-asis Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdis, 2010 m. gruodžio 6 d.

(6)  ES Tarybos pranešimas spaudai 7360/11 (Press 52), 3073-asis Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdis, 2011 m. kovo 7 d., Briuselis.

(7)  Socialinės apsaugos komiteto (SAK) nuomonė Tarybai, Europos Sąjungos Taryba, 6491/11, SOC 124, 2011 m. vasario 15 d.

(8)  Socialinės apsaugos komiteto ataskaita Tarybai, Europos Sąjungos Taryba, 6624/11 ADD 1 SOC 135 ECOFIN 76 SAN 30, 2011 m. vasario 18 d.

(9)  Socialinės apsaugos komiteto nuomonė Tarybai, Europos Sąjungos Taryba, 9960/10, SOC 357, 2010 m. gegužės 20 d.

(10)  OL C 166, 2011 6 7, p. 18.

(11)  OL C 248, 2011 8 25, p. 130.

(12)  OL L 307, 2008 11 18, p. 11.

(13)  OL C 87E, 2002 4 11, p. 253.

(14)  OL C 9E, 2010 1 15, p. 11.

(15)  OL C 212E, 2010 8 5, p. 23.

(16)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 16.

(17)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 57.

(18)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 120.

(19)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0262.

(20)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 116.

(21)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0376.

(22)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0375.

(23)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0058.

(24)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0086.

(25)  OL C 308 E, 2011 10 20, p. 49.

(26)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0338.

(27)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0092.

(28)  OL C 259 E, 2009 10 29, p. 19.

(29)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0499.

(30)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0383.

(31)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0453.

(32)  2011 m. kovo 7 d. Tarybos išvados, Briuselis.

(33)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 79.

(34)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0319.

(35)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0365.

(36)  Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas (COM(2010)0758).

(37)  Eurostatas (2009 m.), Socialinės apsaugos komiteto ataskaita. Socialinės apsaugos komiteto parengtas strategijos „Europa 2020“ socialinio aspekto įvertinimas (2011 m. vasario 10 d.).

(38)  Sveikatai įtaką darančių socialinių veiksnių komisija (2008 m.). Kartos skirtumų mažinimas: teisingumas sveikatos srityje imantis veiksmų, susijusių su sveikatai įtaką darančiais socialiniais veiksniais. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Sveikatai įtaką darančių socialinių veiksnių komisijos (Ženeva) galutinė ataskaita.

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienis

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/79 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/79

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisAKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos veikla 2010 m.

P7_TA(2011)0501

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos veiklos 2010 m. (2011/2120(INI))

2013/C 153 E/09

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (AKR) ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Kotonu partnerystės susitarimas) (1), pirmą kartą patikslintą 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge, antrą kartą patikslintą 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės (AKR) ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Kotonu partnerystės susitarimas) (1), pirmą kartą patikslintą 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge, antrą kartą patikslintą 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu (2),

| — | atsižvelgdamas į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) darbo tvarkos taisykles, priimtas 2003 m. balandžio 3 d. (3), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2008 m. lapkričio 28 d. Port Morsbyje (Papua Naujoji Gvinėja) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) darbo tvarkos taisykles, priimtas 2003 m. balandžio 3 d. (3), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2008 m. lapkričio 28 d. Port Morsbyje (Papua Naujoji Gvinėja) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (5),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 22 d. Kigalyje (Ruanda) priimtą JPA Kigali deklaraciją siekiant vystymuisi palankių ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 22 d. Kigalyje (Ruanda) priimtą JPA Kigali deklaraciją siekiant vystymuisi palankių ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola) JPA priimtą Luandos deklaraciją dėl AKR ir ES valstybių partnerystės susitarimo (Kotonu susitarimo) antrosios peržiūros (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 3 d. Luandoje (Angola) JPA priimtą Luandos deklaraciją dėl AKR ir ES valstybių partnerystės susitarimo (Kotonu susitarimo) antrosios peržiūros (7),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 29 d. Mahė (Seišeliai) vykusio Rytų Afrikos ir Indijos vandenyno regioninio posėdžio metu JPA priimtą Mahė komunikatą (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 29 d. Mahė (Seišeliai) vykusio Rytų Afrikos ir Indijos vandenyno regioninio posėdžio metu JPA priimtą Mahė komunikatą (8),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 18 d. pasirašytą Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 18 d. pasirašytą Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos (9),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. JPA priimtas rezoliucijas:






  — | Tenerifėje:






  — | dėl klimato kaitos finansinio ir ekonominio poveikio AKR šalims; |
| --- | --- | --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. JPA priimtas rezoliucijas:

—

Tenerifėje:

—

dėl klimato kaitos finansinio ir ekonominio poveikio AKR šalims;

| — | dėl pasaulinės krizės socialinio poveikio; |
| --- | --- |

—

dėl pasaulinės krizės socialinio poveikio;

| — | dėl Haičio atkūrimo ir atstatymo po gaivalinės nelaimės ir ryšio tarp skurdo ir stichinių nelaimių; |
| --- | --- |

—

dėl Haičio atkūrimo ir atstatymo po gaivalinės nelaimės ir ryšio tarp skurdo ir stichinių nelaimių;

| — | dėl paramos taikos įtvirtinimui Pietų Sudane; taip pat |
| --- | --- |

—

dėl paramos taikos įtvirtinimui Pietų Sudane; taip pat

| — | deklaracija dėl ES ir Lotynų Amerikos susitarimo dėl bananų ir jo poveikio AKR ir ES bananų augintojams ir išvados dėl šešių AKR regionų regioninės strategijos dokumentų (10); |
| --- | --- |

—

deklaracija dėl ES ir Lotynų Amerikos susitarimo dėl bananų ir jo poveikio AKR ir ES bananų augintojams ir išvados dėl šešių AKR regionų regioninės strategijos dokumentų (10);

| — | Kinšasoje:






  — | dėl laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos; |
| --- | --- | --- |

—

Kinšasoje:

—

dėl laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos;

| — | dėl veiksmų po Kopenhagos konferencijos: technologijų perdavimas, naujų technologijų ir techninių pajėgumų kūrimas AKR šalyse; |
| --- | --- |

—

dėl veiksmų po Kopenhagos konferencijos: technologijų perdavimas, naujų technologijų ir techninių pajėgumų kūrimas AKR šalyse;

| — | dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT): naujoviškas atsakas į socialinius ir ekonominius iššūkius; |
| --- | --- |

—

dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT): naujoviškas atsakas į socialinius ir ekonominius iššūkius;

| — | dėl aprūpinimo maistu saugumo; |
| --- | --- |

—

dėl aprūpinimo maistu saugumo;

| — | dėl saugumo problemos Sacharos (Sahelio) regione: terorizmas ir prekyba narkotikais, ginklais ir žmonėmis; taip pat |
| --- | --- |

—

dėl saugumo problemos Sacharos (Sahelio) regione: terorizmas ir prekyba narkotikais, ginklais ir žmonėmis; taip pat

| — | deklaracija dėl 2010 m. lapkričio 28 d. Dramblio Kaulo Krante vykusio prezidento rinkimų antrojo turo rezultatų paskelbimo (11), |
| --- | --- |

—

deklaracija dėl 2010 m. lapkričio 28 d. Dramblio Kaulo Krante vykusio prezidento rinkimų antrojo turo rezultatų paskelbimo (11),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 28 d. AKR šalių parlamentinės asamblėjos deklaraciją dėl taikaus bendro religijų egzistavimo ir vykdant AKR ir ES partnerystę homoseksualumo reiškiniui suteiktos svarbos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 28 d. AKR šalių parlamentinės asamblėjos deklaraciją dėl taikaus bendro religijų egzistavimo ir vykdant AKR ir ES partnerystę homoseksualumo reiškiniui suteiktos svarbos,

| — | atsižvelgiant į 2010 m. gruodžio 6 d. pareiškimą, padarytą reaguojant į minėtąją AKR valstybių deklaraciją, pasirašytą AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos ES narių, priklausančių Europos Parlamento PPE, S&D, ALDE, Verts/ALE ir GUE/NGL frakcijoms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į 2010 m. gruodžio 6 d. pareiškimą, padarytą reaguojant į minėtąją AKR valstybių deklaraciją, pasirašytą AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos ES narių, priklausančių Europos Parlamento PPE, S&D, ALDE, Verts/ALE ir GUE/NGL frakcijoms,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A7–0315/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A7–0315/2011),

| A. | kadangi ES Taryba nebuvo atstovaujama 20-ojoje sesijoje, vykusioje Kinšasoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES Taryba nebuvo atstovaujama 20-ojoje sesijoje, vykusioje Kinšasoje;

| B. | kadangi AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja yra didžiausias parlamentinis organas, apimantis šiaurės ir pietų šalis; |
| --- | --- |

B.

kadangi AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja yra didžiausias parlamentinis organas, apimantis šiaurės ir pietų šalis;

| C. | kadangi dėl AKR sekretoriato biudžeto 2010 m. buvo galima surengti dvi tiriamąsias misijas – į Madagaskarą ir Haitį, ir vieną rinkimų stebėjimo misiją į Burundį; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl AKR sekretoriato biudžeto 2010 m. buvo galima surengti dvi tiriamąsias misijas – į Madagaskarą ir Haitį, ir vieną rinkimų stebėjimo misiją į Burundį;

| D. | kadangi už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą atsakingas Komisijos narys 2007 m. birželio mėn. Vysbadene (Vokietija) vykusios JPA sesijos metu įsipareigojo parlamentų demokratinei kontrolei perduoti AKR valstybių nacionalinės ir regioninės strategijos dokumentus (2008–2013 m.); džiaugdamasis, kad šis įsipareigojimas įvykdytas ir kad per 19-ąją sesiją, vykusią Tenerifėje, buvo patvirtintos regioninės strategijos dokumentų išvados; |
| --- | --- |

D.

kadangi už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą atsakingas Komisijos narys 2007 m. birželio mėn. Vysbadene (Vokietija) vykusios JPA sesijos metu įsipareigojo parlamentų demokratinei kontrolei perduoti AKR valstybių nacionalinės ir regioninės strategijos dokumentus (2008–2013 m.); džiaugdamasis, kad šis įsipareigojimas įvykdytas ir kad per 19-ąją sesiją, vykusią Tenerifėje, buvo patvirtintos regioninės strategijos dokumentų išvados;

| E. | kadangi Kotonu partnerystės susitarimo peržiūra, vykusi 2010 m., buvo gera proga stiprinti JPA vaidmenį ir jos regioninį aspektą, taip pat plėtoti parlamentinę kontrolę AKR regionuose ir šalyse; |
| --- | --- |

E.

kadangi Kotonu partnerystės susitarimo peržiūra, vykusi 2010 m., buvo gera proga stiprinti JPA vaidmenį ir jos regioninį aspektą, taip pat plėtoti parlamentinę kontrolę AKR regionuose ir šalyse;

| F. | kadangi JPA regioninis posėdis, įvykęs 2010 m. Seišeliuose, buvo labai sėkmingas ir baigėsi patvirtinant minėtąjį Mahė komunikatą; |
| --- | --- |

F.

kadangi JPA regioninis posėdis, įvykęs 2010 m. Seišeliuose, buvo labai sėkmingas ir baigėsi patvirtinant minėtąjį Mahė komunikatą;

| G. | kadangi praėjus 20 mėnesių po salą sukrėtusio žemės drebėjimo padėtis Haityje išlieka sudėtinga ir kadangi palankiai vertina JPA misijos į šią šalį išvadas ir Tenerifėje šiuo klausimu patvirtintą rezoliuciją; |
| --- | --- |

G.

kadangi praėjus 20 mėnesių po salą sukrėtusio žemės drebėjimo padėtis Haityje išlieka sudėtinga ir kadangi palankiai vertina JPA misijos į šią šalį išvadas ir Tenerifėje šiuo klausimu patvirtintą rezoliuciją;

| 1. | džiaugiasi, kad JPA ir toliau 2010 m. sudarė sąlygas atviram, demokratiniam ir gilesniam Europos Sąjungos ir AKR šalių dialogui dėl Kotonu partnerystės susitarimo, įskaitant EPS klausimą, taip pat šešių AKR regionų strategijos dokumentus; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi, kad JPA ir toliau 2010 m. sudarė sąlygas atviram, demokratiniam ir gilesniam Europos Sąjungos ir AKR šalių dialogui dėl Kotonu partnerystės susitarimo, įskaitant EPS klausimą, taip pat šešių AKR regionų strategijos dokumentus;

| 2. | pabrėžia, kad reikia skirti daugiau dėmesio AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos veiklos rezultatams ir užtikrinti jos ir Europos Parlamento rezoliucijų suderinamumą; ragina Europos Parlamento narius aktyviau dalyvauti jos posėdžiuose ir veikloje; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad reikia skirti daugiau dėmesio AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos veiklos rezultatams ir užtikrinti jos ir Europos Parlamento rezoliucijų suderinamumą; ragina Europos Parlamento narius aktyviau dalyvauti jos posėdžiuose ir veikloje;

| 3. | apgailestauja, kad ES Taryba nedalyvavo 20-ojoje sesijoje, vykusioje Kinšasoje, ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai užtikrinti, kad įsteigus Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ES Tarybos vaidmuo taptų aiškesnis ir būtų aiškiai apibrėžtos EIVT ir Komisijos atsakomybės sritys įgyvendinant Kotonu partnerystės susitarimą; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad ES Taryba nedalyvavo 20-ojoje sesijoje, vykusioje Kinšasoje, ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai užtikrinti, kad įsteigus Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ES Tarybos vaidmuo taptų aiškesnis ir būtų aiškiai apibrėžtos EIVT ir Komisijos atsakomybės sritys įgyvendinant Kotonu partnerystės susitarimą;

| 4. | ypač pabrėžia esminį AKR šalių parlamentų ir vietos valdžios institucijų bei nevalstybinių organizacijų vaidmenį atliekant nacionalinės ir regioninės strategijos dokumentų priežiūrą ir valdymą, taip pat vykdant Europos plėtros fondo (EPF) biudžetą ir ragina Komisiją užtikrinti šių subjektų dalyvavimą; taip pat pabrėžia, kad derantis dėl EPS ir juos sudarant būtina griežta parlamentinė kontrolė; |
| --- | --- |

4.

ypač pabrėžia esminį AKR šalių parlamentų ir vietos valdžios institucijų bei nevalstybinių organizacijų vaidmenį atliekant nacionalinės ir regioninės strategijos dokumentų priežiūrą ir valdymą, taip pat vykdant Europos plėtros fondo (EPF) biudžetą ir ragina Komisiją užtikrinti šių subjektų dalyvavimą; taip pat pabrėžia, kad derantis dėl EPS ir juos sudarant būtina griežta parlamentinė kontrolė;

| 5. | ragina AKR šalių parlamentus reikalauti, kad šių šalių vyriausybės ir Komisija juos įtrauktų į nacionalinės ir regioninės strategijos dokumentų, susijusių su ES ir jų šalių bendradarbiavimu per 2008– 2013 m. laikotarpį, rengimo ir taikymo procesą, taip pat užtikrintų šių parlamentų visapusišką dalyvavimą derybose dėl EPS; |
| --- | --- |

5.

ragina AKR šalių parlamentus reikalauti, kad šių šalių vyriausybės ir Komisija juos įtrauktų į nacionalinės ir regioninės strategijos dokumentų, susijusių su ES ir jų šalių bendradarbiavimu per 2008– 2013 m. laikotarpį, rengimo ir taikymo procesą, taip pat užtikrintų šių parlamentų visapusišką dalyvavimą derybose dėl EPS;

| 6. | ragina Jungtinę parlamentinę asamblėją toliau skatinti Europos Sąjungos valstybes nares nedelsiant taikyti priemones, kad būtų pasiektas 0,7 proc. BNP tikslas ir įvykdyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai, taip pat vykdyti savo konkrečius įsipareigojimus Afrikai ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims, ir rekomenduoja, kad šios priemonės būtų visiškai skaidrios, daugiametės ir privalomos, taip pat apimtų teisės aktus; |
| --- | --- |

6.

ragina Jungtinę parlamentinę asamblėją toliau skatinti Europos Sąjungos valstybes nares nedelsiant taikyti priemones, kad būtų pasiektas 0,7 proc. BNP tikslas ir įvykdyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai, taip pat vykdyti savo konkrečius įsipareigojimus Afrikai ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims, ir rekomenduoja, kad šios priemonės būtų visiškai skaidrios, daugiametės ir privalomos, taip pat apimtų teisės aktus;

| 7. | ragina Komisiją suteikti AKR šalių parlamentams visą prieinamą informaciją ir padėti jiems vykdyti demokratinę kontrolę, ypač didinant pajėgumus; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją suteikti AKR šalių parlamentams visą prieinamą informaciją ir padėti jiems vykdyti demokratinę kontrolę, ypač didinant pajėgumus;

| 8. | ragina AKR valstybių parlamentus ir vyriausybes patvirtinti kovos su klimato kaita nuostatas, kuriose būtų atsižvelgta į poreikį išlaikyti augimą, panaikinti skurdą ir užtikrinti vienodą prieigą prie išteklių; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją bendradarbiaujant su AKR valstybių vyriausybėmis ir Jungtine parlamentine asamblėja patikrinti, ar teisingai naudojamas ir ar duoda naudos Europos vandens fondas, įsteigtas siekiant tiekti vandenį ir pagrindinę higienos bei sanitarijos infrastruktūrą neturtingiausiems AKR šalių gyventojams; |
| --- | --- |

8.

ragina AKR valstybių parlamentus ir vyriausybes patvirtinti kovos su klimato kaita nuostatas, kuriose būtų atsižvelgta į poreikį išlaikyti augimą, panaikinti skurdą ir užtikrinti vienodą prieigą prie išteklių; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją bendradarbiaujant su AKR valstybių vyriausybėmis ir Jungtine parlamentine asamblėja patikrinti, ar teisingai naudojamas ir ar duoda naudos Europos vandens fondas, įsteigtas siekiant tiekti vandenį ir pagrindinę higienos bei sanitarijos infrastruktūrą neturtingiausiems AKR šalių gyventojams;

| 9. | primygtinai ragina Jungtinę parlamentinę asamblėją ir Europos Komisijos, taip pat AKR valstybių parlamentus ir vyriausybę visiškai užtikrinti teisę į žemę ir patvirtinti priemones, kurios sudarytų galimybę užkirsti kelią žemės supirkinėjimui, kuris gali lemti aplinkos naikinimą, smulkių vietos ūkių savininkų ir darbuotojų migraciją, netinkamą išteklių naudojimą, taip pat pragyvenimo lėšų ir apsirūpinimo maistu saugumo praradimą; |
| --- | --- |

9.

primygtinai ragina Jungtinę parlamentinę asamblėją ir Europos Komisijos, taip pat AKR valstybių parlamentus ir vyriausybę visiškai užtikrinti teisę į žemę ir patvirtinti priemones, kurios sudarytų galimybę užkirsti kelią žemės supirkinėjimui, kuris gali lemti aplinkos naikinimą, smulkių vietos ūkių savininkų ir darbuotojų migraciją, netinkamą išteklių naudojimą, taip pat pragyvenimo lėšų ir apsirūpinimo maistu saugumo praradimą;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina įtraukti parlamentus į demokratijos procesą ir nacionalines vystymo strategijas; pabrėžia, kad jie atlieka esminį vaidmenį nustatant, stebint ir prižiūrint vystymosi politiką; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina įtraukti parlamentus į demokratijos procesą ir nacionalines vystymo strategijas; pabrėžia, kad jie atlieka esminį vaidmenį nustatant, stebint ir prižiūrint vystymosi politiką;

| 11. | pabrėžia, kad reikia ginti žiniasklaidos laisvę ir nepriklausomumą, kurie būtini norint užtikrinti pliuralizmą ir demokratinės opozicijos bei mažumų dalyvavimą politiniame gyvenime; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad reikia ginti žiniasklaidos laisvę ir nepriklausomumą, kurie būtini norint užtikrinti pliuralizmą ir demokratinės opozicijos bei mažumų dalyvavimą politiniame gyvenime;

| 12. | ragina Europos Sąjungą ir AKR valstybes skatinti piliečius, ypač pilietes, dalyvauti sprendžiant tokius klausimus kaip smurtas dėl lyties ar prekyba žmonėmis, nes siekiant greičiau išspręsti problemas būtinas visuomenės dalyvavimas; pripažįsta moterų gebėjimus spręsti problemas ir konfliktus ir primygtinai ragina Komisiją ir Jungtinę parlamentinę asamblėją įtrauktų daugiau moterų į specialios paskirties ir paprastas darbo grupes, kurios rūpinasi šeiminio gyvenimo, vaikų priežiūros, švietimo ir kitais klausimais; |
| --- | --- |

12.

ragina Europos Sąjungą ir AKR valstybes skatinti piliečius, ypač pilietes, dalyvauti sprendžiant tokius klausimus kaip smurtas dėl lyties ar prekyba žmonėmis, nes siekiant greičiau išspręsti problemas būtinas visuomenės dalyvavimas; pripažįsta moterų gebėjimus spręsti problemas ir konfliktus ir primygtinai ragina Komisiją ir Jungtinę parlamentinę asamblėją įtrauktų daugiau moterų į specialios paskirties ir paprastas darbo grupes, kurios rūpinasi šeiminio gyvenimo, vaikų priežiūros, švietimo ir kitais klausimais;

| 13. | ragina parlamentus vykdyti griežtą EPF parlamentinę kontrolę; pabrėžia, kad šiose diskusijose JPA užima svarbią padėtį ir ragina JPA bei AKR valstybių parlamentus jose aktyviai dalyvauti, ypač ratifikuojant peržiūrėtą Kotonu partnerystės susitarimą; |
| --- | --- |

13.

ragina parlamentus vykdyti griežtą EPF parlamentinę kontrolę; pabrėžia, kad šiose diskusijose JPA užima svarbią padėtį ir ragina JPA bei AKR valstybių parlamentus jose aktyviai dalyvauti, ypač ratifikuojant peržiūrėtą Kotonu partnerystės susitarimą;

| 14. | prašo Komisijos pateikti naujausią informaciją Jungtinei parlamentinei asamblėjai apie Kotonu partnerystės susitarimo, kuris buvo persvarstytas 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu, ratifikavimo padėtį; |
| --- | --- |

14.

prašo Komisijos pateikti naujausią informaciją Jungtinei parlamentinei asamblėjai apie Kotonu partnerystės susitarimo, kuris buvo persvarstytas 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu, ratifikavimo padėtį;

| 15. | palankiai vertina tai, kad JPA vis labiau įgauna parlamentinį, taigi ir politinį, pobūdį, kad jos nariai vis aktyviau dalyvauja jos veikloje ir kad diskusijos tapo kokybiškesnės, o tai padeda JPA atlikti svarbų vaidmenį AKR ir ES partnerystėje; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tai, kad JPA vis labiau įgauna parlamentinį, taigi ir politinį, pobūdį, kad jos nariai vis aktyviau dalyvauja jos veikloje ir kad diskusijos tapo kokybiškesnės, o tai padeda JPA atlikti svarbų vaidmenį AKR ir ES partnerystėje;

| 16. | labai apgailestauja, kad Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijoje Kinšasoje beveik nebuvo paminėta tai, jog labai padaugėjo masinės seksualinės prievartos atvejų ir apskritai padidėjo nebaudžiamumas, ypač Kongo Demokratinės Respublikos rytinėje dalyje; |
| --- | --- |

16.

labai apgailestauja, kad Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijoje Kinšasoje beveik nebuvo paminėta tai, jog labai padaugėjo masinės seksualinės prievartos atvejų ir apskritai padidėjo nebaudžiamumas, ypač Kongo Demokratinės Respublikos rytinėje dalyje;

| 17. | ragina Komisiją ir Jungtinę parlamentinę asamblėją skatinti teisingą ir tvarų vystymąsi, kuris apimtų socialinį aspektą, pagal kurį būtų skatinamos naujų formų bendrovės (pvz., kooperatyvai); |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir Jungtinę parlamentinę asamblėją skatinti teisingą ir tvarų vystymąsi, kuris apimtų socialinį aspektą, pagal kurį būtų skatinamos naujų formų bendrovės (pvz., kooperatyvai);

| 18. | patvirtina, kad vykdant AKR valstybių ir ES partnerystę nebus taikstomasi su nediskriminavimo principo, ypač lytinės orientacijos pagrindu, pažeidimais; |
| --- | --- |

18.

patvirtina, kad vykdant AKR valstybių ir ES partnerystę nebus taikstomasi su nediskriminavimo principo, ypač lytinės orientacijos pagrindu, pažeidimais;

| 19. | prašo Europos Komisijos informuoti JPA narius apie Bendrijos finansavimą, priimančioms šalims teikiamą biudžeto paramos forma; pabrėžia, kad kai kurios valstybės, kurių politiniai režimai vertinami prieštaringai, gauna biudžeto paramą ir kad Europos Parlamento nariai turėtų būti informuoti apie tai, kaip Komisija vertina atrankos kriterijus biudžeto paramai gauti, ir apie vykdomą stebėseną; |
| --- | --- |

19.

prašo Europos Komisijos informuoti JPA narius apie Bendrijos finansavimą, priimančioms šalims teikiamą biudžeto paramos forma; pabrėžia, kad kai kurios valstybės, kurių politiniai režimai vertinami prieštaringai, gauna biudžeto paramą ir kad Europos Parlamento nariai turėtų būti informuoti apie tai, kaip Komisija vertina atrankos kriterijus biudžeto paramai gauti, ir apie vykdomą stebėseną;

| 20. | mano, kad pirmą kartą Kinšasoje įvykęs keitimasis nuomonėmis su vietos valdžios institucijų atstovais dėl padėties šalyje aiškiai parodo, jog šis dialogas sustiprėjo; |
| --- | --- |

20.

mano, kad pirmą kartą Kinšasoje įvykęs keitimasis nuomonėmis su vietos valdžios institucijų atstovais dėl padėties šalyje aiškiai parodo, jog šis dialogas sustiprėjo;

| 21. | dar kartą pabrėžia, kad labai svarbi minėtoji JPA deklaracija dėl ES ir Lotynų Amerikos susitarimo dėl bananų, nes šis susitarimas daro labai didelį poveikį AKR ir ES šalių bananų augintojų konkurencingumui; atsižvelgdamas į tai ragina Europos Parlamentą ir Tarybą dėti visas pastangas, kad būtų pasiektas susitarimas, pagal kurį AKR valstybių bananų augintojams būtų galima nedelsiant išmokėti finansines kompensacijas, nustatytas reglamente, kuriame numatomos prekybos bananais papildomosios priemonės; taigi prašo JPA biurą ir Ekonomikos reikalų, finansų ir prekybos komitetą toliau atidžiai stebėti pokyčius šioje srityje; |
| --- | --- |

21.

dar kartą pabrėžia, kad labai svarbi minėtoji JPA deklaracija dėl ES ir Lotynų Amerikos susitarimo dėl bananų, nes šis susitarimas daro labai didelį poveikį AKR ir ES šalių bananų augintojų konkurencingumui; atsižvelgdamas į tai ragina Europos Parlamentą ir Tarybą dėti visas pastangas, kad būtų pasiektas susitarimas, pagal kurį AKR valstybių bananų augintojams būtų galima nedelsiant išmokėti finansines kompensacijas, nustatytas reglamente, kuriame numatomos prekybos bananais papildomosios priemonės; taigi prašo JPA biurą ir Ekonomikos reikalų, finansų ir prekybos komitetą toliau atidžiai stebėti pokyčius šioje srityje;

| 22. | ragina JPA toliau stebėti padėtį Haityje, Madagaskare ir Pietų Sudane ir nusiųsti stebėjimo misiją, kuri įvertintų humanitarinės pagalbos gyventojams, kenčiantiems badą Afrikos Kyšulyje, veiksmingumą; atkreipia dėmesį į tai, kad viso rekonstrukcijos proceso metu reikia artimai bendradarbiauti su naujomis Haičio valdžios institucijomis ir padėti joms kuriant naują institucinę sistemą siekiant visapusiškai funkcionuojančios demokratijos; |
| --- | --- |

22.

ragina JPA toliau stebėti padėtį Haityje, Madagaskare ir Pietų Sudane ir nusiųsti stebėjimo misiją, kuri įvertintų humanitarinės pagalbos gyventojams, kenčiantiems badą Afrikos Kyšulyje, veiksmingumą; atkreipia dėmesį į tai, kad viso rekonstrukcijos proceso metu reikia artimai bendradarbiauti su naujomis Haičio valdžios institucijomis ir padėti joms kuriant naują institucinę sistemą siekiant visapusiškai funkcionuojančios demokratijos;

| 23. | ragina JPA toliau rengti savo rinkimų stebėjimo misijas tais pačiais pagrindais, kuriais remiantis buvo surengta sėkminga misija į Burundį, siekiant, kad jos atspindėtų JPA priklausomybę abiems šalims ir užtikrinant šių rinkimų misijų nepriklausomumą ir tai, kad bus glaudžiai koordinuojami veiksmai su kitomis regioninėmis stebėjimo organizacijomis; |
| --- | --- |

23.

ragina JPA toliau rengti savo rinkimų stebėjimo misijas tais pačiais pagrindais, kuriais remiantis buvo surengta sėkminga misija į Burundį, siekiant, kad jos atspindėtų JPA priklausomybę abiems šalims ir užtikrinant šių rinkimų misijų nepriklausomumą ir tai, kad bus glaudžiai koordinuojami veiksmai su kitomis regioninėmis stebėjimo organizacijomis;

| 24. | džiaugiasi, kad 2010 m. buvo surengtas dar vienas regioninis posėdis, numatytas Kotonu partnerystės susitarime ir JPA darbo tvarkos taisyklėse; mano, kad šie posėdžiai iš tiesų sudaro galimybes keistis nuomonėmis apie regioninius klausimus, įskaitant konfliktų prevenciją ir sprendimą, regionų sanglaudą ir derybas dėl EPS; palankiai vertina ypač sėkmingo posėdžio Seišeliuose organizatorius; |
| --- | --- |

24.

džiaugiasi, kad 2010 m. buvo surengtas dar vienas regioninis posėdis, numatytas Kotonu partnerystės susitarime ir JPA darbo tvarkos taisyklėse; mano, kad šie posėdžiai iš tiesų sudaro galimybes keistis nuomonėmis apie regioninius klausimus, įskaitant konfliktų prevenciją ir sprendimą, regionų sanglaudą ir derybas dėl EPS; palankiai vertina ypač sėkmingo posėdžio Seišeliuose organizatorius;

| 25. | džiaugiasi, kad buvo įsteigta Darbo grupė JPA veiklos metodų klausimams ir ragina JPA biurą įgyvendinti jos rekomendacijas, kad didėtų JPA veiksmingumas ir politinis poveikis įgyvendinant Kotonu partnerystės susitarimą ir tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

25.

džiaugiasi, kad buvo įsteigta Darbo grupė JPA veiklos metodų klausimams ir ragina JPA biurą įgyvendinti jos rekomendacijas, kad didėtų JPA veiksmingumas ir politinis poveikis įgyvendinant Kotonu partnerystės susitarimą ir tarptautiniu lygmeniu;

| 26. | pabrėžia, kad labai svarbūs JPA metu organizuojami vizitai vietoje, kurie papildo sesijų diskusijas; apgailestauja, kad Kinšasoje surengti vizitai buvo nepakankamai aktualūs; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad labai svarbūs JPA metu organizuojami vizitai vietoje, kurie papildo sesijų diskusijas; apgailestauja, kad Kinšasoje surengti vizitai buvo nepakankamai aktualūs;

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ES Tarybai, Komisijai, AKR Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, JPA biurui ir Ispanijos bei Kongo Demokratinės Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

27.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ES Tarybai, Komisijai, AKR Tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, JPA biurui ir Ispanijos bei Kongo Demokratinės Respublikos vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

(2)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

(3)  OL C 231, 2003 9 26, p. 68.

(4)  AKR–ES/100.291/08/galutinis.

(5)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

(6)  OL C 58, 2008 3 1, p. 44.

(7)  OL C 68, 2010 3 18, p. 43.

(8)  APP 100.746.

(9)  Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendras pareiškimas „Europos konsensusas dėl humanitarinės pagalbos“ (OL C 25, 2008 1 30, p. 1).

(10)  OL C 193, 2010 7 16.

(11)  OL C 126, 2011 4 28.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/83 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/83

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisKlimato kaitos konferencija Durbane

P7_TA(2011)0504

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl klimato kaitos konferencijos Durbane (COP 17)

2013/C 153 E/10

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK) ir į JTBKKK Kioto protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK) ir į JTBKKK Kioto protokolą,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Balyje rezultatus ir į Balio veiksmų planą (Sprendimas Nr. 1/COP 13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Balyje rezultatus ir į Balio veiksmų planą (Sprendimas Nr. 1/COP 13),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 7–18 d. Kopenhagoje (Danija) vykusią 15-ąją JTBKKK šalių konferenciją (COP 15) ir į penktąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (COP/MOP 5), ir į Kopenhagos susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 7–18 d. Kopenhagoje (Danija) vykusią 15-ąją JTBKKK šalių konferenciją (COP 15) ir į penktąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (COP/MOP 5), ir į Kopenhagos susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 29 – gruodžio 10 d. Kankūne (Meksika) vykusią 16-ąją JTBKKK šalių konferenciją (angl. COP 16) ir į šeštąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (angl. COP/MOP 6), ir į Kankūno susitarimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 29 – gruodžio 10 d. Kankūne (Meksika) vykusią 16-ąją JTBKKK šalių konferenciją (angl. COP 16) ir į šeštąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (angl. COP/MOP 6), ir į Kankūno susitarimus,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 28 – gruodžio 9 d. Durbane (Pietų Afrika) vyksiančią 17-ąją JTBKKK šalių konferenciją (angl. COP 17) ir į septintąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (angl. COP/MOP 7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 28 – gruodžio 9 d. Durbane (Pietų Afrika) vyksiančią 17-ąją JTBKKK šalių konferenciją (angl. COP 17) ir į septintąją šalių konferenciją, kuri traktuojama kaip Kioto protokolo šalių susitikimas (angl. COP/MOP 7),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio mėn. ES su energetika ir klimato kaita susijusių priemonių paketą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio mėn. ES su energetika ir klimato kaita susijusių priemonių paketą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/101/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/87/EB, kad į šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų prekybos sistemą Bendrijoje būtų įtrauktos aviacijos veiklos rūšys (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/101/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/87/EB, kad į šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų prekybos sistemą Bendrijoje būtų įtrauktos aviacijos veiklos rūšys (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Kopenhagos konferencijoje klimato kaitos klausimu (2), 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl Kopenhagoje vykusios konferencijos klimato kaitos klausimu (COP 15) rezultatų (3) ir į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos konferencijos Kankūne (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Kopenhagos konferencijoje klimato kaitos klausimu (2), 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl Kopenhagoje vykusios konferencijos klimato kaitos klausimu (COP 15) rezultatų (3) ir į 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos konferencijos Kankūne (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 4 d. rezoliuciją „2050 m.: ateitis prasideda šiandien – rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 4 d. rezoliuciją „2050 m.: ateitis prasideda šiandien – rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos“ (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“ (COM(2009) 0147) ir į savo 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją šiuo klausimu (6), taip pat į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2011 m. gegužės 9 d. specialiąją ataskaitą dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir klimato kaitos švelninimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“ (COM(2009) 0147) ir į savo 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją šiuo klausimu (6), taip pat į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2011 m. gegužės 9 d. specialiąją ataskaitą dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir klimato kaitos švelninimo (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl Komisijos žaliosios knygos „Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl Komisijos žaliosios knygos „Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai“ (8),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 14 d. Tarybos išvadas dėl tolesnės veiklos, susijusios su Kankūno konferencija, ir į 2011 m. gegužės 17 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas dėl klimato kaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 14 d. Tarybos išvadas dėl tolesnės veiklos, susijusios su Kankūno konferencija, ir į 2011 m. gegužės 17 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas dėl klimato kaitos,

| — | atsižvelgdamas į dešimtojoje Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvencijos (CBD) šalių konferencijoje (COP 10) priimtus sprendimus, ypač į COP 10 (2010) sprendimą dėl geoinžinerijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dešimtojoje Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvencijos (CBD) šalių konferencijoje (COP 10) priimtus sprendimus, ypač į COP 10 (2010) sprendimą dėl geoinžinerijos,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos: „Europos konsensusas“, ypač jo 22, 38, 75, 76 ir 105 punktus (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos: „Europos konsensusas“, ypač jo 22, 38, 75, 76 ir 105 punktus (9),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų Aplinkos audito komiteto 2011 m. birželio 29 d. paskelbtą ataskaitą „JK pagalbos užjūrio teritorijoms poveikis aplinkos apsaugai ir prisitaikant prie klimato kaitos ir ją sušvelninant“ (angl. The impact of UK overseas aid on environmental protection and climate change adaptation and mitigation), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų Aplinkos audito komiteto 2011 m. birželio 29 d. paskelbtą ataskaitą „JK pagalbos užjūrio teritorijoms poveikis aplinkos apsaugai ir prisitaikant prie klimato kaitos ir ją sušvelninant“ (angl. The impact of UK overseas aid on environmental protection and climate change adaptation and mitigation),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Tūkstantmečio deklaraciją, kurioje buvo nustatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT), kaip tarptautinės bendrijos bendrai patvirtinti kovos su skurdu siekiai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Tūkstantmečio deklaraciją, kurioje buvo nustatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT), kaip tarptautinės bendrijos bendrai patvirtinti kovos su skurdu siekiai,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas dėl aplinkos klausimų įtraukimo į vystomąjį bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas dėl aplinkos klausimų įtraukimo į vystomąjį bendradarbiavimą,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 25–29 d. Nairobio konferencijos deklaraciją dėl Afrikos kovos su klimato kaita proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 25–29 d. Nairobio konferencijos deklaraciją dėl Afrikos kovos su klimato kaita proceso,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 27 d. klausimą Tarybai dėl klimato kaitos konferencijos Durbane (COP 17) (O-000216/2011 - B7-0639/2011) ir 2011 m. rugsėjo 27 d. klausimą Komisijai dėl klimato kaitos konferencijos Durbane (COP 17) (O-000217/2011 - B7-0640/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 27 d. klausimą Tarybai dėl klimato kaitos konferencijos Durbane (COP 17) (O-000216/2011 - B7-0639/2011) ir 2011 m. rugsėjo 27 d. klausimą Komisijai dėl klimato kaitos konferencijos Durbane (COP 17) (O-000217/2011 - B7-0640/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi turima labai daug mokslinių įrodymų, kad klimato kaita vyksta ir daro poveikį, būtina imtis tarptautinių veiksmų siekiant spręsti vieną didžiausių 21-ojo amžiaus ir vėlesnio laikotarpio problemų; |
| --- | --- |

A.

kadangi turima labai daug mokslinių įrodymų, kad klimato kaita vyksta ir daro poveikį, būtina imtis tarptautinių veiksmų siekiant spręsti vieną didžiausių 21-ojo amžiaus ir vėlesnio laikotarpio problemų;

| B. | kadangi ir toliau reikia siekti bendro tikslo sudaryti teisiškai privalomą tarptautinį susitarimą pagal bendros, bet diferencijuotos atsakomybės principą, pripažįstant, kad išsivysčiusios šalys turi atlikti pagrindinį vaidmenį, o besivystančios šalys tinkamai prie šio proceso prisidėti; |
| --- | --- |

B.

kadangi ir toliau reikia siekti bendro tikslo sudaryti teisiškai privalomą tarptautinį susitarimą pagal bendros, bet diferencijuotos atsakomybės principą, pripažįstant, kad išsivysčiusios šalys turi atlikti pagrindinį vaidmenį, o besivystančios šalys tinkamai prie šio proceso prisidėti;

| C. | kadangi dabartinių pagal Kopenhagos susitarimą prisiimtų ir Kankūno susitarimu oficialiai patvirtintų įsipareigojimų ir pažadų nepakaks, jei norima pasiekti bendrą tikslą ir apriboti bendrą kasmetinį pasaulio vidutinės paviršiaus temperatūros kilimą iki 2 °C (2 °C tikslas); |
| --- | --- |

C.

kadangi dabartinių pagal Kopenhagos susitarimą prisiimtų ir Kankūno susitarimu oficialiai patvirtintų įsipareigojimų ir pažadų nepakaks, jei norima pasiekti bendrą tikslą ir apriboti bendrą kasmetinį pasaulio vidutinės paviršiaus temperatūros kilimą iki 2 °C (2 °C tikslas);

| D. | kadangi Komisijos konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plane, kuriame nustatyti ilgalaikiai tikslai, pakartotinai patvirtinamas ES tikslas iki 2050 m. 80–95 proc. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, siekiant, kad pasaulinės temperatūros padidėjimas neviršytų 2 °C, ir kartu tvirtinama, kad 80 proc. šio sumažinimo iki 2050 m. turi būti įgyvendinta ES viduje; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisijos konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plane, kuriame nustatyti ilgalaikiai tikslai, pakartotinai patvirtinamas ES tikslas iki 2050 m. 80–95 proc. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, siekiant, kad pasaulinės temperatūros padidėjimas neviršytų 2 °C, ir kartu tvirtinama, kad 80 proc. šio sumažinimo iki 2050 m. turi būti įgyvendinta ES viduje;

| E. | kadangi svarbu remtis COP 16 konferencijoje Kankūne atgautu pasitikėjimu ir skaidrumu, išlaikyti politinį impulsą, kurio reikia norint pasirengti sudaryti išsamų tarptautinį susitarimą, kuriame būtų nustatyti konkretūs tikslai ir juos atitinkančios politikos priemonės; |
| --- | --- |

E.

kadangi svarbu remtis COP 16 konferencijoje Kankūne atgautu pasitikėjimu ir skaidrumu, išlaikyti politinį impulsą, kurio reikia norint pasirengti sudaryti išsamų tarptautinį susitarimą, kuriame būtų nustatyti konkretūs tikslai ir juos atitinkančios politikos priemonės;

| F. | kadangi Kankūno susitarime išsivysčiusios šalys raginamos padidinti savo išmetamųjų teršalų mažinimo tikslus, kad būtų sumažintas jų bendras išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis iki tokio lygio, kuris atitiktų Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos 4-oje įvertinimo ataskaitoje nustatytą maždaug 25–40 proc. sumažinimo iki 2020 m. lyginant su 1990 m. lygiu tikslą; |
| --- | --- |

F.

kadangi Kankūno susitarime išsivysčiusios šalys raginamos padidinti savo išmetamųjų teršalų mažinimo tikslus, kad būtų sumažintas jų bendras išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis iki tokio lygio, kuris atitiktų Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos 4-oje įvertinimo ataskaitoje nustatytą maždaug 25–40 proc. sumažinimo iki 2020 m. lyginant su 1990 m. lygiu tikslą;

| G. | kadangi vien norint turėti 50 proc. tikimybę pasiekti 2 °C tikslą būtina iki 2020 m. sumažinti bendrą išsivysčiusių šalių išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal aukščiausią TKKK 4-oje įvertinimo ataskaitoje numatytą ribą maždaug 24–40 proc., palyginti su 1990 m. lygiu; |
| --- | --- |

G.

kadangi vien norint turėti 50 proc. tikimybę pasiekti 2 °C tikslą būtina iki 2020 m. sumažinti bendrą išsivysčiusių šalių išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal aukščiausią TKKK 4-oje įvertinimo ataskaitoje numatytą ribą maždaug 24–40 proc., palyginti su 1990 m. lygiu;

| H. | kadangi reikia atsižvelgti į per pastaruosius dešimtmečius įvykusius esminius geopolitinius pasaulio pasikeitimus, kai keletas besivystančių šalių tapo pagrindinėmis ekonominėmis ir politinėmis veikėjomis ir susiformavo nauja galios ir įtakos pusiausvyra, skatinanti naujus vaidmenis ir atsakomybę; |
| --- | --- |

H.

kadangi reikia atsižvelgti į per pastaruosius dešimtmečius įvykusius esminius geopolitinius pasaulio pasikeitimus, kai keletas besivystančių šalių tapo pagrindinėmis ekonominėmis ir politinėmis veikėjomis ir susiformavo nauja galios ir įtakos pusiausvyra, skatinanti naujus vaidmenis ir atsakomybę;

| I. | kadangi Europos šalims tenka daryti itin svarbius pasirinkimus siekiant išsaugoti savo ateities gerovę ir saugumą ir kadangi siekiant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo vidaus tikslo, kuris atitinka ES uždavinius klimato kaitos srityje, kartu galima siekti labiau klestinčios ekonomikos, ekologiškų darbo vietų ir inovacijų augimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos šalims tenka daryti itin svarbius pasirinkimus siekiant išsaugoti savo ateities gerovę ir saugumą ir kadangi siekiant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo vidaus tikslo, kuris atitinka ES uždavinius klimato kaitos srityje, kartu galima siekti labiau klestinčios ekonomikos, ekologiškų darbo vietų ir inovacijų augimo;

| J. | kadangi pagal kai kuriuos apskaičiavimus moterys sudaro 70 proc. skurdžiai gyvenančių žmonių pasaulyje, dirba du trečdalius visų dirbamų darbo valandų, tačiau turi mažiau nei 1 proc. visos nuosavybės, taigi turi ir mažiau galimybių prisitaikyti prie klimato kaitos ir šiuo požiūriu yra pažeidžiamesnės; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal kai kuriuos apskaičiavimus moterys sudaro 70 proc. skurdžiai gyvenančių žmonių pasaulyje, dirba du trečdalius visų dirbamų darbo valandų, tačiau turi mažiau nei 1 proc. visos nuosavybės, taigi turi ir mažiau galimybių prisitaikyti prie klimato kaitos ir šiuo požiūriu yra pažeidžiamesnės;

| K. | kadangi Kankūno susitarimo 7 straipsnyje pabrėžiama, kad „lyčių lygybė ir veiksmingas moterų ir vietos tautų dalyvavimas svarbus norint veiksmingai vykdyti visų klimato kaitos sričių veiklą“; |
| --- | --- |

K.

kadangi Kankūno susitarimo 7 straipsnyje pabrėžiama, kad „lyčių lygybė ir veiksmingas moterų ir vietos tautų dalyvavimas svarbus norint veiksmingai vykdyti visų klimato kaitos sričių veiklą“;

| L. | kadangi tarp žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (LULUCF) atskaitomybės pagal JTBKKK konvenciją ir LULUCF atskaitomybės pagal Kioto protokolą yra didelių apimties, struktūros ir paskirties skirtumų ir tai kenkia šalių klimato kaitos švelninimo pastangoms; |
| --- | --- |

L.

kadangi tarp žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (LULUCF) atskaitomybės pagal JTBKKK konvenciją ir LULUCF atskaitomybės pagal Kioto protokolą yra didelių apimties, struktūros ir paskirties skirtumų ir tai kenkia šalių klimato kaitos švelninimo pastangoms;

| M. | kadangi atsiskaityti už miškų tvarkymo veiklą, dėl kurios išmetama daugiausia teršalų LULUCF sektoriuje, pagal Kioto protokolą leidžiama savanoriškai; |
| --- | --- |

M.

kadangi atsiskaityti už miškų tvarkymo veiklą, dėl kurios išmetama daugiausia teršalų LULUCF sektoriuje, pagal Kioto protokolą leidžiama savanoriškai;

| N. | kadangi 2010 m. Pasaulio vystymosi ataskaitoje pateikiami skaičiavimai, kad bendros papildomos švelninimo ir prisitaikymo išlaidos skurdžiose šalyse 2030 m. per metus sudarys nuo 170 iki 275 mlrd. JAV dolerių; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2010 m. Pasaulio vystymosi ataskaitoje pateikiami skaičiavimai, kad bendros papildomos švelninimo ir prisitaikymo išlaidos skurdžiose šalyse 2030 m. per metus sudarys nuo 170 iki 275 mlrd. JAV dolerių;

| O. | kadangi bet kokiame susitarime dėl klimato kaitos turėtų būti atsižvelgiama į dabartinius vystymosi procesus ir tarptautiniu (būtent į TVT ir Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo), ir nacionaliniu lygmeniu (nacionalinės prisitaikymo veiksmų programos); |
| --- | --- |

O.

kadangi bet kokiame susitarime dėl klimato kaitos turėtų būti atsižvelgiama į dabartinius vystymosi procesus ir tarptautiniu (būtent į TVT ir Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo), ir nacionaliniu lygmeniu (nacionalinės prisitaikymo veiksmų programos);

| P. | kadangi ES pagalba turėtų padėti besivystančioms šalims laipsniškai atsisakyti vystymosi modelio, kai išmetama daug anglies dioksido, ir sukurti mažai anglies dioksido išmetančią infrastruktūrą, kadangi teikiant ES pagalbą taip pat turėtų būti remiamas vietos ekonomikos vystymasis, ekologiškos darbo vietos ir skurdo mažinimas ir ši pagalba neturi būti siejama su ES įmonių dalyvavimu ar naudojama joms subsidijuoti; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES pagalba turėtų padėti besivystančioms šalims laipsniškai atsisakyti vystymosi modelio, kai išmetama daug anglies dioksido, ir sukurti mažai anglies dioksido išmetančią infrastruktūrą, kadangi teikiant ES pagalbą taip pat turėtų būti remiamas vietos ekonomikos vystymasis, ekologiškos darbo vietos ir skurdo mažinimas ir ši pagalba neturi būti siejama su ES įmonių dalyvavimu ar naudojama joms subsidijuoti;

| Q. | kadangi dabartinis Pasaulio banko skolinimo mastas siekiant remti energijos, gaunamos naudojant iškastinį kurą, gamybą, turi derėti su tikslu mažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, |
| --- | --- |

Q.

kadangi dabartinis Pasaulio banko skolinimo mastas siekiant remti energijos, gaunamos naudojant iškastinį kurą, gamybą, turi derėti su tikslu mažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį,

| R. | kadangi parlamentarai, ypač besivystančių šalių, gali ir turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį vykdant šią darbotvarkę, t. y. užtikrinant vyriausybės atskaitomybę ir veiksmingumą, taip pat perteikiant svarbiausias žinias rinkėjams, ir kadangi šie du aspektai svarbūs norint užtikrinti šalies atsparumą klimato kaitai; |
| --- | --- |

R.

kadangi parlamentarai, ypač besivystančių šalių, gali ir turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį vykdant šią darbotvarkę, t. y. užtikrinant vyriausybės atskaitomybę ir veiksmingumą, taip pat perteikiant svarbiausias žinias rinkėjams, ir kadangi šie du aspektai svarbūs norint užtikrinti šalies atsparumą klimato kaitai;

| S. | kadangi esami finansiniai mechanizmai sudėtingi ir fragmentiški; kadangi įsipareigojimo skirti 0,7 proc. BNP oficialiai paramai vystymuisi, kad būtų pasiekti TVT, dar neįvykdė dauguma valstybių donorių; kadangi Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) finansiniai mechanizmai priklauso nuo to, ar donorės juos papildys savanoriškais įnašais; |
| --- | --- |

S.

kadangi esami finansiniai mechanizmai sudėtingi ir fragmentiški; kadangi įsipareigojimo skirti 0,7 proc. BNP oficialiai paramai vystymuisi, kad būtų pasiekti TVT, dar neįvykdė dauguma valstybių donorių; kadangi Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) finansiniai mechanizmai priklauso nuo to, ar donorės juos papildys savanoriškais įnašais;

| T. | kadangi geresnis miškų valdymas yra būtina sąlyga norint ilgam sumažinti miškų naikinimą; kadangi vykstant deryboms klimato klausimais reikia atsižvelgti į ankstesnę miškų naikinimo ir nykimo problemų sprendimo patirtį, pvz., į ES miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena veiksmų planą, kuriuo siekiama sumažinti neteisėtą miškų kirtimą sprendžiant miškų valdymo klausimus; |
| --- | --- |

T.

kadangi geresnis miškų valdymas yra būtina sąlyga norint ilgam sumažinti miškų naikinimą; kadangi vykstant deryboms klimato klausimais reikia atsižvelgti į ankstesnę miškų naikinimo ir nykimo problemų sprendimo patirtį, pvz., į ES miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena veiksmų planą, kuriuo siekiama sumažinti neteisėtą miškų kirtimą sprendžiant miškų valdymo klausimus;

| U. | kadangi, siekiant užtikrinti atskaitingą ir skaidrią finansavimo sistemą, turėtų būti sukurta bendra visų prisitaikymo finansavimo priemonių stebėsenos sistema; |
| --- | --- |

U.

kadangi, siekiant užtikrinti atskaitingą ir skaidrią finansavimo sistemą, turėtų būti sukurta bendra visų prisitaikymo finansavimo priemonių stebėsenos sistema;

Pagrindiniai tikslai

| 1. | ragina konferencijos šalis užtikrinti, kad remiantis Kioto protokole numatyta tarptautine taisyklėmis pagrįsta sistema būtų sudarytas visapusiškas tarptautinis nešališkas, plataus užmojo ir teisiškai privalomas susitarimas dėl veiklos laikotarpiu po 2012 m., siekiant užtikrinti, kad temperatūra pasaulyje nepakiltų daugiau negu 2 °C, ir kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas kuo greičiau pasiektų didžiausią ribą; |
| --- | --- |

1.

ragina konferencijos šalis užtikrinti, kad remiantis Kioto protokole numatyta tarptautine taisyklėmis pagrįsta sistema būtų sudarytas visapusiškas tarptautinis nešališkas, plataus užmojo ir teisiškai privalomas susitarimas dėl veiklos laikotarpiu po 2012 m., siekiant užtikrinti, kad temperatūra pasaulyje nepakiltų daugiau negu 2 °C, ir kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas kuo greičiau pasiektų didžiausią ribą;

| 2. | ragina viso pasaulio valstybių ir vyriausybių vadovus per derybas imtis iš tiesų tvirto politinio vadovavimo ir parodyti valią, taip pat teikti šiam klausimui didžiausią pirmenybę; |
| --- | --- |

2.

ragina viso pasaulio valstybių ir vyriausybių vadovus per derybas imtis iš tiesų tvirto politinio vadovavimo ir parodyti valią, taip pat teikti šiam klausimui didžiausią pirmenybę;

| 3. | ragina ES viešai ir vienareikšmiškai patvirtinti, kad ji tvirtai įsipareigojusi vadovautis Kioto protokolo nuostatomis ir imtis visų reikiamų veiksmų siekiant išvengti bet kokių pertrūkių tarp Kioto protokole numatytų įsipareigojimų laikotarpių; taigi ragina ES iki Durbano konferencijos atvirai paskelbti apie savo pasirengimą tęsti antrąjį pagal Kioto protokolą prisiimtų įsipareigojimų laikotarpį ir numatyti tolesnius konkrečius veiksmus milijardų tonų dydžio spragai, t. y. skirtumui tarp dabartinių ketinimų ir veiksmų, kurių reikėtų norint išlaikyti pasaulinio atšilimo lygį mažesnį kaip 2 °C, įveikti; ragina ES užtikrinti, kad Durbane atotrūkis būtų nustatytas ir apskaičiuota jo apimtis, ir primygtinai reikalauti priimti priemones, kuriomis būtų siekiama panaikinti šį atotrūkį; |
| --- | --- |

3.

ragina ES viešai ir vienareikšmiškai patvirtinti, kad ji tvirtai įsipareigojusi vadovautis Kioto protokolo nuostatomis ir imtis visų reikiamų veiksmų siekiant išvengti bet kokių pertrūkių tarp Kioto protokole numatytų įsipareigojimų laikotarpių; taigi ragina ES iki Durbano konferencijos atvirai paskelbti apie savo pasirengimą tęsti antrąjį pagal Kioto protokolą prisiimtų įsipareigojimų laikotarpį ir numatyti tolesnius konkrečius veiksmus milijardų tonų dydžio spragai, t. y. skirtumui tarp dabartinių ketinimų ir veiksmų, kurių reikėtų norint išlaikyti pasaulinio atšilimo lygį mažesnį kaip 2 °C, įveikti; ragina ES užtikrinti, kad Durbane atotrūkis būtų nustatytas ir apskaičiuota jo apimtis, ir primygtinai reikalauti priimti priemones, kuriomis būtų siekiama panaikinti šį atotrūkį;

| 4. | vis dėlto, pripažįsta, jog norint, kad būtų sudarytas tarptautinis nešališkas, plataus užmojo ir teisiškai privalomas susitarimas dėl veiksmų po 2012 m., kuriuo remiantis būtų pasiektas 2 °C tikslas, būtina nemenka pažanga laikantis konvencijoje numatytų įsipareigojimų; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu sudaryti mažesnes nei pasaulinio lygio sąjungas su pažangiausiomis valstybėmis siekiant suteikti tolesnį impulsą derybų procesui; ragina per klimato kaitos konferenciją susitarti dėl konkrečios įgaliojimų trukmės, kad pagal konvenciją sudarytas teisiškai įpareigojantis susitarimas būtų įgyvendintas kuo greičiau, vėliausiai iki 2015 m.; atsižvelgdamas į tai primena, kad norint iki 2020 m. išmetamų teršalų kiekį sumažinti 15–30 proc. reikia, jog iki 2020 m. pramoninės šalys sumažintų savo išmetamų teršalų kiekį 25–40 proc. palyginti su 1990 m. kiekiu, tuo tarpu visos besivystančios šalys turėtų gerokai sumažinti šiuo metu numatomą išmetamų teršalų kiekio augimą; |
| --- | --- |

4.

vis dėlto, pripažįsta, jog norint, kad būtų sudarytas tarptautinis nešališkas, plataus užmojo ir teisiškai privalomas susitarimas dėl veiksmų po 2012 m., kuriuo remiantis būtų pasiektas 2 °C tikslas, būtina nemenka pažanga laikantis konvencijoje numatytų įsipareigojimų; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu sudaryti mažesnes nei pasaulinio lygio sąjungas su pažangiausiomis valstybėmis siekiant suteikti tolesnį impulsą derybų procesui; ragina per klimato kaitos konferenciją susitarti dėl konkrečios įgaliojimų trukmės, kad pagal konvenciją sudarytas teisiškai įpareigojantis susitarimas būtų įgyvendintas kuo greičiau, vėliausiai iki 2015 m.; atsižvelgdamas į tai primena, kad norint iki 2020 m. išmetamų teršalų kiekį sumažinti 15–30 proc. reikia, jog iki 2020 m. pramoninės šalys sumažintų savo išmetamų teršalų kiekį 25–40 proc. palyginti su 1990 m. kiekiu, tuo tarpu visos besivystančios šalys turėtų gerokai sumažinti šiuo metu numatomą išmetamų teršalų kiekio augimą;

| 5. | ragina visus tarptautinius partnerius panaikinti milijardų tonų dydžio skirtumą tarp mokslinių tyrimų rezultatų ir konferencijos šalių prisiimtų dabartinių įsipareigojimų ir pasiūlyti ambicingesnius už Kopenhagos susitarime numatytus taršos mažinimo įsipareigojimus ir veiksmus, remiantis bendros, bet diferencijuotos atsakomybės principu, ir spręsti tarptautinio oro ir jūrų transporto išmetamų teršalų kiekio bei hidrofluorangliavandenilių (HFC) klausimą, kad būtų nuosekliai siekiama 2 °C tikslo; atkreipia dėmesį į tai, kad išsamus konferencijos šalių informavimas apie tai, kokių rezultatų bus pasiekta, jei bus laikomasi dabartinių įsipareigojimų, ir ką reikėtų daryti toliau, yra svarbus žingsnis siekiant gerinti šalių informuotumą ir užtikrinti, kad būtų prisiimti didesni įsipareigojimai; |
| --- | --- |

5.

ragina visus tarptautinius partnerius panaikinti milijardų tonų dydžio skirtumą tarp mokslinių tyrimų rezultatų ir konferencijos šalių prisiimtų dabartinių įsipareigojimų ir pasiūlyti ambicingesnius už Kopenhagos susitarime numatytus taršos mažinimo įsipareigojimus ir veiksmus, remiantis bendros, bet diferencijuotos atsakomybės principu, ir spręsti tarptautinio oro ir jūrų transporto išmetamų teršalų kiekio bei hidrofluorangliavandenilių (HFC) klausimą, kad būtų nuosekliai siekiama 2 °C tikslo; atkreipia dėmesį į tai, kad išsamus konferencijos šalių informavimas apie tai, kokių rezultatų bus pasiekta, jei bus laikomasi dabartinių įsipareigojimų, ir ką reikėtų daryti toliau, yra svarbus žingsnis siekiant gerinti šalių informuotumą ir užtikrinti, kad būtų prisiimti didesni įsipareigojimai;

| 6. | pabrėžia, kad svarbu Durbano konferencijoje siekti toliau įgyvendinti Kankūno susitarimus, nustatyti datą, kai išmetamųjų teršalų kiekis pasaulyje turi nustoti augti, ir išmetamųjų teršalų kiekio pasaulyje mažinimo tikslą iki 2050 m., numatyti aiškų veiksmų iki 2050 m. planą, įtraukiant tarpinius išmetamųjų teršalų kiekio pasaulyje mažinimo tikslus, taip pat susitarti, kokias politikos priemones reikėtų naudoti norint užtikrinti, kad nustatyti tikslai būtų įgyvendinti, ir iš esmės spręsti išsivysčiusių ir besivystančių šalių būsimų įsipareigojimų pobūdžio klausimą; pakartoja, kad, remiantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos pateiktais moksliniais įrodymais, norint įgyvendinti 2 °C tikslą, vėliausiai iki 2015 m. turi būti pasiektas didžiausias išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, iki 2050 m. jis turi būti sumažintas mažiausiai 50 proc. palyginti su 1990 m. ir nuo tada toliau mažėti; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad svarbu Durbano konferencijoje siekti toliau įgyvendinti Kankūno susitarimus, nustatyti datą, kai išmetamųjų teršalų kiekis pasaulyje turi nustoti augti, ir išmetamųjų teršalų kiekio pasaulyje mažinimo tikslą iki 2050 m., numatyti aiškų veiksmų iki 2050 m. planą, įtraukiant tarpinius išmetamųjų teršalų kiekio pasaulyje mažinimo tikslus, taip pat susitarti, kokias politikos priemones reikėtų naudoti norint užtikrinti, kad nustatyti tikslai būtų įgyvendinti, ir iš esmės spręsti išsivysčiusių ir besivystančių šalių būsimų įsipareigojimų pobūdžio klausimą; pakartoja, kad, remiantis Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos pateiktais moksliniais įrodymais, norint įgyvendinti 2 °C tikslą, vėliausiai iki 2015 m. turi būti pasiektas didžiausias išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, iki 2050 m. jis turi būti sumažintas mažiausiai 50 proc. palyginti su 1990 m. ir nuo tada toliau mažėti;

| 7. | ragina Durbano konferencijoje atsižvelgiant į numatytus didžiausio taršos augimo metus ir į 2050 m. taršos mažinimo tikslą bei į 2 °C tikslą apibrėžti įsipareigojimų mažinti taršą tinkamumo įvertinimo procesą; |
| --- | --- |

7.

ragina Durbano konferencijoje atsižvelgiant į numatytus didžiausio taršos augimo metus ir į 2050 m. taršos mažinimo tikslą bei į 2 °C tikslą apibrėžti įsipareigojimų mažinti taršą tinkamumo įvertinimo procesą;

| 8. | palankiai vertina konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planą, kuriame nustatyti ilgalaikiai tikslai, pakartotinai patvirtinant ES tikslą iki 2050 m. 80–95 proc. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, siekiant, kad pasaulinės temperatūros padidėjimas neviršytų 2 °C; atkreipia dėmesį į išvadą, kad iki 2050 m. ES išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį reikia sumažinti 80 proc. ir kad linijinis sumažinimas yra ekonomiškai tikslingas; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planą, kuriame nustatyti ilgalaikiai tikslai, pakartotinai patvirtinant ES tikslą iki 2050 m. 80–95 proc. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, siekiant, kad pasaulinės temperatūros padidėjimas neviršytų 2 °C; atkreipia dėmesį į išvadą, kad iki 2050 m. ES išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį reikia sumažinti 80 proc. ir kad linijinis sumažinimas yra ekonomiškai tikslingas;

| 9. | primena, kad susikaupiantis išmetamų dujų kiekis turi lemiamą reikšmę klimato sistemai; pažymi, kad net įgyvendindama Komisijos gairėse nustatytus 2050 m. tikslus ES vis dar būtų atsakinga už išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, už viso atitinkančio 2 °C tikslą numatyto išmetamo anglies dioksido maždaug dvigubą vienam Sąjungos gyventojui tenkančią išmetamų dujų dalį ir kad delsiant sumažinti išmetamų dujų kiekį labai didėja susikaupianti išmetamų dujų dalis; |
| --- | --- |

9.

primena, kad susikaupiantis išmetamų dujų kiekis turi lemiamą reikšmę klimato sistemai; pažymi, kad net įgyvendindama Komisijos gairėse nustatytus 2050 m. tikslus ES vis dar būtų atsakinga už išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, už viso atitinkančio 2 °C tikslą numatyto išmetamo anglies dioksido maždaug dvigubą vienam Sąjungos gyventojui tenkančią išmetamų dujų dalį ir kad delsiant sumažinti išmetamų dujų kiekį labai didėja susikaupianti išmetamų dujų dalis;

| 10. | teigiamai vertina naujausius Komisijos komunikatus ir jos atliktas analizes dėl to, kaip galima pasiekti 30 proc. tikslą; pritaria juose išdėstytai nuomonei, kad nepaisant tarptautinių derybų rezultatų pačiai ES naudinga siekti didesnio nei 20 proc. klimato apsaugos tikslo, kadangi tuo pat metu būtų skatinama kurti ekologiškas darbo vietas, didėtų augimas ir saugumas; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina naujausius Komisijos komunikatus ir jos atliktas analizes dėl to, kaip galima pasiekti 30 proc. tikslą; pritaria juose išdėstytai nuomonei, kad nepaisant tarptautinių derybų rezultatų pačiai ES naudinga siekti didesnio nei 20 proc. klimato apsaugos tikslo, kadangi tuo pat metu būtų skatinama kurti ekologiškas darbo vietas, didėtų augimas ir saugumas;

| 11. | remdamasis realistiškais lūkesčiais dėl galimų COP 17 rezultatų, ragina ES ir valstybes nares sudaryti kiek galima daugiau dalinių susitarimų, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų, technologijų perdavimo ir LULUCF srityse, siekiant tęsti bendrą derybų pažangą ir taip užtikrinti tvirtą pagrindą tolimesnei klimato kaitos politikai ir deryboms; |
| --- | --- |

11.

remdamasis realistiškais lūkesčiais dėl galimų COP 17 rezultatų, ragina ES ir valstybes nares sudaryti kiek galima daugiau dalinių susitarimų, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų, technologijų perdavimo ir LULUCF srityse, siekiant tęsti bendrą derybų pažangą ir taip užtikrinti tvirtą pagrindą tolimesnei klimato kaitos politikai ir deryboms;

| 12. | ragina ES ir valstybes nares plėtoti vadinamąjį klimato teisingumo principą; dar kartą pabrėžia, kad, jei ES nekovos su klimato kaita, rasis didžiausia neteisybė, nes ypač kentės skurdžiai gyvenantys žmonės neturtingose šalyse; |
| --- | --- |

12.

ragina ES ir valstybes nares plėtoti vadinamąjį klimato teisingumo principą; dar kartą pabrėžia, kad, jei ES nekovos su klimato kaita, rasis didžiausia neteisybė, nes ypač kentės skurdžiai gyvenantys žmonės neturtingose šalyse;

| 13. | primena, kad skurdžios šalys labiausiai neapsaugotos nuo klimato kaitos poveikio ir turi mažiausiai pajėgumų prisitaikyti; |
| --- | --- |

13.

primena, kad skurdžios šalys labiausiai neapsaugotos nuo klimato kaitos poveikio ir turi mažiausiai pajėgumų prisitaikyti;

| 14. | nurodo, kad reagavimas į klimato kaitą daro poveikį lyčių lygybei visais lygiais, taigi siekiant rasti visiems naudingų sprendimų ir užkirsti kelią nelygybės didėjimui, į klimato politiką turėtų būti įtrauktas lyčių aspektas, laikantis bendrų susitarimų dėl lyčių aspekto integravimo ir Konvencijos dėl diskriminacijos panaikinimo moterims; |
| --- | --- |

14.

nurodo, kad reagavimas į klimato kaitą daro poveikį lyčių lygybei visais lygiais, taigi siekiant rasti visiems naudingų sprendimų ir užkirsti kelią nelygybės didėjimui, į klimato politiką turėtų būti įtrauktas lyčių aspektas, laikantis bendrų susitarimų dėl lyčių aspekto integravimo ir Konvencijos dėl diskriminacijos panaikinimo moterims;

ES strategija

| 15. | pabrėžia, kad rengdamosi susitikimui Durbane visos ES institucijos turėtų imtis platesnės ir veiksmingesnės ES diplomatijos klimato politikos srityje veiksmų (ypač atsižvelgiant į ES ir Afrikos santykius), stengiantis kurti aiškesnę ES klimato politiką ir taip tarptautinėms deryboms dėl klimato suteikti naujų paskatų, o parnerius visame pasaulyje paskatinti taip pat nusistatyti privalomus taršos mažinimo tikslus ir tinkamas klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemones, ypač atsižvelgiant į ES pasiūlymą dėl visiško dekarbonizavimo iki 2050 m.; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad rengdamosi susitikimui Durbane visos ES institucijos turėtų imtis platesnės ir veiksmingesnės ES diplomatijos klimato politikos srityje veiksmų (ypač atsižvelgiant į ES ir Afrikos santykius), stengiantis kurti aiškesnę ES klimato politiką ir taip tarptautinėms deryboms dėl klimato suteikti naujų paskatų, o parnerius visame pasaulyje paskatinti taip pat nusistatyti privalomus taršos mažinimo tikslus ir tinkamas klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemones, ypač atsižvelgiant į ES pasiūlymą dėl visiško dekarbonizavimo iki 2050 m.;

| 16. | ragina Europos Sąjungą imtis iniciatyvos ir stengtis vykdyti ambicingą ES klimato politiką ir taip mažinti klimato kaitą siekiant parodyti tokios politikos privalumus ir paskatinti kitas šalis imtis tokių pačių veiksmų; |
| --- | --- |

16.

ragina Europos Sąjungą imtis iniciatyvos ir stengtis vykdyti ambicingą ES klimato politiką ir taip mažinti klimato kaitą siekiant parodyti tokios politikos privalumus ir paskatinti kitas šalis imtis tokių pačių veiksmų;

| 17. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu, jog Europos Sąjunga, kaip pagrindinė veikėja, laikytųsi vienodos pozicijos siekdama plataus užmojo tarptautinio susitarimo ir siektų ambicingų COP 17 derybų rezultatų bei būtų vieninga šiuo klausimu; |
| --- | --- |

17.

atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu, jog Europos Sąjunga, kaip pagrindinė veikėja, laikytųsi vienodos pozicijos siekdama plataus užmojo tarptautinio susitarimo ir siektų ambicingų COP 17 derybų rezultatų bei būtų vieninga šiuo klausimu;

| 18. | pabrėžia, kad Europos Sąjungos kaip viršvalstybinio subjekto pozicija yra unikali ir ji, siekdama užtikrinti, kad jos darbo metodai būtų veiksmingesni, perėjo nuo vienbalsio sprendimų priėmimo prie kvalifikuotos balsų daugumos principo, kuris ateityje gali būti taikomas taip pat JTBKKK; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad Europos Sąjungos kaip viršvalstybinio subjekto pozicija yra unikali ir ji, siekdama užtikrinti, kad jos darbo metodai būtų veiksmingesni, perėjo nuo vienbalsio sprendimų priėmimo prie kvalifikuotos balsų daugumos principo, kuris ateityje gali būti taikomas taip pat JTBKKK;

| 19. | pabrėžia, kad siekiant suteikti naujų paskatų ateities deryboms ir daryti jose įtaką, reikėtų stengtis atkreipti daugiau dėmesio į tai, kad kova su klimato kaita taip pat gali suteikti ekonominių galimybių ir skatinti tausiai išteklius naudojančios visuomenės vystymąsi; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad siekiant suteikti naujų paskatų ateities deryboms ir daryti jose įtaką, reikėtų stengtis atkreipti daugiau dėmesio į tai, kad kova su klimato kaita taip pat gali suteikti ekonominių galimybių ir skatinti tausiai išteklius naudojančios visuomenės vystymąsi;

| 20. | mano, kad labai svarbu stiprinti pajėgumus (ne tik technologijų perdavimo srityje, bet ir bendrus pajėgumus), taigi siekiant šio tikslo reikia parengti bendrą metodą ir sukurti gerai organizuotą institucinę struktūrą, kad būtų skatinama sąveika ir koordinavimas; |
| --- | --- |

20.

mano, kad labai svarbu stiprinti pajėgumus (ne tik technologijų perdavimo srityje, bet ir bendrus pajėgumus), taigi siekiant šio tikslo reikia parengti bendrą metodą ir sukurti gerai organizuotą institucinę struktūrą, kad būtų skatinama sąveika ir koordinavimas;

| 21. | pabrėžia, kad svarbu sistemingai įtraukti įvairioms sritims svarbų lyčių lygybės klausimą į klimato fondo valdymo struktūros ir veikimo gaires; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad svarbu sistemingai įtraukti įvairioms sritims svarbų lyčių lygybės klausimą į klimato fondo valdymo struktūros ir veikimo gaires;

| 22. | nurodo, kad itin svarbu išlaikyti lyčių pusiausvyrą priimant sprendimus dėl visų finansavimo pakopų ir aspektų; ragina ES siekti, kad visose atitinkamose įstaigose dirbtų bent 40 proc. moterų; |
| --- | --- |

22.

nurodo, kad itin svarbu išlaikyti lyčių pusiausvyrą priimant sprendimus dėl visų finansavimo pakopų ir aspektų; ragina ES siekti, kad visose atitinkamose įstaigose dirbtų bent 40 proc. moterų;

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad jei ES vengs pereiti prie antrojo įsipareigojimų laikotarpio pagal Kioto protokolą, besivystančioms šalims tai bus labai blogas pavyzdys; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į tai, kad jei ES vengs pereiti prie antrojo įsipareigojimų laikotarpio pagal Kioto protokolą, besivystančioms šalims tai bus labai blogas pavyzdys;

Durbano konferencijoje remtis Kankūno susitarimais

| 24. | teigiamai vertina tai, kad 2010 m. per COP 16 pavyko pasiekti Kankūno susitarimus, buvo pripažinta, kad reikia skubiai spręsti pasaulinę klimato kaitos problemą, nustatyti tikslai ir numatyti problemos sprendimo būdai ir taip sugrąžintas pasitikėjimas JTBKKK procesu kaip priemone siekiant rasti visuotinį klimato kaitos problemos sprendimą; prašo visų dalyvių išlaikyti teigiamą derybų atmosferą Kanūne ir tikisi, kad per Durbano konferenciją bus padaryta tolesnė pažanga siekiant tęsti ir stiprinti taisyklėmis pagrįstą daugiašalį klimato režimą; |
| --- | --- |

24.

teigiamai vertina tai, kad 2010 m. per COP 16 pavyko pasiekti Kankūno susitarimus, buvo pripažinta, kad reikia skubiai spręsti pasaulinę klimato kaitos problemą, nustatyti tikslai ir numatyti problemos sprendimo būdai ir taip sugrąžintas pasitikėjimas JTBKKK procesu kaip priemone siekiant rasti visuotinį klimato kaitos problemos sprendimą; prašo visų dalyvių išlaikyti teigiamą derybų atmosferą Kanūne ir tikisi, kad per Durbano konferenciją bus padaryta tolesnė pažanga siekiant tęsti ir stiprinti taisyklėmis pagrįstą daugiašalį klimato režimą;

| 25. | ypač primena, kad Kankūno susitarimuose oficialiai pripažintas 2 °C tikslas (įskaitant pripažinimą, jog atliekant pirmąją peržiūrą reikia apsvarstyti galimybę padidinti ilgalaikį visuotinį tikslą remiantis geriausiomis turimomis mokslinėmis žiniomis apie pasaulio vidutinės temperatūros kilimą 1,5 °C) ir nustatyta datos, kai išmetamųjų teršalų kiekis pasaulyje turi nustoti augti, nustatymo procesas, išmetamųjų teršalų kiekio pasaulyje mažinimo tikslas iki 2050 m. ir politinės nustatytų tikslų įgyvendinimo užtikrinimo priemonės; |
| --- | --- |

25.

ypač primena, kad Kankūno susitarimuose oficialiai pripažintas 2 °C tikslas (įskaitant pripažinimą, jog atliekant pirmąją peržiūrą reikia apsvarstyti galimybę padidinti ilgalaikį visuotinį tikslą remiantis geriausiomis turimomis mokslinėmis žiniomis apie pasaulio vidutinės temperatūros kilimą 1,5 °C) ir nustatyta datos, kai išmetamųjų teršalų kiekis pasaulyje turi nustoti augti, nustatymo procesas, išmetamųjų teršalų kiekio pasaulyje mažinimo tikslas iki 2050 m. ir politinės nustatytų tikslų įgyvendinimo užtikrinimo priemonės;

| 26. | ragina konferencijos šalis pasinaudoti Durbano konferencija kaip proga pradėti naudoti reikiamas sutartas priemones, pvz., Ekologinį klimato fondą ir Derinimo komitetą, daugiau dėmesio skirti technologijų mechanizmo kūrimui (įskaitant Klimato technologijų centrą ir tinklą) ir tarptautinės paramos siekiančių besivystančių šalių klimato kaitos švelninimo priemonių registrui, spręsti likusius esminius klausimus ir toliau svarstyti būsimos veiksmų po 2012 m. programos teisinės formos klausimą, įskaitant jos įgyvendinimo tvarkaraštį; |
| --- | --- |

26.

ragina konferencijos šalis pasinaudoti Durbano konferencija kaip proga pradėti naudoti reikiamas sutartas priemones, pvz., Ekologinį klimato fondą ir Derinimo komitetą, daugiau dėmesio skirti technologijų mechanizmo kūrimui (įskaitant Klimato technologijų centrą ir tinklą) ir tarptautinės paramos siekiančių besivystančių šalių klimato kaitos švelninimo priemonių registrui, spręsti likusius esminius klausimus ir toliau svarstyti būsimos veiksmų po 2012 m. programos teisinės formos klausimą, įskaitant jos įgyvendinimo tvarkaraštį;

| 27. | pabrėžia, kad per Durbano konferenciją reikia toliau plėtoti skaidrumo nuostatas, susijusias su įsipareigojimais ir veiksmais, ir susitarti dėl aiškios darbo programos šiuo klausimu, įskaitant vertinimo, ataskaitų teikimo bei tikrinimo sistemas; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad per Durbano konferenciją reikia toliau plėtoti skaidrumo nuostatas, susijusias su įsipareigojimais ir veiksmais, ir susitarti dėl aiškios darbo programos šiuo klausimu, įskaitant vertinimo, ataskaitų teikimo bei tikrinimo sistemas;

| 28. | pažymi, kad vis dar pasitaiko spragų taikant sektorinius ir rinka nepagrįstus metodus, ir pabrėžia, jog ypač būtina spręsti hidrofluoroangliavandenilių (HFC) gamybos ir vartojimo klausimą pagal Monrealio protokolą; pažymi, kad reikia susitarti dėl visapusiško tarptautinio požiūrio į išmetamuosius antropogeninius teršalus (ne CO2), ypač todėl, jog šių teršalų išmetimų mažinimo sąnaudos yra mažesnės nei numatytos anglies dioksido išmetimų mažinimo sąnaudos net turint mintyje dabartinę anglies dioksido kainą; ragina reformuoti projektais grindžiamas priemones, pvz., švarios plėtros mechanizmą (CDM) ir bendro įgyvendinimo (BĮ) priemonę, tuo pat metu vengiant priklausomybės nuo infrastruktūros, susijusios su dideliu išmetamo anglies dvideginio kiekiu, kuri gali atsirasti netinkamai naudojant lanksčias priemones ir dėl kurios gali būti patiriamos didesnės bendros išlaidos, susijusios su dekarbonizavimo tikslo siekimu, nustatant griežtus projektų kokybės standartus, kuriais remiantis būtų užtikrinta žmogaus teisių apsauga ir patikimu bei patikrinamu būdu realiai būtų dar labiau sumažinta tarša, taip prisidedant ir prie tvarios besivystančių šalių plėtros; be to, pritaria Komisijos nuomonei, kad turėtų būti susitarta dėl sektorių priemonių, kurios laikotarpiu po 2012 m. būtų taikomos ekonomiškai pažangesnėse besivystančiose šalyse, tuo tarpu mažiausiai išsivysčiusios šalys ir toliau galėtų naudotis aukštos kokybės švarios plėtros mechanizmu (CDM); ragina sukurti bet kokius naujus tarptautinius kompensacinius sektorinius kreditavimo mechanizmus, skirtus užtikrinti aplinkosauginį naudingumą ir pasiekti, kad klimato kaitos mažinimo nauda viršytų įprastinį verslo nuokrypį 15–30 proc.; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad vis dar pasitaiko spragų taikant sektorinius ir rinka nepagrįstus metodus, ir pabrėžia, jog ypač būtina spręsti hidrofluoroangliavandenilių (HFC) gamybos ir vartojimo klausimą pagal Monrealio protokolą; pažymi, kad reikia susitarti dėl visapusiško tarptautinio požiūrio į išmetamuosius antropogeninius teršalus (ne CO2), ypač todėl, jog šių teršalų išmetimų mažinimo sąnaudos yra mažesnės nei numatytos anglies dioksido išmetimų mažinimo sąnaudos net turint mintyje dabartinę anglies dioksido kainą; ragina reformuoti projektais grindžiamas priemones, pvz., švarios plėtros mechanizmą (CDM) ir bendro įgyvendinimo (BĮ) priemonę, tuo pat metu vengiant priklausomybės nuo infrastruktūros, susijusios su dideliu išmetamo anglies dvideginio kiekiu, kuri gali atsirasti netinkamai naudojant lanksčias priemones ir dėl kurios gali būti patiriamos didesnės bendros išlaidos, susijusios su dekarbonizavimo tikslo siekimu, nustatant griežtus projektų kokybės standartus, kuriais remiantis būtų užtikrinta žmogaus teisių apsauga ir patikimu bei patikrinamu būdu realiai būtų dar labiau sumažinta tarša, taip prisidedant ir prie tvarios besivystančių šalių plėtros; be to, pritaria Komisijos nuomonei, kad turėtų būti susitarta dėl sektorių priemonių, kurios laikotarpiu po 2012 m. būtų taikomos ekonomiškai pažangesnėse besivystančiose šalyse, tuo tarpu mažiausiai išsivysčiusios šalys ir toliau galėtų naudotis aukštos kokybės švarios plėtros mechanizmu (CDM); ragina sukurti bet kokius naujus tarptautinius kompensacinius sektorinius kreditavimo mechanizmus, skirtus užtikrinti aplinkosauginį naudingumą ir pasiekti, kad klimato kaitos mažinimo nauda viršytų įprastinį verslo nuokrypį 15–30 proc.;

| 29. | ragina užtikrinti, kad I priede nustatytų išmetamųjų teršalų mažinimo tikslų aplinkosauginis veiksmingumas būtų pagrindinis principas, kuriuo būtų vadovaujamasi apibrėžiant ES poziciją dėl tarptautinių miškotvarkos apskaitos taisyklių, lanksčių priemonių ir atsižvelgimo į visus didesnius pagal pirmąjį Kioto protokolą nustatytų įsipareigojimų vykdymo laikotarpio laimėjimus siekiant tikslų laikotarpiu po 2012 m.; |
| --- | --- |

29.

ragina užtikrinti, kad I priede nustatytų išmetamųjų teršalų mažinimo tikslų aplinkosauginis veiksmingumas būtų pagrindinis principas, kuriuo būtų vadovaujamasi apibrėžiant ES poziciją dėl tarptautinių miškotvarkos apskaitos taisyklių, lanksčių priemonių ir atsižvelgimo į visus didesnius pagal pirmąjį Kioto protokolą nustatytų įsipareigojimų vykdymo laikotarpio laimėjimus siekiant tikslų laikotarpiu po 2012 m.;

| 30. | pripažįsta, kad svarbu aktyviai prisitaikyti prie neišvengiamų klimato kaitos padarinių, ypač tuose pasaulio regionuose, kurie labiausiai kenčia nuo klimato kaitos, ir apsaugoti labiausiai pažeidžiamas visuomenės grupes; taigi ragina Durbane priimti susitarimą ir prisiimti tvirtus politinius bei finansinius įsipareigojimus padėti tokioms besivystančioms šalims didinti savo pajėgumus; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad svarbu aktyviai prisitaikyti prie neišvengiamų klimato kaitos padarinių, ypač tuose pasaulio regionuose, kurie labiausiai kenčia nuo klimato kaitos, ir apsaugoti labiausiai pažeidžiamas visuomenės grupes; taigi ragina Durbane priimti susitarimą ir prisiimti tvirtus politinius bei finansinius įsipareigojimus padėti tokioms besivystančioms šalims didinti savo pajėgumus;

Finansavimas

| 31. | primena, kad išsivysčiusios šalys įsipareigojo iš viešųjų ir privačių šaltinių skirti naujų ir papildomų išteklių, kurie 2010–2012 m. laikotarpiu sudarytų bent 30 mlrd., o iki 2020 m. – 100 mlrd. JAV dolerių per metus, ir ypač daug dėmesio skirti pažeidžiamoms ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims; ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis savo įsipareigojimų ir užtikrinti, kad prisitaikymui ir švelninimui skiriami ištekliai papildytų lėšas, skiriamas pagal numatytą tikslą 0,7 proc. BNP skirti oficialiai paramai vystymuisi, ir nurodyti, kiek įsipareigojimų bus finansuojama iš viešųjų lėšų; be to, pabrėžia, kad norint įgyvendinti šį tikslą reikia panaudoti ir vidaus, ir tarptautines lėšas iš visų įmanomų šaltinių ir numatyti, kaip reikėtų įgyvendinti papildomas išmetamųjų teršalų mažinimo priemones 2013–2020 m. laikotarpiu; taip pat ragina konferencijos šalis nustatyti kovos su klimato kaita veiksmų finansavimo sistemą pereinamajam 2013-2020 m. laikotarpiui; taip pat pabrėžia, kad toks finansavimas turi būti skiriamas remiantis teisingomis, skaidriomis ir nediskriminacinio pobūdžio taisyklėmis, kartu veiksmingai didinant pajėgumus, mažinant tarifines ir netarifines kliūtis su aplinkosauga susijusioms prekėms, paslaugoms ir investicijoms, teikiant konkrečią paramą mažą kiekį teršalų išmetančioms infrastruktūroms ir taikant gerai apibrėžtas iš anksto žinomas taisykles; |
| --- | --- |

31.

primena, kad išsivysčiusios šalys įsipareigojo iš viešųjų ir privačių šaltinių skirti naujų ir papildomų išteklių, kurie 2010–2012 m. laikotarpiu sudarytų bent 30 mlrd., o iki 2020 m. – 100 mlrd. JAV dolerių per metus, ir ypač daug dėmesio skirti pažeidžiamoms ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims; ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis savo įsipareigojimų ir užtikrinti, kad prisitaikymui ir švelninimui skiriami ištekliai papildytų lėšas, skiriamas pagal numatytą tikslą 0,7 proc. BNP skirti oficialiai paramai vystymuisi, ir nurodyti, kiek įsipareigojimų bus finansuojama iš viešųjų lėšų; be to, pabrėžia, kad norint įgyvendinti šį tikslą reikia panaudoti ir vidaus, ir tarptautines lėšas iš visų įmanomų šaltinių ir numatyti, kaip reikėtų įgyvendinti papildomas išmetamųjų teršalų mažinimo priemones 2013–2020 m. laikotarpiu; taip pat ragina konferencijos šalis nustatyti kovos su klimato kaita veiksmų finansavimo sistemą pereinamajam 2013-2020 m. laikotarpiui; taip pat pabrėžia, kad toks finansavimas turi būti skiriamas remiantis teisingomis, skaidriomis ir nediskriminacinio pobūdžio taisyklėmis, kartu veiksmingai didinant pajėgumus, mažinant tarifines ir netarifines kliūtis su aplinkosauga susijusioms prekėms, paslaugoms ir investicijoms, teikiant konkrečią paramą mažą kiekį teršalų išmetančioms infrastruktūroms ir taikant gerai apibrėžtas iš anksto žinomas taisykles;

| 32. | pabrėžia, kad reikia naudoti įvairius šaltinius, ir ragina konferencijos šalis išnagrinėti tolesnio ilgalaikio finansavimo, kuris užtikrins naujus, papildomus, tinkamus ir numatomus finansinius srautus, galimybes; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad reikia naudoti įvairius šaltinius, ir ragina konferencijos šalis išnagrinėti tolesnio ilgalaikio finansavimo, kuris užtikrins naujus, papildomus, tinkamus ir numatomus finansinius srautus, galimybes;

| 33. | ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti, kad būtų rengiami išsamūs ir skaidrūs pranešimai apie laiku teikiamą skubų finansavimą siekiant paremti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmų vykdymą besivystančiose šalyse, ir pabrėžia, kad reikia išvengti finansavimo spragų po 2012 m. (kai baigiasi skubaus finansavimo laikotarpis) ir siekti parengti planą, pagal kurį turėtų būti palaipsniui didinamas finansavimas kovai su klimato kaita 2013–2020 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

33.

ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti, kad būtų rengiami išsamūs ir skaidrūs pranešimai apie laiku teikiamą skubų finansavimą siekiant paremti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmų vykdymą besivystančiose šalyse, ir pabrėžia, kad reikia išvengti finansavimo spragų po 2012 m. (kai baigiasi skubaus finansavimo laikotarpis) ir siekti parengti planą, pagal kurį turėtų būti palaipsniui didinamas finansavimas kovai su klimato kaita 2013–2020 m. laikotarpiu;

| 34. | pabrėžia, kad svarbu, jog būtų teikiami gauti patikimi statistiniai duomenys apie išmetamuosius teršalus, taip pat palyginami duomenys ir reguliarios vertinimo ataskaitos; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad svarbu, jog būtų teikiami gauti patikimi statistiniai duomenys apie išmetamuosius teršalus, taip pat palyginami duomenys ir reguliarios vertinimo ataskaitos;

| 35. | ragina Durbano konferenciją imtis konkrečių veiksmų siekiant įgyvendinti Kankūno susitarimus dėl ilgalaikio finansavimo, įskaitant susitarimus dėl finansavimo šaltinių ir palaipsnio finansavimo didinimo nuo 2013 m. naudojant skubų finansavimą; atsižvelgdamas į tai ragina, kad tarptautiniu lygmeniu būtų naudojami novatoriški finansavimo šaltiniai ir nustatytas finansinių sandorių mokestis, o gautos pajamos visų pirma būtų naudojamos kovos su klimato kaita veiksmams remti besivystančiose šalyse, laikantis JTBKKK nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

35.

ragina Durbano konferenciją imtis konkrečių veiksmų siekiant įgyvendinti Kankūno susitarimus dėl ilgalaikio finansavimo, įskaitant susitarimus dėl finansavimo šaltinių ir palaipsnio finansavimo didinimo nuo 2013 m. naudojant skubų finansavimą; atsižvelgdamas į tai ragina, kad tarptautiniu lygmeniu būtų naudojami novatoriški finansavimo šaltiniai ir nustatytas finansinių sandorių mokestis, o gautos pajamos visų pirma būtų naudojamos kovos su klimato kaita veiksmams remti besivystančiose šalyse, laikantis JTBKKK nustatytų tikslų;

| 36. | ragina konferencijos šalis per Durbano konferenciją pradėti visapusiškai naudoti Ekologinį klimato fondą ir jį vystyti taip, kad naujojo fondo lėšomis galima būtų remti radikalius pasikeitimus besivystančiose šalyse, kurie vyksta siekiant, kad vystymasis būtų paremtas mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir atsparus klimato kaitai; |
| --- | --- |

36.

ragina konferencijos šalis per Durbano konferenciją pradėti visapusiškai naudoti Ekologinį klimato fondą ir jį vystyti taip, kad naujojo fondo lėšomis galima būtų remti radikalius pasikeitimus besivystančiose šalyse, kurie vyksta siekiant, kad vystymasis būtų paremtas mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir atsparus klimato kaitai;

| 37. | ragina šalių konferenciją tiksliai apibrėžti principą „naujas ir papildomas“; |
| --- | --- |

37.

ragina šalių konferenciją tiksliai apibrėžti principą „naujas ir papildomas“;

| 38. | pabrėžia kovos su klimato kaita finansavimo nuspėjamumo ir tęstinumo svarbą; ragina laikytis visiško skaidrumo principo ir taikyti tinkamas priemones, kad būtų užtikrintas lėšų, skirtų kovai su klimato kaita, proporcingas didinimas 2013–2020 m. laikotarpiu; todėl ragina liautis taikius dvigubą apskaitą; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia kovos su klimato kaita finansavimo nuspėjamumo ir tęstinumo svarbą; ragina laikytis visiško skaidrumo principo ir taikyti tinkamas priemones, kad būtų užtikrintas lėšų, skirtų kovai su klimato kaita, proporcingas didinimas 2013–2020 m. laikotarpiu; todėl ragina liautis taikius dvigubą apskaitą;

| 39. | ragina Komisiją kuo greičiau nustatyti procedūras ir priemones, kuriomis būtų skatinama ir sudaromos sąlygos privačiam sektoriui prisidėti prie besivystančių šalių finansavimo; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją kuo greičiau nustatyti procedūras ir priemones, kuriomis būtų skatinama ir sudaromos sąlygos privačiam sektoriui prisidėti prie besivystančių šalių finansavimo;

| 40. | ragina Komisiją užtikrinti, kad susitarimai dėl tarptautinių nuosavybės teisių, sudaryti su Pasaulio prekybos organizacija (PPO), kurie yra pagrindinė priemonė skatinant privataus sektoriaus dalyvavimą skleidžiant naujas technologijas, nebūtų ginčijami; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją užtikrinti, kad susitarimai dėl tarptautinių nuosavybės teisių, sudaryti su Pasaulio prekybos organizacija (PPO), kurie yra pagrindinė priemonė skatinant privataus sektoriaus dalyvavimą skleidžiant naujas technologijas, nebūtų ginčijami;

| 41. | primena, kad šiuo metu besivystančioms šalims skiriami su klimatu susiję finansiniai srautai didėja, tačiau padengia tik dalį (mažiau kaip 5 proc.) sumos, kurios, kaip numatoma, besivystančioms šalims reikėtų keletui dešimtmečių; |
| --- | --- |

41.

primena, kad šiuo metu besivystančioms šalims skiriami su klimatu susiję finansiniai srautai didėja, tačiau padengia tik dalį (mažiau kaip 5 proc.) sumos, kurios, kaip numatoma, besivystančioms šalims reikėtų keletui dešimtmečių;

| 42. | primygtinai tvirtina, kad Durbane reikia sukurti nuoseklią su klimato kaita susijusią finansinę struktūrą, ypač siekiant užtikrinti, kad netrūktų finansavimo po 2012 m.; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia ir naujų išteklių (pvz., finansinių sandorių mokesčio, specialiosios skolinimo teisės suteikimo, rinkliavų už laivybą (oro transportą)), ir veiksmingų teikimo mechanizmų; |
| --- | --- |

42.

primygtinai tvirtina, kad Durbane reikia sukurti nuoseklią su klimato kaita susijusią finansinę struktūrą, ypač siekiant užtikrinti, kad netrūktų finansavimo po 2012 m.; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia ir naujų išteklių (pvz., finansinių sandorių mokesčio, specialiosios skolinimo teisės suteikimo, rinkliavų už laivybą (oro transportą)), ir veiksmingų teikimo mechanizmų;

| 43. | pritaria, jog būtų sukurtas įsipareigojimų vykdymo mechanizmas siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingiau laikomasi įsipareigojimų, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu, finansais, technologijomis ir gebėjimų stiprinimu; |
| --- | --- |

43.

pritaria, jog būtų sukurtas įsipareigojimų vykdymo mechanizmas siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingiau laikomasi įsipareigojimų, susijusių su šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu, finansais, technologijomis ir gebėjimų stiprinimu;

| 44. | ragina paramos teikėjas pasižadėti skirti tam tikrą sumą lėšų Pasaulio aplinkos fondui papildyti ir remiantis šiuo fondu toliau skirti didelę pirmenybę Afrikos šalims ir skirti finansinius išteklius atsižvelgiant į šalių poreikius ir prioritetus; |
| --- | --- |

44.

ragina paramos teikėjas pasižadėti skirti tam tikrą sumą lėšų Pasaulio aplinkos fondui papildyti ir remiantis šiuo fondu toliau skirti didelę pirmenybę Afrikos šalims ir skirti finansinius išteklius atsižvelgiant į šalių poreikius ir prioritetus;

| 45. | ragina Komisiją ir ES valstybes nares tinkamai susieti TVT ir klimato kaitą, t. y. į projektus ir programas, kuriais siekiama TVT, ir į visas platesnes skurdo mažinimo strategijas ir vystymosi politikos priemones įtraukti klimato kaitos poveikio ir prisitaikymo prie jos klausimus; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją patobulinti savo finansinių ataskaitų teikimo priemonę, kad būtų lengviau atlikti ES įsipareigojimų dėl klimato finansinę analizę ir labiau integruoti klimato klausimą į vystymosi politiką; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją ir ES valstybes nares tinkamai susieti TVT ir klimato kaitą, t. y. į projektus ir programas, kuriais siekiama TVT, ir į visas platesnes skurdo mažinimo strategijas ir vystymosi politikos priemones įtraukti klimato kaitos poveikio ir prisitaikymo prie jos klausimus; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją patobulinti savo finansinių ataskaitų teikimo priemonę, kad būtų lengviau atlikti ES įsipareigojimų dėl klimato finansinę analizę ir labiau integruoti klimato klausimą į vystymosi politiką;

| 46. | primena, kad, norint pasiekti pažeidžiamiausias bendruomenes, kurios stengiasi prisitaikyti prie klimato kaitos, ir padėti skurdžioms šalims priimti tvarias vystymosi strategijas, lemiamą reikšmę turi tik viešasis finansavimas; taip pat pabrėžia, kad Komisija ir valstybių narių vyriausybės turi užtikrinti, kad šis finansavimas papildytų esamus pagalbos tikslus, kaip nurodyta JTBKKK 4 straipsnio 3 dalyje; ragina Komisiją laikantis 2007 m. gruodžio mėn. Balio veiksmų plano numatyti papildomo su klimatu susijusio finansavimo kriterijus, kuriuos būtų galima pamatuoti, už juos atsiskaityti ir patikrinti; |
| --- | --- |

46.

primena, kad, norint pasiekti pažeidžiamiausias bendruomenes, kurios stengiasi prisitaikyti prie klimato kaitos, ir padėti skurdžioms šalims priimti tvarias vystymosi strategijas, lemiamą reikšmę turi tik viešasis finansavimas; taip pat pabrėžia, kad Komisija ir valstybių narių vyriausybės turi užtikrinti, kad šis finansavimas papildytų esamus pagalbos tikslus, kaip nurodyta JTBKKK 4 straipsnio 3 dalyje; ragina Komisiją laikantis 2007 m. gruodžio mėn. Balio veiksmų plano numatyti papildomo su klimatu susijusio finansavimo kriterijus, kuriuos būtų galima pamatuoti, už juos atsiskaityti ir patikrinti;

| 47. | primena, kad pagal principą „teršėjas moka“ siekiama teigiamo poveikio mažinant taršą, tačiau jį sunku taikyti besivystančiose šalyse; taigi ragina atidžiau spręsti šį klausimą teikiant su klimato kaita susijusį finansavimą besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

47.

primena, kad pagal principą „teršėjas moka“ siekiama teigiamo poveikio mažinant taršą, tačiau jį sunku taikyti besivystančiose šalyse; taigi ragina atidžiau spręsti šį klausimą teikiant su klimato kaita susijusį finansavimą besivystančioms šalims;

| 48. | ragina Pasaulio banką užtikrinti, kad jo portfelis būtų pažangus klimato požiūriu; |
| --- | --- |

48.

ragina Pasaulio banką užtikrinti, kad jo portfelis būtų pažangus klimato požiūriu;

| 49. | pabrėžia, kad reikėtų užtikrinti lyčių pusiausvyrą visuose sprendimus dėl kovos su klimato kaita finansavimo priimančiuose organuose, įskaitant Ekologinio klimato fondo tarybą ir galimas žemesnio lygmens tarybas, atsakingas už konkrečius finansavimo skirsnius; pabrėžia, kad pilietinės visuomenės nariams, įskaitant lyčių lygybės organizacijų ir moterų grupių atstovus, turėtų būti suteikta galimybė aktyviai dalyvauti Ekologinio klimato fondo tarybos ir visų jos žemesnio lygmens tarybų veikloje; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad reikėtų užtikrinti lyčių pusiausvyrą visuose sprendimus dėl kovos su klimato kaita finansavimo priimančiuose organuose, įskaitant Ekologinio klimato fondo tarybą ir galimas žemesnio lygmens tarybas, atsakingas už konkrečius finansavimo skirsnius; pabrėžia, kad pilietinės visuomenės nariams, įskaitant lyčių lygybės organizacijų ir moterų grupių atstovus, turėtų būti suteikta galimybė aktyviai dalyvauti Ekologinio klimato fondo tarybos ir visų jos žemesnio lygmens tarybų veikloje;

| 50. | pabrėžia, kad, plėtojant klimato kaitos poveikio mažinimo veiklą, būtina atsižvelgti į lyčių nelygybę galimybės naudotis ištekliais, įskaitant kreditus, mokymo paslaugas, informaciją ir technologijas, požiūriu; pažymi, kad prisitaikant prie klimato kaitos reikėtų sistemingai ir veiksmingai spręsti lyties požiūriu specifinio klimato kaitos poveikio energijos, vandens, apsirūpinimo maistu, žemės ūkio ir žuvininkystės, biologinės įvairovės ir ekosistemų paslaugų, sveikatos, pramonės, gyvenviečių, gaivalinių nelaimių valdymo bei konfliktų ir saugumo srityse klausimus; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad, plėtojant klimato kaitos poveikio mažinimo veiklą, būtina atsižvelgti į lyčių nelygybę galimybės naudotis ištekliais, įskaitant kreditus, mokymo paslaugas, informaciją ir technologijas, požiūriu; pažymi, kad prisitaikant prie klimato kaitos reikėtų sistemingai ir veiksmingai spręsti lyties požiūriu specifinio klimato kaitos poveikio energijos, vandens, apsirūpinimo maistu, žemės ūkio ir žuvininkystės, biologinės įvairovės ir ekosistemų paslaugų, sveikatos, pramonės, gyvenviečių, gaivalinių nelaimių valdymo bei konfliktų ir saugumo srityse klausimus;

Pokyčiai siekiant tvarios ekonomikos ir pramonės

| 51. | pabrėžia, kad daugelis šalių sparčiai pereina prie naujos ekologiškos ekonomikos dėl įvairių priežasčių imdamos spręsti klimato apsaugos, išteklių trūkumo ir jų naudojimo efektyvumo, energetinio saugumo, inovacijų ir konkurencingumo klausimus; pažymi, kad, pvz., itin reikšmingos yra investavimo programos, skirtos perėjimui prie kitokio apsirūpinimo energija modelio tokiose šalyse, kaip JAV, Kinija ir Pietų Korėja; ragina Komisiją analizuoti tokias programas, taip pat įvertinti pagal programas numatytų siekių lygmenį ir riziką, kad ES galėtų prarasti vadovaujamą poziciją; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad daugelis šalių sparčiai pereina prie naujos ekologiškos ekonomikos dėl įvairių priežasčių imdamos spręsti klimato apsaugos, išteklių trūkumo ir jų naudojimo efektyvumo, energetinio saugumo, inovacijų ir konkurencingumo klausimus; pažymi, kad, pvz., itin reikšmingos yra investavimo programos, skirtos perėjimui prie kitokio apsirūpinimo energija modelio tokiose šalyse, kaip JAV, Kinija ir Pietų Korėja; ragina Komisiją analizuoti tokias programas, taip pat įvertinti pagal programas numatytų siekių lygmenį ir riziką, kad ES galėtų prarasti vadovaujamą poziciją;

| 52. | džiaugiasi šiais tarptautiniais poslinkiais ir dar kartą pakartoja, kad tarptautiniu mastu koordinuojami veiksmai padeda atitinkamiems sektoriams, visų pirma daug energijos vartojantiems sektoriams, spręsti anglies dioksido nutekėjimo problemas; ragina pasirašyti susitarimą, kuriuo tarptautiniu lygmeniu būtų užtikrintos vienodos sąlygos daug anglies dioksido išskiriančioms pramonės šakoms; |
| --- | --- |

52.

džiaugiasi šiais tarptautiniais poslinkiais ir dar kartą pakartoja, kad tarptautiniu mastu koordinuojami veiksmai padeda atitinkamiems sektoriams, visų pirma daug energijos vartojantiems sektoriams, spręsti anglies dioksido nutekėjimo problemas; ragina pasirašyti susitarimą, kuriuo tarptautiniu lygmeniu būtų užtikrintos vienodos sąlygos daug anglies dioksido išskiriančioms pramonės šakoms;

| 53. | yra susirūpinęs, kad dėl finansų ir biudžeto krizės, nuo kurios kenčia dauguma pramoninių šalių, sumažėjo vyriausybių dėmesys tarptautinėms deryboms klimato kaitos klausimu Durbane; mano, kad ES pastangos pertvarkyti savo ekonomiką neturi silpnėti, pvz., siekiant išvengti darbo vietų, ypač ekologiškų darbo vietų, skaičiaus sumažėjimo, ir kad ES turi įtikinti savo partnerius visame pasaulyje, įskaitant Kiniją ir JAV, jog galima sumažinti išmetamų teršalų kiekį neprarandant konkurencingumo ir darbo vietų, ypač jei bus veikiama bendrai; |
| --- | --- |

53.

yra susirūpinęs, kad dėl finansų ir biudžeto krizės, nuo kurios kenčia dauguma pramoninių šalių, sumažėjo vyriausybių dėmesys tarptautinėms deryboms klimato kaitos klausimu Durbane; mano, kad ES pastangos pertvarkyti savo ekonomiką neturi silpnėti, pvz., siekiant išvengti darbo vietų, ypač ekologiškų darbo vietų, skaičiaus sumažėjimo, ir kad ES turi įtikinti savo partnerius visame pasaulyje, įskaitant Kiniją ir JAV, jog galima sumažinti išmetamų teršalų kiekį neprarandant konkurencingumo ir darbo vietų, ypač jei bus veikiama bendrai;

| 54. | pabrėžia, kad siekiant ilgalaikio tvaraus ekonomikos augimo būtina kuo greičiau parengti ir įgyvendinti holistinę žaliavų ir išteklių strategiją, susijusią su išteklių naudojimo efektyvumu visuose išsivysčiusių ir besivystančių šalių sektoriuose, ir ragina ES ir jos valstybes nares rodyti pavyzdį sprendžiant šį klausimą; ragina ES ir jos valstybes nares remti besivystančias šalis ir nacionaliniu, ir vietos lygmenimis, joms perduodant turimą tausios gavybos, veiksmingesnio išteklių naudojimo ir pakartotinio naudojimo bei perdirbimo patirtį; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad siekiant ilgalaikio tvaraus ekonomikos augimo būtina kuo greičiau parengti ir įgyvendinti holistinę žaliavų ir išteklių strategiją, susijusią su išteklių naudojimo efektyvumu visuose išsivysčiusių ir besivystančių šalių sektoriuose, ir ragina ES ir jos valstybes nares rodyti pavyzdį sprendžiant šį klausimą; ragina ES ir jos valstybes nares remti besivystančias šalis ir nacionaliniu, ir vietos lygmenimis, joms perduodant turimą tausios gavybos, veiksmingesnio išteklių naudojimo ir pakartotinio naudojimo bei perdirbimo patirtį;

| 55. | mano, kad taikant sektorinį požiūrį, derinamą su visoje ekonomikoje taikoma didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo sistema, pramoninėse šalyse galima suderinti klimato srities priemones su konkurencingumu ir ekonominiu augimu; pabrėžia, kad pramoniniams išmetamiems teršalams svarbu taikyti bendrą horizontalųjį sektorinį modelį, nes tai suteiktų pridėtinės vertės, susijusios su tarptautinėmis derybomis ir Europos CO2 kiekio mažinimo tikslais; tikisi, kad minėtasis modelis taip pat galėtų būti įtrauktas į tarptautinės klimato kaitos veiksmų po 2012 m. programą; |
| --- | --- |

55.

mano, kad taikant sektorinį požiūrį, derinamą su visoje ekonomikoje taikoma didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo sistema, pramoninėse šalyse galima suderinti klimato srities priemones su konkurencingumu ir ekonominiu augimu; pabrėžia, kad pramoniniams išmetamiems teršalams svarbu taikyti bendrą horizontalųjį sektorinį modelį, nes tai suteiktų pridėtinės vertės, susijusios su tarptautinėmis derybomis ir Europos CO2 kiekio mažinimo tikslais; tikisi, kad minėtasis modelis taip pat galėtų būti įtrauktas į tarptautinės klimato kaitos veiksmų po 2012 m. programą;

| 56. | pabrėžia švarios plėtros mechanizmo svarbą Europos pramonei siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų ir paspartinti technologijų perdavimą; primena, kad reikia reformuoti švarios plėtros mechanizmą ir reikalauti laikytis griežtų projektų kokybės reikalavimų siekiant užtikrinti aukštus tokių projektų standartus ir patikimu, patikrinamu ir įgyvendinamu būdu dar labiau sumažinti išmetamųjų teršalų, nes tokiu būdu taip pat prisidedama prie tvaraus tokių šalių vystymosi; mano, kad ateityje švarios plėtros mechanizmas turėtų būti taikomas tik mažiausiai išsivysčiusioms šalims; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia švarios plėtros mechanizmo svarbą Europos pramonei siekiant sumažinti išmetamųjų teršalų ir paspartinti technologijų perdavimą; primena, kad reikia reformuoti švarios plėtros mechanizmą ir reikalauti laikytis griežtų projektų kokybės reikalavimų siekiant užtikrinti aukštus tokių projektų standartus ir patikimu, patikrinamu ir įgyvendinamu būdu dar labiau sumažinti išmetamųjų teršalų, nes tokiu būdu taip pat prisidedama prie tvaraus tokių šalių vystymosi; mano, kad ateityje švarios plėtros mechanizmas turėtų būti taikomas tik mažiausiai išsivysčiusioms šalims;

| 57. | dar kartą tvirtina, kad pasaulinė anglies dioksido rinka būtų tvirtas pagrindas siekiant iš esmės sumažinti išmetamųjų teršalų ir sudaryti vienodas sąlygas pramonės įmonėms; ragina ES ir jos partneres artimiausioje ateityje rasti veiksmingiausią būdą ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir kitų su pasauline anglies dioksido rinka susijusių prekybos sistemų ryšiams skatinti, užtikrinant didesnę taršos mažinimo būdų įvairovę, geresnį rinkos mastą ir likvidumą, skaidrumą ir pagaliau veiksmingą išteklių paskirstymą; |
| --- | --- |

57.

dar kartą tvirtina, kad pasaulinė anglies dioksido rinka būtų tvirtas pagrindas siekiant iš esmės sumažinti išmetamųjų teršalų ir sudaryti vienodas sąlygas pramonės įmonėms; ragina ES ir jos partneres artimiausioje ateityje rasti veiksmingiausią būdą ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir kitų su pasauline anglies dioksido rinka susijusių prekybos sistemų ryšiams skatinti, užtikrinant didesnę taršos mažinimo būdų įvairovę, geresnį rinkos mastą ir likvidumą, skaidrumą ir pagaliau veiksmingą išteklių paskirstymą;

Moksliniai tyrimai ir technologija

| 58. | džiaugiasi Kankūne pasiektu susitarimu dėl Kankūno prisitaikymo prie klimato kaitos programos siekiant gerinti prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus, taip pat dėl technologijų mechanizmo sukūrimo, įskaitant Technologijų vykdomąjį komitetą ir Klimato technologijų centrą ir tinklą, siekiant gerinti technologijų plėtrą ir perdavimą ieškant tinkamos pusiausvyros tarp prisitaikymo prie klimato kaitos bei poveikio švelninimo ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugos tam, kad šis mechanizmas būtų visapusiškai veiksmingas; |
| --- | --- |

58.

džiaugiasi Kankūne pasiektu susitarimu dėl Kankūno prisitaikymo prie klimato kaitos programos siekiant gerinti prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus, taip pat dėl technologijų mechanizmo sukūrimo, įskaitant Technologijų vykdomąjį komitetą ir Klimato technologijų centrą ir tinklą, siekiant gerinti technologijų plėtrą ir perdavimą ieškant tinkamos pusiausvyros tarp prisitaikymo prie klimato kaitos bei poveikio švelninimo ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugos tam, kad šis mechanizmas būtų visapusiškai veiksmingas;

| 59. | pabrėžia, kad pažangių technologijų kūrimas ir diegimas yra itin svarbus kovojant su klimato kaita ir kartu įtikinant ES partnerius visame pasaulyje, jog galima sumažinti išmetamų teršalų kiekį neprarandant konkurencingumo ir darbo vietų; ragina prisiimti tarptautinį įsipareigojimą didinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros investicijas į atitinkamų sektorių pažangias technologijas; mano, jog labai svarbu, kad Europa rodytų pavyzdį numatydama kur kas daugiau lėšų moksliniams tyrimams, susijusiems su klimatui žalos nedarančiomis ir efektyviai energiją naudojančiomis pramonės ir energetikos technologijomis, ir kad vykdant šios srities mokslinius tyrimus Europa turėtų glaudžiai bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais, pvz., BRIC šalimis (Brazilija, Rusija, Indija ir Kinija) ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad pažangių technologijų kūrimas ir diegimas yra itin svarbus kovojant su klimato kaita ir kartu įtikinant ES partnerius visame pasaulyje, jog galima sumažinti išmetamų teršalų kiekį neprarandant konkurencingumo ir darbo vietų; ragina prisiimti tarptautinį įsipareigojimą didinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros investicijas į atitinkamų sektorių pažangias technologijas; mano, jog labai svarbu, kad Europa rodytų pavyzdį numatydama kur kas daugiau lėšų moksliniams tyrimams, susijusiems su klimatui žalos nedarančiomis ir efektyviai energiją naudojančiomis pramonės ir energetikos technologijomis, ir kad vykdant šios srities mokslinius tyrimus Europa turėtų glaudžiai bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais, pvz., BRIC šalimis (Brazilija, Rusija, Indija ir Kinija) ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis;

| 60. | mano, kad būtent inovacijos galėtų padėti išlaikyti visuotinio atšilimo lygį mažesnį kaip 2 °C, ir pažymi, kad inovacijas galima skatinti įvairiais būdais; ragina Komisiją įvertinti įvairias sistemas, skirtas pirmaujančioms verslo įmonėms, turinčioms skirtingus naujovių diegimo ir technologijų perdavimo ir perkėlimo pasaulio mastu gebėjimus, atlyginti; |
| --- | --- |

60.

mano, kad būtent inovacijos galėtų padėti išlaikyti visuotinio atšilimo lygį mažesnį kaip 2 °C, ir pažymi, kad inovacijas galima skatinti įvairiais būdais; ragina Komisiją įvertinti įvairias sistemas, skirtas pirmaujančioms verslo įmonėms, turinčioms skirtingus naujovių diegimo ir technologijų perdavimo ir perkėlimo pasaulio mastu gebėjimus, atlyginti;

| 61. | pabrėžia, kad svarbu plėtoti glaudesnį Europos ir mažiausiai išsivysčiusių šalių bendradarbiavimą; todėl ragina Komisiją likus pakankamai laiko iki Durbano konferencijos pasiūlyti idėjų dėl bendrų mokslinių tyrimų alternatyvių energijos šaltinių srityje programų, taip pat idėjų, kaip ES galėtų skatinti išsivysčiusių ir besivystančių šalių, ypač Afrikos šalių, bendradarbiavimą įvairiuose pramonės sektoriuose; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad svarbu plėtoti glaudesnį Europos ir mažiausiai išsivysčiusių šalių bendradarbiavimą; todėl ragina Komisiją likus pakankamai laiko iki Durbano konferencijos pasiūlyti idėjų dėl bendrų mokslinių tyrimų alternatyvių energijos šaltinių srityje programų, taip pat idėjų, kaip ES galėtų skatinti išsivysčiusių ir besivystančių šalių, ypač Afrikos šalių, bendradarbiavimą įvairiuose pramonės sektoriuose;

| 62. | ragina sukurti institucinę sistemą, kuri padėtų spręsti visus su technologijų kūrimu ir perdavimu susijusius klausimus, ypač daug dėmesio skiriant tinkamai technologijai, kuri kuriama ypač atsižvelgiant į aplinkos, etinius, kultūrinius, socialinius, politinius ir ekonominius bendruomenės, kuriai ji numatoma, aspektus; ragina kurti patentų fondus, kad skirtingiems subjektams, pvz., įmonėms, universitetams ar tyrimų institutams, priklausančiais patentais, kurie yra bendrame fonde, būtų leidžiama naudotis kitiems subjektams gamybos ar tolesnių tyrimų tikslais; taip pat ragina pripažinti besivystančių šalių teisę naudotis visomis Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), lanksčiomis nuostatomis; |
| --- | --- |

62.

ragina sukurti institucinę sistemą, kuri padėtų spręsti visus su technologijų kūrimu ir perdavimu susijusius klausimus, ypač daug dėmesio skiriant tinkamai technologijai, kuri kuriama ypač atsižvelgiant į aplinkos, etinius, kultūrinius, socialinius, politinius ir ekonominius bendruomenės, kuriai ji numatoma, aspektus; ragina kurti patentų fondus, kad skirtingiems subjektams, pvz., įmonėms, universitetams ar tyrimų institutams, priklausančiais patentais, kurie yra bendrame fonde, būtų leidžiama naudotis kitiems subjektams gamybos ar tolesnių tyrimų tikslais; taip pat ragina pripažinti besivystančių šalių teisę naudotis visomis Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), lanksčiomis nuostatomis;

| 63. | atkreipia dėmesį į didžiulį atsinaujinančiosios energijos potencialą daugelyje besivystančių šalių; ragina ES ir jos valstybes nares vykdyti atsinaujinančiosios energijos projektus besivystančiose šalyse, suteikiant galimybes naudotis technologijomis, praktine patirtimi ir investicijomis; |
| --- | --- |

63.

atkreipia dėmesį į didžiulį atsinaujinančiosios energijos potencialą daugelyje besivystančių šalių; ragina ES ir jos valstybes nares vykdyti atsinaujinančiosios energijos projektus besivystančiose šalyse, suteikiant galimybes naudotis technologijomis, praktine patirtimi ir investicijomis;

| 64. | mano, kad norint deramai išspręsti šį klausimą reikia atlikti tinkamus migracijos, kuri vyksta dėl klimato kaitos, tyrimus; |
| --- | --- |

64.

mano, kad norint deramai išspręsti šį klausimą reikia atlikti tinkamus migracijos, kuri vyksta dėl klimato kaitos, tyrimus;

Energija, energijos vartojimo ir išteklių naudojimo efektyvumas

| 65. | apgailestauja, kad energijos taupymo galimybės tarptautiniu mastu ir ES nėra tinkamai išnaudojamos; pabrėžia, kad energijos taupymas suteikia galimybę sukurti darbo vietų, sutaupyti lėšų, užtikrinti energetinį saugumą ir konkurencingumą ir sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį; ragina ES tarptautinėse derybose aptariant technologijų perdavimą, besivystančioms šalims skirtus vystymo planus ar finansinę pagalbą daugiau dėmesio skirti energijos taupymui; |
| --- | --- |

65.

apgailestauja, kad energijos taupymo galimybės tarptautiniu mastu ir ES nėra tinkamai išnaudojamos; pabrėžia, kad energijos taupymas suteikia galimybę sukurti darbo vietų, sutaupyti lėšų, užtikrinti energetinį saugumą ir konkurencingumą ir sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį; ragina ES tarptautinėse derybose aptariant technologijų perdavimą, besivystančioms šalims skirtus vystymo planus ar finansinę pagalbą daugiau dėmesio skirti energijos taupymui;

| 66. | mano, kad vykstant deryboms klimato kaitos klausimu nepaprastai svarbu, kad pramoninės šalys įvykdytų savo finansavimo įsipareigojimus, prisiimtus Kopenhagoje ir Kankūne; ragina sparčiai ir koordinuojant tarptautiniu mastu įgyvendinti Pitsburge vykusio G-20 aukščiausiojo lygio susitikimo tikslą – pamažu per vidutinės trukmės laikotarpį atsisakyti iškastiniam kurui skiriamų subsidijų, nes tai labai prisidėtų prie klimato apsaugos ir būtų itin aktualu šiomis valstybės biudžeto deficito daugelyje šalių sąlygomis; |
| --- | --- |

66.

mano, kad vykstant deryboms klimato kaitos klausimu nepaprastai svarbu, kad pramoninės šalys įvykdytų savo finansavimo įsipareigojimus, prisiimtus Kopenhagoje ir Kankūne; ragina sparčiai ir koordinuojant tarptautiniu mastu įgyvendinti Pitsburge vykusio G-20 aukščiausiojo lygio susitikimo tikslą – pamažu per vidutinės trukmės laikotarpį atsisakyti iškastiniam kurui skiriamų subsidijų, nes tai labai prisidėtų prie klimato apsaugos ir būtų itin aktualu šiomis valstybės biudžeto deficito daugelyje šalių sąlygomis;

| 67. | atkreipia dėmesį į tai, kad visame pasaulyje apie 2 milijardai žmonių ir toliau neturi galimybės naudotis tvaria energija už priimtiną kainą; pabrėžia, kad energetinio skurdo klausimas turi būti sprendžiamas atsižvelgiant į klimato politikos tikslus; pažymi, kad yra sukurtos energijos technologijos, tenkinančios ir pasaulinius aplinkos apsaugos, ir vietos plėtros poreikius; |
| --- | --- |

67.

atkreipia dėmesį į tai, kad visame pasaulyje apie 2 milijardai žmonių ir toliau neturi galimybės naudotis tvaria energija už priimtiną kainą; pabrėžia, kad energetinio skurdo klausimas turi būti sprendžiamas atsižvelgiant į klimato politikos tikslus; pažymi, kad yra sukurtos energijos technologijos, tenkinančios ir pasaulinius aplinkos apsaugos, ir vietos plėtros poreikius;

| 68. | mano, kad Europa turėtų remti Pietų Afrikos pastangas Afrikos šalims suteikti galimybę ieškoti partnerių ir finansavimo, kad galėtų investuoti į atsinaujinančius energijos išteklius ir ekologiškas technologijas; |
| --- | --- |

68.

mano, kad Europa turėtų remti Pietų Afrikos pastangas Afrikos šalims suteikti galimybę ieškoti partnerių ir finansavimo, kad galėtų investuoti į atsinaujinančius energijos išteklius ir ekologiškas technologijas;

Žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės veikla (LULUCF)

| 69. | ragina Durbane susitarti dėl griežtų LULUCF taisyklių, pagal kurias būtų padidinti I priede išvardyti susitarimo šalių tikslai, siekiama sumažinti teršalų, susijusių su miškininkyste ir žemės naudojimu, kiekį, reikalaujama, kad I priede išvardytos šalys atsiskaitytų už padidėjusį teršalų, susijusių su LULUCF, kiekį, ir kurios atitiktų dabartinius susitarimo šalių įsipareigojimus saugoti ir stiprinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbentus ir kaupiklius; ragina greta patikimos LULUCF atskaitomybės apibrėžti priemones, kad būtų pripažįstama nupjautos medienos gaminiuose akumuliuoto anglies dioksido vertė; |
| --- | --- |

69.

ragina Durbane susitarti dėl griežtų LULUCF taisyklių, pagal kurias būtų padidinti I priede išvardyti susitarimo šalių tikslai, siekiama sumažinti teršalų, susijusių su miškininkyste ir žemės naudojimu, kiekį, reikalaujama, kad I priede išvardytos šalys atsiskaitytų už padidėjusį teršalų, susijusių su LULUCF, kiekį, ir kurios atitiktų dabartinius susitarimo šalių įsipareigojimus saugoti ir stiprinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbentus ir kaupiklius; ragina greta patikimos LULUCF atskaitomybės apibrėžti priemones, kad būtų pripažįstama nupjautos medienos gaminiuose akumuliuoto anglies dioksido vertė;

| 70. | mano, kad žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (LULUCF) ataskaitos turi būti rengiamos remiantis konkrečiais istoriniais metais arba laikotarpiu ir taikomos laikantis Kioto protokolo ir konvencijos; |
| --- | --- |

70.

mano, kad žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (LULUCF) ataskaitos turi būti rengiamos remiantis konkrečiais istoriniais metais arba laikotarpiu ir taikomos laikantis Kioto protokolo ir konvencijos;

| 71. | atsižvelgdamas į tai, ragina privalomai įtraukti miškotvarkos srityje išmetamus teršalus (jų šalinimą ir išleidimą) į šalių LULUCF taršos mažinimo įsipareigojimų po 2012 m. I priedą; |
| --- | --- |

71.

atsižvelgdamas į tai, ragina privalomai įtraukti miškotvarkos srityje išmetamus teršalus (jų šalinimą ir išleidimą) į šalių LULUCF taršos mažinimo įsipareigojimų po 2012 m. I priedą;

| 72. | ragina Komisiją, valstybes nares ir visas konferencijos šalis dirbti Pagalbinėje mokslo ir technologijų konsultacijų institucijoje ir kituose tarptautiniuose forumuose, kad būtų pateikta nauja biomais pagrįsta JT miškų apibrėžtis, kurioje atsispindėtų dideli įvairių biologinių rūšių skirtumai ir skirtingų biomų anglies kiekio vertės, aiškiai atskiriant gamtinius miškus ir miškus, kuriuose dominuoja medžių monokultūros ir nevietinės rūšys; |
| --- | --- |

72.

ragina Komisiją, valstybes nares ir visas konferencijos šalis dirbti Pagalbinėje mokslo ir technologijų konsultacijų institucijoje ir kituose tarptautiniuose forumuose, kad būtų pateikta nauja biomais pagrįsta JT miškų apibrėžtis, kurioje atsispindėtų dideli įvairių biologinių rūšių skirtumai ir skirtingų biomų anglies kiekio vertės, aiškiai atskiriant gamtinius miškus ir miškus, kuriuose dominuoja medžių monokultūros ir nevietinės rūšys;

| 73. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į energetikoje naudojamos biomasės anglies neutralumo prielaidą, kuri daro įtaką apskaitai pagal JTBKKK; ragina nustatyti naujas griežtesnes apskaitos taisykles, kurias taikant būtų galima nustatyti, kiek naudojant bioenergiją būtų mažiau išmetama šiltnamio efektą sukeliančių dujų; |
| --- | --- |

73.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į energetikoje naudojamos biomasės anglies neutralumo prielaidą, kuri daro įtaką apskaitai pagal JTBKKK; ragina nustatyti naujas griežtesnes apskaitos taisykles, kurias taikant būtų galima nustatyti, kiek naudojant bioenergiją būtų mažiau išmetama šiltnamio efektą sukeliančių dujų;

| 74. | ragina įsteigti fondą, iš kurio būtų apdovanojama ar paskatinama už išmetamųjų teršalų mažinimą tvariai valdant žemę, taip pat išsaugant miškus, tvariai tvarkant miškus, užkertant kelią miškų naikinimui, įveisiant miškus ir plėtojant tvarų žemės ūkį; |
| --- | --- |

74.

ragina įsteigti fondą, iš kurio būtų apdovanojama ar paskatinama už išmetamųjų teršalų mažinimą tvariai valdant žemę, taip pat išsaugant miškus, tvariai tvarkant miškus, užkertant kelią miškų naikinimui, įveisiant miškus ir plėtojant tvarų žemės ūkį;

| 75. | primena, kad, siekiant sumažinti naikinant miškus ir jiems nykstant išmetamų dujų kiekį, reikia pereiti nuo siauros procedūros, kai skaičiuojami su miškais susiję anglies dvideginio srautai, prie platesnio požiūrio, įskaitant tiesioginių ir netiesioginių miškų naikinimo veiksnių nustatymą remiantis konsultacijomis, panašiomis į konsultacijas, vykdomas pagal Savanorišką partnerystės susitarimą; |
| --- | --- |

75.

primena, kad, siekiant sumažinti naikinant miškus ir jiems nykstant išmetamų dujų kiekį, reikia pereiti nuo siauros procedūros, kai skaičiuojami su miškais susiję anglies dvideginio srautai, prie platesnio požiūrio, įskaitant tiesioginių ir netiesioginių miškų naikinimo veiksnių nustatymą remiantis konsultacijomis, panašiomis į konsultacijas, vykdomas pagal Savanorišką partnerystės susitarimą;

Dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas

| 76. | pripažįsta, kad reikia užtikrinti REDD+ ilgalaikio finansavimo priemonės reguliavimo aiškumą; ragina šalių konferenciją nustatyti mechanizmą siekiant toliau telkti finansavimą programai REDD+ iš viešųjų ir privačių šaltinių; |
| --- | --- |

76.

pripažįsta, kad reikia užtikrinti REDD+ ilgalaikio finansavimo priemonės reguliavimo aiškumą; ragina šalių konferenciją nustatyti mechanizmą siekiant toliau telkti finansavimą programai REDD+ iš viešųjų ir privačių šaltinių;

| 77. | pabrėžia, kad per COP 17 konferenciją reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant įgyvendinti programą REDD+ (dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo programa) ir šalinti visus šioje srityje esančius trūkumus, ypač susijusius su ilgalaikio finansavimo ir patikimo ir skaidraus miškų stebėjimo sistemomis ir veiksmingu konsultavimusi su konferencijos šalimis, vietos tautomis ir vietos bendruomenėmis; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad per COP 17 konferenciją reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant įgyvendinti programą REDD+ (dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo programa) ir šalinti visus šioje srityje esančius trūkumus, ypač susijusius su ilgalaikio finansavimo ir patikimo ir skaidraus miškų stebėjimo sistemomis ir veiksmingu konsultavimusi su konferencijos šalimis, vietos tautomis ir vietos bendruomenėmis;

| 78. | pabrėžia, kad priemonės REDD+ sukūrimas turėtų būti labai naudingas biologinei įvairovei ir pagrindinėms ekosistemų paslaugoms ne tik klimato kaitos švelninimo srityje ir turėtų padėti stiprinti nuo miško priklausomų žmonių, visų pirma vietos tautų ir vietos bendruomenių, teises ir gerinti jų gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

78.

pabrėžia, kad priemonės REDD+ sukūrimas turėtų būti labai naudingas biologinei įvairovei ir pagrindinėms ekosistemų paslaugoms ne tik klimato kaitos švelninimo srityje ir turėtų padėti stiprinti nuo miško priklausomų žmonių, visų pirma vietos tautų ir vietos bendruomenių, teises ir gerinti jų gyvenimo sąlygas;

| 79. | mano, kad REDD finansavimo mechanizmas turėtų būti taikomas atsižvelgiant į reikalavimus, susijusius su rezultatais, taip pat ir miškų valdymo, ir į Nagojos klimato kaitos konferencijoje (COP 10) priimtos Biologinės įvairovės konvencijos 2011 m. biologinės įvairovės veiksmų plane nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

79.

mano, kad REDD finansavimo mechanizmas turėtų būti taikomas atsižvelgiant į reikalavimus, susijusius su rezultatais, taip pat ir miškų valdymo, ir į Nagojos klimato kaitos konferencijoje (COP 10) priimtos Biologinės įvairovės konvencijos 2011 m. biologinės įvairovės veiksmų plane nustatytus tikslus;

| 80. | pabrėžia, kad reikia paspartinti viešąjį rezultatais grindžiamos programos REDD+ veiksmų finansavimą ir atlyginti už miškų naikinimo mažinimą vadovaujantis nacionaliniais kriterijais, siekiant vėliausiai iki 2020 m. sustabdyti didelės apimties tropinių miškų naikinimą; |
| --- | --- |

80.

pabrėžia, kad reikia paspartinti viešąjį rezultatais grindžiamos programos REDD+ veiksmų finansavimą ir atlyginti už miškų naikinimo mažinimą vadovaujantis nacionaliniais kriterijais, siekiant vėliausiai iki 2020 m. sustabdyti didelės apimties tropinių miškų naikinimą;

| 81. | apgailestauja, kad finansuojant programą REDD remiamasi plačia miškų apibrėžtimi, kuri apima atskirai pasodintus nevietinių rūšių augalus; mano, kad dėl tokios apibrėžties lėšos gali būti nukreiptos ne į senus ir labai senus miškus, kuriems labai reikia apsaugos, ir ne į inovacijas, o į naujas komerciniu tikslu apsodintas plantacijas; |
| --- | --- |

81.

apgailestauja, kad finansuojant programą REDD remiamasi plačia miškų apibrėžtimi, kuri apima atskirai pasodintus nevietinių rūšių augalus; mano, kad dėl tokios apibrėžties lėšos gali būti nukreiptos ne į senus ir labai senus miškus, kuriems labai reikia apsaugos, ir ne į inovacijas, o į naujas komerciniu tikslu apsodintas plantacijas;

| 82. | taip pat ragina ES užtikrinti, kad programa REDD+ apimtų apsaugos priemones, pagal kurias būtų užtikrinama, jog žmonių, gyvenančių miškuose, teisės nebūtų pažeidžiamos ir miškų nykimas būtų veiksmingai sustabdytas; ypač ragina, kad įgyvendinant REDD+ nebūtų pakenkta bet kokiai pažangai, kuri iki šiol buvo padaryta taikant FLEGT (ES veiksmų planą dėl miškų teisės aktų vykdymo, valdymo ir prekybos), visų pirma tokiais klausimais kaip miškų valdymas, paprotinių naudojimo teisių išaiškinimas ir pripažinimas; |
| --- | --- |

82.

taip pat ragina ES užtikrinti, kad programa REDD+ apimtų apsaugos priemones, pagal kurias būtų užtikrinama, jog žmonių, gyvenančių miškuose, teisės nebūtų pažeidžiamos ir miškų nykimas būtų veiksmingai sustabdytas; ypač ragina, kad įgyvendinant REDD+ nebūtų pakenkta bet kokiai pažangai, kuri iki šiol buvo padaryta taikant FLEGT (ES veiksmų planą dėl miškų teisės aktų vykdymo, valdymo ir prekybos), visų pirma tokiais klausimais kaip miškų valdymas, paprotinių naudojimo teisių išaiškinimas ir pripažinimas;

Jūrų transportas ir tarptautinė aviacija

| 83. | teigiamai vertina pažangą, kurią neseniai padarė Tarptautinė jūrų organizacija (TJO), pradėdama taikyti privalomas efektyvaus energijos naudojimo priemones tarptautinės laivybos srityje, tačiau pažymi, kad tokių priemonių taikymą galima laikyti tik pirmuoju žingsniu; ragina ES primygtinai raginti nustatyti ambicingus išmetamųjų teršalų mažinimo tikslus laivybos srityje siekiant paskatinti TJO imtis tolesnių reikiamų veiksmų siekiant nusistatyti visame pasaulyje privalomus jūrų transporto išmetamų teršalų kiekio mažinimo tikslus pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją; |
| --- | --- |

83.

teigiamai vertina pažangą, kurią neseniai padarė Tarptautinė jūrų organizacija (TJO), pradėdama taikyti privalomas efektyvaus energijos naudojimo priemones tarptautinės laivybos srityje, tačiau pažymi, kad tokių priemonių taikymą galima laikyti tik pirmuoju žingsniu; ragina ES primygtinai raginti nustatyti ambicingus išmetamųjų teršalų mažinimo tikslus laivybos srityje siekiant paskatinti TJO imtis tolesnių reikiamų veiksmų siekiant nusistatyti visame pasaulyje privalomus jūrų transporto išmetamų teršalų kiekio mažinimo tikslus pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją;

| 84. | nori pažymėti, kad, nepaisant šių priemonių ir kadangi šios priemonės taikomos tik naujiems laivams, didėjant laivų eismui, daugės ir jūrų transporto išmetamų teršalų; taigi mano, kad atsižvelgiant į tai būtina primygtinai siūlyti naudoti alternatyvius būdus (pvz. anglies dioksido kainos nustatymą, papildomas technologines priemones, taikomas taip pat jau naudojamiems laivams); |
| --- | --- |

84.

nori pažymėti, kad, nepaisant šių priemonių ir kadangi šios priemonės taikomos tik naujiems laivams, didėjant laivų eismui, daugės ir jūrų transporto išmetamų teršalų; taigi mano, kad atsižvelgiant į tai būtina primygtinai siūlyti naudoti alternatyvius būdus (pvz. anglies dioksido kainos nustatymą, papildomas technologines priemones, taikomas taip pat jau naudojamiems laivams);

| 85. | ragina ES užtikrinti, kad tarptautiniame susitarime būtų visapusiškai atsižvelgta į aviacijos daromą poveikį nustatant aviacijai privalomus taršos mažinimo tikslus, ir primygtinai ragina visus dalyvius užtikrinti, kad šių tikslų įgyvendinimą paremtų vykdymo užtikrinimo struktūros; mano, kad reikia kuo skubiau spręsti šį klausimą, ir pritaria tam, jog aviacija būtų įtraukta į Europos prekybos taršos leidimais sistemą; |
| --- | --- |

85.

ragina ES užtikrinti, kad tarptautiniame susitarime būtų visapusiškai atsižvelgta į aviacijos daromą poveikį nustatant aviacijai privalomus taršos mažinimo tikslus, ir primygtinai ragina visus dalyvius užtikrinti, kad šių tikslų įgyvendinimą paremtų vykdymo užtikrinimo struktūros; mano, kad reikia kuo skubiau spręsti šį klausimą, ir pritaria tam, jog aviacija būtų įtraukta į Europos prekybos taršos leidimais sistemą;

| 86. | pritaria bendros, bet diferencijuotos atsakomybės principui ir pasisako už tai, kad būtų pradėtos taikyti tarptautinės priemonės kartu siekiant pasaulinių išmetamų teršalų kiekio sumažinimo tikslų ir siekiant pažaboti tarptautinės aviacijos ir jūrų transporto daromą poveikį klimato kaitai; |
| --- | --- |

86.

pritaria bendros, bet diferencijuotos atsakomybės principui ir pasisako už tai, kad būtų pradėtos taikyti tarptautinės priemonės kartu siekiant pasaulinių išmetamų teršalų kiekio sumažinimo tikslų ir siekiant pažaboti tarptautinės aviacijos ir jūrų transporto daromą poveikį klimato kaitai;

Europos Parlamento delegacija

| 87. | laikosi nuomonės, kad ES delegacijai tenka labai svarbus vaidmuo derybose dėl klimato kaitos, taigi mano, jog nepriimtina, kad Europos Parlamento nariai negalėjo dalyvauti ES koordinatorių posėdžiuose per ankstesnes šalių konferencijas; tikisi, kad bent Europos Parlamento delegacijos pirmininkams bus leista dalyvauti ES koordinatorių posėdžiuose Durbane; |
| --- | --- |

87.

laikosi nuomonės, kad ES delegacijai tenka labai svarbus vaidmuo derybose dėl klimato kaitos, taigi mano, jog nepriimtina, kad Europos Parlamento nariai negalėjo dalyvauti ES koordinatorių posėdžiuose per ankstesnes šalių konferencijas; tikisi, kad bent Europos Parlamento delegacijos pirmininkams bus leista dalyvauti ES koordinatorių posėdžiuose Durbane;

| 88. | pažymi, kad pagal 2010 m. lapkričio mėn. Komisijos ir Europos Parlamento sudarytą pagrindų susitarimą Komisija privalo sudaryti palankias sąlygas tam, kad Parlamento nariai stebėtojų teisėmis galėtų dalyvauti Sąjungos delegacijose derantis dėl daugiašalių susitarimų; primena, kad pagal Lisabonos sutartį (SESV 218 straipsnis) Europos Parlamentas turi duoti pritarimą Sąjungos ir trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų susitarimams; |
| --- | --- |

88.

pažymi, kad pagal 2010 m. lapkričio mėn. Komisijos ir Europos Parlamento sudarytą pagrindų susitarimą Komisija privalo sudaryti palankias sąlygas tam, kad Parlamento nariai stebėtojų teisėmis galėtų dalyvauti Sąjungos delegacijose derantis dėl daugiašalių susitarimų; primena, kad pagal Lisabonos sutartį (SESV 218 straipsnis) Europos Parlamentas turi duoti pritarimą Sąjungos ir trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų susitarimams;

| 89. | primena JTBKKK šalims apie jų įsipareigojimą skatinti kuo platesnį, taip pat ir nevyriausybinių organizacijų, dalyvavimą JTBKKK procese; ragina Tarptautinį vietos tautų forumą dalyvauti COP 17 derybose, kadangi tokioms tautoms ypač didelį poveikį turi klimato kaita ir prisitaikymas prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

89.

primena JTBKKK šalims apie jų įsipareigojimą skatinti kuo platesnį, taip pat ir nevyriausybinių organizacijų, dalyvavimą JTBKKK procese; ragina Tarptautinį vietos tautų forumą dalyvauti COP 17 derybose, kadangi tokioms tautoms ypač didelį poveikį turi klimato kaita ir prisitaikymas prie klimato kaitos;

*

* *

| 90. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir JTBKKK sekretoriatui, prašydamas toliau perduoti šią rezoliuciją visoms Konvencijos šalims narėms, kurios nėra ES valstybės narės. |
| --- | --- |

90.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir JTBKKK sekretoriatui, prašydamas toliau perduoti šią rezoliuciją visoms Konvencijos šalims narėms, kurios nėra ES valstybės narės.

---

(1)  OL L 8, 2009 1 13, p. 3.

(2)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 1.

(3)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 25.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0442.

(5)  OL C 67 E, 2010 3 18, p. 44.

(6)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 115.

(7)  http://srren.ipcc-wg3.de/report.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0226.

(9)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/97 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/97

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisVystymosi finansavimo ataskaita

P7_TA(2011)0505

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atskaitomybės už vystymosi finansavimą ataskaitos

2013/C 153 E/11

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Tūkstantmečio deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. JT Tūkstantmečio deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 24–25 d. Pitsburge, 2009 m. balandžio 2 d. Londone, 2010 m. birželio 26–27 d. Toronte ir 2010 m. lapkričio 11–12 d. Seule vykusius G20 aukščiausiojo lygio susitikimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 24–25 d. Pitsburge, 2009 m. balandžio 2 d. Londone, 2010 m. birželio 26–27 d. Toronte ir 2010 m. lapkričio 11–12 d. Seule vykusius G20 aukščiausiojo lygio susitikimus,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 8–10 d. L’Akviloje (Italija), 2011 m. gegužės 26–27 d. Dovilyje (Prancūzija) ir 2010 m. birželio 26 d. Muskokoje (Kanada) vykusius G8 aukščiausiojo lygio susitikimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 8–10 d. L’Akviloje (Italija), 2011 m. gegužės 26–27 d. Dovilyje (Prancūzija) ir 2010 m. birželio 26 d. Muskokoje (Kanada) vykusius G8 aukščiausiojo lygio susitikimus,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 18–22 d. Monterėjuje (Meksika) ir į 2008 m. lapkričio 29 d. – gruodžio 2 d. Dohoje (Kataras) vykusiose Tarptautinėse vystymosi finansavimo konferencijose priimtus Monterėjaus konsensusą ir Dohos deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 18–22 d. Monterėjuje (Meksika) ir į 2008 m. lapkričio 29 d. – gruodžio 2 d. Dohoje (Kataras) vykusiose Tarptautinėse vystymosi finansavimo konferencijose priimtus Monterėjaus konsensusą ir Dohos deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystimosi (1) ir ES elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystimosi (1) ir ES elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją „Pažanga siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų: laikotarpio vidurio peržiūra besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukšto lygio susitikimui“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją „Pažanga siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų: laikotarpio vidurio peržiūra besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukšto lygio susitikimui“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės poveikio besivystančioms šalims ir vystomajam bendradarbiavimui (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės poveikio besivystančioms šalims ir vystomajam bendradarbiavimui (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl ES politikos suderinamumo vystymosi labui ir papildomos oficialios paramos vystymuisi („OPV plius“) koncepcijos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl ES politikos suderinamumo vystymosi labui ir papildomos oficialios paramos vystymuisi („OPV plius“) koncepcijos (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų po 2002 m. Monterėjaus vystymosi finansavimo konferencijos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų po 2002 m. Monterėjaus vystymosi finansavimo konferencijos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl tolesnių 2005 m. Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos vystymuisi veiksmingumo įgyvendinimo priemonių (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 22 d. rezoliuciją dėl tolesnių 2005 m. Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos vystymuisi veiksmingumo įgyvendinimo priemonių (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl vystymosi politikos poveikio didinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl vystymosi politikos poveikio didinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi pastaraisiais metais valstybės narės oficialiai paramai vystymuisi (OPV) skyrė tik 0,43 proc. BNP, neatsižvelgdamos į tai, kad Tūkstantmečio įsipareigojimas yra iki 2015 m. skirti 0,7 proc., o tarpinis tikslas – 2010 m. skirti 0,56 proc.; |
| --- | --- |

A.

kadangi pastaraisiais metais valstybės narės oficialiai paramai vystymuisi (OPV) skyrė tik 0,43 proc. BNP, neatsižvelgdamos į tai, kad Tūkstantmečio įsipareigojimas yra iki 2015 m. skirti 0,7 proc., o tarpinis tikslas – 2010 m. skirti 0,56 proc.;

| B. | kadangi 15 valstybių narių 2009 m. ir 2010 m. sumažino savo biudžetus; |
| --- | --- |

B.

kadangi 15 valstybių narių 2009 m. ir 2010 m. sumažino savo biudžetus;

| C. | kadangi valstybės narės pasižadėjo 2005 m. 50 proc. visos naujos paramos skirti Užsachario Afrikai, tačiau skyrė tik pusę šios sumos, ir kadangi ES valstybės taip pat nesilaikė įsipareigojimo 2010 m. skirti 0,15 proc. BNP mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ); |
| --- | --- |

C.

kadangi valstybės narės pasižadėjo 2005 m. 50 proc. visos naujos paramos skirti Užsachario Afrikai, tačiau skyrė tik pusę šios sumos, ir kadangi ES valstybės taip pat nesilaikė įsipareigojimo 2010 m. skirti 0,15 proc. BNP mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ);

| D. | kadangi šie įsipareigojimai susiję su BNP procentine dalimi, taigi dėl ekonomikos nuosmukio, ekonominės krizės metu tam tikra suma sumažėję pajamos nepateisina proporcingo pagalbos biudžeto mažinimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi šie įsipareigojimai susiję su BNP procentine dalimi, taigi dėl ekonomikos nuosmukio, ekonominės krizės metu tam tikra suma sumažėję pajamos nepateisina proporcingo pagalbos biudžeto mažinimo;

| E. | kadangi tai, jeigu ES nepavyks įvykdyti savo pagalbos įsipareigojimų, gali labai pakenkti partnerių besivystančiame pasaulyje pasitikėjimui ja ir jos patikimumui, o jeigu bus laikomasi įsipareigojimų, – bus duotas aiškus ir nedviprasmis ženklas neturtingoms šalims ir kitiems pagalbos teikėjams; |
| --- | --- |

E.

kadangi tai, jeigu ES nepavyks įvykdyti savo pagalbos įsipareigojimų, gali labai pakenkti partnerių besivystančiame pasaulyje pasitikėjimui ja ir jos patikimumui, o jeigu bus laikomasi įsipareigojimų, – bus duotas aiškus ir nedviprasmis ženklas neturtingoms šalims ir kitiems pagalbos teikėjams;

| F. | kadangi dėl netinkamo mokesčių valdymo besivystančios ekonomikos šalyse nepavyksta teisingai padalyti turto, vyriausybėms trūksta lėšų ir trukdoma panaikinti skurdą; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl netinkamo mokesčių valdymo besivystančios ekonomikos šalyse nepavyksta teisingai padalyti turto, vyriausybėms trūksta lėšų ir trukdoma panaikinti skurdą;

| G. | kadangi apytikriais skaičiavimais neteisėti kapitalo srautai iš besivystančių šalių apytikriai dešimt kartų viršija visą paramą vystymuisi; |
| --- | --- |

G.

kadangi apytikriais skaičiavimais neteisėti kapitalo srautai iš besivystančių šalių apytikriai dešimt kartų viršija visą paramą vystymuisi;

| H. | kadangi naujoviškos finansavimo priemonės sudaro tik 3 proc. ES paramos vystymuisi; |
| --- | --- |

H.

kadangi naujoviškos finansavimo priemonės sudaro tik 3 proc. ES paramos vystymuisi;

| I. | kadangi sistemos, skirtos pagerinti neturtingųjų prieigai prie finansinių paslaugų, pavyzdžiui, mikrofinansų programų, gali labai padėti smulkiems žemdirbiams, ypač moterims, siekiant pajėgumo apsirūpinti maistu ir maisto saugumo; |
| --- | --- |

I.

kadangi sistemos, skirtos pagerinti neturtingųjų prieigai prie finansinių paslaugų, pavyzdžiui, mikrofinansų programų, gali labai padėti smulkiems žemdirbiams, ypač moterims, siekiant pajėgumo apsirūpinti maistu ir maisto saugumo;

| J. | kadangi migrantų perlaidos į besivystančias šalis viršija visą pagalbos biudžetą ir kadangi, nors 2008 m. ES ir įsipareigojo sumažinti mokesčius už perlaidas, buvo padaryti tik labai maži pakeitimai; |
| --- | --- |

J.

kadangi migrantų perlaidos į besivystančias šalis viršija visą pagalbos biudžetą ir kadangi, nors 2008 m. ES ir įsipareigojo sumažinti mokesčius už perlaidas, buvo padaryti tik labai maži pakeitimai;

| K. | kadangi ES pagalba prekybai 2009 m. buvo 10,5 mlrd. eurų, o su prekyba susijusi parama sudarė 3 mlrd. eurų, taigi tikrai viršijo tikslą; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES pagalba prekybai 2009 m. buvo 10,5 mlrd. eurų, o su prekyba susijusi parama sudarė 3 mlrd. eurų, taigi tikrai viršijo tikslą;

| L. | SESV 208 straipsnyje nurodoma, kad: „Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims.“ |
| --- | --- |

L.

SESV 208 straipsnyje nurodoma, kad: „Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims.“

| M. | kadangi krizė padarė labai neigiamą poveikį besivystančioms šalims, ypač MIŠ, taigi vėl labai išaugo jų skolos; |
| --- | --- |

M.

kadangi krizė padarė labai neigiamą poveikį besivystančioms šalims, ypač MIŠ, taigi vėl labai išaugo jų skolos;

| N. | kadangi 2009 m. ES besivystančioms šalims suteikė 2,3 mlrd. eurų finansavimą, skirtą sparčiam kovos su klimato kaita įgyvendinimui; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2009 m. ES besivystančioms šalims suteikė 2,3 mlrd. eurų finansavimą, skirtą sparčiam kovos su klimato kaita įgyvendinimui;

| O. | kadangi ES įsipareigojo užtikrinti, kad finansavimas kovai su klimato kaita būtų naujas ir papildomas; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES įsipareigojo užtikrinti, kad finansavimas kovai su klimato kaita būtų naujas ir papildomas;

| P. | kadangi neveiksmingai pagalbai kasmet iššvaistoma iki 6 mlrd. eurų; |
| --- | --- |

P.

kadangi neveiksmingai pagalbai kasmet iššvaistoma iki 6 mlrd. eurų;

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „2011 m. ES atskaitomybės už vystymosi finansavimą ataskaita“, nes jis yra ypač naudinga skaidrumo ir tarpusavio vertinimo priemonė; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą „2011 m. ES atskaitomybės už vystymosi finansavimą ataskaita“, nes jis yra ypač naudinga skaidrumo ir tarpusavio vertinimo priemonė;

Parama vystymuisi

| 2. | supranta, kad dėl finansinės ir ekonominės krizės nacionaliniai biudžetai patiria vis daugiau spaudimo; tačiau yra įsitikinęs, kad siekiant panaikinti skurdą, visų pirma reikia pakeisti visų pramoninių ir besivystančių šalių politiką siekiant pašalinti struktūrines skurdo priežastis; |
| --- | --- |

2.

supranta, kad dėl finansinės ir ekonominės krizės nacionaliniai biudžetai patiria vis daugiau spaudimo; tačiau yra įsitikinęs, kad siekiant panaikinti skurdą, visų pirma reikia pakeisti visų pramoninių ir besivystančių šalių politiką siekiant pašalinti struktūrines skurdo priežastis;

| 3. | pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl to, jog ypač Afrikoje žemės ūkio paskirties žemę įsigyja vyriausybės remiami užsienio investuotojai, o dėl to prastėja vietos maisto saugumas; ragina Komisiją įtraukti žemės grobimo problemą į savo politinį dialogą su besivystančiomis šalimis, siekiant, kad politikos suderinamumo vystymosi labui principas taptų vystomojo bendradarbiavimo pagrindu nacionaliniu bei tarptautiniu lygmenimis ir kad būtų užkirstas kelias smulkių ūkininkų nuosavybės nusavinimui ir netvariam žemės bei vandens vartojimui; |
| --- | --- |

3.

pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl to, jog ypač Afrikoje žemės ūkio paskirties žemę įsigyja vyriausybės remiami užsienio investuotojai, o dėl to prastėja vietos maisto saugumas; ragina Komisiją įtraukti žemės grobimo problemą į savo politinį dialogą su besivystančiomis šalimis, siekiant, kad politikos suderinamumo vystymosi labui principas taptų vystomojo bendradarbiavimo pagrindu nacionaliniu bei tarptautiniu lygmenimis ir kad būtų užkirstas kelias smulkių ūkininkų nuosavybės nusavinimui ir netvariam žemės bei vandens vartojimui;

| 4. | palankiai vertina tai, kad ES ir jos valstybės narės neatsižvelgiant į krizę išliko didžiausiais OPV teikėjais; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina tai, kad ES ir jos valstybės narės neatsižvelgiant į krizę išliko didžiausiais OPV teikėjais;

| 5. | palankiai vertina neseniai valstybių narių atnaujintą pasižadėjimą vykdyti savo OPV įsipareigojimus, ypač tikslą atiduoti 0,7 proc. savo BNP; pritaria Tarybai, kad tik OPV nepakanka siekiant pasaulyje panaikinti skurdą; laikosi nuomonės, kad vykdant ES vystymosi politiką reikėtų siekti pašalinti struktūrines kliūtis, trukdančias siekti skurdo panaikinimo, ir įgyvendinti ES žemės ūkio, prekybos, investicijų, mokesčių rojų, prieigos prie žaliavų ir klimato kaitos politikos sričių suderinamumą vystymosi labui; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina neseniai valstybių narių atnaujintą pasižadėjimą vykdyti savo OPV įsipareigojimus, ypač tikslą atiduoti 0,7 proc. savo BNP; pritaria Tarybai, kad tik OPV nepakanka siekiant pasaulyje panaikinti skurdą; laikosi nuomonės, kad vykdant ES vystymosi politiką reikėtų siekti pašalinti struktūrines kliūtis, trukdančias siekti skurdo panaikinimo, ir įgyvendinti ES žemės ūkio, prekybos, investicijų, mokesčių rojų, prieigos prie žaliavų ir klimato kaitos politikos sričių suderinamumą vystymosi labui;

| 6. | tačiau reiškia didelį susirūpinimą tuo, kad 2010 m. ES trūko apie 15 mlrd. eurų, kad būtų įgyvendintas jos pačios 2010 m. OPV tikslas, kad siekiant įgyvendinti savo 2015 m. Tūkstantmečio tikslą reikės pagalbą beveik padvigubinti, kad nepavyko labai padidinti pagalbos Afrikai ir MIŠ, neatsižvelgiant į savo pasižadėjimus tai padaryti, ir kad 2009 m. ir 2010 m. daugelio valstybių narių pagalbos biudžetai sumažėjo ir numatyta, kad 2011 m. ir toliau dar labiau mažės; |
| --- | --- |

6.

tačiau reiškia didelį susirūpinimą tuo, kad 2010 m. ES trūko apie 15 mlrd. eurų, kad būtų įgyvendintas jos pačios 2010 m. OPV tikslas, kad siekiant įgyvendinti savo 2015 m. Tūkstantmečio tikslą reikės pagalbą beveik padvigubinti, kad nepavyko labai padidinti pagalbos Afrikai ir MIŠ, neatsižvelgiant į savo pasižadėjimus tai padaryti, ir kad 2009 m. ir 2010 m. daugelio valstybių narių pagalbos biudžetai sumažėjo ir numatyta, kad 2011 m. ir toliau dar labiau mažės;

| 7. | pažymi, kad buvo didelis gerai valdomos pagalbos tvariam vystymuisi indėlis sveikatos, švietimo, lyčių lygybės, biologinės įvairovės ir daugelyje kitų sričių; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad buvo didelis gerai valdomos pagalbos tvariam vystymuisi indėlis sveikatos, švietimo, lyčių lygybės, biologinės įvairovės ir daugelyje kitų sričių;

| 8. | taigi ragina valstybes nares nedelsiant imtis priemonių, kad būtų įvykdytas įsipareigojimas skirti 0,7 proc. BNP ir konkretūs pažadai Afrikai ir MIŠ, taip pat rekomenduoja taikyti visiškai skaidrias, daugiametes, privalomas priemones, įskaitant teisės aktus; |
| --- | --- |

8.

taigi ragina valstybes nares nedelsiant imtis priemonių, kad būtų įvykdytas įsipareigojimas skirti 0,7 proc. BNP ir konkretūs pažadai Afrikai ir MIŠ, taip pat rekomenduoja taikyti visiškai skaidrias, daugiametes, privalomas priemones, įskaitant teisės aktus;

Kiti vystymosi finansavimo aspektai

| 9. | pritaria Tarybai ir Komisijai, kad labai svarbu šalyse partnerėse sutelkti vietos išteklius siekiant tvaraus vystymosi; ragina ES pagalbos teikėjus skirti pirmenybę šios srities gebėjimų stiprinimui, ypač susijusiam su tvirtesnėmis mokesčių sistemomis ir geresniu mokesčių valdymu, ir visame pasaulyje dėti daugiau pastangų propaguojant mokesčių skaidrumą ir kiekvienos šalies atsiskaitomumą, taip pat kovą su mokesčių vengimu ir neteisėtu kapitalo nutekėjimu, prireikus priimant teisės aktus; |
| --- | --- |

9.

pritaria Tarybai ir Komisijai, kad labai svarbu šalyse partnerėse sutelkti vietos išteklius siekiant tvaraus vystymosi; ragina ES pagalbos teikėjus skirti pirmenybę šios srities gebėjimų stiprinimui, ypač susijusiam su tvirtesnėmis mokesčių sistemomis ir geresniu mokesčių valdymu, ir visame pasaulyje dėti daugiau pastangų propaguojant mokesčių skaidrumą ir kiekvienos šalies atsiskaitomumą, taip pat kovą su mokesčių vengimu ir neteisėtu kapitalo nutekėjimu, prireikus priimant teisės aktus;

| 10. | ragina Komisiją įtraukti kovą su piktnaudžiavimu mokesčių rojais, mokesčių vengimu ir neteisėtu kapitalo nutekinimu, kaip prioritetinį savo vystymosi politikos klausimą; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją įtraukti kovą su piktnaudžiavimu mokesčių rojais, mokesčių vengimu ir neteisėtu kapitalo nutekinimu, kaip prioritetinį savo vystymosi politikos klausimą;

| 11. | ragina valstybes nares toliau didinti paramą gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvai ir ragina Europos Komisiją nedelsiant pasiūlyti ES teisėkūros aktą, kuris būtų bent tolygus JAV įstatymui savo tikslu užtikrinti, kad gavybos pramonė besivystančiose šalyse tinkamai mokėtų mokesčius ir užsiimtų gamyba laikydamasi socialinių ir aplinkosaugos standartų, taip pat laikytųsi deramo stropumo standartų; |
| --- | --- |

11.

ragina valstybes nares toliau didinti paramą gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvai ir ragina Europos Komisiją nedelsiant pasiūlyti ES teisėkūros aktą, kuris būtų bent tolygus JAV įstatymui savo tikslu užtikrinti, kad gavybos pramonė besivystančiose šalyse tinkamai mokėtų mokesčius ir užsiimtų gamyba laikydamasi socialinių ir aplinkosaugos standartų, taip pat laikytųsi deramo stropumo standartų;

| 12. | ragina ES ir jos valstybes nares taikyti ne tik OPV, bet ir kitas tarptautinio vystymo finansavimo priemones, inter alia:






  — | siūlyti novatoriškas rinkliavas, pavyzdžiui, finansinių sandorių mokestį, skirtą pasaulio visuomenės gerovei, įskaitant vystymosi pagalbą, finansuoti, |
| --- | --- | --- |

12.

ragina ES ir jos valstybes nares taikyti ne tik OPV, bet ir kitas tarptautinio vystymo finansavimo priemones, inter alia:

—

siūlyti novatoriškas rinkliavas, pavyzdžiui, finansinių sandorių mokestį, skirtą pasaulio visuomenės gerovei, įskaitant vystymosi pagalbą, finansuoti,

| — | labai sumažinti mokesčius už perlaidas, |
| --- | --- |

—

labai sumažinti mokesčius už perlaidas,

| — | dažniau drauge naudoti ES dotacijas ir EIB finansines priemones nemažinant pagalbai skirtų lėšų, |
| --- | --- |

—

dažniau drauge naudoti ES dotacijas ir EIB finansines priemones nemažinant pagalbai skirtų lėšų,

| — | remti priemones, skirtas palengvinti prieigai prie finansinių paslaugų, pavyzdžiui, mikrofinansų programų, besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

—

remti priemones, skirtas palengvinti prieigai prie finansinių paslaugų, pavyzdžiui, mikrofinansų programų, besivystančiose šalyse,

| 13. | palankiai vertina didelę ir tebeaugančią ES pagalbą prekybai ir su prekyba susijusiai paramai; tikisi, kad ateityje MIŠ labiau pasinaudos šia pagalba; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina didelę ir tebeaugančią ES pagalbą prekybai ir su prekyba susijusiai paramai; tikisi, kad ateityje MIŠ labiau pasinaudos šia pagalba;

| 14. | primena, kad ES prekybos politika, kaip ir kitos politikos sritys, kaip antai žemės ūkio, žuvininkystės, migracijos, saugumo, pagal Lisabonos sutartį turi atitikti ES vystymosi politikos tikslus ir ragina įgyvendinti politiką bendradarbiavimo vystymosi labui srityje (Lisabonos sutarties 208 straipsnis) siekiant spręsti struktūrines skurdo panaikinimo problemas; |
| --- | --- |

14.

primena, kad ES prekybos politika, kaip ir kitos politikos sritys, kaip antai žemės ūkio, žuvininkystės, migracijos, saugumo, pagal Lisabonos sutartį turi atitikti ES vystymosi politikos tikslus ir ragina įgyvendinti politiką bendradarbiavimo vystymosi labui srityje (Lisabonos sutarties 208 straipsnis) siekiant spręsti struktūrines skurdo panaikinimo problemas;

| 15. | ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų galima užtikrinti, jog bus visiškai įgyvendintos esamos skolų sumažinimo iniciatyvos, ypač tai pasakytina apie labai dideles skolas turinčias neturtingas šalis ir daugiašales skolas; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų galima užtikrinti, jog bus visiškai įgyvendintos esamos skolų sumažinimo iniciatyvos, ypač tai pasakytina apie labai dideles skolas turinčias neturtingas šalis ir daugiašales skolas;

| 16. | palankiai vertina tai, kad neseniai ES labai prisidėjo prie klimato politikos besivystančiame pasaulyje, tačiau pakartoja savo reikalavimą, kad tai turi būti pagalba, papildanti vystymosi pagalbą; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina tai, kad neseniai ES labai prisidėjo prie klimato politikos besivystančiame pasaulyje, tačiau pakartoja savo reikalavimą, kad tai turi būti pagalba, papildanti vystymosi pagalbą;

| 17. | tikisi, kad ketvirtasis aukšto lygio pagalbos veiksmingumo forumas, lapkritį vyksiantis Busane, Korėjoje, duos konkrečių rezultatų siekiant veiksmingesnės, labiau ekonomiškai naudingos pagalbos; atkreipia dėmesį į 2001 m. atskaitomybės ataskaitoje nurodytą pažangą, nors ji ir netolygi, tačiau ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti pagalbos teikėjų koordinavimą (įskaitant tuos atvejus, kai tai susiję su ES išorės veiksmų tarnyba), bendrą programų rengimą ir darbo šioje srityje pasidalijimą; |
| --- | --- |

17.

tikisi, kad ketvirtasis aukšto lygio pagalbos veiksmingumo forumas, lapkritį vyksiantis Busane, Korėjoje, duos konkrečių rezultatų siekiant veiksmingesnės, labiau ekonomiškai naudingos pagalbos; atkreipia dėmesį į 2001 m. atskaitomybės ataskaitoje nurodytą pažangą, nors ji ir netolygi, tačiau ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti pagalbos teikėjų koordinavimą (įskaitant tuos atvejus, kai tai susiję su ES išorės veiksmų tarnyba), bendrą programų rengimą ir darbo šioje srityje pasidalijimą;

| 18. | ragina ES pagalbos teikėjus atnaujinti vystomojo bendradarbiavimo politikos dialogą su sparčiai besivystančios ekonomikos šalimis ir ragina valstybes nares remti Pietų šalių savitarpio ir trišalio vystomojo bendradarbiavimo iniciatyvas; mano, kad daugiau negalima pateisinti pagalbos, teikiamos dotacijomis, daug valiutos turinčioms šalims; |
| --- | --- |

18.

ragina ES pagalbos teikėjus atnaujinti vystomojo bendradarbiavimo politikos dialogą su sparčiai besivystančios ekonomikos šalimis ir ragina valstybes nares remti Pietų šalių savitarpio ir trišalio vystomojo bendradarbiavimo iniciatyvas; mano, kad daugiau negalima pateisinti pagalbos, teikiamos dotacijomis, daug valiutos turinčioms šalims;

OECD Paramos vystymuisi komiteto tarpusavio vertinimas

| 19. | prašo būti įtrauktu į ES vystomojo bendradarbiavimo OECD Paramos vystymuisi komiteto tarpusavio vertinimą; |
| --- | --- |

19.

prašo būti įtrauktu į ES vystomojo bendradarbiavimo OECD Paramos vystymuisi komiteto tarpusavio vertinimą;

*

* *

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, EIB, JT organizacijoms, AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai, G20, TVF ir Pasaulio bankui. |
| --- | --- |

20.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, EIB, JT organizacijoms, AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai, G20, TVF ir Pasaulio bankui.

---

(1)  OL C 46, 2006 2 24, p. 6.

(2)  Tarybos išvados 9558/2007, 2007 m. gegužės 15 d.

(3)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 48.

(4)  OL C 4 E, 2011 1 7, p. 34.

(5)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 47

(6)  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 1.

(7)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 100.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0320.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/102 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/102

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisEuropos kinas skaitmeninių technologijų eroje

P7_TA(2011)0506

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kino skaitmeninių technologijų eroje (2010/2306(INI))

2013/C 153 E/12

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. priimtą Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) konvenciją dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. priimtą Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) konvenciją dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1718/2006/EB dėl Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) įgyvendinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1718/2006/EB dėl Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) įgyvendinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl kino paveldo ir su juo susijusios pramoninės veiklos konkurencingumo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl kino paveldo ir su juo susijusios pramoninės veiklos konkurencingumo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. rugpjūčio 24 d. Komisijos rekomendaciją dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, išsaugojimo skaitmeniniu formatu ir internetinės prieigos prie jos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. rugpjūčio 24 d. Komisijos rekomendaciją dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, išsaugojimo skaitmeniniu formatu ir internetinės prieigos prie jos (4),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 13 d. Tarybos išvadas dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, skaitmeninio išsaugojimo ir internetinės prieigos prie jos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 13 d. Tarybos išvadas dėl kultūrinės medžiagos skaitmeninimo, skaitmeninio išsaugojimo ir internetinės prieigos prie jos (5),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 ir 19 d. Tarybos išvadas dėl Europos kinui skaitmeninių technologijų eroje atsiveriančių galimybių ir šioje srityje kylančių uždavinių (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 ir 19 d. Tarybos išvadas dėl Europos kinui skaitmeninių technologijų eroje atsiveriančių galimybių ir šioje srityje kylančių uždavinių (6),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl 2001 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikate dėl tam tikrų teisinių aspektų, susijusių su kinematografijos ir kitais audiovizualiniais kūriniais (komunikatas dėl kinematografijos), nurodytų valstybės pagalbos vertinimo kriterijų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl 2001 m. rugsėjo 26 d. Komisijos komunikate dėl tam tikrų teisinių aspektų, susijusių su kinematografijos ir kitais audiovizualiniais kūriniais (komunikatas dėl kinematografijos), nurodytų valstybės pagalbos vertinimo kriterijų (7),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 2 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl analoginių ir skaitmeninių technologijų eros Europos kino paveldo srityje kylančių uždavinių (Antroji Rekomendacijos dėl kino paveldo įgyvendinimo ataskaita) (SEC(2010)0853), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 2 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl analoginių ir skaitmeninių technologijų eros Europos kino paveldo srityje kylančių uždavinių (Antroji Rekomendacijos dėl kino paveldo įgyvendinimo ataskaita) (SEC(2010)0853),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 24 d. Komisijos komunikatą dėl Europos kino galimybių ir problemų skaitmeniniame amžiuje (COM(2010)0487), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 24 d. Komisijos komunikatą dėl Europos kino galimybių ir problemų skaitmeniniame amžiuje (COM(2010)0487),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos žaliąją knygą „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 27 d. Komisijos žaliąją knygą „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ (COM(2010)0183),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 13 d. Komisijos žaliąją knygą dėl audiovizualinių kūrinių platinimo internetu Europos Sąjungoje: galimybės ir problemos kuriant bendrąją skaitmeninę rinką (COM(2011)0427), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 13 d. Komisijos žaliąją knygą dėl audiovizualinių kūrinių platinimo internetu Europos Sąjungoje: galimybės ir problemos kuriant bendrąją skaitmeninę rinką (COM(2011)0427),

| — | atsižvelgdamas į savo 2002 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl tam tikrų teisinių aspektų, susijusių su kinematografijos ir kitais audiovizualiniais kūriniais (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2002 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl tam tikrų teisinių aspektų, susijusių su kinematografijos ir kitais audiovizualiniais kūriniais (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2001 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl galimybių pasiekti geresnę Europos filmų apyvartą vidaus rinkoje ir šalyse kandidatėse (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2001 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl galimybių pasiekti geresnę Europos filmų apyvartą vidaus rinkoje ir šalyse kandidatėse (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (10),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 2 d. Regionų komiteto nuomonę dėl „Europos kino skaitmeniniame amžiuje“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 2 d. Regionų komiteto nuomonę dėl „Europos kino skaitmeniniame amžiuje“ (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo (12),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A7–0366/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A7–0366/2011),

| A. | kadangi kultūra sudaro esminį Europos tapatybių ir bendrų vertybių pagrindą; |
| --- | --- |

A.

kadangi kultūra sudaro esminį Europos tapatybių ir bendrų vertybių pagrindą;

| B. | kadangi kultūra yra viena iš pagrindinių šiuolaikinių diskusijų dėl tapatybės, socialinės sanglaudos ir žiniomis paremtos ekonomikos plėtojimo temų, kaip nurodoma UNESCO 2001 m. visuotinėje deklaracijoje dėl kultūrų įvairovės; |
| --- | --- |

B.

kadangi kultūra yra viena iš pagrindinių šiuolaikinių diskusijų dėl tapatybės, socialinės sanglaudos ir žiniomis paremtos ekonomikos plėtojimo temų, kaip nurodoma UNESCO 2001 m. visuotinėje deklaracijoje dėl kultūrų įvairovės;

| C. | kadangi visi asmenys turi teisę dalyvauti bendruomenės kultūriniame gyvenime ir grožėtis meno kūriniais ir kadangi, be to, kino menas padeda žmonėms pažinti vienas kitą, dalytis ta pačia žmogiška patirtimi ir prisidėti prie Europos tapatybės kūrimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi visi asmenys turi teisę dalyvauti bendruomenės kultūriniame gyvenime ir grožėtis meno kūriniais ir kadangi, be to, kino menas padeda žmonėms pažinti vienas kitą, dalytis ta pačia žmogiška patirtimi ir prisidėti prie Europos tapatybės kūrimo;

| D. | kadangi investuojant į kultūrą gaunami ilgalaikiai, nematerialūs, kelioms kartoms naudą nešantys rezultatai siekiant formuoti Europos tapatybę; |
| --- | --- |

D.

kadangi investuojant į kultūrą gaunami ilgalaikiai, nematerialūs, kelioms kartoms naudą nešantys rezultatai siekiant formuoti Europos tapatybę;

| E. | kadangi Europos audiovizualinis sektorius, įskaitant kiną, sudaro didelę ES ekonomikos dalį ir turėtų būti konkurencingesnis pasaulio lygmeniu; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos audiovizualinis sektorius, įskaitant kiną, sudaro didelę ES ekonomikos dalį ir turėtų būti konkurencingesnis pasaulio lygmeniu;

| F. | kadangi Europos filmai yra svarbi kultūros dalis, kuria skatinamas dialogas ir supratimas, įkūnijamos ir rodomos Europos vertybės ES viduje ir už jos ribų, taip pat atliekamas svarbus vaidmuo siekiant išsaugoti ir remti kultūrų bei kalbų įvairovę; |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos filmai yra svarbi kultūros dalis, kuria skatinamas dialogas ir supratimas, įkūnijamos ir rodomos Europos vertybės ES viduje ir už jos ribų, taip pat atliekamas svarbus vaidmuo siekiant išsaugoti ir remti kultūrų bei kalbų įvairovę;

| G. | kadangi Europos kinas turėtų stiprinti teritorinį ir socialinį vientisumą; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos kinas turėtų stiprinti teritorinį ir socialinį vientisumą;

| H. | kadangi skaitmeninių technologijų era audiovizualiniam sektoriui ne tik atveria naujų galimybių visų pirma kino pramonėje dėl veiksmingesnio filmų platinimo, rodymo ir prieinamumo, taip pat dėl Europos žiūrovams siūlomos geresnės garso ir vaizdo kokybės, bet ir sukuria tam tikrų didelių problemų, ypač finansinių, Europos kinui pereinant prie skaitmeninių technologijų; |
| --- | --- |

H.

kadangi skaitmeninių technologijų era audiovizualiniam sektoriui ne tik atveria naujų galimybių visų pirma kino pramonėje dėl veiksmingesnio filmų platinimo, rodymo ir prieinamumo, taip pat dėl Europos žiūrovams siūlomos geresnės garso ir vaizdo kokybės, bet ir sukuria tam tikrų didelių problemų, ypač finansinių, Europos kinui pereinant prie skaitmeninių technologijų;

| I. | kadangi skaitmeninės technologijos tokiu būdu prisideda siekiant įgyvendinti ES ir nacionalinius tikslus, susijusius su Europos kūrinių rodymu ir prieiga prie jų bei socialine sanglauda; |
| --- | --- |

I.

kadangi skaitmeninės technologijos tokiu būdu prisideda siekiant įgyvendinti ES ir nacionalinius tikslus, susijusius su Europos kūrinių rodymu ir prieiga prie jų bei socialine sanglauda;

| J. | kadangi skaitmeninio kino technologijos suteikia galimybę lanksčiai planuoti reklamą ir pakeitimus paskutinę minutę; |
| --- | --- |

J.

kadangi skaitmeninio kino technologijos suteikia galimybę lanksčiai planuoti reklamą ir pakeitimus paskutinę minutę;

| K. | kadangi pirmojo Europos kino skaitmeninimo etapo nauda buvo nevienoda; |
| --- | --- |

K.

kadangi pirmojo Europos kino skaitmeninimo etapo nauda buvo nevienoda;

| L. | kadangi naujausios kartos skaitmeninė įranga yra apytiksliai nuo 25 iki 30 proc. pigesnė negu ankstesni modeliai ir dabar ji prieinamesnė ir Europos kino teatrams, ir finansavimo programų vykdytojams; |
| --- | --- |

L.

kadangi naujausios kartos skaitmeninė įranga yra apytiksliai nuo 25 iki 30 proc. pigesnė negu ankstesni modeliai ir dabar ji prieinamesnė ir Europos kino teatrams, ir finansavimo programų vykdytojams;

| M. | kadangi ne visi kino teatrai turi vienodas galimybes spręsti su skaitmeninės įrangos kino teatruose diegimu susijusius uždavinius, |
| --- | --- |

M.

kadangi ne visi kino teatrai turi vienodas galimybes spręsti su skaitmeninės įrangos kino teatruose diegimu susijusius uždavinius,

| N. | kadangi visiškas ne tik Europos kino pramonės, bet ir jos kino teatrų skaitmeninimas turi būti nedelsiant baigtas siekiant, kad nesumažėtų prieiga prie kultūrų įvairovės ir galimybė ją patirti įvairiose platformose, ir turėtų būti remiamas Europos ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

N.

kadangi visiškas ne tik Europos kino pramonės, bet ir jos kino teatrų skaitmeninimas turi būti nedelsiant baigtas siekiant, kad nesumažėtų prieiga prie kultūrų įvairovės ir galimybė ją patirti įvairiose platformose, ir turėtų būti remiamas Europos ir nacionaliniu lygmenimis;

| O. | kadangi nepriklausomi ir nekomerciniai kino teatrai sudaro savitą Europos kino tinklą ir rengia įvairias programas, kurias vertina žiūrovai, kuriems įdomi ne tik vyraujanti komercinė kryptis; |
| --- | --- |

O.

kadangi nepriklausomi ir nekomerciniai kino teatrai sudaro savitą Europos kino tinklą ir rengia įvairias programas, kurias vertina žiūrovai, kuriems įdomi ne tik vyraujanti komercinė kryptis;

| P. | kadangi reikia atsižvelgti į nekomercinio kino organizacijų, kurios pasiūlė taikyti specialias ir prioritetines priemones siekiant skatinti nepriklausomų Europos filmų kūrimą ir platinimą, išreikštą susirūpinimą; |
| --- | --- |

P.

kadangi reikia atsižvelgti į nekomercinio kino organizacijų, kurios pasiūlė taikyti specialias ir prioritetines priemones siekiant skatinti nepriklausomų Europos filmų kūrimą ir platinimą, išreikštą susirūpinimą;

| Q. | kadangi vietos ir regioniniai valdymo organai yra pagrindiniai subjektai siekiant saugoti ir skatinti Europos kultūros paveldą, visų pirma filmų ir kino teatrų skaitmeninimą, todėl vykstant skaitmeninimo procesui jie yra pagrindiniai partneriai; |
| --- | --- |

Q.

kadangi vietos ir regioniniai valdymo organai yra pagrindiniai subjektai siekiant saugoti ir skatinti Europos kultūros paveldą, visų pirma filmų ir kino teatrų skaitmeninimą, todėl vykstant skaitmeninimo procesui jie yra pagrindiniai partneriai;

| R. | kadangi kino teatrai – svarbi priemonė siekiant išsaugoti istorinių miestų centrų ir priemiesčių gyvenimo kokybę ir socialinę sąveiką, taip pat norint atkurti miesto sritis; |
| --- | --- |

R.

kadangi kino teatrai – svarbi priemonė siekiant išsaugoti istorinių miestų centrų ir priemiesčių gyvenimo kokybę ir socialinę sąveiką, taip pat norint atkurti miesto sritis;

| S. | kadangi Europos kinematografijos darbų sėkmė Europoje yra būtina sąlyga norint juos platinti tarptautiniu lygiu ir taip siekti finansinių tikslų, susijusių su šiais darbais, taip pat jie yra bendradarbiavimo ir diplomatijos kultūros srityje būdas siekiant platinti ne tik kūrinius, bet ir įvairią Europos kultūrą trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

S.

kadangi Europos kinematografijos darbų sėkmė Europoje yra būtina sąlyga norint juos platinti tarptautiniu lygiu ir taip siekti finansinių tikslų, susijusių su šiais darbais, taip pat jie yra bendradarbiavimo ir diplomatijos kultūros srityje būdas siekiant platinti ne tik kūrinius, bet ir įvairią Europos kultūrą trečiosiose šalyse;

| T. | kadangi kuo skubiau turi būti pereita prie skaitmeninio formato siekiant išvengti dvigubų gamybos ir platinimo išlaidų; |
| --- | --- |

T.

kadangi kuo skubiau turi būti pereita prie skaitmeninio formato siekiant išvengti dvigubų gamybos ir platinimo išlaidų;

| U. | kadangi Europos filmų pramonė dabar suskaidyta pagal nacionalines teritorijas ir kalbas ir kadangi filmai visų pirma kuriami kilmės šalies vietos žiūrovams, kurie juos dažniausiai ir žiūri; |
| --- | --- |

U.

kadangi Europos filmų pramonė dabar suskaidyta pagal nacionalines teritorijas ir kalbas ir kadangi filmai visų pirma kuriami kilmės šalies vietos žiūrovams, kurie juos dažniausiai ir žiūri;

Esama padėtis

| 1. | atkreipia dėmesį į svarbų Europos kino indėlį investuojant į skaitmenines technologijas, inovacijas, augimo skatinimą ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į svarbų Europos kino indėlį investuojant į skaitmenines technologijas, inovacijas, augimo skatinimą ir darbo vietų kūrimą;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2010 m. ES buvo parduota beveik 1 mlrd. kino bilietų, o tai rodo, kad kinas išlieka populiarus ir turi didelį finansinį, augimo ir užimtumo potencialą; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2010 m. ES buvo parduota beveik 1 mlrd. kino bilietų, o tai rodo, kad kinas išlieka populiarus ir turi didelį finansinį, augimo ir užimtumo potencialą;

| 3. | pabrėžia, kad Europos kino svarba ekonomikai vis auga, nes jis sukuria daugiau negu 30 000 darbo vietų; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad Europos kino svarba ekonomikai vis auga, nes jis sukuria daugiau negu 30 000 darbo vietų;

| 4. | pabrėžia, kad ES menų sektorius ne tik suteikia ekonominių paskatų, bet Europos kinui taip pat būdingas itin svarbus kultūrinis ir socialinis aspektas ir jis yra reikšmingas veiksnys siekiant Europos kultūros ir tapatybės plėtojimo; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ES menų sektorius ne tik suteikia ekonominių paskatų, bet Europos kinui taip pat būdingas itin svarbus kultūrinis ir socialinis aspektas ir jis yra reikšmingas veiksnys siekiant Europos kultūros ir tapatybės plėtojimo;

| 5. | pažymi, kad Europos kino rinka yra labai suskaidyta ir įvairi, didžioji dauguma kino teatrų turi tik vieną arba du ekranus; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad Europos kino rinka yra labai suskaidyta ir įvairi, didžioji dauguma kino teatrų turi tik vieną arba du ekranus;

| 6. | pažymi, kad daugiasaliai kino teatrai sudaro kino teatrų, kuriuose įrengta skaitmeninė technika, daugumą; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad daugiasaliai kino teatrai sudaro kino teatrų, kuriuose įrengta skaitmeninė technika, daugumą;

| 7. | pažymi, kad Europoje nėra geografinės pusiausvyros atsižvelgiant į piliečių galimybes lankytis kino teatre ir žiūrėti filmus, ypač turint mintyje Rytų Europą ir kaimo vietoves; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad Europoje nėra geografinės pusiausvyros atsižvelgiant į piliečių galimybes lankytis kino teatre ir žiūrėti filmus, ypač turint mintyje Rytų Europą ir kaimo vietoves;

| 8. | pabrėžia kino teatrų atliekamo socialinio ir kultūrinio vaidmens svarbą ir tai, kad šis vaidmuo turi būti išsaugotas, ypač kaimo ir atokiose vietovėse; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia kino teatrų atliekamo socialinio ir kultūrinio vaidmens svarbą ir tai, kad šis vaidmuo turi būti išsaugotas, ypač kaimo ir atokiose vietovėse;

| 9. | pažymi, kad Europos kino pramonės potencialas nuolat didėja, tačiau kino teatruose rodomų Europos filmų dalis turi vis labiau augti; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad Europos kino pramonės potencialas nuolat didėja, tačiau kino teatruose rodomų Europos filmų dalis turi vis labiau augti;

| 10. | pažymi svarbų mažų komercinių ir nekomercinių kino teatrų, kurie į savo programas įtraukia Europos kino filmus, indėlį siekiant išsaugoti kultūros paveldą; |
| --- | --- |

10.

pažymi svarbų mažų komercinių ir nekomercinių kino teatrų, kurie į savo programas įtraukia Europos kino filmus, indėlį siekiant išsaugoti kultūros paveldą;

| 11. | pažymi, kad kinta rodomų filmų pasiūla, didėja daugiasalių kino teatrų skaičius ir itin mažėja kino salių mažuose miesteliuose ir istoriniuose miestų centruose skaičius; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad kinta rodomų filmų pasiūla, didėja daugiasalių kino teatrų skaičius ir itin mažėja kino salių mažuose miesteliuose ir istoriniuose miestų centruose skaičius;

| 12. | mano, kad reikia užtikrinti ES kino teatrų įvairovę; |
| --- | --- |

12.

mano, kad reikia užtikrinti ES kino teatrų įvairovę;

| 13. | pažymi, kad dėl teikiamos pirmenybės populiariausiems kino filmams kyla grėsmė filmų įvairovei Europoje ir kino teatrų laisvei spręsti dėl filmų įtraukimo į programą, todėl baiminamasi negrįžtamos rinkos koncentracijos kino sektoriuje; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad dėl teikiamos pirmenybės populiariausiems kino filmams kyla grėsmė filmų įvairovei Europoje ir kino teatrų laisvei spręsti dėl filmų įtraukimo į programą, todėl baiminamasi negrįžtamos rinkos koncentracijos kino sektoriuje;

| 14. | todėl pabrėžia, kad plėtojant skaitmeninę erdvę privalu išsaugoti programavimo įvairovę ir kultūros įstaigas visų ES šalių kaimo ir miesto vietovėse, taip pat dėl skaitmeninės erdvės plėtojimo neturi būti uždaryti maži ir nekomerciniai kino teatrai sudarant palankesnes sąlygas daugiasaliams kino teatrams; |
| --- | --- |

14.

todėl pabrėžia, kad plėtojant skaitmeninę erdvę privalu išsaugoti programavimo įvairovę ir kultūros įstaigas visų ES šalių kaimo ir miesto vietovėse, taip pat dėl skaitmeninės erdvės plėtojimo neturi būti uždaryti maži ir nekomerciniai kino teatrai sudarant palankesnes sąlygas daugiasaliams kino teatrams;

| 15. | pažymi, kad skaitmeninimas – galimybė pigiau platinti kultūros turinį vidaus rinkoje ir apsaugoti Europos kino konkurencingumą bei įvairovę; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad skaitmeninimas – galimybė pigiau platinti kultūros turinį vidaus rinkoje ir apsaugoti Europos kino konkurencingumą bei įvairovę;

| 16. | pažymi, kad vis didėja spaudimas visus filmus perkelti į skaitmeninį formatą, o kai kurie Europos kino teatrai jau tapo 100 proc. skaitmeniniai; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad vis didėja spaudimas visus filmus perkelti į skaitmeninį formatą, o kai kurie Europos kino teatrai jau tapo 100 proc. skaitmeniniai;

| 17. | su susirūpinimu pažymi, kad daugelio nepriklausomų kino teatrų išlikimui gresia pavojus dėl didelių perėjimo prie skaitmeninių technologijų sąnaudų ir konkurencijos su kino teatrais, kurie daugiausia rodo JAV kino filmus; |
| --- | --- |

17.

su susirūpinimu pažymi, kad daugelio nepriklausomų kino teatrų išlikimui gresia pavojus dėl didelių perėjimo prie skaitmeninių technologijų sąnaudų ir konkurencijos su kino teatrais, kurie daugiausia rodo JAV kino filmus;

| 18. | pažymi, kad nepriklausomi platintojai susiduria su sunkumais, nes pereinamuoju laikotarpiu reikalingos dvigubos išlaidos, kurios vėliau perkeliamos tolesnėms kino pramonės grandinės dalims; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad nepriklausomi platintojai susiduria su sunkumais, nes pereinamuoju laikotarpiu reikalingos dvigubos išlaidos, kurios vėliau perkeliamos tolesnėms kino pramonės grandinės dalims;

| 19. | pažymi, kad licencijų naudoti kūrinius daugelyje teritorijų arba visoje Europoje išdavimas itin svarbus norint pasinaudoti filmų platinimo internetu rinkų galimybėmis, skatinti didesnę Europos filmų apyvartą, geresnį Europos filmų prieinamumą vartotojams ir jų prieinamumą užsakomųjų vaizdo programų paslaugų (angl. VOD) platformose; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad licencijų naudoti kūrinius daugelyje teritorijų arba visoje Europoje išdavimas itin svarbus norint pasinaudoti filmų platinimo internetu rinkų galimybėmis, skatinti didesnę Europos filmų apyvartą, geresnį Europos filmų prieinamumą vartotojams ir jų prieinamumą užsakomųjų vaizdo programų paslaugų (angl. VOD) platformose;

| 20. | pažymi, kad yra keletas ES sistemų, kurias taikant būtų galima padėti filmų pramonei pereiti į skaitmeninį amžių, pvz., programa MEDIA; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad yra keletas ES sistemų, kurias taikant būtų galima padėti filmų pramonei pereiti į skaitmeninį amžių, pvz., programa MEDIA;

| 21. | pažymi, kad dėl nepakankamo finansavimo Europos kinas yra per mažai reklamuojamas tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad dėl nepakankamo finansavimo Europos kinas yra per mažai reklamuojamas tarptautiniu lygiu;

| 22. | pabrėžia, kad kuriant kino filmus svarbūs visi filmų gamybos grandinės etapai ir kad būtina skirti paramą visais šios grandinės etapais |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad kuriant kino filmus svarbūs visi filmų gamybos grandinės etapai ir kad būtina skirti paramą visais šios grandinės etapais

| 23. | pažymi, kad daugialypės technologijos išstumia kitus komunikacijos būdus, todėl reikia mokyti žmones jomis naudotis; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad daugialypės technologijos išstumia kitus komunikacijos būdus, todėl reikia mokyti žmones jomis naudotis;

Galimybės ir iššūkiai

| 24. | ragina valstybes nares ir Komisiją finansiškai remti visapusišką skaitmeninės įrangos ES kino teatruose diegimą ir nedelsiant kurti Europos ir nacionalines programas, skirtas perėjimui prie skaitmeninių technologijų remti, ir skatinti Europos filmų apyvartą garso ir vaizdo sektoriuje, kuris pasaulio mastu yra labai konkurencingas; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares ir Komisiją finansiškai remti visapusišką skaitmeninės įrangos ES kino teatruose diegimą ir nedelsiant kurti Europos ir nacionalines programas, skirtas perėjimui prie skaitmeninių technologijų remti, ir skatinti Europos filmų apyvartą garso ir vaizdo sektoriuje, kuris pasaulio mastu yra labai konkurencingas;

| 25. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad programas reikėtų lanksčiai pritaikyti prie praktinių reikalavimų; |
| --- | --- |

25.

atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad programas reikėtų lanksčiai pritaikyti prie praktinių reikalavimų;

| 26. | pabrėžia, kad skaitmeninio kino tikslas turėtų būti vaizdo ir garso kokybės gerinimas (kai bus pritaikytas 2K skiriamosios gebos minimumas) siekiant sudaryti sąlygas įvairesniam ir lankstesniam tiesioginių renginių, taip pat švietimo, kultūros ir sporto renginių įrašų programavimui ir leidžiant naudotis įvairiausiomis novatoriškomis technologijomis, kurios ateityje ir toliau trauks žiūrovus; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad skaitmeninio kino tikslas turėtų būti vaizdo ir garso kokybės gerinimas (kai bus pritaikytas 2K skiriamosios gebos minimumas) siekiant sudaryti sąlygas įvairesniam ir lankstesniam tiesioginių renginių, taip pat švietimo, kultūros ir sporto renginių įrašų programavimui ir leidžiant naudotis įvairiausiomis novatoriškomis technologijomis, kurios ateityje ir toliau trauks žiūrovus;

| 27. | pabrėžia, kad būtina remti ir skatinti ES filmų kūrimą, ir pripažįsta, kad ES daug prisideda siekiant skaitmeninio kūrybingumo ir inovacijų, pvz., trimačio vaizdo; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad būtina remti ir skatinti ES filmų kūrimą, ir pripažįsta, kad ES daug prisideda siekiant skaitmeninio kūrybingumo ir inovacijų, pvz., trimačio vaizdo;

| 28. | pripažįsta, kad, nors skaitmeninių technologijų diegimas kino teatruose yra pagrindinis prioritetas, reikia imtis nuoseklios technologijų plėtros, nes vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais gali tekti toliau prisitaikyti prie naujesnių filmų rodymo formatų; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta, kad, nors skaitmeninių technologijų diegimas kino teatruose yra pagrindinis prioritetas, reikia imtis nuoseklios technologijų plėtros, nes vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais gali tekti toliau prisitaikyti prie naujesnių filmų rodymo formatų;

| 29. | primena, kad Europai pereinant prie skaitmeninio kino turėtų būti siekiama sukurti naujas galimybes platinti Europos filmus, išlaikyti Europos kūrinių įvairovę ir gerinti jų prieinamumą Europos piliečiams; |
| --- | --- |

29.

primena, kad Europai pereinant prie skaitmeninio kino turėtų būti siekiama sukurti naujas galimybes platinti Europos filmus, išlaikyti Europos kūrinių įvairovę ir gerinti jų prieinamumą Europos piliečiams;

| 30. | pabrėžia, kad užsakomosios vaizdo programų paslaugos gali suteikti Europos filmų bendrovėms galimybę pasiekti platesnę auditoriją; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad užsakomosios vaizdo programų paslaugos gali suteikti Europos filmų bendrovėms galimybę pasiekti platesnę auditoriją;

| 31. | pripažįsta, kad kūryba ir inovacijos yra bendros svarbos klausimai, ir ragina teikti pirmenybę investicijoms programų srityje ir remti jas siekiant paskatinti kokybiško turinio duomenų pasiūlą tinkluose; |
| --- | --- |

31.

pripažįsta, kad kūryba ir inovacijos yra bendros svarbos klausimai, ir ragina teikti pirmenybę investicijoms programų srityje ir remti jas siekiant paskatinti kokybiško turinio duomenų pasiūlą tinkluose;

| 32. | ragina mažus ir nepriklausomus kino teatrus iki galo pasinaudoti savo komercinėmis galimybėmis ir įvairinti produkciją, taip pat sukurti jų teikiamos paslaugos pridėtinę vertę ir naudotis užimama rinkos niša; |
| --- | --- |

32.

ragina mažus ir nepriklausomus kino teatrus iki galo pasinaudoti savo komercinėmis galimybėmis ir įvairinti produkciją, taip pat sukurti jų teikiamos paslaugos pridėtinę vertę ir naudotis užimama rinkos niša;

| 33. | mano, kad skaitmeninimas – labai svarbi galimybė norint skatinti oficialių regioninių kalbų sklaidą kino teatruose ir užsienio kalbų mokymąsi; |
| --- | --- |

33.

mano, kad skaitmeninimas – labai svarbi galimybė norint skatinti oficialių regioninių kalbų sklaidą kino teatruose ir užsienio kalbų mokymąsi;

Grėsmės

| 34. | pripažįsta, kad didelės skaitmeninimo, kuris ilguoju laikotarpiu duos daug komercinės naudos, išlaidos vis dėlto tampa didele našta daugeliui mažų ir nepriklausomų kino teatrų, kurių programose numatyti kitokie negu vyraujantys filmai, o didelę jų dalį sudaro Europos filmai; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad didelės skaitmeninimo, kuris ilguoju laikotarpiu duos daug komercinės naudos, išlaidos vis dėlto tampa didele našta daugeliui mažų ir nepriklausomų kino teatrų, kurių programose numatyti kitokie negu vyraujantys filmai, o didelę jų dalį sudaro Europos filmai;

| 35. | atsižvelgdamas į tai pripažįsta, kad gresiant tokių kino teatrų uždarymui arba siekiant jo išvengti reikia skirti konkrečią ir prioritetinę paramą; |
| --- | --- |

35.

atsižvelgdamas į tai pripažįsta, kad gresiant tokių kino teatrų uždarymui arba siekiant jo išvengti reikia skirti konkrečią ir prioritetinę paramą;

| 36. | todėl ragina Komisiją siūlyti konkrečias priemones šiems kino teatrams remti; |
| --- | --- |

36.

todėl ragina Komisiją siūlyti konkrečias priemones šiems kino teatrams remti;

| 37. | pastebi, kad kino teatrams tenka didžiausia skaitmeninimo sąnaudų našta ir todėl svarbus finansavimas viešosiomis lėšomis, ypač mažiems ir nepriklausomiems kino teatrams, nes taip sukuriama būtinoji infrastruktūra, svarbi visuomenei ir sudarysianti sąlygas teikti geresnes kultūros paslaugas nei iki šiol, nepaisant gyvenamosios vietos; |
| --- | --- |

37.

pastebi, kad kino teatrams tenka didžiausia skaitmeninimo sąnaudų našta ir todėl svarbus finansavimas viešosiomis lėšomis, ypač mažiems ir nepriklausomiems kino teatrams, nes taip sukuriama būtinoji infrastruktūra, svarbi visuomenei ir sudarysianti sąlygas teikti geresnes kultūros paslaugas nei iki šiol, nepaisant gyvenamosios vietos;

| 38. | pripažįsta, kad kino teatrai – vieta, kur žmonės susitinka ir keičiasi nuomonėmis, ir pabrėžia, kad mažų ir nepriklausomų kino teatrų išnykimas, visų pirma mažuose miesteliuose ir mažiau išsivysčiusiuose regionuose, gali apriboti prieigą prie Europos kultūros išteklių, kultūros ir kultūrų dialogo; |
| --- | --- |

38.

pripažįsta, kad kino teatrai – vieta, kur žmonės susitinka ir keičiasi nuomonėmis, ir pabrėžia, kad mažų ir nepriklausomų kino teatrų išnykimas, visų pirma mažuose miesteliuose ir mažiau išsivysčiusiuose regionuose, gali apriboti prieigą prie Europos kultūros išteklių, kultūros ir kultūrų dialogo;

| 39. | pabrėžia, kad mažiesiems kino teatrams problemų kyla visų pirma kaimo vietovėse, kur kino teatrai gali turėti ypač didelę socialinę reikšmę kaip susitikimo vieta; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad mažiesiems kino teatrams problemų kyla visų pirma kaimo vietovėse, kur kino teatrai gali turėti ypač didelę socialinę reikšmę kaip susitikimo vieta;

| 40. | atkreipia dėmesį į sunkią mažų miesto kino teatrų, kurie, veikdami kaip nekomerciniai kino teatrai, padeda išsaugoti kultūrinį paveldą, padėtį; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į sunkią mažų miesto kino teatrų, kurie, veikdami kaip nekomerciniai kino teatrai, padeda išsaugoti kultūrinį paveldą, padėtį;

| 41. | pripažįsta, kad reikia kuo greičiau skaitmeninti mažus ir nepriklausomus kino teatrus, kad šios vietos būtų atviros filmams, kultūrų įvairovei ir žiūrovams; |
| --- | --- |

41.

pripažįsta, kad reikia kuo greičiau skaitmeninti mažus ir nepriklausomus kino teatrus, kad šios vietos būtų atviros filmams, kultūrų įvairovei ir žiūrovams;

| 42. | pabrėžia sukčiavimo autorių teisių srityje ir neteisėto parsisiuntimo keliamą grėsmę kino pramonei; ragina valstybes nares tinkamai ginti intelektinės nuosavybės teises; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia sukčiavimo autorių teisių srityje ir neteisėto parsisiuntimo keliamą grėsmę kino pramonei; ragina valstybes nares tinkamai ginti intelektinės nuosavybės teises;

| 43. | be to, pripažįsta grėsmę projektoriais rodomų darbų kokybei ir moralinėms autorių teisėms, kurią kelia blizgantys ekranai – juose skaistis įvairiose vaizdo vietose skirtingas; atsižvelgdamas į tai, kad blizgantys ekranai skirti trimačiam vaizdui, rekomenduoja vengti rodyti dvimačio vaizdo filmus blizgančiuose ekranuose, kad būtų gerbiamos moralinės autorių teisės, o žiūrovai galėtų matyti kokybišką vaizdą; |
| --- | --- |

43.

be to, pripažįsta grėsmę projektoriais rodomų darbų kokybei ir moralinėms autorių teisėms, kurią kelia blizgantys ekranai – juose skaistis įvairiose vaizdo vietose skirtingas; atsižvelgdamas į tai, kad blizgantys ekranai skirti trimačiam vaizdui, rekomenduoja vengti rodyti dvimačio vaizdo filmus blizgančiuose ekranuose, kad būtų gerbiamos moralinės autorių teisės, o žiūrovai galėtų matyti kokybišką vaizdą;

| 44. | pažymi, kad Europos filmų pramonė susiduria su filmų, ypač mažesnio biudžeto filmų, apyvartos ir platinimo problemomis ir kad didelė produkcijos dalis pasiekia tik nacionalines rinkas ir retai rodoma tarptautiniu mastu, o tai neleidžia pasiekti platesnės auditorijos visame žemyne ir pasaulyje; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad Europos filmų pramonė susiduria su filmų, ypač mažesnio biudžeto filmų, apyvartos ir platinimo problemomis ir kad didelė produkcijos dalis pasiekia tik nacionalines rinkas ir retai rodoma tarptautiniu mastu, o tai neleidžia pasiekti platesnės auditorijos visame žemyne ir pasaulyje;

| 45. | įspėja, jog šiuo metu trūksta tinkamo su projektoriais dirbančių asmenų mokymo, kad jie galėtų dirbti su nauja skaitmenine kino įranga ir ją pritaikyti kiekvienam konkrečiam filmui siekiant užtikrinti projektoriais rodomo kūrinio kokybę; |
| --- | --- |

45.

įspėja, jog šiuo metu trūksta tinkamo su projektoriais dirbančių asmenų mokymo, kad jie galėtų dirbti su nauja skaitmenine kino įranga ir ją pritaikyti kiekvienam konkrečiam filmui siekiant užtikrinti projektoriais rodomo kūrinio kokybę;

| 46. | pripažįsta, kad garso ir vaizdo produkcijos ir platinimo skaitmeninimas kelia naujų iššūkių filmų paveldo institucijoms siekiant surinkti, saugoti ir išsaugoti Europos garso ir vaizdo paveldą; |
| --- | --- |

46.

pripažįsta, kad garso ir vaizdo produkcijos ir platinimo skaitmeninimas kelia naujų iššūkių filmų paveldo institucijoms siekiant surinkti, saugoti ir išsaugoti Europos garso ir vaizdo paveldą;

Sąveika, standartizavimas ir archyvavimas

| 47. | pabrėžia poreikį užtikrinti skaitmeninių demonstravimo sistemų ir medžiagų bei kitų prietaisų sąveiką, nes tokių sistemų, medžiagų ir prietaisų reikia būtent mažiems ir vidutinio dydžio ekranams siekiant atsižvelgti į ekonomines Europos kino rinkos sąlygas ir taip išsaugoti kino teatrų ir filmų įvairovę; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia poreikį užtikrinti skaitmeninių demonstravimo sistemų ir medžiagų bei kitų prietaisų sąveiką, nes tokių sistemų, medžiagų ir prietaisų reikia būtent mažiems ir vidutinio dydžio ekranams siekiant atsižvelgti į ekonomines Europos kino rinkos sąlygas ir taip išsaugoti kino teatrų ir filmų įvairovę;

| 48. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog kino teatrų skaitmeninimas būtų kuo neutralesnis technologiniu požiūriu; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog kino teatrų skaitmeninimas būtų kuo neutralesnis technologiniu požiūriu;

| 49. | rekomenduoja standartizuoti sistemas remiantis ISO gamybos, platinimo ir filmų rodymo standartais; |
| --- | --- |

49.

rekomenduoja standartizuoti sistemas remiantis ISO gamybos, platinimo ir filmų rodymo standartais;

| 50. | tačiau mano, kad konkrečiu rodymo skaitmeniniu formatu atveju skaitmeninės įrangos kino teatruose diegimas jokiu būdu neturi sudaryti sąlygų vienintelio standarto taikymui; |
| --- | --- |

50.

tačiau mano, kad konkrečiu rodymo skaitmeniniu formatu atveju skaitmeninės įrangos kino teatruose diegimas jokiu būdu neturi sudaryti sąlygų vienintelio standarto taikymui;

| 51. | pažymi, kad tai taip pat būtų netinkama turint mintyje tolesnius naujus techninius pokyčius, pvz., kino filmų demonstravimo sistemas, kuriose naudojamos lazerio technologijos; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad tai taip pat būtų netinkama turint mintyje tolesnius naujus techninius pokyčius, pvz., kino filmų demonstravimo sistemas, kuriose naudojamos lazerio technologijos;

| 52. | pabrėžia 2K skiriamosios gebos sistemos, kuri suteikia galimybę rodyti filmus trimačiu (angl. 3D), raiškiosios televizijos (angl. HDTV) ir Blu-Ray formatu, taip pat teikti užsakomąsias vaizdo programų paslaugas, svarbą; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia 2K skiriamosios gebos sistemos, kuri suteikia galimybę rodyti filmus trimačiu (angl. 3D), raiškiosios televizijos (angl. HDTV) ir Blu-Ray formatu, taip pat teikti užsakomąsias vaizdo programų paslaugas, svarbą;

| 53. | todėl palankiai vertina tai, kad nustačius 2K standartą buvo sukurtas bendras, atviras ir pasaulio mastu suderinamas ISO filmų demonstravimo skaitmeniniu formatu standartas, kurį taikant atsižvelgiama į konkrečius Europos kino teatrų poreikius; |
| --- | --- |

53.

todėl palankiai vertina tai, kad nustačius 2K standartą buvo sukurtas bendras, atviras ir pasaulio mastu suderinamas ISO filmų demonstravimo skaitmeniniu formatu standartas, kurį taikant atsižvelgiama į konkrečius Europos kino teatrų poreikius;

| 54. | ragina Europos ir nacionalines standartizavimo organizacijas atitinkamai skatinti taikyti šį standartą; |
| --- | --- |

54.

ragina Europos ir nacionalines standartizavimo organizacijas atitinkamai skatinti taikyti šį standartą;

| 55. | pritaria Komisijos 2010–2013 m. standartizacijos programoje siekiant pramoninių inovacijų padarytam pareiškimui apie planą iki 2013 m. nustatyti savanoriškus standartus, susijusius su skaitmeninių filmų perdavimu į archyvus, kur šie filmai būtų saugomi ir užtikrinamas jų demonstravimas trimačiu formatu; |
| --- | --- |

55.

pritaria Komisijos 2010–2013 m. standartizacijos programoje siekiant pramoninių inovacijų padarytam pareiškimui apie planą iki 2013 m. nustatyti savanoriškus standartus, susijusius su skaitmeninių filmų perdavimu į archyvus, kur šie filmai būtų saugomi ir užtikrinamas jų demonstravimas trimačiu formatu;

| 56. | numato tolesnę galimybę finansuoti pigesnius projektorius, kuriuos būtų galima sėkmingai panaudoti vietose, kur rodoma daugiau alternatyvaus kino ir kur, be to, yra galimybių teikti naudos specializuotiems filmams, pvz., dokumentiniams filmams ir filmams užsienio kalbomis; |
| --- | --- |

56.

numato tolesnę galimybę finansuoti pigesnius projektorius, kuriuos būtų galima sėkmingai panaudoti vietose, kur rodoma daugiau alternatyvaus kino ir kur, be to, yra galimybių teikti naudos specializuotiems filmams, pvz., dokumentiniams filmams ir filmams užsienio kalbomis;

| 57. | pripažįsta, kad nors dėl skaitmeninimo ar gamybos vien tik skaitmeniniu formatu techniniu požiūriu filmus bus lengviau archyvuoti, tačiau turint mintyje standartų ir autorių teisių klausimus ateityje kils daugiau iššūkių; |
| --- | --- |

57.

pripažįsta, kad nors dėl skaitmeninimo ar gamybos vien tik skaitmeniniu formatu techniniu požiūriu filmus bus lengviau archyvuoti, tačiau turint mintyje standartų ir autorių teisių klausimus ateityje kils daugiau iššūkių;

| 58. | rekomenduoja valstybėms narėms priimti teisines priemones siekiant užtikrinti, kad garso ir vaizdo kūriniai, kurie ateityje galėtų būti Europos multimedijos bibliotekos pradžia ir svarbia nacionalinio paveldo apsaugos ir skatinimo priemone, būtų skaitmeninami, renkami pasinaudojant privalomais saugojimo mechanizmais, kataloguojami, saugomi ir platinami kultūros, švietimo ir mokslo tikslais atsižvelgiant į autorių teises; |
| --- | --- |

58.

rekomenduoja valstybėms narėms priimti teisines priemones siekiant užtikrinti, kad garso ir vaizdo kūriniai, kurie ateityje galėtų būti Europos multimedijos bibliotekos pradžia ir svarbia nacionalinio paveldo apsaugos ir skatinimo priemone, būtų skaitmeninami, renkami pasinaudojant privalomais saugojimo mechanizmais, kataloguojami, saugomi ir platinami kultūros, švietimo ir mokslo tikslais atsižvelgiant į autorių teises;

| 59. | rekomenduoja kuo greičiau pereiti prie skaitmeninio kino siekiant išvengti dvigubų išlaidų ir kino juostoms, ir skaitmeniniams filmų variantams gaminti, taip pat dvigubos platinimo ir (arba) demonstravimo sistemos, kartu skatinant reklamuotojus pereiti nuo 35 mm prie skaitmeninio formato; |
| --- | --- |

59.

rekomenduoja kuo greičiau pereiti prie skaitmeninio kino siekiant išvengti dvigubų išlaidų ir kino juostoms, ir skaitmeniniams filmų variantams gaminti, taip pat dvigubos platinimo ir (arba) demonstravimo sistemos, kartu skatinant reklamuotojus pereiti nuo 35 mm prie skaitmeninio formato;

| 60. | ragina Komisiją Europos skaitmeninę biblioteką EUROPEANA naudoti ne tik kaip skaitmeninę biblioteką spausdintiems produktams saugoti, bet ir kaip vietą, kurioje būtų saugomas Europos kino filmų paveldas, taip pat ragina atitinkamai apibrėžti bibliotekos EUROPEANA veiklos sritį; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją Europos skaitmeninę biblioteką EUROPEANA naudoti ne tik kaip skaitmeninę biblioteką spausdintiems produktams saugoti, bet ir kaip vietą, kurioje būtų saugomas Europos kino filmų paveldas, taip pat ragina atitinkamai apibrėžti bibliotekos EUROPEANA veiklos sritį;

| 61. | pabrėžia, kad reikia teikti paramą kino teatrams ir filmotekoms, skatinantiems ir saugantiems filmų paveldą; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad reikia teikti paramą kino teatrams ir filmotekoms, skatinantiems ir saugantiems filmų paveldą;

| 62. | rekomenduoja, kad valstybės narės nustatytų privalomus saugojimo mechanizmus, skirtus skaitmeniniams formatams, arba pritaikytų esamus mechanizmus tokiems formatams reikalaudamos standartiniu formatu išsaugoti pagrindinį skaitmeninių filmų originalą; |
| --- | --- |

62.

rekomenduoja, kad valstybės narės nustatytų privalomus saugojimo mechanizmus, skirtus skaitmeniniams formatams, arba pritaikytų esamus mechanizmus tokiems formatams reikalaudamos standartiniu formatu išsaugoti pagrindinį skaitmeninių filmų originalą;

Valstybės pagalba

| 63. | ragina valstybes nares rengiant valstybės pagalbos programas, skirtas pereiti prie skaitmeninio formato, atsižvelgti į ES konkurencijos taisykles, kad būtų išvengta skaitmeninio kino finansavimo sąlygų iškraipymų; |
| --- | --- |

63.

ragina valstybes nares rengiant valstybės pagalbos programas, skirtas pereiti prie skaitmeninio formato, atsižvelgti į ES konkurencijos taisykles, kad būtų išvengta skaitmeninio kino finansavimo sąlygų iškraipymų;

| 64. | ragina Komisiją parengti aiškias valstybės pagalbos gaires remiantis skirtingų valstybių narių patirtimi ir siekiant užtikrinti didesnį teisinį tikrumą, taip pat leisti valstybėms narėms savo nuožiūra formuoti nacionalines filmų ir kino finansavimo sistemas; |
| --- | --- |

64.

ragina Komisiją parengti aiškias valstybės pagalbos gaires remiantis skirtingų valstybių narių patirtimi ir siekiant užtikrinti didesnį teisinį tikrumą, taip pat leisti valstybėms narėms savo nuožiūra formuoti nacionalines filmų ir kino finansavimo sistemas;

| 65. | pabrėžia, kad, nors valstybės pagalba turėtų būti technologijų požiūriu neutrali, naudojantis ja taip pat turėtų būti užtikrintas investicijų tvarumas atsižvelgiant į specifinius kino teatrų verslo modelius ir techninius platintojų reikalavimus; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad, nors valstybės pagalba turėtų būti technologijų požiūriu neutrali, naudojantis ja taip pat turėtų būti užtikrintas investicijų tvarumas atsižvelgiant į specifinius kino teatrų verslo modelius ir techninius platintojų reikalavimus;

| 66. | ragina valstybes nares remti nacionalines kino studijas ir kitas susijusias institucijas, pereinančias prie skaitmeninių technologijų; |
| --- | --- |

66.

ragina valstybes nares remti nacionalines kino studijas ir kitas susijusias institucijas, pereinančias prie skaitmeninių technologijų;

Finansavimo modeliai

| 67. | pabrėžia, kad kino sektoriaus perėjimo į skaitmeninę erą laikotarpiu būtinos viešosios ir privačios investicijos; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia, kad kino sektoriaus perėjimo į skaitmeninę erą laikotarpiu būtinos viešosios ir privačios investicijos;

| 68. | pabrėžia, kad siekiant palengvinti skaitmeninimo procesą reikia užtikrinti, kad lanksčios ir įvairios finansavimo priemonės, tiek viešosios, tiek privačios, būtų prieinamos vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis, ypač siekiant remti mažus ir nepriklausomus kino teatrus, pagal programą, kurioje būtų nustatyti prioritetai ir papildomumas įvairiais lygmenimis ir kurioje būtų apibrėžti išmatuojami tikslai; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad siekiant palengvinti skaitmeninimo procesą reikia užtikrinti, kad lanksčios ir įvairios finansavimo priemonės, tiek viešosios, tiek privačios, būtų prieinamos vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygmenimis, ypač siekiant remti mažus ir nepriklausomus kino teatrus, pagal programą, kurioje būtų nustatyti prioritetai ir papildomumas įvairiais lygmenimis ir kurioje būtų apibrėžti išmatuojami tikslai;

| 69. | pabrėžia, kad, nors Europos struktūriniai fondai yra svarbus skaitmeninimo projektų ir mokymo iniciatyvų finansavimo šaltinis, 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje finansavimas turi būti didinamas, laukimo laikas trumpinamas, o paraiškos – supaprastinamos; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia, kad, nors Europos struktūriniai fondai yra svarbus skaitmeninimo projektų ir mokymo iniciatyvų finansavimo šaltinis, 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje finansavimas turi būti didinamas, laukimo laikas trumpinamas, o paraiškos – supaprastinamos;

| 70. | rekomenduoja į skaitmeninimo projektų finansavimo iš Europos struktūrinių fondų nuostatas įtraukti remiamų kino teatrų įsipareigojimus rodyti Europos filmus; |
| --- | --- |

70.

rekomenduoja į skaitmeninimo projektų finansavimo iš Europos struktūrinių fondų nuostatas įtraukti remiamų kino teatrų įsipareigojimus rodyti Europos filmus;

| 71. | be to, ragina nustatyti mechanizmus, kuriais būtų tobulinamas paramos teikimas pagal Europos regioninės plėtros fondo programas; |
| --- | --- |

71.

be to, ragina nustatyti mechanizmus, kuriais būtų tobulinamas paramos teikimas pagal Europos regioninės plėtros fondo programas;

| 72. | ragina Komisiją ir valstybes nares skleisti geriausios skaitmeninimo finansavimo praktikos pavyzdžius, įskaitant rinka pagrįstus sprendimus, pavyzdžiui, mažų kino teatrų tinklus, suburtus siekiant sudaryti kolektyvines sutartis su platintojais; ragina Komisiją, valstybes nares ir regionus nukreipti viešąjį finansavimą, skirtą pereiti prie skaitmeninio formato, kino teatrams, kurie negauna pakankamo finansavimo savo reikmėms tenkinti iš kitų šaltinių, ir stengtis, kad pereinamasis laikotarpis būtų kuo trumpesnis; |
| --- | --- |

72.

ragina Komisiją ir valstybes nares skleisti geriausios skaitmeninimo finansavimo praktikos pavyzdžius, įskaitant rinka pagrįstus sprendimus, pavyzdžiui, mažų kino teatrų tinklus, suburtus siekiant sudaryti kolektyvines sutartis su platintojais; ragina Komisiją, valstybes nares ir regionus nukreipti viešąjį finansavimą, skirtą pereiti prie skaitmeninio formato, kino teatrams, kurie negauna pakankamo finansavimo savo reikmėms tenkinti iš kitų šaltinių, ir stengtis, kad pereinamasis laikotarpis būtų kuo trumpesnis;

| 73. | ragina Komisiją atidžiai ištirti poveikį, kurį visoms suinteresuotosioms ir susijusioms šalims darys perėjimas nuo tradicinio prie skaitmeninio kino; pabrėžia, kad valstybės narės, rengdamos nacionalines skaitmeninimo programas, turėtų atsižvelgti į mažų vietinių kino teatrų išlaidas ir galimą naudą ir (arba) pasekmes darbo rinkai; |
| --- | --- |

73.

ragina Komisiją atidžiai ištirti poveikį, kurį visoms suinteresuotosioms ir susijusioms šalims darys perėjimas nuo tradicinio prie skaitmeninio kino; pabrėžia, kad valstybės narės, rengdamos nacionalines skaitmeninimo programas, turėtų atsižvelgti į mažų vietinių kino teatrų išlaidas ir galimą naudą ir (arba) pasekmes darbo rinkai;

| 74. | mano, kad kino teatrai, įsikūrę mažiau apgyvendintose teritorijose, kuriose vyksta mažai kultūros renginių, ir nepajėgūs padengti skaitmeninimo išlaidų, turėtų būti aprūpinti skaitmenine įranga; |
| --- | --- |

74.

mano, kad kino teatrai, įsikūrę mažiau apgyvendintose teritorijose, kuriose vyksta mažai kultūros renginių, ir nepajėgūs padengti skaitmeninimo išlaidų, turėtų būti aprūpinti skaitmenine įranga;

| 75. | pabrėžia Europos investicijų banko kino teatrams, vykdantiems skaitmeninimo darbus ir negaunantiems tinkamo finansavimo, teikiamų lengvatinių paskolų prieinamumą; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia Europos investicijų banko kino teatrams, vykdantiems skaitmeninimo darbus ir negaunantiems tinkamo finansavimo, teikiamų lengvatinių paskolų prieinamumą;

| 76. | pabrėžia viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės vaidmenį siekiant finansuoti kino teatrų skaitmeninimą ir pabrėžia, kad ji turėtų būti skatinama; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės vaidmenį siekiant finansuoti kino teatrų skaitmeninimą ir pabrėžia, kad ji turėtų būti skatinama;

| 77. | pabrėžia, kad dėl viešosiomis arba privačiomis lėšomis remiamo kino teatrų skaitmeninimo neturi kilti grėsmė kino teatrų nepriklausomumui ir rodomų kino filmų įvairovei bei Europos kino filmų rinkos daliai; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad dėl viešosiomis arba privačiomis lėšomis remiamo kino teatrų skaitmeninimo neturi kilti grėsmė kino teatrų nepriklausomumui ir rodomų kino filmų įvairovei bei Europos kino filmų rinkos daliai;

| 78. | ragina Komisiją spręsti šią problemą taip pat atsižvelgiant į numatytą ilgesnį komunikato dėl kino taikymą; |
| --- | --- |

78.

ragina Komisiją spręsti šią problemą taip pat atsižvelgiant į numatytą ilgesnį komunikato dėl kino taikymą;

| 79. | atsižvelgdamas į tai pažymi, kad visos kino teatrų ir filmų skaitmeninimui skiriamos viešosios lėšos turėtų būti tikrinamos taip pat, kaip ir valstybės pagalba kitiems sektoriams; |
| --- | --- |

79.

atsižvelgdamas į tai pažymi, kad visos kino teatrų ir filmų skaitmeninimui skiriamos viešosios lėšos turėtų būti tikrinamos taip pat, kaip ir valstybės pagalba kitiems sektoriams;

| 80. | ragina kino teatrų operatorius, vietos institucijas, renginių organizatorius, filmų klubus ir (arba) bendrijas ir filmų festivalių rengėjus bendradarbiauti siekiant kuo geriau pasinaudoti skaitmeninėmis technologijomis, kurios suteikiamos finansuojant ES lėšomis; |
| --- | --- |

80.

ragina kino teatrų operatorius, vietos institucijas, renginių organizatorius, filmų klubus ir (arba) bendrijas ir filmų festivalių rengėjus bendradarbiauti siekiant kuo geriau pasinaudoti skaitmeninėmis technologijomis, kurios suteikiamos finansuojant ES lėšomis;

| 81. | mano, kad reikėtų įgyvendinti platintojus ir kino rodytojus integruojančius mechanizmus, ir ragina stiprinti mažų kino teatrų bendradarbiavimą siekiant sumažinti su investicijomis į skaitmeninę įrangą susijusias išlaidas; |
| --- | --- |

81.

mano, kad reikėtų įgyvendinti platintojus ir kino rodytojus integruojančius mechanizmus, ir ragina stiprinti mažų kino teatrų bendradarbiavimą siekiant sumažinti su investicijomis į skaitmeninę įrangą susijusias išlaidas;

| 82. | ragina valstybes nares didinti lėšas, skiriamas tyrimams, susijusiems su skaitmeninio kino technologijomis, ypač su kino medžiagos platinimo kanalais ir jos glaudinimo būdais, kad sukurtas tinklas būtų sąveikus, teiktų aukštos kokybės projekcijas ir kartu būtų galima lengvai naudotis ir suglaudintais, ir išskleistais vaizdais; |
| --- | --- |

82.

ragina valstybes nares didinti lėšas, skiriamas tyrimams, susijusiems su skaitmeninio kino technologijomis, ypač su kino medžiagos platinimo kanalais ir jos glaudinimo būdais, kad sukurtas tinklas būtų sąveikus, teiktų aukštos kokybės projekcijas ir kartu būtų galima lengvai naudotis ir suglaudintais, ir išskleistais vaizdais;

| 83. | pabrėžia, kad svarbu tinkamai investuoti į mokslinius tyrimus, finansuoti ir mokyti šiame sektoriuje jau dirbančius specialistus, kad jiems būtų sudarytos sąlygos prisitaikyti prie naujų technologijų naudojimo ir kad būtų užtikrinta socialinė įtrauktis ir užimtumo apsauga; |
| --- | --- |

83.

pabrėžia, kad svarbu tinkamai investuoti į mokslinius tyrimus, finansuoti ir mokyti šiame sektoriuje jau dirbančius specialistus, kad jiems būtų sudarytos sąlygos prisitaikyti prie naujų technologijų naudojimo ir kad būtų užtikrinta socialinė įtrauktis ir užimtumo apsauga;

| 84. | pabrėžia poreikį įgyvendinti mokymo programas, skirtas garso ir vaizdo sektoriaus specialistams, sudarant sąlygas jiems išmokti naudotis skaitmeninėmis technologijomis ir prisitaikyti prie naujų verslo modelių, ir pripažįsta šiame sektoriuje jau įgyvendinamų iniciatyvų sėkmę; mano, kad ES turi įsipareigoti remti tokias programas ir skirti joms lėšų; |
| --- | --- |

84.

pabrėžia poreikį įgyvendinti mokymo programas, skirtas garso ir vaizdo sektoriaus specialistams, sudarant sąlygas jiems išmokti naudotis skaitmeninėmis technologijomis ir prisitaikyti prie naujų verslo modelių, ir pripažįsta šiame sektoriuje jau įgyvendinamų iniciatyvų sėkmę; mano, kad ES turi įsipareigoti remti tokias programas ir skirti joms lėšų;

Virtualios kopijos mokestis

| 85. | pripažįsta, kad vadinamasis virtualios kopijos mokesčio (angl. VPF) komercinis modelis, taikomas skaitmeninės įrangos diegimui finansuoti, tinka dideliems kino teatrų tinklams, tačiau tai nėra geriausias sprendimas mažiems ir nepriklausomiems kino teatrams, kuriuos apriboja investicinių lėšų trūkumas, todėl virtualios kopijos mokesčio finansavimo modelis gali taip pat kelti grėsmę kultūrų įvairovei; |
| --- | --- |

85.

pripažįsta, kad vadinamasis virtualios kopijos mokesčio (angl. VPF) komercinis modelis, taikomas skaitmeninės įrangos diegimui finansuoti, tinka dideliems kino teatrų tinklams, tačiau tai nėra geriausias sprendimas mažiems ir nepriklausomiems kino teatrams, kuriuos apriboja investicinių lėšų trūkumas, todėl virtualios kopijos mokesčio finansavimo modelis gali taip pat kelti grėsmę kultūrų įvairovei;

| 86. | pabrėžia tai, kad mažiems, kaimo vietovių ir nekomerciniams kino teatrams, kuriuose daugiausia rodomi Europos kino filmai, netaikomas virtualios kopijos mokesčio modelis ir kad gali prireikti alternatyvių finansavimo modelių, įskaitant viešąją paramą, siekiant išsaugoti ir stiprinti kultūrų įvairovę ir išlaikyti konkurencingumą; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia tai, kad mažiems, kaimo vietovių ir nekomerciniams kino teatrams, kuriuose daugiausia rodomi Europos kino filmai, netaikomas virtualios kopijos mokesčio modelis ir kad gali prireikti alternatyvių finansavimo modelių, įskaitant viešąją paramą, siekiant išsaugoti ir stiprinti kultūrų įvairovę ir išlaikyti konkurencingumą;

| 87. | todėl ragina virtualios kopijos mokesčio finansavimo modelį pritaikyti prie nepriklausomų ir nekomercinių kino teatrų reikalavimų ir ypatumų; |
| --- | --- |

87.

todėl ragina virtualios kopijos mokesčio finansavimo modelį pritaikyti prie nepriklausomų ir nekomercinių kino teatrų reikalavimų ir ypatumų;

| 88. | pažymi, kad reikėtų skatinti finansavimo modelius, kuriuos taikant nepriklausomiems kino teatrams būtų sudaromos galimybės pasinaudoti visų platintojų virtualios kopijos mokesčio mokėjimais; rekomenduoja, siekiant sudaryti sąlygas visiems kino teatrams pasinaudoti grupėms taikomų tarifų privalumais, įsteigti pirkimo kooperatyvus; |
| --- | --- |

88.

pažymi, kad reikėtų skatinti finansavimo modelius, kuriuos taikant nepriklausomiems kino teatrams būtų sudaromos galimybės pasinaudoti visų platintojų virtualios kopijos mokesčio mokėjimais; rekomenduoja, siekiant sudaryti sąlygas visiems kino teatrams pasinaudoti grupėms taikomų tarifų privalumais, įsteigti pirkimo kooperatyvus;

Švietimas ir kinas

| 89. | pabrėžia, kad su kinu susijęs švietimas padeda ugdyti kritinį mąstymą ir apskritai mokyti jaunimą, nes jis suteikia galimybę derinti mokymąsi apie paveldą ir įgyjamas žinias apie vaizdų ir garsų pasaulio sudėtingumą; |
| --- | --- |

89.

pabrėžia, kad su kinu susijęs švietimas padeda ugdyti kritinį mąstymą ir apskritai mokyti jaunimą, nes jis suteikia galimybę derinti mokymąsi apie paveldą ir įgyjamas žinias apie vaizdų ir garsų pasaulio sudėtingumą;

| 90. | pabrėžia, kad švietimas pasitelkus kiną, įskaitant kino kultūrą ir kalbą, piliečiams sudaro sąlygas kritiškai vertinti skirtingas žiniasklaidos formas ir taip plėsti ir didinti vadinamojo skaitmeninio raštingumo išteklius ir galimybes; |
| --- | --- |

90.

pabrėžia, kad švietimas pasitelkus kiną, įskaitant kino kultūrą ir kalbą, piliečiams sudaro sąlygas kritiškai vertinti skirtingas žiniasklaidos formas ir taip plėsti ir didinti vadinamojo skaitmeninio raštingumo išteklius ir galimybes;

| 91. | pabrėžia, kad su kinu susijęs švietimas turėtų padėti piliečiams gauti daugiau žinių, branginti kinematografijos meną ir apmąstyti filmais perduodamas vertybes; |
| --- | --- |

91.

pabrėžia, kad su kinu susijęs švietimas turėtų padėti piliečiams gauti daugiau žinių, branginti kinematografijos meną ir apmąstyti filmais perduodamas vertybes;

| 92. | ragina valstybes nares įtraukti švietimą apie kiną į savo nacionalines švietimo programas; |
| --- | --- |

92.

ragina valstybes nares įtraukti švietimą apie kiną į savo nacionalines švietimo programas;

| 93. | pabrėžia nepriklausomuose kino teatruose rodomų filmų teikiamą švietėjišką svarbą visais švietimo etapais siekiant ugdyti Europos filmus mėgstančią auditoriją; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia nepriklausomuose kino teatruose rodomų filmų teikiamą švietėjišką svarbą visais švietimo etapais siekiant ugdyti Europos filmus mėgstančią auditoriją;

| 94. | ragina valstybes nares kino mokyklose ir kitose atitinkamose įstaigose remti mokymo programas, kuriose butų informuojama apie galimybes kurti filmus skaitmeninių technologijų būdu, apie skaitmeninio kino kūrybą ir platinimą; |
| --- | --- |

94.

ragina valstybes nares kino mokyklose ir kitose atitinkamose įstaigose remti mokymo programas, kuriose butų informuojama apie galimybes kurti filmus skaitmeninių technologijų būdu, apie skaitmeninio kino kūrybą ir platinimą;

| 95. | ragina techniniams ir vadovaujantiems darbuotojams rengti aukštos kokybės, naujausiomis žiniomis grindžiamus mokymus, kurie būtų finansuojami ES lėšomis arba atrinkus sėkmingus pareiškėjus dėl finansavimo, kad būtų užtikrintas optimalus ES finansuojamų skaitmeninių technologijų naudojimas; |
| --- | --- |

95.

ragina techniniams ir vadovaujantiems darbuotojams rengti aukštos kokybės, naujausiomis žiniomis grindžiamus mokymus, kurie būtų finansuojami ES lėšomis arba atrinkus sėkmingus pareiškėjus dėl finansavimo, kad būtų užtikrintas optimalus ES finansuojamų skaitmeninių technologijų naudojimas;

| 96. | ragina valstybes nares parengti ir skatinti specialias programas ir renginius, pvz., pasinaudojant filmų festivaliais, plėtoti jaunų Europos piliečių švietimą ir lavinti jų skonį, kad jie pamėgtų Europos filmą; |
| --- | --- |

96.

ragina valstybes nares parengti ir skatinti specialias programas ir renginius, pvz., pasinaudojant filmų festivaliais, plėtoti jaunų Europos piliečių švietimą ir lavinti jų skonį, kad jie pamėgtų Europos filmą;

Programa MEDIA

| 97. | pripažįsta, kad įgyvendinant programą MEDIA Europos garso ir vaizdo pramonė remiama ilgiau kaip du dešimtmečius ir prisidedama prie Europos filmų kūrimo, platinimo ir skatinimo, taip pat prie kino teatrų operatorių rengimo dirbti su skaitmeninėmis technologijomis; |
| --- | --- |

97.

pripažįsta, kad įgyvendinant programą MEDIA Europos garso ir vaizdo pramonė remiama ilgiau kaip du dešimtmečius ir prisidedama prie Europos filmų kūrimo, platinimo ir skatinimo, taip pat prie kino teatrų operatorių rengimo dirbti su skaitmeninėmis technologijomis;

| 98. | atsižvelgdamas į tai, labai džiaugiasi, kad Komisijos pirmininkas J. M. Barroso 2011 m. kovo 18 d. įsipareigojo išlaikyti ir toliau stiprinti programą MEDIA; |
| --- | --- |

98.

atsižvelgdamas į tai, labai džiaugiasi, kad Komisijos pirmininkas J. M. Barroso 2011 m. kovo 18 d. įsipareigojo išlaikyti ir toliau stiprinti programą MEDIA;

| 99. | pabrėžia programos MEDIA svarbą kino teatruose diegiant skaitmeninę įrangą ir ragina laikytis numatyto finansavimo ir skirti daugiau lėšų kitu programos etapu siekiant spręsti su skaitmeninių technologijų taikymu susijusias problemas; |
| --- | --- |

99.

pabrėžia programos MEDIA svarbą kino teatruose diegiant skaitmeninę įrangą ir ragina laikytis numatyto finansavimo ir skirti daugiau lėšų kitu programos etapu siekiant spręsti su skaitmeninių technologijų taikymu susijusias problemas;

| 100. | ragina Komisiją skirti lėšų naujai programai MEDIA laikotarpiu po 2013 m., taip pat Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšomis remti skaitmeninių technologijų diegimą kino teatruose, kuriuose rodomi Europos kino filmai; |
| --- | --- |

100.

ragina Komisiją skirti lėšų naujai programai MEDIA laikotarpiu po 2013 m., taip pat Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšomis remti skaitmeninių technologijų diegimą kino teatruose, kuriuose rodomi Europos kino filmai;

| 101. | taip pat pabrėžia, kad kitu programos etapu reikia numatyti priemones, kurias taikant būtų sukurta didelė pridėtinė vertė ir būtų prisidedama apskritai įgyvendinant strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

101.

taip pat pabrėžia, kad kitu programos etapu reikia numatyti priemones, kurias taikant būtų sukurta didelė pridėtinė vertė ir būtų prisidedama apskritai įgyvendinant strategiją „Europa 2020“;

| 102. | pabrėžia, kad kitu programos MEDIA etapu reikia imtis naujų iniciatyvų siekiant gerinti ir skatinti vertimą, dubliavimą, subtitravimą ir titravimą, kad būtų remiami nepriklausomi kino teatrai, kurių paskirtis – rodyti Europos filmus; |
| --- | --- |

102.

pabrėžia, kad kitu programos MEDIA etapu reikia imtis naujų iniciatyvų siekiant gerinti ir skatinti vertimą, dubliavimą, subtitravimą ir titravimą, kad būtų remiami nepriklausomi kino teatrai, kurių paskirtis – rodyti Europos filmus;

| 103. | primena, kad investicijos į naujas kino technologijas ir perėjimas prie skaitmeninių technologijų turėtų pagerinti prieinamumą neįgaliesiems, ypač pradėjus naudoti garsinio apibūdinimo technologiją; |
| --- | --- |

103.

primena, kad investicijos į naujas kino technologijas ir perėjimas prie skaitmeninių technologijų turėtų pagerinti prieinamumą neįgaliesiems, ypač pradėjus naudoti garsinio apibūdinimo technologiją;

| 104. | todėl, siekdamas supaprastinti perėjimą prie skaitmeninių formatų, ragina į programą MEDIA įtraukti skaitmeninės programos išlaidų kategoriją; |
| --- | --- |

104.

todėl, siekdamas supaprastinti perėjimą prie skaitmeninių formatų, ragina į programą MEDIA įtraukti skaitmeninės programos išlaidų kategoriją;

| 105. | atkreipia dėmesį į nuolatinio mokymo programos MEDIA, kuri yra sektoriaus specialistų priemonė siekiant tobulinti jų gebėjimus ir prisitaikyti prie kintančių technologijų bei gamybos metodų, svarbą; |
| --- | --- |

105.

atkreipia dėmesį į nuolatinio mokymo programos MEDIA, kuri yra sektoriaus specialistų priemonė siekiant tobulinti jų gebėjimus ir prisitaikyti prie kintančių technologijų bei gamybos metodų, svarbą;

| 106. | pažymi MEDIA pradinės mokymo programos teikiamą pridėtinę vertę – ja skatinamas filmus kuriančių studentų judumas Europoje, padedama geriau integruotis į profesinį sektorių, didinamas Europos bendradarbiavimas ir bendros produkcijos kūrimas; atsižvelgdamas į tai, ragina didinti lėšas pagal šią finansavimo eilutę; |
| --- | --- |

106.

pažymi MEDIA pradinės mokymo programos teikiamą pridėtinę vertę – ja skatinamas filmus kuriančių studentų judumas Europoje, padedama geriau integruotis į profesinį sektorių, didinamas Europos bendradarbiavimas ir bendros produkcijos kūrimas; atsižvelgdamas į tai, ragina didinti lėšas pagal šią finansavimo eilutę;

| 107. | rekomenduoja, kad programa MEDIA investuotų į užsakomąsias vaizdo programų paslaugas – tai būtų dalis veiksmų siekiant remti platinimą visoje Europoje, skatinti tarpvalstybinį platformų bendradarbiavimą ir apdovanoti tarpvalstybinio bendradarbiavimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

107.

rekomenduoja, kad programa MEDIA investuotų į užsakomąsias vaizdo programų paslaugas – tai būtų dalis veiksmų siekiant remti platinimą visoje Europoje, skatinti tarpvalstybinį platformų bendradarbiavimą ir apdovanoti tarpvalstybinio bendradarbiavimo iniciatyvas;

| 108. | pabrėžia Europos paramos pridėtinę vertę, ypač siekiant rodyti filmus tarpvalstybiniu mastu ir išvengti tolesnio Europos kino rinkos susiskaldymo; |
| --- | --- |

108.

pabrėžia Europos paramos pridėtinę vertę, ypač siekiant rodyti filmus tarpvalstybiniu mastu ir išvengti tolesnio Europos kino rinkos susiskaldymo;

Platinimo modeliai

| 109. | pažymi, kad skaitmeninės technologijos turėjo įtakos filmų platinimo būdui įvairiomis platformomis ir prietaisais teikiant linijines arba nelinijines paslaugas; |
| --- | --- |

109.

pažymi, kad skaitmeninės technologijos turėjo įtakos filmų platinimo būdui įvairiomis platformomis ir prietaisais teikiant linijines arba nelinijines paslaugas;

| 110. | pripažįsta, kad, pradžioje patyrus skaitmeninimo proceso išlaidas, vėliau skaitmeninė infrastruktūra padės gerokai sumažinti platinimo išlaidas ir leis mažiems nepriklausomiems filmų platintojams plačiau rodyti savo filmus ir taip pasiekti didesnes auditorijas; |
| --- | --- |

110.

pripažįsta, kad, pradžioje patyrus skaitmeninimo proceso išlaidas, vėliau skaitmeninė infrastruktūra padės gerokai sumažinti platinimo išlaidas ir leis mažiems nepriklausomiems filmų platintojams plačiau rodyti savo filmus ir taip pasiekti didesnes auditorijas;

| 111. | pripažįsta, kad sėkmingas perėjimas prie skaitmeninių technologijų neatskiriamai susijęs su galimybe naudotis sparčiuoju plačiajuosčiu ryšiu, kaip priemone skaitmeniniam turiniui platinti, taip pat su skaitmeninės programinės įrangos ir daugelio kitų būtinų funkcijų tobulinimu, todėl ragina institucijas, siekiančias pakeisti technologijas skaitmeninėmis, atsižvelgti į šių klausimų tarpusavio priklausomybę; |
| --- | --- |

111.

pripažįsta, kad sėkmingas perėjimas prie skaitmeninių technologijų neatskiriamai susijęs su galimybe naudotis sparčiuoju plačiajuosčiu ryšiu, kaip priemone skaitmeniniam turiniui platinti, taip pat su skaitmeninės programinės įrangos ir daugelio kitų būtinų funkcijų tobulinimu, todėl ragina institucijas, siekiančias pakeisti technologijas skaitmeninėmis, atsižvelgti į šių klausimų tarpusavio priklausomybę;

| 112. | pažymi, kad skaitmeninės technologijos skatina greitą trumpametražių filmų ir videofilmų vystymąsi, sudaro sąlygas naujiems platinimo būdams ir lanksčias filmo pristatymo sąlygas, kaip antai galimybė rodyti filmą įvairiose platformose tuoj po jo pasirodymo teatruose; |
| --- | --- |

112.

pažymi, kad skaitmeninės technologijos skatina greitą trumpametražių filmų ir videofilmų vystymąsi, sudaro sąlygas naujiems platinimo būdams ir lanksčias filmo pristatymo sąlygas, kaip antai galimybė rodyti filmą įvairiose platformose tuoj po jo pasirodymo teatruose;

| 113. | be to, mano, kad siekiant apsaugoti kino įvairovę reikėtų išlaikyti išskirtinio rodymo kino teatruose laikotarpį; |
| --- | --- |

113.

be to, mano, kad siekiant apsaugoti kino įvairovę reikėtų išlaikyti išskirtinio rodymo kino teatruose laikotarpį;

| 114. | pažymi, kad skaitmeninimo proceso trūkumas – tai, kad platintojai, ypač nepriklausomi platintojai, gauna nepakankamai paramos skaitmeninio platinimo srityje ir todėl nespėja su pokyčiais šioje srityje; |
| --- | --- |

114.

pažymi, kad skaitmeninimo proceso trūkumas – tai, kad platintojai, ypač nepriklausomi platintojai, gauna nepakankamai paramos skaitmeninio platinimo srityje ir todėl nespėja su pokyčiais šioje srityje;

| 115. | ragina valstybes nares skiriant finansinę pagalbą dėmesį sutelkti į platinimą; |
| --- | --- |

115.

ragina valstybes nares skiriant finansinę pagalbą dėmesį sutelkti į platinimą;

| 116. | ragina Europos institucijas atlikti parengiamuosius veiksmus ir įgyvendinti bandomuosius projektus, kuriais būtų siekiama išbandyti naujus verslo modelius, galinčius pagerinti Europos garso ir vaizdo kūrinių apyvartą; |
| --- | --- |

116.

ragina Europos institucijas atlikti parengiamuosius veiksmus ir įgyvendinti bandomuosius projektus, kuriais būtų siekiama išbandyti naujus verslo modelius, galinčius pagerinti Europos garso ir vaizdo kūrinių apyvartą;

| 117. | ragina valstybes nares parengti skaitmeninio kino tinklo, kuris sujungtų kino studijas, vienasalius ir daugiasalius kino teatrus ir ekranus, į kuriuos vaizdas perduodamas tiesiogiai, naudojantis visais duomenų perdavimo kanalais, įskaitant palydovinį ryšį, kūrimo strategiją; |
| --- | --- |

117.

ragina valstybes nares parengti skaitmeninio kino tinklo, kuris sujungtų kino studijas, vienasalius ir daugiasalius kino teatrus ir ekranus, į kuriuos vaizdas perduodamas tiesiogiai, naudojantis visais duomenų perdavimo kanalais, įskaitant palydovinį ryšį, kūrimo strategiją;

| 118. | pabrėžia, kad atsižvelgus į naujų internetinių naudojimo būdų plėtojimą reikia taip pat Europos lygmeniu pasiekti, kad garso ir vaizdo kūrinių autoriams būtų sąžiningai atlyginama ir kad šis atlygis būtų proporcingas pajamoms, gaunamoms iš šių naujų formatų ir paslaugų; |
| --- | --- |

118.

pabrėžia, kad atsižvelgus į naujų internetinių naudojimo būdų plėtojimą reikia taip pat Europos lygmeniu pasiekti, kad garso ir vaizdo kūrinių autoriams būtų sąžiningai atlyginama ir kad šis atlygis būtų proporcingas pajamoms, gaunamoms iš šių naujų formatų ir paslaugų;

Europos kino skatinimas

| 119. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad į jų kino teatrų programas būtų įtraukta kuo daugiau Europos filmų siekiant didinti jų apyvartą ir reklamą Europoje ir suteikti ES piliečiams galimybę naudojantis įvairiausiomis platformomis įvertinti tokių filmų turtingumą ir įvairovę; |
| --- | --- |

119.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad į jų kino teatrų programas būtų įtraukta kuo daugiau Europos filmų siekiant didinti jų apyvartą ir reklamą Europoje ir suteikti ES piliečiams galimybę naudojantis įvairiausiomis platformomis įvertinti tokių filmų turtingumą ir įvairovę;

| 120. | teigia, kad reikia skatinti ir remti Europos bendrą produkciją ir kad jos padaugėjus gali pagerėti Europos filmų sklaida visame žemyne; |
| --- | --- |

120.

teigia, kad reikia skatinti ir remti Europos bendrą produkciją ir kad jos padaugėjus gali pagerėti Europos filmų sklaida visame žemyne;

| 121. | remia kino teatrų tinklų, pvz., „Europa Cinemas“, kurie visame pasaulyje reklamuoja Europos kiną finansų ir veiklos aspektais padėdami kino teatrams, rodantiems daug Europos filmų, veiklą; |
| --- | --- |

121.

remia kino teatrų tinklų, pvz., „Europa Cinemas“, kurie visame pasaulyje reklamuoja Europos kiną finansų ir veiklos aspektais padėdami kino teatrams, rodantiems daug Europos filmų, veiklą;

| 122. | pripažįsta, kaip svarbu remti nepriklausomus kino teatrus (pvz., „Europa Cinemas narius“), kurių tikslas – rodyti Europos filmus, siekiant sustiprinti jų europinės programos politiką bei įvairovę ir padidinti jų konkurencingumą rinkoje; |
| --- | --- |

122.

pripažįsta, kaip svarbu remti nepriklausomus kino teatrus (pvz., „Europa Cinemas narius“), kurių tikslas – rodyti Europos filmus, siekiant sustiprinti jų europinės programos politiką bei įvairovę ir padidinti jų konkurencingumą rinkoje;

| 123. | ragina neatsižvelgiant į technologijas remti visus kino teatrus, kuriuose rodoma daug Europos kino filmų, ir parengti plataus užmojo programą, nepaisant šių kino teatrų apyvartos arba lankytojų skaičiaus; |
| --- | --- |

123.

ragina neatsižvelgiant į technologijas remti visus kino teatrus, kuriuose rodoma daug Europos kino filmų, ir parengti plataus užmojo programą, nepaisant šių kino teatrų apyvartos arba lankytojų skaičiaus;

| 124. | ragina valstybes nares skatinti ir remti Europos filmų platinimą ir apyvartą savo teritorijose organizuojant specialius renginius ir šventes; taip pat ragina valstybes nares remti esamas skirtingas Europos kino mokyklas; |
| --- | --- |

124.

ragina valstybes nares skatinti ir remti Europos filmų platinimą ir apyvartą savo teritorijose organizuojant specialius renginius ir šventes; taip pat ragina valstybes nares remti esamas skirtingas Europos kino mokyklas;

| 125. | pabrėžia, kad apdovanojimus Europos festivaliuose laimintiems filmams turėtų būti teikiama rinkodaros parama, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos teikti užsakomąsias vaizdo programų paslaugas tarptautiniu lygiu ir taip padėti skatinti Europos kiną; |
| --- | --- |

125.

pabrėžia, kad apdovanojimus Europos festivaliuose laimintiems filmams turėtų būti teikiama rinkodaros parama, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos teikti užsakomąsias vaizdo programų paslaugas tarptautiniu lygiu ir taip padėti skatinti Europos kiną;

| 126. | pripažįsta EP kino apdovanojimų LUX vaidmenį skatinant Europos filmus ir daugiakalbystę, laimėjusį filmą su subtitrais išverčiant į visas 23 oficialias ES kalbas, taip skatinant ES piliečių diskusijas visuomeniniais klausimais; |
| --- | --- |

126.

pripažįsta EP kino apdovanojimų LUX vaidmenį skatinant Europos filmus ir daugiakalbystę, laimėjusį filmą su subtitrais išverčiant į visas 23 oficialias ES kalbas, taip skatinant ES piliečių diskusijas visuomeniniais klausimais;

| 127. | siūlo gerinti bendradarbiavimą ir bendravimą su trečiosiomis šalimis siekiant skatinti Europos kūrinių regimumą pasaulinėje rinkoje, ypač Viduržemio jūros regione, plėtoti kultūrinius mainus ir įgyvendinti naujas iniciatyvas, kuriomis būtų remiamas Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių dialogas ir demokratijos plėtra visame regione, visų pirma atsižvelgiant į įsipareigojimus, prisiimtus Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kino konferencijoje; |
| --- | --- |

127.

siūlo gerinti bendradarbiavimą ir bendravimą su trečiosiomis šalimis siekiant skatinti Europos kūrinių regimumą pasaulinėje rinkoje, ypač Viduržemio jūros regione, plėtoti kultūrinius mainus ir įgyvendinti naujas iniciatyvas, kuriomis būtų remiamas Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių dialogas ir demokratijos plėtra visame regione, visų pirma atsižvelgiant į įsipareigojimus, prisiimtus Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių kino konferencijoje;

*

* *

| 128. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

128.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(2)  OL L 327, 2006 11 24, p. 12.

(3)  OL L 323, 2005 12 9, p. 57.

(4)  OL L 236, 2006 8 31, p. 28.

(5)  OL C 297, 2006 12 7, p. 1.

(6)  OL C 323, 2010 11 30, p. 15.

(7)  OL C 31, 2009 2 7, p. 1.

(8)  OL C 271 E, 2003 11 12, p. 176.

(9)  OL C 140 E, 2002 6 13, p. 143.

(10)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 16.

(11)  OL C 104, 2011 4 2, p. 31.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0240.

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienis

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/115 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/115

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisES parama Tarptautiniam baudžiamajam teismui

P7_TA(2011)0507

2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES paramos Tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT) sprendžiant problemas ir įveikiant sunkumus (2011/2109(INI))

2013/C 153 E/13

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą, kuris įsigaliojo 2002 m. liepos 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą, kuris įsigaliojo 2002 m. liepos 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, kuri įsigaliojo 1951 m. sausio 12 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl kelio užkirtimo genocido nusikaltimui ir baudimo už jį, kuri įsigaliojo 1951 m. sausio 12 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, ypač 1998 m. lapkričio 19 d. (1), 2001 m. sausio 18 d. (2), 2002 m. vasario 28 d. (3), 2002 m. rugsėjo 26 d. (4) ir 2010 m. gegužės 19 d. (5) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, ypač 1998 m. lapkričio 19 d. (1), 2001 m. sausio 18 d. (2), 2002 m. vasario 28 d. (3), 2002 m. rugsėjo 26 d. (4) ir 2010 m. gegužės 19 d. (5) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl metinių ataskaitų dėl žmogaus teisių pasaulyje ir į paskutinę 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl metinių ataskaitų dėl žmogaus teisių pasaulyje ir į paskutinę 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją (6),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 16 d. Tarybos bendrąją poziciją 2003/444/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 16 d. Tarybos bendrąją poziciją 2003/444/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimą 2011/168/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 21 d. Tarybos sprendimą 2011/168/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 4 d. veiksmų planą ir 2011 m. liepos 12 d. Veiksmų planą dėl tolesnių priemonių, susijusių su Sprendimu dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 4 d. veiksmų planą ir 2011 m. liepos 12 d. Veiksmų planą dėl tolesnių priemonių, susijusių su Sprendimu dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo ir pagalbos susitarimą (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo ir pagalbos susitarimą (9),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. Europos saugumo strategiją (ESS) „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 12 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. Europos saugumo strategiją (ESS) „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 12 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2010–2014 m. Stokholmo programą „Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“ (2009 m. gruodžio mėn.) (10) ir Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planą (2010 m. balandžio mėn., COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010–2014 m. Stokholmo programą „Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“ (2009 m. gruodžio mėn.) (10) ir Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planą (2010 m. balandžio mėn., COM(2010)0171),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimą 2002/494/TVR, įsteigiantį Europos institucijų tinklą ryšiams dėl už genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus atsakingų asmenų palaikyti (11), ir 2003 m. gegužės 8 d. Tarybos sprendimą 2003/335/TVR dėl genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimą 2002/494/TVR, įsteigiantį Europos institucijų tinklą ryšiams dėl už genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus atsakingų asmenų palaikyti (11), ir 2003 m. gegužės 8 d. Tarybos sprendimą 2003/335/TVR dėl genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo (12),

| — | atsižvelgdamas atitinkamai į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1593 (2005) dėl Sudano / Darfūro ir į Rezoliuciją Nr. 1970 (2011) dėl Libijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas atitinkamai į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1593 (2005) dėl Sudano / Darfūro ir į Rezoliuciją Nr. 1970 (2011) dėl Libijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0368/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0368/2011),

| A. | kadangi teisingumas ir teisinės valstybės principai ir kova su nebaudžiamumu yra tvarios taikos ramsčiai, nes jie užtikrina žmogaus teises ir pagrindines laisves; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisingumas ir teisinės valstybės principai ir kova su nebaudžiamumu yra tvarios taikos ramsčiai, nes jie užtikrina žmogaus teises ir pagrindines laisves;

| B. | kadangi 2011 m. rugsėjo mėn. Romos statutą buvo ratifikavusios 117 valstybių; tačiau kadangi visuotinis jo ratifikavimas ir toliau turėtų išlikti pagrindinis tikslas; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2011 m. rugsėjo mėn. Romos statutą buvo ratifikavusios 117 valstybių; tačiau kadangi visuotinis jo ratifikavimas ir toliau turėtų išlikti pagrindinis tikslas;

| C. | kadangi dėl savo visuotinio pobūdžio teisingumas turi būti taikomas visiems vienodai, be išimčių ir netaikant dvejopų standartų; kadangi jokia vieta neturėtų tapti saugiu prieglobsčiu asmenims, vykdžiusiems genocidą, nusikaltimus žmoniškumui, neteismines egzekucijas, karo nusikaltimus, kankinimus, masinius išžaginimus ar nusikaltimus, susijusius su prievartiniu žmonių dingimu; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl savo visuotinio pobūdžio teisingumas turi būti taikomas visiems vienodai, be išimčių ir netaikant dvejopų standartų; kadangi jokia vieta neturėtų tapti saugiu prieglobsčiu asmenims, vykdžiusiems genocidą, nusikaltimus žmoniškumui, neteismines egzekucijas, karo nusikaltimus, kankinimus, masinius išžaginimus ar nusikaltimus, susijusius su prievartiniu žmonių dingimu;

| D. | kadangi teisingumas turėtų būti suvokiamas kaip būtinas elementas, kuriuo grindžiamos pastangos įtvirtinti taiką ir išspręsti konfliktus; |
| --- | --- |

D.

kadangi teisingumas turėtų būti suvokiamas kaip būtinas elementas, kuriuo grindžiamos pastangos įtvirtinti taiką ir išspręsti konfliktus;

| E. | kadangi siekiant užtikrinti visišką TBT veiksmingumą ir skatinti Romos statuto visuotinumą būtina išsaugoti TBT nepriklausomumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi siekiant užtikrinti visišką TBT veiksmingumą ir skatinti Romos statuto visuotinumą būtina išsaugoti TBT nepriklausomumą;

| F. | kadangi TBT yra pirmoji nuolatinė tarptautinė teisminė institucija, galinti teisti asmenis už genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus, kuri labai prisideda prie žmogaus teisių rėmimo ir tarptautinės teisės, kovodamas su nebaudžiamumu ir taip atlikdamas svarbų atgrasomąjį vaidmenį bei aiškiai parodydamas, kad nebaudžiamumas už šiuos nusikaltimus nebus toleruojamas; |
| --- | --- |

F.

kadangi TBT yra pirmoji nuolatinė tarptautinė teisminė institucija, galinti teisti asmenis už genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus, kuri labai prisideda prie žmogaus teisių rėmimo ir tarptautinės teisės, kovodamas su nebaudžiamumu ir taip atlikdamas svarbų atgrasomąjį vaidmenį bei aiškiai parodydamas, kad nebaudžiamumas už šiuos nusikaltimus nebus toleruojamas;

| G. | kadangi vadinamųjų teisingumo interesų“ užtikrinimas neatsižvelgiant į politinius motyvus (Romos statuto 53 straipsnis) yra pagrindinis Teismo principas; kadangi TBT atlieka pagrindinį vaidmenį skatinant tarptautinį teisingumą ir tokiu būdu prisideda prie saugumo, teisingumo ir teisinės valstybės principų užtikrinimo, taip pat taikos išsaugojimo ir tarptautinio saugumo stiprinimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi vadinamųjų teisingumo interesų“ užtikrinimas neatsižvelgiant į politinius motyvus (Romos statuto 53 straipsnis) yra pagrindinis Teismo principas; kadangi TBT atlieka pagrindinį vaidmenį skatinant tarptautinį teisingumą ir tokiu būdu prisideda prie saugumo, teisingumo ir teisinės valstybės principų užtikrinimo, taip pat taikos išsaugojimo ir tarptautinio saugumo stiprinimo;

| H. | kadangi TBT jurisdikcijai priklauso nusikaltimai, padaryti po Romos statuto įsigaliojimo 2002 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

H.

kadangi TBT jurisdikcijai priklauso nusikaltimai, padaryti po Romos statuto įsigaliojimo 2002 m. liepos 1 d.;

| I. | kadangi, remiantis Romos statuto preambule ir papildomumo principu TBT imasi veiksmų tik tada, kai nacionaliniai teismai negali arba nenori patys patikimai nagrinėti bylos, taigi Statuto šalims ir toliau tenka pirminė pareiga traukti baudžiamojon atsakomybėn už karo nusikaltimus, nusikaltimus žmoniškumui ir genocidą; kadangi nepaprastai svarbus Romos Statuto šalių bendradarbiavimas su regioninėmis organizacijomis, ypač atvejais, kai ginčijama Teismo jurisdikcija, |
| --- | --- |

I.

kadangi, remiantis Romos statuto preambule ir papildomumo principu TBT imasi veiksmų tik tada, kai nacionaliniai teismai negali arba nenori patys patikimai nagrinėti bylos, taigi Statuto šalims ir toliau tenka pirminė pareiga traukti baudžiamojon atsakomybėn už karo nusikaltimus, nusikaltimus žmoniškumui ir genocidą; kadangi nepaprastai svarbus Romos Statuto šalių bendradarbiavimas su regioninėmis organizacijomis, ypač atvejais, kai ginčijama Teismo jurisdikcija,

| J. | kadangi TBT teigiamo papildomumo principu remiama nacionalinių teismų kompetencija tirti ir persekioti baudžiamąja tvarka karo nusikaltimus; |
| --- | --- |

J.

kadangi TBT teigiamo papildomumo principu remiama nacionalinių teismų kompetencija tirti ir persekioti baudžiamąja tvarka karo nusikaltimus;

| K. | kadangi šiuo metu TBT vykdo tyrimus septyniose šalyse (Ugandoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Darfūro regione Sudane, Centrinės Afrikos Respublikoje, Kenijoje, Libijoje ir Dramblio Kaulo Krante) ir viešai paskelbė, kad analizuoja informaciją apie įtariamus nusikaltimus keliais kitais atvejais; kadangi Jungtinių Tautų Saugumo Taryba nurodė du atvejus (dėl Darfūro ir Libijos), trimis atvejais į Teismą kreipėsi pačios Statuto šalys (Uganda, Kongo Demokratinė Respublika ir Centrinės Afrikos Respublika), o du (dėl Kenijos ir Dramblio Kaulo Kranto) pradėjo tirti prokuroras pasinaudodamas proprio motu; |
| --- | --- |

K.

kadangi šiuo metu TBT vykdo tyrimus septyniose šalyse (Ugandoje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Darfūro regione Sudane, Centrinės Afrikos Respublikoje, Kenijoje, Libijoje ir Dramblio Kaulo Krante) ir viešai paskelbė, kad analizuoja informaciją apie įtariamus nusikaltimus keliais kitais atvejais; kadangi Jungtinių Tautų Saugumo Taryba nurodė du atvejus (dėl Darfūro ir Libijos), trimis atvejais į Teismą kreipėsi pačios Statuto šalys (Uganda, Kongo Demokratinė Respublika ir Centrinės Afrikos Respublika), o du (dėl Kenijos ir Dramblio Kaulo Kranto) pradėjo tirti prokuroras pasinaudodamas proprio motu;

| L. | kadangi dar neįvykdyti dauguma TBT išduotų 17-os arešto orderių, įskaitant Josepho Kony ir kitų Viešpaties pasipriešinimo armijos vadovų, atsakingų dėl padėties Šiaurės Ugandoje, Bosco Ntagandos Kongo Demokratinėje Respublikoje, Ahmado Muhammado Haruno, Ali Muhammado Ali Abd-Al-Rahmano ir Sudano prezidento Omaro Hassano Ahmado al Bashiro bei Saifo al Islamo Gaddafi ir Abdullah Al-Senussi Libijoje arešto orderius; |
| --- | --- |

L.

kadangi dar neįvykdyti dauguma TBT išduotų 17-os arešto orderių, įskaitant Josepho Kony ir kitų Viešpaties pasipriešinimo armijos vadovų, atsakingų dėl padėties Šiaurės Ugandoje, Bosco Ntagandos Kongo Demokratinėje Respublikoje, Ahmado Muhammado Haruno, Ali Muhammado Ali Abd-Al-Rahmano ir Sudano prezidento Omaro Hassano Ahmado al Bashiro bei Saifo al Islamo Gaddafi ir Abdullah Al-Senussi Libijoje arešto orderius;

| M. | kadangi pagrindiniai Romos statuto principai yra sąžiningas bylos nagrinėjimas, tinkamas teismo procesas ir nukentėjusiųjų teisių apsauga; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagrindiniai Romos statuto principai yra sąžiningas bylos nagrinėjimas, tinkamas teismo procesas ir nukentėjusiųjų teisių apsauga;

| N. | kadangi Teismo tikslas – nuosekliai ir siekiant atlyginti žalą užtikrinti nukentėjusiųjų ir paveiktų bendruomenių galimybes siekti teisingumo, taip pat sudarant jiems galimybes dalyvauti bylos nagrinėjime, gauti apsaugą, turėti teisinius atstovus ir būti informuotiems; |
| --- | --- |

N.

kadangi Teismo tikslas – nuosekliai ir siekiant atlyginti žalą užtikrinti nukentėjusiųjų ir paveiktų bendruomenių galimybes siekti teisingumo, taip pat sudarant jiems galimybes dalyvauti bylos nagrinėjime, gauti apsaugą, turėti teisinius atstovus ir būti informuotiems;

| O. | kadangi Teismas, palaikomas liudytojų apsaugos struktūrų, suteikia nukentėjusiesiems teisę dalyvauti; |
| --- | --- |

O.

kadangi Teismas, palaikomas liudytojų apsaugos struktūrų, suteikia nukentėjusiesiems teisę dalyvauti;

| P. | kadangi dėl Teismui suteiktų įgaliojimų taikyti žalos atlyginimo nusikaltimų aukoms sistemą TBT yra unikali tarptautinė teisminė institucija; |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl Teismui suteiktų įgaliojimų taikyti žalos atlyginimo nusikaltimų aukoms sistemą TBT yra unikali tarptautinė teisminė institucija;

| Q. | kadangi žalos atlyginimo procedūrų, pradėtų 2011 m., sėkmė priklauso nuo savanoriškų donorų įnašų, taip pat nuo baudų surinkimo ir nuteistų asmenų turto konfiskavimo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi žalos atlyginimo procedūrų, pradėtų 2011 m., sėkmė priklauso nuo savanoriškų donorų įnašų, taip pat nuo baudų surinkimo ir nuteistų asmenų turto konfiskavimo;

| R. | kadangi šiuo metu Teismas raginamas atlikti vis daugiau tyrimų, nagrinėti bylų ir spręsti parengtinio nagrinėjimo klausimų, nors kai kurios Romos statuto šalys siekia išlaikyti tokį patį TBT biudžetą arba jį net sumažinti; |
| --- | --- |

R.

kadangi šiuo metu Teismas raginamas atlikti vis daugiau tyrimų, nagrinėti bylų ir spręsti parengtinio nagrinėjimo klausimų, nors kai kurios Romos statuto šalys siekia išlaikyti tokį patį TBT biudžetą arba jį net sumažinti;

| S. | kadangi nuo pat TBT įsisteigimo ES ir jos valstybės narės buvo ištikimos jo sąjungininkės, nuolat jam teikė politinę, diplomatinę, finansinę ir logistinę paramą, taip pat propagavo Romos statuto visuotinimą ir gynė jo vientisumą, siekdamos apsaugoti ir padidinti TBT nepriklausomumą; |
| --- | --- |

S.

kadangi nuo pat TBT įsisteigimo ES ir jos valstybės narės buvo ištikimos jo sąjungininkės, nuolat jam teikė politinę, diplomatinę, finansinę ir logistinę paramą, taip pat propagavo Romos statuto visuotinimą ir gynė jo vientisumą, siekdamos apsaugoti ir padidinti TBT nepriklausomumą;

| T. | kadangi kova su nebaudžiamumu gali būti sėkminga tik tada, jei visos Statuto šalys visapusiškai bendradarbiaus su TBT, o jo nepasirašiusios valstybės irgi teiks pagalbą teisminei institucijai; |
| --- | --- |

T.

kadangi kova su nebaudžiamumu gali būti sėkminga tik tada, jei visos Statuto šalys visapusiškai bendradarbiaus su TBT, o jo nepasirašiusios valstybės irgi teiks pagalbą teisminei institucijai;

Būtinybė vykdant politinius ir diplomatinius veiksmus padidinti paramą TBT

| 1. | patvirtina, kad visiškai remia TBT, Romos statutą ir tarptautinio baudžiamojo teisingumo sistemą, kurių pagrindinis tikslas – kova su genocido, karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui nebaudžiamumu; |
| --- | --- |

1.

patvirtina, kad visiškai remia TBT, Romos statutą ir tarptautinio baudžiamojo teisingumo sistemą, kurių pagrindinis tikslas – kova su genocido, karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui nebaudžiamumu;

| 2. | dar kartą patvirtina, kad visapusiškai remia prokuratūrą, jos proprio motu įgaliojimus ir pažangą pradedant naujus tyrimus; |
| --- | --- |

2.

dar kartą patvirtina, kad visapusiškai remia prokuratūrą, jos proprio motu įgaliojimus ir pažangą pradedant naujus tyrimus;

| 3. | primygtinai ragina Romos statuto šalis ir jo nepasirašiusias valstybes nedaryti politinio spaudimo Teismui, kad būtų išsaugotas ir užtikrintas jo nešališkumas bei sudarytos sąlygos vykdyti teisingumą, pagrįstą įstatymais, o ne politiniais motyvais; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina Romos statuto šalis ir jo nepasirašiusias valstybes nedaryti politinio spaudimo Teismui, kad būtų išsaugotas ir užtikrintas jo nešališkumas bei sudarytos sąlygos vykdyti teisingumą, pagrįstą įstatymais, o ne politiniais motyvais;

| 4. | pabrėžia universalumo principo svarbą ir ragina EIVT, ES valstybes nares bei Komisiją ir toliau dėti dideles pastangas skatinant visuotinai ratifikuoti Romos statutą bei Susitarimą dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo privilegijų ir imunitetų ir priimti nacionalinius įgyvendinimo teisės aktus; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia universalumo principo svarbą ir ragina EIVT, ES valstybes nares bei Komisiją ir toliau dėti dideles pastangas skatinant visuotinai ratifikuoti Romos statutą bei Susitarimą dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo privilegijų ir imunitetų ir priimti nacionalinius įgyvendinimo teisės aktus;

| 5. | palankiai vertina tai, kad ES ir daugelis valstybių narių Kampalos konferencijoje prisiėmė konkrečius įsipareigojimus, bei rekomenduoja laiku įvykdyti šiuos įsipareigojimus ir atsiskaityti apie tai Statuto šalių asamblėjoje, kurios kitas posėdis numatytas 2011 m. gruodžio 12–21 d. Niujorke; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad ES ir daugelis valstybių narių Kampalos konferencijoje prisiėmė konkrečius įsipareigojimus, bei rekomenduoja laiku įvykdyti šiuos įsipareigojimus ir atsiskaityti apie tai Statuto šalių asamblėjoje, kurios kitas posėdis numatytas 2011 m. gruodžio 12–21 d. Niujorke;

| 6. | palankiai vertina patvirtintus Romos statuto pakeitimus, įskaitant pakeitimą, susijusį su agresijos nusikaltimu, ir ragina visas ES valstybes nares juos ratifikuoti ir įtraukti į savo nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina patvirtintus Romos statuto pakeitimus, įskaitant pakeitimą, susijusį su agresijos nusikaltimu, ir ragina visas ES valstybes nares juos ratifikuoti ir įtraukti į savo nacionalinę teisę;

| 7. | palankiai vertina tai, kad 2011 m. kovo 21 d. priėmus sprendimą buvo persvarstyta ES bendroji pozicija dėl TBT, pažymi, kad naujajame sprendime atsižvelgiama į iššūkius, su kuriais susiduria Teismas, ir pabrėžia, kad sprendimas yra tinkamas pagrindas ES ir jos valstybėms narėms padėti Teismui šiuos iššūkius atremti; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad 2011 m. kovo 21 d. priėmus sprendimą buvo persvarstyta ES bendroji pozicija dėl TBT, pažymi, kad naujajame sprendime atsižvelgiama į iššūkius, su kuriais susiduria Teismas, ir pabrėžia, kad sprendimas yra tinkamas pagrindas ES ir jos valstybėms narėms padėti Teismui šiuos iššūkius atremti;

| 8. | palankiai vertina persvarstytą ES veiksmų planą, sutartą 2011 m. liepos 12 d., dėl tolesnių priemonių, susijusių su sprendimu dėl TBT, kuriame numatomos veiksmingos ir konkrečios priemonės, kurių turi imtis ES, siekdama ateityje pagerinti savo paramą TBT, ir ragina Tarybai pirmininkaujančią šalį, Komisiją, EIVT ir valstybes nares teikti pirmenybę veiksmų plano įgyvendinimui; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina persvarstytą ES veiksmų planą, sutartą 2011 m. liepos 12 d., dėl tolesnių priemonių, susijusių su sprendimu dėl TBT, kuriame numatomos veiksmingos ir konkrečios priemonės, kurių turi imtis ES, siekdama ateityje pagerinti savo paramą TBT, ir ragina Tarybai pirmininkaujančią šalį, Komisiją, EIVT ir valstybes nares teikti pirmenybę veiksmų plano įgyvendinimui;

| 9. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti tarptautinio baudžiamojo teisingumo sistemos veiksmingumą ir sėkmę ir toliau būtinas visapusiškas bei operatyvus Statuto šalių, įskaitant ES valstybes nares, ir Teismo bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti tarptautinio baudžiamojo teisingumo sistemos veiksmingumą ir sėkmę ir toliau būtinas visapusiškas bei operatyvus Statuto šalių, įskaitant ES valstybes nares, ir Teismo bendradarbiavimas;

| 10. | ragina ES ir jos valstybių nares laiku vykdyti visus Teismo prašymus teikti pagalbą ir bendradarbiauti, kad būtų užtikrintas, inter alia, neįvykdytų arešto orderių įvykdymas ir teikiama informacija, taip pat prašymus padėti nustatyti, įšaldyti ir konfiskuoti įtariamųjų finansinį turtą; |
| --- | --- |

10.

ragina ES ir jos valstybių nares laiku vykdyti visus Teismo prašymus teikti pagalbą ir bendradarbiauti, kad būtų užtikrintas, inter alia, neįvykdytų arešto orderių įvykdymas ir teikiama informacija, taip pat prašymus padėti nustatyti, įšaldyti ir konfiskuoti įtariamųjų finansinį turtą;

| 11. | ragina visas ES valstybes nares, kurios to dar nepadarė, priimti nacionalinius teisės aktus dėl bendradarbiavimo ir sudaryti bendruosius susitarimus su TBT dėl Teismo nuosprendžių vykdymo ir tyrimo, įrodymų rinkimo, faktų nustatymo, liudytojų apsaugos ir perkėlimo, kaltinamųjų suėmimo, išdavimo, kardomojo kalinimo, paleistų už užstatą kaltinamųjų apgyvendinimo ir nuteistųjų asmenų kalinimo klausimais; ragina valstybes nares bendradarbiauti tarpusavyje pasitelkiant savo policiją, teismus ir kitas atitinkamas priemones, kad būtų užtikrinta pakankama parama TBT; |
| --- | --- |

11.

ragina visas ES valstybes nares, kurios to dar nepadarė, priimti nacionalinius teisės aktus dėl bendradarbiavimo ir sudaryti bendruosius susitarimus su TBT dėl Teismo nuosprendžių vykdymo ir tyrimo, įrodymų rinkimo, faktų nustatymo, liudytojų apsaugos ir perkėlimo, kaltinamųjų suėmimo, išdavimo, kardomojo kalinimo, paleistų už užstatą kaltinamųjų apgyvendinimo ir nuteistųjų asmenų kalinimo klausimais; ragina valstybes nares bendradarbiauti tarpusavyje pasitelkiant savo policiją, teismus ir kitas atitinkamas priemones, kad būtų užtikrinta pakankama parama TBT;

| 12. | ragina ES valstybes nares iš dalies pakeisti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnį, kad nusikaltimai, priklausantys TBT jurisdikcijai, būtų įtraukti į nusikaltimų, patenkančių į ES kompetencijos sritį, sąrašą; tiksliau sakant, ragina ES valstybes nares perduoti kompetenciją TBT kaltinamų asmenų turto nustatymo ir konfiskavimo srityje Europos Sąjungai, nepaisant to, kad teisminis procesas inicijuojamas TBT; ragina ES valstybes nares bendradarbiauti keičiantis svarbia informacija pasitelkiant veikiančias turto susigrąžinimo tarnybas (angl. Asset Recovery Offices), taip pat Kamdeno turto susigrąžinimo tarpagentūrinį tinklą (CARIN); |
| --- | --- |

12.

ragina ES valstybes nares iš dalies pakeisti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnį, kad nusikaltimai, priklausantys TBT jurisdikcijai, būtų įtraukti į nusikaltimų, patenkančių į ES kompetencijos sritį, sąrašą; tiksliau sakant, ragina ES valstybes nares perduoti kompetenciją TBT kaltinamų asmenų turto nustatymo ir konfiskavimo srityje Europos Sąjungai, nepaisant to, kad teisminis procesas inicijuojamas TBT; ragina ES valstybes nares bendradarbiauti keičiantis svarbia informacija pasitelkiant veikiančias turto susigrąžinimo tarnybas (angl. Asset Recovery Offices), taip pat Kamdeno turto susigrąžinimo tarpagentūrinį tinklą (CARIN);

| 13. | ragina ES valstybes nares visapusiškai įtraukti Romos statuto ir Susitarimo dėl TBT privilegijų ir imunitetų nuostatas į savo nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

13.

ragina ES valstybes nares visapusiškai įtraukti Romos statuto ir Susitarimo dėl TBT privilegijų ir imunitetų nuostatas į savo nacionalinę teisę;

| 14. | palankiai vertina tai, kad per Kampalos persvarstymo konferenciją buvo patvirtinti Romos statuto pakeitimai, susiję su agresijos nusikaltimu, ir ragina visas ES valstybes nares juos ratifikuoti ir integruoti į savo nacionalinę teisę; rekomenduoja, siekiant sustiprinti Romos statuto visuotinumą, stengtis bendru sutarimu nustatyti tikslesnes atitinkamų nusikalstamų veikų apibrėžtis, taip pat aiškiai nustatyti, kad agresijos aktas pažeidžia tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina tai, kad per Kampalos persvarstymo konferenciją buvo patvirtinti Romos statuto pakeitimai, susiję su agresijos nusikaltimu, ir ragina visas ES valstybes nares juos ratifikuoti ir integruoti į savo nacionalinę teisę; rekomenduoja, siekiant sustiprinti Romos statuto visuotinumą, stengtis bendru sutarimu nustatyti tikslesnes atitinkamų nusikalstamų veikų apibrėžtis, taip pat aiškiai nustatyti, kad agresijos aktas pažeidžia tarptautinę teisę;

| 15. | pažymi, kad, remiantis Kampalos konferencijos rezultatais, Teismas galės vykdyti savo jurisdikciją, susijusią su agresijos nusikaltimais, tik po 2017 m. sausio mėn., jei Statuto šalys tada priims sprendimą pradėti taikyti šią jurisdikciją; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad, remiantis Kampalos konferencijos rezultatais, Teismas galės vykdyti savo jurisdikciją, susijusią su agresijos nusikaltimais, tik po 2017 m. sausio mėn., jei Statuto šalys tada priims sprendimą pradėti taikyti šią jurisdikciją;

| 16. | palankiai vertina kai kurių ES valstybių narių indėlį kovojant su sunkiausių žmonijos istorijoje nusikaltimų nebaudžiamumu taikant universaliąją jurisdikciją; ragina visas ES valstybes nares daryti tą patį; pabrėžia, kad ir toliau reikia stiprinti ES institucijų ryšių tinklo, nagrinėjančio karo nusikaltimus, nusikaltimus žmoniškumui ir genocidą, vaidmenį padedant bendradarbiauti ES teisėsaugos institucijoms, tiriančioms sunkius nusikaltimus; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina kai kurių ES valstybių narių indėlį kovojant su sunkiausių žmonijos istorijoje nusikaltimų nebaudžiamumu taikant universaliąją jurisdikciją; ragina visas ES valstybes nares daryti tą patį; pabrėžia, kad ir toliau reikia stiprinti ES institucijų ryšių tinklo, nagrinėjančio karo nusikaltimus, nusikaltimus žmoniškumui ir genocidą, vaidmenį padedant bendradarbiauti ES teisėsaugos institucijoms, tiriančioms sunkius nusikaltimus;

| 17. | pabrėžia esminį tarptautinių baudžiamųjų jurisdikcijų vaidmenį kovojant su nebaudžiamumu ir nagrinėjant atitinkamus tarptautinės teisės pažeidimus, susijusius su neteisėtu vaikų kareivių naudojimu ir verbavimu; kategoriškai nesutinka, kad jaunesni negu 18 metų vaikai būtų šaukiami ar verbuojami į karines pajėgas arba kitaip dalyvautų kariniuose veiksmuose; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu saugoti jų teisę į ramią vaikystę, ugdymą, fizinį neliečiamumą, saugumą ir seksualinę nepriklausomybę; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia esminį tarptautinių baudžiamųjų jurisdikcijų vaidmenį kovojant su nebaudžiamumu ir nagrinėjant atitinkamus tarptautinės teisės pažeidimus, susijusius su neteisėtu vaikų kareivių naudojimu ir verbavimu; kategoriškai nesutinka, kad jaunesni negu 18 metų vaikai būtų šaukiami ar verbuojami į karines pajėgas arba kitaip dalyvautų kariniuose veiksmuose; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu saugoti jų teisę į ramią vaikystę, ugdymą, fizinį neliečiamumą, saugumą ir seksualinę nepriklausomybę;

| 18. | ragina parengti veiksmingą politiką ir tobulinti priemones siekiant užtikrinti, kad aukų dalyvavimas TBT procesuose turėtų apčiuopiamą poveikį, įskaitant prieinamesnes psichologines, medicinines ir teisines konsultacijas ir galimybę nesunkiai pasinaudoti liudytojų apsaugos programomis; pabrėžia, kad svarbu kuo išsamiau informuoti apie lytinę prievartą konfliktų zonose, t. y. įgyvendinti teisės programas, dokumentuoti nusikaltimus lyties pagrindu, įvykdytus kilus ginkluotam konfliktui, ir rengti mokymus teisininkams, teisėjams ir asmenims, kovojantiems už Romos statuto nuostatų vykdymą ir tarptautinę jurisprudenciją, susijusią su lyties pagrindu prieš moteris ir vaikus įvykdytais nusikaltimais; |
| --- | --- |

18.

ragina parengti veiksmingą politiką ir tobulinti priemones siekiant užtikrinti, kad aukų dalyvavimas TBT procesuose turėtų apčiuopiamą poveikį, įskaitant prieinamesnes psichologines, medicinines ir teisines konsultacijas ir galimybę nesunkiai pasinaudoti liudytojų apsaugos programomis; pabrėžia, kad svarbu kuo išsamiau informuoti apie lytinę prievartą konfliktų zonose, t. y. įgyvendinti teisės programas, dokumentuoti nusikaltimus lyties pagrindu, įvykdytus kilus ginkluotam konfliktui, ir rengti mokymus teisininkams, teisėjams ir asmenims, kovojantiems už Romos statuto nuostatų vykdymą ir tarptautinę jurisprudenciją, susijusią su lyties pagrindu prieš moteris ir vaikus įvykdytais nusikaltimais;

| 19. | ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares užtikrinti, jog būtų parengtos policijos tyrėjų, prokurorų, teisėjų, kariuomenės pareigūnų mokymo programos (bet neapsiribojant vien jomis), kuriose daugiausia dėmesio būtų skirta, pirma, Romos statuto nuostatoms ir atitinkamiems tarptautinės teisės aktams ir, antra, šių principų pažeidimų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo priemonėms; |
| --- | --- |

19.

ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares užtikrinti, jog būtų parengtos policijos tyrėjų, prokurorų, teisėjų, kariuomenės pareigūnų mokymo programos (bet neapsiribojant vien jomis), kuriose daugiausia dėmesio būtų skirta, pirma, Romos statuto nuostatoms ir atitinkamiems tarptautinės teisės aktams ir, antra, šių principų pažeidimų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo priemonėms;

| 20. | atkreipia dėmesį į TBT ir Europos Sąjungos susitarimą dėl bendradarbiavimo ir pagalbos; ragina ES valstybes nares taikyti universalios jurisdikcijos principą kovojant su nebaudžiamumu ir nusikaltimais žmoniškumui, ir primena jo svarbą tarptautinio baudžiamojo teisingumo sistemos veiksmingumui ir sėkmei; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į TBT ir Europos Sąjungos susitarimą dėl bendradarbiavimo ir pagalbos; ragina ES valstybes nares taikyti universalios jurisdikcijos principą kovojant su nebaudžiamumu ir nusikaltimais žmoniškumui, ir primena jo svarbą tarptautinio baudžiamojo teisingumo sistemos veiksmingumui ir sėkmei;

| 21. | labai ragina ES ir jos valstybes nares pasinaudoti visomis diplomatinėmis galimybėmis ir diplomatinėmis priemonėmis, siekiant efektyvaus bendradarbiavimo su TBT, ypač susijusio su neįvykdytų arešto orderių vykdymu; |
| --- | --- |

21.

labai ragina ES ir jos valstybes nares pasinaudoti visomis diplomatinėmis galimybėmis ir diplomatinėmis priemonėmis, siekiant efektyvaus bendradarbiavimo su TBT, ypač susijusio su neįvykdytų arešto orderių vykdymu;

| 22. | tvirtai ragina ES ir jos valstybes nares, kurioms talkintų EIVT, nustatyti galiojančiomis JT ir TBT gairėmis pagrįstą griežtų vidinių taisyklių rinkinį, kurio laikytųsi prokuratūra ir kuriame būtų apibrėžtas ES ir valstybių narių pareigūnų santykių su asmenimis, kuriuos suimti prašo TBT, ypač jeigu pastarieji vis dar eina oficialias pareigas, elgesio kodeksas, neatsižvelgiant į jų statusą ir į tai, ar jie yra valstybių, kurios yra Romos statuto šalys, piliečiai, ar ne; |
| --- | --- |

22.

tvirtai ragina ES ir jos valstybes nares, kurioms talkintų EIVT, nustatyti galiojančiomis JT ir TBT gairėmis pagrįstą griežtų vidinių taisyklių rinkinį, kurio laikytųsi prokuratūra ir kuriame būtų apibrėžtas ES ir valstybių narių pareigūnų santykių su asmenimis, kuriuos suimti prašo TBT, ypač jeigu pastarieji vis dar eina oficialias pareigas, elgesio kodeksas, neatsižvelgiant į jų statusą ir į tai, ar jie yra valstybių, kurios yra Romos statuto šalys, piliečiai, ar ne;

| 23. | ragina ES ir jos valstybes nares tais atvejais, kai šalis partnerė kviečia atvykti arba sutinka leisti savo teritorijoje apsilankyti asmeniui, kurį suimti TBT yra išdavęs arešto orderį, nedelsiant daryti didesnį spaudimą tai šaliai siekiant, kad jis būtų suimtas, arba paramos suėmimo operacijos metu, arba bent jau to, kad tas asmuo negalėtų keliauti; pažymi, kad neseniai tokius kvietimus Sudano prezidentui Omarui al-Bashirui buvo išdavę Čadas, Kinija, Džibutis, Kenija, Malaizija ir kt. šalys; |
| --- | --- |

23.

ragina ES ir jos valstybes nares tais atvejais, kai šalis partnerė kviečia atvykti arba sutinka leisti savo teritorijoje apsilankyti asmeniui, kurį suimti TBT yra išdavęs arešto orderį, nedelsiant daryti didesnį spaudimą tai šaliai siekiant, kad jis būtų suimtas, arba paramos suėmimo operacijos metu, arba bent jau to, kad tas asmuo negalėtų keliauti; pažymi, kad neseniai tokius kvietimus Sudano prezidentui Omarui al-Bashirui buvo išdavę Čadas, Kinija, Džibutis, Kenija, Malaizija ir kt. šalys;

| 24. | pripažįsta naujausią TBT prokuroro sprendimą išduoti Saido al-Islamo Gaddafi ir Libijos žvalgybos viršininko Abdullah al-Sanoussi arešto orderius dėl kaltinimų nusikaltimais žmoniškumui, įvykdytų nuo sukilimo šalyje pradžios; pabrėžia, kad sėkmingas jų areštas ir vėliau surengtas TBT teismo procesas atliks labai svarbų vaidmenį kovojant su nebaudžiamumu šiame regione; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta naujausią TBT prokuroro sprendimą išduoti Saido al-Islamo Gaddafi ir Libijos žvalgybos viršininko Abdullah al-Sanoussi arešto orderius dėl kaltinimų nusikaltimais žmoniškumui, įvykdytų nuo sukilimo šalyje pradžios; pabrėžia, kad sėkmingas jų areštas ir vėliau surengtas TBT teismo procesas atliks labai svarbų vaidmenį kovojant su nebaudžiamumu šiame regione;

| 25. | reiškia didelį susirūpinimą tuo, kad neseniai tokių valstybių, TBT statuto šalių, kaip antai Čado, Džibučio ir Kenijos, teritorijose lankėsi ir nebuvo suimtas ir Teismui perduotas Sudano prezidentas O. al-Bashiras, nors aišku, kad pagal Romos statutą jos yra teisiškai įsipareigojusios jį suimti ir perduoti Teismui; |
| --- | --- |

25.

reiškia didelį susirūpinimą tuo, kad neseniai tokių valstybių, TBT statuto šalių, kaip antai Čado, Džibučio ir Kenijos, teritorijose lankėsi ir nebuvo suimtas ir Teismui perduotas Sudano prezidentas O. al-Bashiras, nors aišku, kad pagal Romos statutą jos yra teisiškai įsipareigojusios jį suimti ir perduoti Teismui;

| 26. | pabrėžia tvirtų ES veiksmų, kuriais siekiama numatyti ir išvengti arba pasmerkti tokius vengimo bendradarbiauti atvejus, svarbą; dar kartą ragina ES (ir valstybes nares) parengti vidaus protokolą, apibrėžiantį konkrečias standartines priemones, kurios leistų joms laiku ir nuosekliai reaguoti vengimo bendradarbiauti su Teismu atvejais, kai reikia, koordinuojant veiklą su priemonėmis, kurias taiko kitos atitinkamos institucijos, įskaitant Statuto šalių asamblėją; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia tvirtų ES veiksmų, kuriais siekiama numatyti ir išvengti arba pasmerkti tokius vengimo bendradarbiauti atvejus, svarbą; dar kartą ragina ES (ir valstybes nares) parengti vidaus protokolą, apibrėžiantį konkrečias standartines priemones, kurios leistų joms laiku ir nuosekliai reaguoti vengimo bendradarbiauti su Teismu atvejais, kai reikia, koordinuojant veiklą su priemonėmis, kurias taiko kitos atitinkamos institucijos, įskaitant Statuto šalių asamblėją;

| 27. | pažymi, kad Afrikos valstybės atliko svarbų vaidmenį steigiant TBT, ir laiko jų paramą ir glaudų bendradarbiavimą būtina veiksmingo Teismo darbo bei nepriklausomumo prielaida; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad Afrikos valstybės atliko svarbų vaidmenį steigiant TBT, ir laiko jų paramą ir glaudų bendradarbiavimą būtina veiksmingo Teismo darbo bei nepriklausomumo prielaida;

| 28. | ragina Afrikos valstybes, TBT Romos statuto šalis, vykdyti savo įsipareigojimus pagal TBT Romos statutą ir, laikantis Afrikos Sąjungos steigiamojo akto nuostatų, teikti aktyvią paramą siekiant didžiausius pasaulio nusikaltėlius patraukti atsakomybėn ir išreikšti tvirtą paramą Teismui Afrikos Sąjungos (AS) posėdžiuose, be to, ragina AS sustabdyti sunkiausių nusikaltimų nebaudžiamumą ir padėti žiaurų veiksmų aukoms; reiškia paramą Teismo prašymui atidaryti ryšių su Afrikos Sąjunga biurą Adis Abeboje; |
| --- | --- |

28.

ragina Afrikos valstybes, TBT Romos statuto šalis, vykdyti savo įsipareigojimus pagal TBT Romos statutą ir, laikantis Afrikos Sąjungos steigiamojo akto nuostatų, teikti aktyvią paramą siekiant didžiausius pasaulio nusikaltėlius patraukti atsakomybėn ir išreikšti tvirtą paramą Teismui Afrikos Sąjungos (AS) posėdžiuose, be to, ragina AS sustabdyti sunkiausių nusikaltimų nebaudžiamumą ir padėti žiaurų veiksmų aukoms; reiškia paramą Teismo prašymui atidaryti ryšių su Afrikos Sąjunga biurą Adis Abeboje;

| 29. | ragina ES ir jos valstybes nares įtraukti TBT darbą ir Romos statuto nuostatas į savo vystymosi programas, skirtas teisinės valstybės principams stiprinti; ragina ES ir jos valstybes nares teikti būtiną techninę, logistinę ir finansinę pagalbą bei dalytis patirtimi su besivystančiomis šalimis, kurioms nepakanka išteklių suderinti savo nacionalinius teisės aktus su Romos statuto principais bei bendradarbiauti su TBT, neatsižvelgiant į tai, ar šios šalys ratifikavo Statutą, ar ne; be to, ragina ES ir jos valstybes nares remti besivystančių šalių policijos, teismų, karinių bei administracinės valdžios institucijų atstovų mokymo programas, kad jie būtų supažindinti su Romos statuto nuostatomis; |
| --- | --- |

29.

ragina ES ir jos valstybes nares įtraukti TBT darbą ir Romos statuto nuostatas į savo vystymosi programas, skirtas teisinės valstybės principams stiprinti; ragina ES ir jos valstybes nares teikti būtiną techninę, logistinę ir finansinę pagalbą bei dalytis patirtimi su besivystančiomis šalimis, kurioms nepakanka išteklių suderinti savo nacionalinius teisės aktus su Romos statuto principais bei bendradarbiauti su TBT, neatsižvelgiant į tai, ar šios šalys ratifikavo Statutą, ar ne; be to, ragina ES ir jos valstybes nares remti besivystančių šalių policijos, teismų, karinių bei administracinės valdžios institucijų atstovų mokymo programas, kad jie būtų supažindinti su Romos statuto nuostatomis;

| 30. | ragina per kitą AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdį aptarti kovą su nebaudžiamumu plėtojant tarptautinį vystomąjį bendradarbiavimą ir atitinkamą politinį dialogą, kaip buvo rekomenduojama keliose rezoliucijose ir persvarstyto Kotonu susitarimo 11 straipsnio 6 dalyje, siekiant įtraukti kovos su nebaudžiamumu ir teisinės valstybės principų stiprinimo priemones į esamas vystomojo bendradarbiavimo programas ir veiksmus; |
| --- | --- |

30.

ragina per kitą AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdį aptarti kovą su nebaudžiamumu plėtojant tarptautinį vystomąjį bendradarbiavimą ir atitinkamą politinį dialogą, kaip buvo rekomenduojama keliose rezoliucijose ir persvarstyto Kotonu susitarimo 11 straipsnio 6 dalyje, siekiant įtraukti kovos su nebaudžiamumu ir teisinės valstybės principų stiprinimo priemones į esamas vystomojo bendradarbiavimo programas ir veiksmus;

| 31. | ragina EIVT ir ES valstybių narių diplomatines tarnybas nuolat ir tikslingai naudoti diplomatines priemones, naudojamas tiek paramai TBT didinti, tiek platesniam Romos statuto ratifikavimui ir įgyvendinimui skatinti; be to, šios priemonės taip pat apima demaršus, politines deklaracijas, pareiškimus ir sąlygas dėl TBT susitarimuose su trečiosiomis šalimis, taip pat dialogus dėl politinių ir žmogaus teisių; pataria imtis tinkamų veiksmų vadovaujantis rezultatų vertinimu; |
| --- | --- |

31.

ragina EIVT ir ES valstybių narių diplomatines tarnybas nuolat ir tikslingai naudoti diplomatines priemones, naudojamas tiek paramai TBT didinti, tiek platesniam Romos statuto ratifikavimui ir įgyvendinimui skatinti; be to, šios priemonės taip pat apima demaršus, politines deklaracijas, pareiškimus ir sąlygas dėl TBT susitarimuose su trečiosiomis šalimis, taip pat dialogus dėl politinių ir žmogaus teisių; pataria imtis tinkamų veiksmų vadovaujantis rezultatų vertinimu;

| 32. | pabrėžia, kad TBT turi skirti dėmesio ne tik problemoms, susijusioms su ginkluotais konfliktais, ir aktyviau tirti žmogaus teisių pažeidimus, kurie perauga į nusikaltimus žmoniškumui, ir atvejus, kai nacionalinės valdžios institucijos akivaizdžiai nenori imtis tirti, persekioti ir bausti įtariamų pažeidėjų; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad TBT turi skirti dėmesio ne tik problemoms, susijusioms su ginkluotais konfliktais, ir aktyviau tirti žmogaus teisių pažeidimus, kurie perauga į nusikaltimus žmoniškumui, ir atvejus, kai nacionalinės valdžios institucijos akivaizdžiai nenori imtis tirti, persekioti ir bausti įtariamų pažeidėjų;

| 33. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ir ES valstybes nares imtis diplomatinių veiksmų, siekiant paskatinti JT Saugumo Tarybos nares perduoti atitinkamas bylas TBT, kad jis pradėtų valstybių, kurios nėra Statuto šalys, pareigūnų, įtariamų vykdžius nusikaltimus žmoniškumui, tačiau vis dar besinaudojančių savo nebaudžiamumu, atvejų, įskaitant pastarojo meto įvykius Irane, Sirijoje, Bahreine ir Jemene, tyrimus; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ir ES valstybes nares imtis diplomatinių veiksmų, siekiant paskatinti JT Saugumo Tarybos nares perduoti atitinkamas bylas TBT, kad jis pradėtų valstybių, kurios nėra Statuto šalys, pareigūnų, įtariamų vykdžius nusikaltimus žmoniškumui, tačiau vis dar besinaudojančių savo nebaudžiamumu, atvejų, įskaitant pastarojo meto įvykius Irane, Sirijoje, Bahreine ir Jemene, tyrimus;

| 34. | pripažįsta ES vaidmenį skatinant Romos statuto ir Susitarimo dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo privilegijų ir imunitetų ratifikavimą visame pasaulyje ir teigiamai vertina tai, kad neseniai prie Romos statuto prisijungė ir (arba) jį ratifikavo Tunisas, Filipinai, Maldyvai, Grenada, Moldova, Sent Lusija ir Seišeliai, taigi dabar iš viso yra 118 valstybių, Romos statuto šalių; ragina, kad dar daugiau Azijos, Šiaurės Afrikos, Artimųjų Rytų valstybių ir Afrikos į pietus nuo Sacharos valstybių taptų Romos statuto šalimis; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta ES vaidmenį skatinant Romos statuto ir Susitarimo dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo privilegijų ir imunitetų ratifikavimą visame pasaulyje ir teigiamai vertina tai, kad neseniai prie Romos statuto prisijungė ir (arba) jį ratifikavo Tunisas, Filipinai, Maldyvai, Grenada, Moldova, Sent Lusija ir Seišeliai, taigi dabar iš viso yra 118 valstybių, Romos statuto šalių; ragina, kad dar daugiau Azijos, Šiaurės Afrikos, Artimųjų Rytų valstybių ir Afrikos į pietus nuo Sacharos valstybių taptų Romos statuto šalimis;

| 35. | ragina ES, ypač EIVT, ir toliau skatinti Romos statuto ir Susitarimo dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo privilegijų ir imunitetų visuotinumą, taip pat gerbti Teismą, bendradarbiauti su juo ir jam padėti santykiuose su trečiosiomis šalimis, įskaitant pagal Kotonu susitarimą ir vykdant ES ir regioninių organizacijų, pvz., Afrikos Sąjungos, Arabų lygos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBP) ir Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN), dialogus; pabrėžia, kaip TBT svarbu skatinti ratifikuoti ir taikyti Romos statutą ES dvišaliuose dialoguose su trečiosiomis šalimis dėl žmogaus teisių; |
| --- | --- |

35.

ragina ES, ypač EIVT, ir toliau skatinti Romos statuto ir Susitarimo dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo privilegijų ir imunitetų visuotinumą, taip pat gerbti Teismą, bendradarbiauti su juo ir jam padėti santykiuose su trečiosiomis šalimis, įskaitant pagal Kotonu susitarimą ir vykdant ES ir regioninių organizacijų, pvz., Afrikos Sąjungos, Arabų lygos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBP) ir Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN), dialogus; pabrėžia, kaip TBT svarbu skatinti ratifikuoti ir taikyti Romos statutą ES dvišaliuose dialoguose su trečiosiomis šalimis dėl žmogaus teisių;

| 36. | ragina Komisiją ir EIVT dar sistemingiau siekti, kad į derybų įgaliojimus ir susitarimus su trečiosiomis šalimis būtų įtraukta sąlyga dėl TBT; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją ir EIVT dar sistemingiau siekti, kad į derybų įgaliojimus ir susitarimus su trečiosiomis šalimis būtų įtraukta sąlyga dėl TBT;

| 37. | ragina ES vadovus palaikyti ryšį su visomis valstybėmis, kurios dar nėra Romos statuto šalys, siekiant jas paskatinti prisijungti prie Statuto; čia dėmesį ypač reikėtų skirti toms valstybėms, kurios yra nuolatinės JT Saugumo Tarybos narės, ir nenuolatinėms JT Saugumo Tarybos narėms; |
| --- | --- |

37.

ragina ES vadovus palaikyti ryšį su visomis valstybėmis, kurios dar nėra Romos statuto šalys, siekiant jas paskatinti prisijungti prie Statuto; čia dėmesį ypač reikėtų skirti toms valstybėms, kurios yra nuolatinės JT Saugumo Tarybos narės, ir nenuolatinėms JT Saugumo Tarybos narėms;

| 38. | palankiai vertina JAV dalyvavimą stebėtojo teisėmis TBT statuto šalių asamblėjoje ir tikisi, kad JAV greitai taps Romos statuto šalimi; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina JAV dalyvavimą stebėtojo teisėmis TBT statuto šalių asamblėjoje ir tikisi, kad JAV greitai taps Romos statuto šalimi;

| 39. | palankiai vertina Tuniso prisijungimą prie Romos statuto ir tikisi, kad tai duos teigiamą ženklą kitoms Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalims, kurios galėtų sekti šiuo pavyzdžiu; be to, palankiai vertina tai, kad neseniai Romos statutą ratifikavo Filipinai, taigi padidėjo Teismo sistemai priklausančių Azijos valstybių skaičius ir tai svarbus signalas, jog didėja Azijos valstybių, TBT narių, skaičius; taip pat palankiai vertina tai, kad neseniai Romos statutą ratifikavo Maldyvai, ir neseniai Žaliojo Kyšulio Nacionalinės Asamblėjos priimtą įstatymą dėl Romos statuto ratifikavimo ir tikisi, kad jo vyriausybė nedelsiant imsis atitinkamų veiksmų; išreiškia viltį, kad visos Lotynų Amerikos šalys taps TBT narėmis; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina Tuniso prisijungimą prie Romos statuto ir tikisi, kad tai duos teigiamą ženklą kitoms Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalims, kurios galėtų sekti šiuo pavyzdžiu; be to, palankiai vertina tai, kad neseniai Romos statutą ratifikavo Filipinai, taigi padidėjo Teismo sistemai priklausančių Azijos valstybių skaičius ir tai svarbus signalas, jog didėja Azijos valstybių, TBT narių, skaičius; taip pat palankiai vertina tai, kad neseniai Romos statutą ratifikavo Maldyvai, ir neseniai Žaliojo Kyšulio Nacionalinės Asamblėjos priimtą įstatymą dėl Romos statuto ratifikavimo ir tikisi, kad jo vyriausybė nedelsiant imsis atitinkamų veiksmų; išreiškia viltį, kad visos Lotynų Amerikos šalys taps TBT narėmis;

| 40. | ragina Turkiją, kuri yra vienintelė oficiali ES šalis kandidatė, iki šiol dar neprisijungusi prie Romos statuto, kuo greičiau tapti jo ir Susitarimo dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo privilegijų ir imunitetų šalimi ir pabrėžia, kad ateityje visos šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės, taip pat ir šalys partnerės pagal Europos partnerystės politiką (EPP) turės tai padaryti; |
| --- | --- |

40.

ragina Turkiją, kuri yra vienintelė oficiali ES šalis kandidatė, iki šiol dar neprisijungusi prie Romos statuto, kuo greičiau tapti jo ir Susitarimo dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo privilegijų ir imunitetų šalimi ir pabrėžia, kad ateityje visos šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės, taip pat ir šalys partnerės pagal Europos partnerystės politiką (EPP) turės tai padaryti;

| 41. | ragina ES ir jos valstybes nares remti trečiųjų šalių – ypač šalių, kurias TBT laiko probleminėmis, ir šalių, kurių atžvilgiu TBT atlieka preliminarų tyrimą – pajėgumus ir politinį ryžtą pradėti nacionalinius teismo procesus dėl genocido, karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui; atsižvelgdamas į tai, ragina ES ir jos valstybes nares remti reformų procesus ir nacionalines gebėjimų stiprinimo priemones, kuriomis siekiama stiprinti visų šalių, įtariamų sunkiais tarptautiniais nusikaltimais, teismų, teisėsaugos sektoriaus ir ilgalaikio įkalinimo sistemos nepriklausomumą; |
| --- | --- |

41.

ragina ES ir jos valstybes nares remti trečiųjų šalių – ypač šalių, kurias TBT laiko probleminėmis, ir šalių, kurių atžvilgiu TBT atlieka preliminarų tyrimą – pajėgumus ir politinį ryžtą pradėti nacionalinius teismo procesus dėl genocido, karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui; atsižvelgdamas į tai, ragina ES ir jos valstybes nares remti reformų procesus ir nacionalines gebėjimų stiprinimo priemones, kuriomis siekiama stiprinti visų šalių, įtariamų sunkiais tarptautiniais nusikaltimais, teismų, teisėsaugos sektoriaus ir ilgalaikio įkalinimo sistemos nepriklausomumą;

| 42. | pabrėžia, kad Teismo papildomumo principo veiksmingumas susijęs su Statuto šalių pirmine pareiga tirti karo nusikaltimus, genocidą ir nusikaltimus žmoniškumui ir patraukti už juos baudžiamojon atsakomybėn; reiškia susirūpinimą, kad ne visų ES valstybių narių nacionalinė teisė apima teisės aktus, apibrėžiančius šiuos nusikaltimus, kurių atžvilgiu jų teismai galėtų vykdyti jurisdikciją; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad Teismo papildomumo principo veiksmingumas susijęs su Statuto šalių pirmine pareiga tirti karo nusikaltimus, genocidą ir nusikaltimus žmoniškumui ir patraukti už juos baudžiamojon atsakomybėn; reiškia susirūpinimą, kad ne visų ES valstybių narių nacionalinė teisė apima teisės aktus, apibrėžiančius šiuos nusikaltimus, kurių atžvilgiu jų teismai galėtų vykdyti jurisdikciją;

| 43. | ragina valstybes nares, kurios to dar nepadarė, skaidriai konsultuojantis su pilietine visuomene priimti visapusiškus teisės aktus ir veiksmingai juos įgyvendinti, be to, suteikti savo nacionaliniams teismams būtinas priemones, skirtas tirti ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn už šiuos nusikaltimus; |
| --- | --- |

43.

ragina valstybes nares, kurios to dar nepadarė, skaidriai konsultuojantis su pilietine visuomene priimti visapusiškus teisės aktus ir veiksmingai juos įgyvendinti, be to, suteikti savo nacionaliniams teismams būtinas priemones, skirtas tirti ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn už šiuos nusikaltimus;

| 44. | dar kartą patvirtina, kad ES ir jos valstybės narės turi dėti daugiau diplomatinių pastangų, skirtų valstybėms, kurios nėra Romos statuto šalys, ir regioninėms organizacijoms (pvz., AS, ASEAN ir Arabų lygai), siekdamos, kad būtų geriau suprantami TBT įgaliojimai – vykdyti asmenų, padariusių karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir vykdžiusių genocidą, baudžiamąjį persekiojimą, pvz., parengti specialią ryšių strategiją šiuo klausimu, ir siekti, kad būtų geriau suprantamas ir labiau remiamas Teismas ir jo įgaliojimai, visų pirma JT forumuose, pvz., JT Saugumo Taryboje; |
| --- | --- |

44.

dar kartą patvirtina, kad ES ir jos valstybės narės turi dėti daugiau diplomatinių pastangų, skirtų valstybėms, kurios nėra Romos statuto šalys, ir regioninėms organizacijoms (pvz., AS, ASEAN ir Arabų lygai), siekdamos, kad būtų geriau suprantami TBT įgaliojimai – vykdyti asmenų, padariusių karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir vykdžiusių genocidą, baudžiamąjį persekiojimą, pvz., parengti specialią ryšių strategiją šiuo klausimu, ir siekti, kad būtų geriau suprantamas ir labiau remiamas Teismas ir jo įgaliojimai, visų pirma JT forumuose, pvz., JT Saugumo Taryboje;

| 45. | patvirtina, kad ES valstybių narių diplomatinė parama labai svarbi TBT vykdant savo įgaliojimus ir dalyvaujant Jungtinių Tautų, įskaitant JT Generalinę Asamblėją ir JT Saugumo Tarybą, forumuose; |
| --- | --- |

45.

patvirtina, kad ES valstybių narių diplomatinė parama labai svarbi TBT vykdant savo įgaliojimus ir dalyvaujant Jungtinių Tautų, įskaitant JT Generalinę Asamblėją ir JT Saugumo Tarybą, forumuose;

| 46. | pabrėžia, kad reikia nuolat dėti diplomatines pastangas ir skatinti JT Saugumo Tarybos nares užtikrinti, kad bylos būtų perduodamos nagrinėti laiku, kaip apibrėžta Romos statuto 13 straipsnio b punkte ir kaip tai neseniai atsitiko, kai JT Saugumo Taryba vienbalsiai nutarė kreiptis į TBT dėl padėties Libijoje; taip pat išreiškia viltį, kad JT Saugumo Taryba susilaikys nuo sprendimų atidėti Teismo tyrimus arba baudžiamąjį persekiojimą, kaip apibrėžta Romos statuto 16 straipsnyje; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad reikia nuolat dėti diplomatines pastangas ir skatinti JT Saugumo Tarybos nares užtikrinti, kad bylos būtų perduodamos nagrinėti laiku, kaip apibrėžta Romos statuto 13 straipsnio b punkte ir kaip tai neseniai atsitiko, kai JT Saugumo Taryba vienbalsiai nutarė kreiptis į TBT dėl padėties Libijoje; taip pat išreiškia viltį, kad JT Saugumo Taryba susilaikys nuo sprendimų atidėti Teismo tyrimus arba baudžiamąjį persekiojimą, kaip apibrėžta Romos statuto 16 straipsnyje;

| 47. | ragina JT Saugumo Tarybos ir JT Generalinės Asamblėjos nares rasti tinkamų būdų ir priemonių, kaip JT galėtų teikti Teismui finansinius išteklius, skirtus padengti išlaidoms, susijusioms su padėties, dėl kurios kreipėsi JT Saugumo Taryba, tyrimu ir baudžiamuoju persekiojimu, kaip numatyta Romos statuto 115 straipsnyje; |
| --- | --- |

47.

ragina JT Saugumo Tarybos ir JT Generalinės Asamblėjos nares rasti tinkamų būdų ir priemonių, kaip JT galėtų teikti Teismui finansinius išteklius, skirtus padengti išlaidoms, susijusioms su padėties, dėl kurios kreipėsi JT Saugumo Taryba, tyrimu ir baudžiamuoju persekiojimu, kaip numatyta Romos statuto 115 straipsnyje;

| 48. | ragina ES valstybes nares užtikrinti, kad atitinkamų regionų ES specialiųjų įgaliotinių įgaliojimai apimtų koordinavimo ir bendradarbiavimo su TBT veiklą; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai paskirti ES specialųjį įgaliotinį tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinio teisingumo srityse, kurio įgaliojimai apimtų ES įsipareigojimo kovoti su nebaudžiamumu skatinimą, integravimą ir atstovavimą jam, taip pat įsipareigojimą TBT visose ES užsienio politikos srityse; |
| --- | --- |

48.

ragina ES valstybes nares užtikrinti, kad atitinkamų regionų ES specialiųjų įgaliotinių įgaliojimai apimtų koordinavimo ir bendradarbiavimo su TBT veiklą; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai paskirti ES specialųjį įgaliotinį tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinio teisingumo srityse, kurio įgaliojimai apimtų ES įsipareigojimo kovoti su nebaudžiamumu skatinimą, integravimą ir atstovavimą jam, taip pat įsipareigojimą TBT visose ES užsienio politikos srityse;

| 49. | ragina EIVT užtikrinti, kad TBT būtų įtrauktas į visus ES užsienio politikos prioritetus, sistemingai atsižvelgiant į kovą su nebaudžiamumu ir papildomumo principą platesniu mastu teikiant pagalbą vystymuisi ir pagalbą kuriant teisinę valstybę ir ypač skatinti Viduržemio jūros pietų regiono pereinamojo laikotarpio valstybes pasirašyti ir ratifikuoti Romos statutą; |
| --- | --- |

49.

ragina EIVT užtikrinti, kad TBT būtų įtrauktas į visus ES užsienio politikos prioritetus, sistemingai atsižvelgiant į kovą su nebaudžiamumu ir papildomumo principą platesniu mastu teikiant pagalbą vystymuisi ir pagalbą kuriant teisinę valstybę ir ypač skatinti Viduržemio jūros pietų regiono pereinamojo laikotarpio valstybes pasirašyti ir ratifikuoti Romos statutą;

| 50. | patvirtina, kad ES turėtų užtikrinti, jog EIVT turėtų būtinos patirties ir aukšto lygio gebėjimų tam, kad galėtų paversti TBT iš tiesų prioritetine sritimi; rekomenduoja, kad EIVT tiek Briuselyje, tiek delegacijose užtikrintų pakankamai pareigūnų, kurie būtų atsakingi už tarptautinio teisingumo klausimus, taip pat siūlo EIVT ir Europos Komisijai toliau rengti darbuotojų mokymus tarptautinio teisingumo ir TBT tema, parengti su TBT darbuotojų mainų programą, kuri pagerintų abiejų šalių darbuotojų žinias apie šias institucijas ir palengvintų tolesnį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

50.

patvirtina, kad ES turėtų užtikrinti, jog EIVT turėtų būtinos patirties ir aukšto lygio gebėjimų tam, kad galėtų paversti TBT iš tiesų prioritetine sritimi; rekomenduoja, kad EIVT tiek Briuselyje, tiek delegacijose užtikrintų pakankamai pareigūnų, kurie būtų atsakingi už tarptautinio teisingumo klausimus, taip pat siūlo EIVT ir Europos Komisijai toliau rengti darbuotojų mokymus tarptautinio teisingumo ir TBT tema, parengti su TBT darbuotojų mainų programą, kuri pagerintų abiejų šalių darbuotojų žinias apie šias institucijas ir palengvintų tolesnį bendradarbiavimą;

| 51. | ragina visas TBT statuto šalis, ES ir patį TBT, įskaitant prokuratūrą, dėti visas pastangas, kad būtų patraukti atsakomybėn ir nubausti asmenys, padarę lytinius nusikaltimus žmoniškumui, kurie, kaip apibrėžta pagal TBT jurisdikciją (Romos statuto 7 straipsnis), yra specifinė nusikaltimų žmoniškumui kategorija ir prie kurių priskiriami išžaginimas, seksualinė vergovė, priverstinė prostitucija, priverstinis nėštumas, priverstinė sterilizacija ir bet kuri kita panašaus sunkumo seksualinės prievartos forma bei persekiojimas dėl lyties; pažymi, kad tokie lytiniai nusikaltimai yra ypač niekšiški, nes dažnai būna vykdomi plačiu mastu ir yra tiek karo nusikaltimai, tiek ir nusikaltimai žmoniškumui (Romos statuto 8 straipsnis), nukreipti prieš labiausiai pažeidžiamas grupes – moteris, vaikus ir civilius – konfliktų ir (arba) maisto trūkumo ar bado jau nualintose šalyse; |
| --- | --- |

51.

ragina visas TBT statuto šalis, ES ir patį TBT, įskaitant prokuratūrą, dėti visas pastangas, kad būtų patraukti atsakomybėn ir nubausti asmenys, padarę lytinius nusikaltimus žmoniškumui, kurie, kaip apibrėžta pagal TBT jurisdikciją (Romos statuto 7 straipsnis), yra specifinė nusikaltimų žmoniškumui kategorija ir prie kurių priskiriami išžaginimas, seksualinė vergovė, priverstinė prostitucija, priverstinis nėštumas, priverstinė sterilizacija ir bet kuri kita panašaus sunkumo seksualinės prievartos forma bei persekiojimas dėl lyties; pažymi, kad tokie lytiniai nusikaltimai yra ypač niekšiški, nes dažnai būna vykdomi plačiu mastu ir yra tiek karo nusikaltimai, tiek ir nusikaltimai žmoniškumui (Romos statuto 8 straipsnis), nukreipti prieš labiausiai pažeidžiamas grupes – moteris, vaikus ir civilius – konfliktų ir (arba) maisto trūkumo ar bado jau nualintose šalyse;

| 52. | atsižvelgiant į artėjančius šešių naujų teisėjų ir naujo prokuroro rinkimus, vyksiančius per Statuto šalių asamblėjos 2011 m. gruodžio mėn. posėdį, ragina ES valstybes nares, įvykdžius sąžiningus, skaidrius ir nuopelnais pagrįstus rinkimus, išrinkti labiausiai kvalifikuotus kandidatus užtikrinant geografinę ir lyčių pusiausvyrą, ir paskatinti valstybes iš regionų, kurie naudojasi būtinaisiais balsavimo reikalavimais (pvz., Lotynų Amerikos grupė ir Karibų jūros šalys (angl. GRULAC)), pasinaudoti šia galimybe ir paskirti pakankamai kandidatų, tokiu būdu užtikrinant subalansuotą regioninį atstovavimą Teisme; pažymi, kad naujo prokuroro rinkimai yra ypač svarbūs Teismo veiksmingumo ir teisėtumo požiūriu ir palankiai vertina Paieškos komiteto, kurį įsteigė Statuto šalių asamblėjos biuras, darbu; |
| --- | --- |

52.

atsižvelgiant į artėjančius šešių naujų teisėjų ir naujo prokuroro rinkimus, vyksiančius per Statuto šalių asamblėjos 2011 m. gruodžio mėn. posėdį, ragina ES valstybes nares, įvykdžius sąžiningus, skaidrius ir nuopelnais pagrįstus rinkimus, išrinkti labiausiai kvalifikuotus kandidatus užtikrinant geografinę ir lyčių pusiausvyrą, ir paskatinti valstybes iš regionų, kurie naudojasi būtinaisiais balsavimo reikalavimais (pvz., Lotynų Amerikos grupė ir Karibų jūros šalys (angl. GRULAC)), pasinaudoti šia galimybe ir paskirti pakankamai kandidatų, tokiu būdu užtikrinant subalansuotą regioninį atstovavimą Teisme; pažymi, kad naujo prokuroro rinkimai yra ypač svarbūs Teismo veiksmingumo ir teisėtumo požiūriu ir palankiai vertina Paieškos komiteto, kurį įsteigė Statuto šalių asamblėjos biuras, darbu;

| 53. | palankiai vertina patariamojo komiteto, kurio užduotis – priimti ir apsvarstyti visų naujų teisėjų kandidatūras, kaip nustatyta Romos statuto 36 straipsnio 4c punkte, taip pat Paieškos komiteto, skirto TBT prokurorui, įsteigimą; be to, laikosi nuomonės, kad Paieškos komiteto darbui neturėtų turėti įtakos politiniai motyvai; |
| --- | --- |

53.

palankiai vertina patariamojo komiteto, kurio užduotis – priimti ir apsvarstyti visų naujų teisėjų kandidatūras, kaip nustatyta Romos statuto 36 straipsnio 4c punkte, taip pat Paieškos komiteto, skirto TBT prokurorui, įsteigimą; be to, laikosi nuomonės, kad Paieškos komiteto darbui neturėtų turėti įtakos politiniai motyvai;

Būtinybė užtikrinti papildomą finansinę ir logistinę paramą Teismui

| 54. | palankiai vertina iki šiol teiktą ES ir valstybių narių finansinę ir logistinę paramą TBT ir rekomenduoja, kad šiuo metu taikomų formų parama, įskaitant įprastą TBT biudžetą, kurį sudaro Statuto šalių įmokos, bei Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (angl. EIDHR), finansuojamą iš ES biudžeto, būtų toliau teikiama, ypač apimant šias sritis: informavimo veiklą, skirtą nukentėjusiesiems ir paveiktoms bendruomenėms padėti; teisinį atstovavimą; liudytojų perkėlimą; nukentėjusiųjų ir (arba) liudytojų dalyvavimą bylos nagrinėjime ir apsaugą, ypač atsižvelgiant į nukentėjusių moterų ir nepilnamečių / vaikų poreikius; paramos, kuri sudarytų galimybes Teismui nedelsiant imtis veiksmų, susijusių su naujais tyrimais, teikimą; ragina ES ir jos valstybes nares remti Teismo pastangas stiprinti savo atstovavimą vietos lygmeniu, pripažįstant atstovavimo TBT vietos lygmeniu svarbą skatinant jo įgaliojimų supratimą ir paramą, taip pat siekiant įtraukti bendruomenes, nukentėjusias dėl Teismo jurisdikcijai priklausančių nusikaltimų, ir joms padėti; išreiškia susirūpinimą, kad išteklių trūkumas ir toliau kliudo optimaliam Teismo funkcionavimui; |
| --- | --- |

54.

palankiai vertina iki šiol teiktą ES ir valstybių narių finansinę ir logistinę paramą TBT ir rekomenduoja, kad šiuo metu taikomų formų parama, įskaitant įprastą TBT biudžetą, kurį sudaro Statuto šalių įmokos, bei Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (angl. EIDHR), finansuojamą iš ES biudžeto, būtų toliau teikiama, ypač apimant šias sritis: informavimo veiklą, skirtą nukentėjusiesiems ir paveiktoms bendruomenėms padėti; teisinį atstovavimą; liudytojų perkėlimą; nukentėjusiųjų ir (arba) liudytojų dalyvavimą bylos nagrinėjime ir apsaugą, ypač atsižvelgiant į nukentėjusių moterų ir nepilnamečių / vaikų poreikius; paramos, kuri sudarytų galimybes Teismui nedelsiant imtis veiksmų, susijusių su naujais tyrimais, teikimą; ragina ES ir jos valstybes nares remti Teismo pastangas stiprinti savo atstovavimą vietos lygmeniu, pripažįstant atstovavimo TBT vietos lygmeniu svarbą skatinant jo įgaliojimų supratimą ir paramą, taip pat siekiant įtraukti bendruomenes, nukentėjusias dėl Teismo jurisdikcijai priklausančių nusikaltimų, ir joms padėti; išreiškia susirūpinimą, kad išteklių trūkumas ir toliau kliudo optimaliam Teismo funkcionavimui;

| 55. | pabrėžia reikšmingą Romos statuto sistemos poveikį aukoms, t. y. asmenims ir bendruomenėms, nukentėjusiems nuo nusikaltimų, patenkančių į Teismo jurisdikciją; mano, kad Teismo informavimo veikla yra itin svarbi skatinant suprasti ir remti Teismo įgaliojimus patenkinti aukų ir nukentėjusių bendruomenių lūkesčius ir suteikti joms galimybę stebėti ir suprasti tarptautinės baudžiamosios teisenos procesą ir Teismo darbą; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia reikšmingą Romos statuto sistemos poveikį aukoms, t. y. asmenims ir bendruomenėms, nukentėjusiems nuo nusikaltimų, patenkančių į Teismo jurisdikciją; mano, kad Teismo informavimo veikla yra itin svarbi skatinant suprasti ir remti Teismo įgaliojimus patenkinti aukų ir nukentėjusių bendruomenių lūkesčius ir suteikti joms galimybę stebėti ir suprasti tarptautinės baudžiamosios teisenos procesą ir Teismo darbą;

| 56. | rekomenduoja ES valstybėms narėms užtikrinti tinkamą TBT Aukų patikos fondo finansavimą (siekiant papildyti lėšas galimoms būsimoms žalos atlyginimo išmokoms bei toliau vykdyti dabartinę pagalbos veiklą) ir prisidėti prie naujai įsteigto TBT specialaus perkėlimo fondo, šeimos narių apsilankymų pas įkalintuosius Hagos Tribunolo būstinėje fondo, Teisinės pagalbos programos ir išlaidų, susijusių su atstovavimo TBT vietos lygmeniu išlaikymu ir plėtimu, finansavimo; |
| --- | --- |

56.

rekomenduoja ES valstybėms narėms užtikrinti tinkamą TBT Aukų patikos fondo finansavimą (siekiant papildyti lėšas galimoms būsimoms žalos atlyginimo išmokoms bei toliau vykdyti dabartinę pagalbos veiklą) ir prisidėti prie naujai įsteigto TBT specialaus perkėlimo fondo, šeimos narių apsilankymų pas įkalintuosius Hagos Tribunolo būstinėje fondo, Teisinės pagalbos programos ir išlaidų, susijusių su atstovavimo TBT vietos lygmeniu išlaikymu ir plėtimu, finansavimo;

| 57. | tvirtai remia TBT pastangas plėsti ir stiprinti savo atstovavimą vietos lygmeniu, nes tai labai svarbus veiksnys gerinant jo gebėjimą vykdyti savo funkcijas, įskaitant tyrimus, informavimo veiklą, skirtą padėti nukentėjusiesiems ir paveiktoms bendruomenėms; liudytojų apsaugą ir palankesnių sąlygų aukoms pasinaudoti savo teisėmis dėl dalyvavimo teismo procese ir dėl žalos atlyginimo sudarymą; be to, tai itin svarbus veiksnys siekiant padidinti Teismo įtaką ir gebėjimą padaryti stiprų bei teigiamą poveikį; |
| --- | --- |

57.

tvirtai remia TBT pastangas plėsti ir stiprinti savo atstovavimą vietos lygmeniu, nes tai labai svarbus veiksnys gerinant jo gebėjimą vykdyti savo funkcijas, įskaitant tyrimus, informavimo veiklą, skirtą padėti nukentėjusiesiems ir paveiktoms bendruomenėms; liudytojų apsaugą ir palankesnių sąlygų aukoms pasinaudoti savo teisėmis dėl dalyvavimo teismo procese ir dėl žalos atlyginimo sudarymą; be to, tai itin svarbus veiksnys siekiant padidinti Teismo įtaką ir gebėjimą padaryti stiprų bei teigiamą poveikį;

| 58. | ragina ES užtikrinti tinkamą ir pastovų pilietinės visuomenės veikėjų, veikiančių su TBT susijusiose srityse pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (angl. EIDHR), finansavimą ir ragina ES valstybes nares bei esamus Europos fondus toliau teikti paramą šiems veikėjams; |
| --- | --- |

58.

ragina ES užtikrinti tinkamą ir pastovų pilietinės visuomenės veikėjų, veikiančių su TBT susijusiose srityse pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (angl. EIDHR), finansavimą ir ragina ES valstybes nares bei esamus Europos fondus toliau teikti paramą šiems veikėjams;

| 59. | ragina ES valstybes nares ir EIVT pradėti diskusijas, susijusias su dabartinių ES finansinių priemonių, visų pirma Europos plėtros fondo (EPF), persvarstymu, siekiant išnagrinėti, kaip jos galėtų toliau prisidėti remiant paramą gaunančių šalių papildomą veiklą, siekiant sustiprinti kovą su nebaudžiamumu šiose šalyse; |
| --- | --- |

59.

ragina ES valstybes nares ir EIVT pradėti diskusijas, susijusias su dabartinių ES finansinių priemonių, visų pirma Europos plėtros fondo (EPF), persvarstymu, siekiant išnagrinėti, kaip jos galėtų toliau prisidėti remiant paramą gaunančių šalių papildomą veiklą, siekiant sustiprinti kovą su nebaudžiamumu šiose šalyse;

| 60. | pripažįsta, kad pastangos, kurias Europos Komisija deda rengdama ES papildomumo priemonių rinkinį, kuriuo siekiama plėtoti nacionalinius gebėjimus tirti ir persekioti įtariamus tarptautinius nusikaltimus, ir ragina Komisiją užtikrinti šio rinkinio įgyvendinimą siekiant su papildomumu susijusią veiklą integruoti į pagalbos programas ir labiau suderinti įvairias ES priemones; |
| --- | --- |

60.

pripažįsta, kad pastangos, kurias Europos Komisija deda rengdama ES papildomumo priemonių rinkinį, kuriuo siekiama plėtoti nacionalinius gebėjimus tirti ir persekioti įtariamus tarptautinius nusikaltimus, ir ragina Komisiją užtikrinti šio rinkinio įgyvendinimą siekiant su papildomumu susijusią veiklą integruoti į pagalbos programas ir labiau suderinti įvairias ES priemones;

| 61. | ragina TBT statuto šalis skatinti bendras pastangas, skirtas teismo procesams dėl sunkiausių nusikaltimų, pvz., karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir genocido, tobulinti nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

61.

ragina TBT statuto šalis skatinti bendras pastangas, skirtas teismo procesams dėl sunkiausių nusikaltimų, pvz., karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir genocido, tobulinti nacionaliniu lygiu;

| 62. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą 2011 m. balandžio mėn. Pretorijoje surengti Europos ir Afrikos pilietinės visuomenės seminarą tarptautinio teisingumo klausimams aptarti; atkreipia dėmesį šio susitikimo rekomendacijas ir ragina Komisiją toliau remti tokius renginius; |
| --- | --- |

62.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą 2011 m. balandžio mėn. Pretorijoje surengti Europos ir Afrikos pilietinės visuomenės seminarą tarptautinio teisingumo klausimams aptarti; atkreipia dėmesį šio susitikimo rekomendacijas ir ragina Komisiją toliau remti tokius renginius;

| 63. | primena, kad Europos Parlamentas buvo vienas iš pirmųjų tvirtų Teismo rėmėjų, ir pažymi jo esminį vaidmenį, atliekant ES veiksmų šiuo klausimu stebėseną; ragina Europos Parlamento metinėje ataskaitoje dėl žmogaus teisių pasaulyje įterpti skyrių dėl kovos su nebaudžiamumu ir TBT veiklos; be to siūlo Europos Parlamentui atlikti aktyvesnį vaidmenį skatinant kovą su nebaudžiamumu ir TBT priemones bei įtraukiant jas į visas ES politikos kryptis ir institucijų, t. y. visų komitetų, grupių ir delegacijų trečiosiose šalyse, veiklą; |
| --- | --- |

63.

primena, kad Europos Parlamentas buvo vienas iš pirmųjų tvirtų Teismo rėmėjų, ir pažymi jo esminį vaidmenį, atliekant ES veiksmų šiuo klausimu stebėseną; ragina Europos Parlamento metinėje ataskaitoje dėl žmogaus teisių pasaulyje įterpti skyrių dėl kovos su nebaudžiamumu ir TBT veiklos; be to siūlo Europos Parlamentui atlikti aktyvesnį vaidmenį skatinant kovą su nebaudžiamumu ir TBT priemones bei įtraukiant jas į visas ES politikos kryptis ir institucijų, t. y. visų komitetų, grupių ir delegacijų trečiosiose šalyse, veiklą;

*

* *

| 64. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

64.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 379, 1998 12 7, p. 265.

(2)  OL C 262, 2001 9 18, p. 262.

(3)  OL C 293 E, 2002 11 28, p. 88.

(4)  OL C 273 E, 2003 11 14, p. 291.

(5)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 78.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0489.

(7)  OL L 150, 2003 6 18, p. 67.

(8)  OL L 76, 2011 3 22, p. 56.

(9)  OL L 115, 2006 4 28, p. 50.

(10)  OL C 115, 2010 5 4, p. 1.

(11)  OL L 167, 2002 6 26, p. 1.

(12)  OL L 118, 2003 5 14, p. 12.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/124 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/124

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienis2011 m. lapkričio 28 d. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimas

P7_TA(2011)0510

2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2011 m. lapkričio 28 d. vyksiančio ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo

2013/C 153 E/14

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl transatlantinių santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl transatlantinių santykių,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi, nors sprendžiant daugelį pasaulinio masto problemų užsienio politikos, saugumo, vystymosi ir aplinkos apsaugos srityse yra būtini bendri veiksmai bei transatlantinis bendradarbiavimas, dabartinė ekonominė krizė tapo svarbiausia šių dienų problema; |
| --- | --- |

A.

kadangi, nors sprendžiant daugelį pasaulinio masto problemų užsienio politikos, saugumo, vystymosi ir aplinkos apsaugos srityse yra būtini bendri veiksmai bei transatlantinis bendradarbiavimas, dabartinė ekonominė krizė tapo svarbiausia šių dienų problema;

| B. | kadangi ES ir JAV ekonomikos apimtis sudaro pusę pasaulinės ekonomikos apimties, o jų partnerystė mastas – 4,28 trilijonai JAV dolerių, be to, tai plačiausi, labiausiai persipynę ir ilgiausiai trunkantys ekonominiai ryšiai pasaulyje bei svarbiausia pasaulinės ekonominės gerovės varomoji jėga; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES ir JAV ekonomikos apimtis sudaro pusę pasaulinės ekonomikos apimties, o jų partnerystė mastas – 4,28 trilijonai JAV dolerių, be to, tai plačiausi, labiausiai persipynę ir ilgiausiai trunkantys ekonominiai ryšiai pasaulyje bei svarbiausia pasaulinės ekonominės gerovės varomoji jėga;

| C. | kadangi tiek Europoje, tiek ir JAV besitęsiančios finansinė ir ekonominė krizės kenkia mūsų ekonomikų stabilumui ir gerovei bei mūsų piliečių gerbūviui, o norint įveikti šią krizę kaip niekada anksčiau reikalingas glaudesnis Europos ir JAV ekonominis bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

C.

kadangi tiek Europoje, tiek ir JAV besitęsiančios finansinė ir ekonominė krizės kenkia mūsų ekonomikų stabilumui ir gerovei bei mūsų piliečių gerbūviui, o norint įveikti šią krizę kaip niekada anksčiau reikalingas glaudesnis Europos ir JAV ekonominis bendradarbiavimas;

| D. | kadangi poreikis užtikrinti laisvę ir saugumą savo šalyje neturėtų būti tenkinamas paaukojant esminius pilietinių laisvių principus bei būtinybę laikytis bendrųjų žmogaus teisių standartų; |
| --- | --- |

D.

kadangi poreikis užtikrinti laisvę ir saugumą savo šalyje neturėtų būti tenkinamas paaukojant esminius pilietinių laisvių principus bei būtinybę laikytis bendrųjų žmogaus teisių standartų;

| E. | kadangi transatlantinė partnerystė pagrįsta bendromis esminėmis vertybėmis, pvz., laisve, demokratija, žmogaus teisėmis bei teisinės valstybės principais, taip pat bendrais tikslais, pvz., socialinės pažangos ir įtraukties, atviros ir integruotos ekonomikos, tvaraus vystymosi bei taikaus konfliktų sprendimo siekiais, ir yra saugumo ir stabilumo euroatlantinėje erdvėje pagrindas; |
| --- | --- |

E.

kadangi transatlantinė partnerystė pagrįsta bendromis esminėmis vertybėmis, pvz., laisve, demokratija, žmogaus teisėmis bei teisinės valstybės principais, taip pat bendrais tikslais, pvz., socialinės pažangos ir įtraukties, atviros ir integruotos ekonomikos, tvaraus vystymosi bei taikaus konfliktų sprendimo siekiais, ir yra saugumo ir stabilumo euroatlantinėje erdvėje pagrindas;

Užimtumas ir ekonomikos augimas

| 1. | palankiai vertina 2011 m. lapkričio 3–4 d. Kanuose vykusio G20 aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas, ypač dėl Ekonomikos augimo ir užimtumo veiksmų plano, reformos siekiant sustiprinti tarptautinę pinigų sistemą, tolesnių pastangų griežtinti finansų sektoriaus reguliavimą bei įsipareigojimų skatinti daugiašalę prekybą ir vengti protekcionizmo; mano, jog itin svarbu, kad ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo metu abi partnerės įsipareigotų imtis vadovaujamo vaidmens įgyvendinant G20 įsipareigojimus; atkreipia dėmesį į G20 diskusiją dėl naujoviško finansavimo alternatyvų ir į tai, kad ES toliau svarsto idėją dėl finansinių sandorių mokesčio; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina 2011 m. lapkričio 3–4 d. Kanuose vykusio G20 aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas, ypač dėl Ekonomikos augimo ir užimtumo veiksmų plano, reformos siekiant sustiprinti tarptautinę pinigų sistemą, tolesnių pastangų griežtinti finansų sektoriaus reguliavimą bei įsipareigojimų skatinti daugiašalę prekybą ir vengti protekcionizmo; mano, jog itin svarbu, kad ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo metu abi partnerės įsipareigotų imtis vadovaujamo vaidmens įgyvendinant G20 įsipareigojimus; atkreipia dėmesį į G20 diskusiją dėl naujoviško finansavimo alternatyvų ir į tai, kad ES toliau svarsto idėją dėl finansinių sandorių mokesčio;

| 2. | ragina ES ir JAV valdžios institucijas parengti ir pradėti įgyvendinti bendrą transatlantinę darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo iniciatyvą, įskaitant prekybos ir investicijų skatinimo gaires; |
| --- | --- |

2.

ragina ES ir JAV valdžios institucijas parengti ir pradėti įgyvendinti bendrą transatlantinę darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo iniciatyvą, įskaitant prekybos ir investicijų skatinimo gaires;

| 3. | ragina ES ir JAV sukurti išankstinio įspėjimo sistemą, skirtą protekcionizmui dvišaliuose santykiuose nustatyti ir nuo jo atgrasyti; primena, kad transatlantinei prekybai svarbios atviros viešųjų pirkimų rinkos, kuriose visiems tiekėjams, ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms, suteikiama vienoda prieiga, todėl ragina JAV nenustatyti reikalavimų „pirkite amerikietišką prekę“ (angl. Buy American); pabrėžia PPO susitarimo dėl viešųjų pirkimų (angl. GPA) svarbą siekiant užtikrinti atvirą ir subalansuotą prieigą prie abiejų rinkų šioje srityje; |
| --- | --- |

3.

ragina ES ir JAV sukurti išankstinio įspėjimo sistemą, skirtą protekcionizmui dvišaliuose santykiuose nustatyti ir nuo jo atgrasyti; primena, kad transatlantinei prekybai svarbios atviros viešųjų pirkimų rinkos, kuriose visiems tiekėjams, ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms, suteikiama vienoda prieiga, todėl ragina JAV nenustatyti reikalavimų „pirkite amerikietišką prekę“ (angl. Buy American); pabrėžia PPO susitarimo dėl viešųjų pirkimų (angl. GPA) svarbą siekiant užtikrinti atvirą ir subalansuotą prieigą prie abiejų rinkų šioje srityje;

| 4. | pabrėžia būtinybę stiprinti Transatlantinės ekonominės tarybos (TET) procesą siekiant įgyvendinti šiuos tikslus, ypač bendrų standartų nustatymą naujose srityse, kuriose reikia reguliavimo (pvz., nanotechnologijoms), arba sparčiai augančiuose ekonomikos sektoriuose (pvz., elektra varomų transporto priemonių technologijų srityje); ragina ES ir JAV į TET veiklą aktyviai įtraukti Transatlantinio teisės aktų leidėjų dialogo (angl. TLD) atstovus, nes teisės aktų leidėjai kartu su savo atitinkamomis vykdomosios valdžios institucijomis dalijasi atsakomybe už daugelio TET sprendimų įgyvendinimą ir priežiūrą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia būtinybę stiprinti Transatlantinės ekonominės tarybos (TET) procesą siekiant įgyvendinti šiuos tikslus, ypač bendrų standartų nustatymą naujose srityse, kuriose reikia reguliavimo (pvz., nanotechnologijoms), arba sparčiai augančiuose ekonomikos sektoriuose (pvz., elektra varomų transporto priemonių technologijų srityje); ragina ES ir JAV į TET veiklą aktyviai įtraukti Transatlantinio teisės aktų leidėjų dialogo (angl. TLD) atstovus, nes teisės aktų leidėjai kartu su savo atitinkamomis vykdomosios valdžios institucijomis dalijasi atsakomybe už daugelio TET sprendimų įgyvendinimą ir priežiūrą;

| 5. | ragina JAV ir ES mainus patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais skatinant verslumą, įskaitant paramą naujoms įmonėms ir bankroto procedūrų administravimą; |
| --- | --- |

5.

ragina JAV ir ES mainus patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais skatinant verslumą, įskaitant paramą naujoms įmonėms ir bankroto procedūrų administravimą;

| 6. | pabrėžia poreikį stiprinti bendradarbiavimo pastangas mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystės srityse; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia poreikį stiprinti bendradarbiavimo pastangas mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystės srityse;

| 7. | pabrėžia poreikį patvirtinti ir įgyvendinti bendrą ES bei JAV žaliavų naudojimo planą laikotarpiui iki 2020 m., ypatingą dėmesį skiriant retųjų žemių metalams, nes šis planas turėtų skatinti bendradarbiavimą našaus išteklių naudojimo, technologinių naujovių žaliavų gavybos ir perdirbimo bei su pakaitalais susijusių mokslinių tyrimų srityse; ragina įgyvendinant transatlantinę strategiją puoselėti pasaulinę valdyseną žaliavų srityje, naudojantis bendradarbiavimo priemonėmis, panašiomis į Pasaulinį energetikos forumą, pvz., Pasauliniu žaliavų forumu; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia poreikį patvirtinti ir įgyvendinti bendrą ES bei JAV žaliavų naudojimo planą laikotarpiui iki 2020 m., ypatingą dėmesį skiriant retųjų žemių metalams, nes šis planas turėtų skatinti bendradarbiavimą našaus išteklių naudojimo, technologinių naujovių žaliavų gavybos ir perdirbimo bei su pakaitalais susijusių mokslinių tyrimų srityse; ragina įgyvendinant transatlantinę strategiją puoselėti pasaulinę valdyseną žaliavų srityje, naudojantis bendradarbiavimo priemonėmis, panašiomis į Pasaulinį energetikos forumą, pvz., Pasauliniu žaliavų forumu;

| 8. | pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti skatinant efektyvų energijos vartojimą, atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą ir aukštus branduolinės saugos standartus visame pasaulyje, taip pat pritaria, kad būtų toliau derinamos biuro įrangos energetinio efektyvumo ženklinimo programos ir bendradarbiaujama kuriant energetikos technologijas; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti skatinant efektyvų energijos vartojimą, atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą ir aukštus branduolinės saugos standartus visame pasaulyje, taip pat pritaria, kad būtų toliau derinamos biuro įrangos energetinio efektyvumo ženklinimo programos ir bendradarbiaujama kuriant energetikos technologijas;

| 9. | ragina Komisiją pasiekti pažangos derybose su JAV produktų saugos srityje ir palankiai vertina patvirtintą teisinį pagrindą, kuriuo remiantis JAV vartojimo prekių saugos komitetas galės derėtis su ES dėl susitarimo, kuro tikslas – pagerinti keitimąsi informacija apie pavojingus produktus, žalą ir taisomuosius veiksmus, kurių imasi tiek ES valstybės narės, tiek JAV; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją pasiekti pažangos derybose su JAV produktų saugos srityje ir palankiai vertina patvirtintą teisinį pagrindą, kuriuo remiantis JAV vartojimo prekių saugos komitetas galės derėtis su ES dėl susitarimo, kuro tikslas – pagerinti keitimąsi informacija apie pavojingus produktus, žalą ir taisomuosius veiksmus, kurių imasi tiek ES valstybės narės, tiek JAV;

Pasaulinė valdysena, užsienio politika ir vystymasis

| 10. | primena, kad laisvos ir atviros demokratinės sistemos skatina taiką bei stabilumą ir yra geriausia pasaulinio saugumo garantija, todėl ragina ES ir JAV toliau stiprinti bendradarbiavimą skatinant taiką, ypač Artimuosiuose Rytuose, bei remti besiformuojančias demokratines valstybes Šiaurės Afrikoje; |
| --- | --- |

10.

primena, kad laisvos ir atviros demokratinės sistemos skatina taiką bei stabilumą ir yra geriausia pasaulinio saugumo garantija, todėl ragina ES ir JAV toliau stiprinti bendradarbiavimą skatinant taiką, ypač Artimuosiuose Rytuose, bei remti besiformuojančias demokratines valstybes Šiaurės Afrikoje;

| 11. | primygtinai ragina ES ir JAV daryti spaudimą siekiant atnaujinti tiesiogines Izraelio ir palestiniečių derybas, visapusiškai laikantis tarptautinės teisės, ir rasti dviejų valstybių sambūviu paremtą sprendimą, kurio pagrindas – 1967 m. sienos ir Jeruzalė kaip abiejų valstybių sostinė, taikiai bei saugiai viena šalia kitos egzistuojanti Izraelio Valstybė ir nepriklausoma, demokratinė bei tvari Palestinos Valstybė; ragina valstybes nares ir JAV atsižvelgti į teisėtą palestiniečių reikalavimą, kad po derybų Jungtinių Tautų sistemoje jų valstybė būtų atstovaujama JT; |
| --- | --- |

11.

primygtinai ragina ES ir JAV daryti spaudimą siekiant atnaujinti tiesiogines Izraelio ir palestiniečių derybas, visapusiškai laikantis tarptautinės teisės, ir rasti dviejų valstybių sambūviu paremtą sprendimą, kurio pagrindas – 1967 m. sienos ir Jeruzalė kaip abiejų valstybių sostinė, taikiai bei saugiai viena šalia kitos egzistuojanti Izraelio Valstybė ir nepriklausoma, demokratinė bei tvari Palestinos Valstybė; ragina valstybes nares ir JAV atsižvelgti į teisėtą palestiniečių reikalavimą, kad po derybų Jungtinių Tautų sistemoje jų valstybė būtų atstovaujama JT;

| 12. | be kita ko, ragina ES ir JAV parengti bendrą iniciatyvą norint įtikinti Izraelio vyriausybę atšaukti sprendimą, kurį ji priėmė reaguodama į Palestinos priėmimą į UNESCO, dėl 2 000 namų ir butų statybos pagreitinimo Vakarų krante ir muito įplaukų, kurias ji skolinga Palestinos savivaldai, negrąžinimo; |
| --- | --- |

12.

be kita ko, ragina ES ir JAV parengti bendrą iniciatyvą norint įtikinti Izraelio vyriausybę atšaukti sprendimą, kurį ji priėmė reaguodama į Palestinos priėmimą į UNESCO, dėl 2 000 namų ir butų statybos pagreitinimo Vakarų krante ir muito įplaukų, kurias ji skolinga Palestinos savivaldai, negrąžinimo;

| 13. | griežtai smerkia didėjantį jėgos naudojimą Sirijoje ir remia JAV ir ES valstybių narių pastangas JT Saugumo Taryboje priimti rezoliuciją, kuria būtų smerkiama Sirijos režimo naudojama negailestinga prievarta ir raginama ją nutraukti bei būtų numatomos sankcijos to nepadarius; teigiamai vertina, kad Arabų Lyga sustabdė Sirijos narystę šioje organizacijoje, taip pat pritaria Jordanijos karaliaus Adullah II raginimams, kad prezidentas Basharas al-Assadas atsistatydintų; |
| --- | --- |

13.

griežtai smerkia didėjantį jėgos naudojimą Sirijoje ir remia JAV ir ES valstybių narių pastangas JT Saugumo Taryboje priimti rezoliuciją, kuria būtų smerkiama Sirijos režimo naudojama negailestinga prievarta ir raginama ją nutraukti bei būtų numatomos sankcijos to nepadarius; teigiamai vertina, kad Arabų Lyga sustabdė Sirijos narystę šioje organizacijoje, taip pat pritaria Jordanijos karaliaus Adullah II raginimams, kad prezidentas Basharas al-Assadas atsistatydintų;

| 14. | ragina ES ir JAV toliau remti visas Libijos pereinamojo laikotarpio valdžios institucijų pastangas sukurti įtraukią ir demokratinę visuomenę; tuo pat metu pabrėžia, kad ši parama turi būti teikiama su sąlyga, kad bus laikomasi žmogaus teisių, teisinės valstybės ir visų piliečių, ypač moterų, politinio dalyvavimo principų; |
| --- | --- |

14.

ragina ES ir JAV toliau remti visas Libijos pereinamojo laikotarpio valdžios institucijų pastangas sukurti įtraukią ir demokratinę visuomenę; tuo pat metu pabrėžia, kad ši parama turi būti teikiama su sąlyga, kad bus laikomasi žmogaus teisių, teisinės valstybės ir visų piliečių, ypač moterų, politinio dalyvavimo principų;

| 15. | yra labai susirūpinęs dėl Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) naujausios ataskaitos teiginių dėl Irano pasiektos pažangos įgaunant praktinių žinių, reikalingų norint suprojektuoti ir sukurti branduolinį ginklą; apgailestauja, kad Iranas, nors nuolat kartoja, kad jo branduolinė programa vykdoma tik taikiems civiliams energijos gamybos tikslams, nevisapusiškai bendradarbiauja su TATENA; mano, kad ES ir JAV turėtų toliau tęsti glaudų tarpusavio bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą P5+1 grupėje išlaikydamos didelį spaudimą Iranui, naudojant visas politines, diplomatines ir ekonomines priemones, įskaitant sankcijas, siekiant įtikinti Iraną vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus dėl branduolinio ginklo neplitimo ir užkirsti kelią grėsmei, kurią Iranas kelia tarptautiniam saugumui, bei neleisti jai didėti; |
| --- | --- |

15.

yra labai susirūpinęs dėl Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) naujausios ataskaitos teiginių dėl Irano pasiektos pažangos įgaunant praktinių žinių, reikalingų norint suprojektuoti ir sukurti branduolinį ginklą; apgailestauja, kad Iranas, nors nuolat kartoja, kad jo branduolinė programa vykdoma tik taikiems civiliams energijos gamybos tikslams, nevisapusiškai bendradarbiauja su TATENA; mano, kad ES ir JAV turėtų toliau tęsti glaudų tarpusavio bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą P5+1 grupėje išlaikydamos didelį spaudimą Iranui, naudojant visas politines, diplomatines ir ekonomines priemones, įskaitant sankcijas, siekiant įtikinti Iraną vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus dėl branduolinio ginklo neplitimo ir užkirsti kelią grėsmei, kurią Iranas kelia tarptautiniam saugumui, bei neleisti jai didėti;

| 16. | pabrėžia, kad ES ir JAV kartu valdo 90 proc. pasaulio paramos vystymuisi sveikatos srityje ir 80 proc. visos pagalbos; džiaugiasi, kad 2011 m. rugsėjo mėnesį iš naujo pradėtas ES ir JAV dialogas vystymosi klausimais, nes Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti liko tik penkeri metai; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad ES ir JAV kartu valdo 90 proc. pasaulio paramos vystymuisi sveikatos srityje ir 80 proc. visos pagalbos; džiaugiasi, kad 2011 m. rugsėjo mėnesį iš naujo pradėtas ES ir JAV dialogas vystymosi klausimais, nes Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti liko tik penkeri metai;

| 17. | ragina ES ir JAV paspartinti G20 veiksmus, skirtus glaudžiau bendradarbiauti pasauliniu mastu, siekiant reaguoti į nevaržomą spekuliavimą maisto kainomis ir pernelyg didelį pasaulinių maisto kainų svyravimą; pabrėžia, kad siekdama užtikrinti pasaulinę konvergenciją G20 turi įtraukti G20 grupei nepriklausančias šalis; |
| --- | --- |

17.

ragina ES ir JAV paspartinti G20 veiksmus, skirtus glaudžiau bendradarbiauti pasauliniu mastu, siekiant reaguoti į nevaržomą spekuliavimą maisto kainomis ir pernelyg didelį pasaulinių maisto kainų svyravimą; pabrėžia, kad siekdama užtikrinti pasaulinę konvergenciją G20 turi įtraukti G20 grupei nepriklausančias šalis;

| 18. | pabrėžia, kad aukščiausiojo lygio susitikimu taip pat reikėtų pasinaudoti siekiant pasikeisti požiūriais ir sustiprinti veiklos derinimą trečiųjų šalių, ypač BRIC valstybių, atžvilgiu; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad aukščiausiojo lygio susitikimu taip pat reikėtų pasinaudoti siekiant pasikeisti požiūriais ir sustiprinti veiklos derinimą trečiųjų šalių, ypač BRIC valstybių, atžvilgiu;

| 19. | pabrėžia, kad klimato kaita yra pasaulinė problema, ir ragina Komisiją siekti ryžtingo JAV įsipareigojimo pasiekti pažangos būsimojoje Durbano konferencijoje, siekiant užtikrinti, kad būtų parengti išsamūs įgaliojimai ne vėliau kaip 2015 m. užbaigti derybas dėl pasaulinio išsamaus susitarimo dėl klimato; į tai atsižvelgdamas yra susirūpinęs dėl Įstatymo Nr. 2594, kurį neseniai priėmė JAV Atstovų Rūmai ir kuriame raginama uždrausti JAV oro linijoms dalyvauti ES prekybos taršos leidimais sistemoje; ragina JAV Senatą nepatvirtinti šio teisės akto ir kviečia pradėti konstruktyvų dialogą šia tema; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad klimato kaita yra pasaulinė problema, ir ragina Komisiją siekti ryžtingo JAV įsipareigojimo pasiekti pažangos būsimojoje Durbano konferencijoje, siekiant užtikrinti, kad būtų parengti išsamūs įgaliojimai ne vėliau kaip 2015 m. užbaigti derybas dėl pasaulinio išsamaus susitarimo dėl klimato; į tai atsižvelgdamas yra susirūpinęs dėl Įstatymo Nr. 2594, kurį neseniai priėmė JAV Atstovų Rūmai ir kuriame raginama uždrausti JAV oro linijoms dalyvauti ES prekybos taršos leidimais sistemoje; ragina JAV Senatą nepatvirtinti šio teisės akto ir kviečia pradėti konstruktyvų dialogą šia tema;

| 20. | ragina, kad ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikime diskutuojant apie ekonomiką būtų atsižvelgta į klimato apsaugą, išteklių stoką ir efektyvų naudojimą, apsirūpinimo energija saugumą, inovacijas ir konkurencingumą bei pan. sritis; pakartoja, kad tarptautiniu lygiu koordinuojami veiksmai padeda atitinkamiems sektoriams spręsti anglies dioksido nutekėjimo problemas, ypač tiems sektoriams, kurie vartoja daug energijos; |
| --- | --- |

20.

ragina, kad ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikime diskutuojant apie ekonomiką būtų atsižvelgta į klimato apsaugą, išteklių stoką ir efektyvų naudojimą, apsirūpinimo energija saugumą, inovacijas ir konkurencingumą bei pan. sritis; pakartoja, kad tarptautiniu lygiu koordinuojami veiksmai padeda atitinkamiems sektoriams spręsti anglies dioksido nutekėjimo problemas, ypač tiems sektoriams, kurie vartoja daug energijos;

Laisvė ir saugumas

| 21. | pripažįsta, kad visiems keleivių ir prekių srautams transatlantinėje erdvėje turėtų būti taikomos tinkamos ir proporcingos saugumo priemonės; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta, kad visiems keleivių ir prekių srautams transatlantinėje erdvėje turėtų būti taikomos tinkamos ir proporcingos saugumo priemonės;

| 22. | taigi ragina JAV atsisakyti plačių bendro pobūdžio apribojimų, kaip antai šimtaprocentinis konteinerių tyrimas arba skysčių draudimas lėktuvo salone, ir taikyti labiau tikslinius ir rizikos vertinimu paremtus metodus, pvz., „saugaus ūkio subjekto“ sistemas arba skysčių skenavimą; |
| --- | --- |

22.

taigi ragina JAV atsisakyti plačių bendro pobūdžio apribojimų, kaip antai šimtaprocentinis konteinerių tyrimas arba skysčių draudimas lėktuvo salone, ir taikyti labiau tikslinius ir rizikos vertinimu paremtus metodus, pvz., „saugaus ūkio subjekto“ sistemas arba skysčių skenavimą;

| 23. | taigi palankiai vertina tai, kad 2011 m. kovo mėnesį pradėtos derybos dėl ES ir JAV susitarimo dėl asmens duomenų apsaugos; atkreipia dėmesį į Komisijos padarytą pranešimą dėl derybų dėl ES ir JAV susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) pabaigos, kurį Parlamentas atidžiai tikrins vadovaudamasis savo 2010 m. gegužės 5 d. (1) ir 2010 m. lapkričio 11 d. (2) rezoliucijose nustatytais reikalavimais; |
| --- | --- |

23.

taigi palankiai vertina tai, kad 2011 m. kovo mėnesį pradėtos derybos dėl ES ir JAV susitarimo dėl asmens duomenų apsaugos; atkreipia dėmesį į Komisijos padarytą pranešimą dėl derybų dėl ES ir JAV susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) pabaigos, kurį Parlamentas atidžiai tikrins vadovaudamasis savo 2010 m. gegužės 5 d. (1) ir 2010 m. lapkričio 11 d. (2) rezoliucijose nustatytais reikalavimais;

| 24. | pabrėžia, kad svarbu tinkamai įgyvendinti ES ir JAV susitarimus dėl ekstradicijos ir abipusės teisinės pagalbos bei atitinkamas dvišales priemones; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad svarbu tinkamai įgyvendinti ES ir JAV susitarimus dėl ekstradicijos ir abipusės teisinės pagalbos bei atitinkamas dvišales priemones;

| 25. | pakartoja savo nuomonę, kad ES privalo ir toliau politiniu ir techniniu lygmeniu pabrėžti JAV, jog ES ypač svarbu, kad likusios keturios ES valstybės narės galėtų kuo greičiau prisijungti prie bevizio režimo programos; |
| --- | --- |

25.

pakartoja savo nuomonę, kad ES privalo ir toliau politiniu ir techniniu lygmeniu pabrėžti JAV, jog ES ypač svarbu, kad likusios keturios ES valstybės narės galėtų kuo greičiau prisijungti prie bevizio režimo programos;

| 26. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti pasaulinio interneto vientisumo ir komunikacijos laisvės apsaugą vengiant taikyti vienašales priemones panaikinant IP adresus ar domenų vardus; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti pasaulinio interneto vientisumo ir komunikacijos laisvės apsaugą vengiant taikyti vienašales priemones panaikinant IP adresus ar domenų vardus;

| 27. | atkreipia dėmesį į konkrečius įvairių Europos Parlamento komitetų pasiūlymus ir ragina Europos Parlamento delegacijos Transatlantinio teisės aktų leidėjų dialoge atstovus pasinaudoti šiais pasiūlymais; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį į konkrečius įvairių Europos Parlamento komitetų pasiūlymus ir ragina Europos Parlamento delegacijos Transatlantinio teisės aktų leidėjų dialoge atstovus pasinaudoti šiais pasiūlymais;

*

* *

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JAV Kongresui, Transatlantinio teisės aktų leidėjų dialogo pirmininkams bei Transatlantinės ekonominės tarybos pirmininkams ir jos sekretoriatui. |
| --- | --- |

28.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JAV Kongresui, Transatlantinio teisės aktų leidėjų dialogo pirmininkams bei Transatlantinės ekonominės tarybos pirmininkams ir jos sekretoriatui.

---

(1)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 70.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0397.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/128 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/128

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisAtviras internetas ir tinklo neutralumas Europoje

P7_TA(2011)0511

2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl atviro interneto ir tinklo neutralumo Europoje

2013/C 153 E/15

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atviras internetas ir tinklo neutralumas Europoje“ (COM(2011)0222), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atviras internetas ir tinklo neutralumas Europoje“ (COM(2011)0222),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 12 ir 14 d. klausimus Tarybai dėl atviro interneto ir tinklo neutralumo Europoje (O-000243/2011 – B7-0641/2011 ir O-000261/2011 - B7-0653/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 12 ir 14 d. klausimus Tarybai dėl atviro interneto ir tinklo neutralumo Europoje (O-000243/2011 – B7-0641/2011 ir O-000261/2011 - B7-0653/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos deklaraciją dėl tinklo neutralumo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 18 d. Komisijos deklaraciją dėl tinklo neutralumo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/140/EB, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo, 1 straipsnio 8 dalies g punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/140/EB, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo, 1 straipsnio 8 dalies g punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, iš dalies pakeistos Direktyva 2009/136/EB, 20 straipsnio 1 dalies b punktą, 21 straipsnio 3 dalies c ir d punktus ir 22 straipsnio 3 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, iš dalies pakeistos Direktyva 2009/136/EB, 20 straipsnio 1 dalies b punktą, 21 straipsnio 3 dalies c ir d punktus ir 22 straipsnio 3 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1211/2009 dėl Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) ir Biuro įsteigimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1211/2009 dėl Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) ir Biuro įsteigimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl plačiajuosčio ryšio Europoje: investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl plačiajuosčio ryšio Europoje: investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 31 d. Tarybos išvadas dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 31 d. Tarybos išvadas dėl Europos skaitmeninės darbotvarkės,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento ir Europos Komisijos Briuselyje surengtą aukščiausiojo lygio susitikimą „Atviras internetas ir tinklo neutralumas Europoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento ir Europos Komisijos Briuselyje surengtą aukščiausiojo lygio susitikimą „Atviras internetas ir tinklo neutralumas Europoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės mėn. Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą studiją „Tinklo neutralumas. Uždaviniai ir priemonės ES ir JAV“ (IP/A/IMCO/ST/2011-02), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės mėn. Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą studiją „Tinklo neutralumas. Uždaviniai ir priemonės ES ir JAV“ (IP/A/IMCO/ST/2011-02),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 7 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę dėl tinklo neutralumo, srauto valdymo ir privatumo bei asmens duomenų apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 7 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę dėl tinklo neutralumo, srauto valdymo ir privatumo bei asmens duomenų apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 2011 m. gruodžio 13 d. Transporto, telekomunikacijų ir energetikos tarybos posėdyje Taryba ketina patvirtinti išvadas dėl atviro interneto ir tinklo neutralumo Europoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. gruodžio 13 d. Transporto, telekomunikacijų ir energetikos tarybos posėdyje Taryba ketina patvirtinti išvadas dėl atviro interneto ir tinklo neutralumo Europoje;

| B. | kadangi ES valstybės narės iki 2011 m. gegužės 25 d. turi atitikti 2009 m. ES telekomunikacijų reformos teisės aktų paketo reikalavimus ir Komisija jau ėmėsi reikalingų priemonių, siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi ES sutarties ir Bendrijos teisyno principų; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES valstybės narės iki 2011 m. gegužės 25 d. turi atitikti 2009 m. ES telekomunikacijų reformos teisės aktų paketo reikalavimus ir Komisija jau ėmėsi reikalingų priemonių, siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi ES sutarties ir Bendrijos teisyno principų;

| C. | kadangi Europos Parlamentas paragino Komisiją išsaugoti interneto neutralumo ir atvirumo principus ir skatinti galutinių vartotojų gebėjimą gauti informaciją ir ją skleisti, taip pat naudotis pasirinkta programine įranga ir paslaugomis; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Parlamentas paragino Komisiją išsaugoti interneto neutralumo ir atvirumo principus ir skatinti galutinių vartotojų gebėjimą gauti informaciją ir ją skleisti, taip pat naudotis pasirinkta programine įranga ir paslaugomis;

| D. | kadangi Komisija paprašė Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) išnagrinėti kliūtis, susijusias su operatoriaus keitimu, interneto srauto blokavimu ar ribojimu, paslaugų skaidrumu ir kokybe valstybėse narėse; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija paprašė Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) išnagrinėti kliūtis, susijusias su operatoriaus keitimu, interneto srauto blokavimu ar ribojimu, paslaugų skaidrumu ir kokybe valstybėse narėse;

| E. | kadangi atviras interneto pobūdis yra pagrindinė konkurencingumo, ekonominio augimo, socialinio vystymosi ir inovacijų paskata, lėmusi įspūdingo lygio taikomųjų internetinių programų, turinio ir paslaugų plėtros pasiekimus, taigi ir išaugusią turinio ir paslaugų pasiūlą ir paklausą, ir kadangi internetas yra nepaprastai svarbus laisvo žinių, idėjų ir informacijos judėjimo katalizatorius, įskaitant tas šalis, kuriose prieiga prie nepriklausomos žiniasklaidos ribojama; |
| --- | --- |

E.

kadangi atviras interneto pobūdis yra pagrindinė konkurencingumo, ekonominio augimo, socialinio vystymosi ir inovacijų paskata, lėmusi įspūdingo lygio taikomųjų internetinių programų, turinio ir paslaugų plėtros pasiekimus, taigi ir išaugusią turinio ir paslaugų pasiūlą ir paklausą, ir kadangi internetas yra nepaprastai svarbus laisvo žinių, idėjų ir informacijos judėjimo katalizatorius, įskaitant tas šalis, kuriose prieiga prie nepriklausomos žiniasklaidos ribojama;

| F. | kadangi yra tokių trečiųjų šalių, kurios neleidžia judriojo plačiajuosčio ryšio tiekėjams užblokuoti teisėtų interneto svetainių ir IP telefonijos ar vaizdo telefonijos programų, kurios konkuruoja su jų pačių balso ar vaizdo telefonijos paslaugomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi yra tokių trečiųjų šalių, kurios neleidžia judriojo plačiajuosčio ryšio tiekėjams užblokuoti teisėtų interneto svetainių ir IP telefonijos ar vaizdo telefonijos programų, kurios konkuruoja su jų pačių balso ar vaizdo telefonijos paslaugomis;

| G. | kadangi internetinės paslaugos yra teikiamos tarpvalstybiniu mastu ir internetas yra pačioje pasaulio ekonomikos šerdyje; |
| --- | --- |

G.

kadangi internetinės paslaugos yra teikiamos tarpvalstybiniu mastu ir internetas yra pačioje pasaulio ekonomikos šerdyje;

| H. | kadangi, kaip apibrėžta Europos skaitmeninėje darbotvarkėje, plačiajuostis ryšys ir internetas yra ypač svarbūs veiksniai ekonomikos augimui, darbo vietų kūrimui ir Europos konkurencingumui pasauliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

H.

kadangi, kaip apibrėžta Europos skaitmeninėje darbotvarkėje, plačiajuostis ryšys ir internetas yra ypač svarbūs veiksniai ekonomikos augimui, darbo vietų kūrimui ir Europos konkurencingumui pasauliniu lygmeniu;

| I. | kadangi Europa tik tada galės visapusiškai pasinaudoti skaitmeninės ekonomikos galimybėmis, kai bus sudarytos palankios sąlygos gerai veikiančiai skaitmeninei vidaus rinkai; |
| --- | --- |

I.

kadangi Europa tik tada galės visapusiškai pasinaudoti skaitmeninės ekonomikos galimybėmis, kai bus sudarytos palankios sąlygos gerai veikiančiai skaitmeninei vidaus rinkai;

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą ir pritaria atliktai analizei, ypač dėl poreikio užtikrinti, kad internetas ir toliau būtų atviras ir neutralus, nes tai – pagrindinė paskata inovacijoms ir vartotojų paklausai, ir kad toliau būtų sąlygos teikti kokybiškas paslaugas internetu, remiantis tokia sistema, pagal kurią propaguojamos ir gerbiamos pagrindinės teisės; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą ir pritaria atliktai analizei, ypač dėl poreikio užtikrinti, kad internetas ir toliau būtų atviras ir neutralus, nes tai – pagrindinė paskata inovacijoms ir vartotojų paklausai, ir kad toliau būtų sąlygos teikti kokybiškas paslaugas internetu, remiantis tokia sistema, pagal kurią propaguojamos ir gerbiamos pagrindinės teisės;

| 2. | pabrėžia, kad Komisijos komunikato išvados rodo, jog šiuo metu nėra aiškaus poreikio, kad dėl interneto neutralumo papildomai įsikištų reguliuotojas Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad Komisijos komunikato išvados rodo, jog šiuo metu nėra aiškaus poreikio, kad dėl interneto neutralumo papildomai įsikištų reguliuotojas Europos lygmeniu;

| 3. | tačiau pažymi, jog srauto valdymo srityje yra galimybių konkurencijos principus pažeidžiančiam ir diskriminaciniam elgesiui, ypač vertikaliai integruotoms bendrovėms; palankiai vertina Komisijos ketinimą paskelbti Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) tyrimų, kuriuose nagrinėtos praktikos, galbūt kenkiančios tinklo neutralumui valstybėse narėse, duomenis; |
| --- | --- |

3.

tačiau pažymi, jog srauto valdymo srityje yra galimybių konkurencijos principus pažeidžiančiam ir diskriminaciniam elgesiui, ypač vertikaliai integruotoms bendrovėms; palankiai vertina Komisijos ketinimą paskelbti Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) tyrimų, kuriuose nagrinėtos praktikos, galbūt kenkiančios tinklo neutralumui valstybėse narėse, duomenis;

| 4. | prašo Komisijos užtikrinti nuoseklų esamos ES telekomunikacijų reguliavimo pagal telekomunikacijų teisės aktų paketą sistemos taikymą ir laikymąsi ir per šešis mėnesius nuo EERRI tyrimo rezultatų paskelbimo įvertinti, ar reikia tolesnių reguliavimo priemonių, siekiant užtikrinti žodžio laisvę, prieigos prie informacijos laisvę, laisvą vartotojų pasirinkimą ir žiniasklaidos pliuralizmą, kad būtų siekiama veiksmingos konkurencijos ir inovacijų, taip pat siekiama sudaryti sąlygas įvairiausiems privalumams, kai internetą naudoja piliečiai, verslas ir viešoji administracija; pabrėžia, kad bet kokiam Europos reguliavimo pasiūlymui tinklo neutralumo srityje turėtų būti taikomas poveikio vertinimas; |
| --- | --- |

4.

prašo Komisijos užtikrinti nuoseklų esamos ES telekomunikacijų reguliavimo pagal telekomunikacijų teisės aktų paketą sistemos taikymą ir laikymąsi ir per šešis mėnesius nuo EERRI tyrimo rezultatų paskelbimo įvertinti, ar reikia tolesnių reguliavimo priemonių, siekiant užtikrinti žodžio laisvę, prieigos prie informacijos laisvę, laisvą vartotojų pasirinkimą ir žiniasklaidos pliuralizmą, kad būtų siekiama veiksmingos konkurencijos ir inovacijų, taip pat siekiama sudaryti sąlygas įvairiausiems privalumams, kai internetą naudoja piliečiai, verslas ir viešoji administracija; pabrėžia, kad bet kokiam Europos reguliavimo pasiūlymui tinklo neutralumo srityje turėtų būti taikomas poveikio vertinimas;

| 5. | palankiai vertina EERRI darbą šioje srityje ir ragina valstybes nares, ypač nacionalines reguliavimo institucijas (NRI), glaudžiai bendradarbiauti su EERRI; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina EERRI darbą šioje srityje ir ragina valstybes nares, ypač nacionalines reguliavimo institucijas (NRI), glaudžiai bendradarbiauti su EERRI;

| 6. | ragina Komisiją, kad ji, kartu su EERRI ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, atidžiai stebėtų plėtojamas srauto valdymo praktikas ir sujungimo susitarimus, ypač veiksmus, susijusius su IP telefonijos ir dalijimosi bylomis blokavimu ir ribojimu arba pernelyg aukštų įkainių nustatymu, taip pat konkurencijos principus pažeidžiantį elgesį ir pernelyg didelį kokybės suprastėjimą, kaip reikalaujama pagal ES telekomunikacijų reguliavimo sistemą; be to, ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad interneto paslaugų teikėjai neblokuotų, nediskriminuotų, nemažintų ar nepanaikintų bet kurio asmens galimybių naudotis paslaugomis, kai jis siekia sužinoti, naudoti, siųsti, paskelbti, gauti ar siūlyti bet kokį pasirinktą turinį, programą ar paslaugą nepriklausomai nuo šaltinio ar adreso; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją, kad ji, kartu su EERRI ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, atidžiai stebėtų plėtojamas srauto valdymo praktikas ir sujungimo susitarimus, ypač veiksmus, susijusius su IP telefonijos ir dalijimosi bylomis blokavimu ir ribojimu arba pernelyg aukštų įkainių nustatymu, taip pat konkurencijos principus pažeidžiantį elgesį ir pernelyg didelį kokybės suprastėjimą, kaip reikalaujama pagal ES telekomunikacijų reguliavimo sistemą; be to, ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad interneto paslaugų teikėjai neblokuotų, nediskriminuotų, nemažintų ar nepanaikintų bet kurio asmens galimybių naudotis paslaugomis, kai jis siekia sužinoti, naudoti, siųsti, paskelbti, gauti ar siūlyti bet kokį pasirinktą turinį, programą ar paslaugą nepriklausomai nuo šaltinio ar adreso;

| 7. | prašo Komisijos teikti Parlamentui informaciją apie dabartines srauto valdymo praktikas, sujungimo rinką ir tinklo perkrovą, taip pat apie bet kokias sąsajas su investicijų stoka; ragina Komisiją toliau nagrinėti prietaisų neutralumo klausimą; |
| --- | --- |

7.

prašo Komisijos teikti Parlamentui informaciją apie dabartines srauto valdymo praktikas, sujungimo rinką ir tinklo perkrovą, taip pat apie bet kokias sąsajas su investicijų stoka; ragina Komisiją toliau nagrinėti prietaisų neutralumo klausimą;

| 8. | ragina Komisiją, valstybes nares ir EERRI užtikrinti požiūrio dėl tinklo neutralumo nuoseklumą ir sąžiningą ir veiksmingą ES telekomunikacijų reguliavimo sistemos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją, valstybes nares ir EERRI užtikrinti požiūrio dėl tinklo neutralumo nuoseklumą ir sąžiningą ir veiksmingą ES telekomunikacijų reguliavimo sistemos įgyvendinimą;

| 9. | pabrėžia, kad bet koks pasiūlytas sprendimas tinklo neutralumo klausimu gali būti veiksmingas tik tuomet, jei bus taikomas nuoseklus Europos požiūris; todėl prašo Komisijos atidžiai stebėti bet kokių nacionalinės teisės aktų, susijusių su tinklo neutralumu, priėmimą, atsižvelgiant į jų poveikį atitinkamoms nacionalinėms rinkoms ir vidaus rinkai; mano, kad visiems suinteresuotiesiems subjektams būtų naudinga, jei Komisija pateiktų visoje ES galiojančias gaires, įskaitant mobiliosios telefonijos rinką, siekiant užtikrinti, kad telekomunikacijų paketo nuostatos dėl tinklo neutralumo būtų tinkamai ir nuosekliai taikomos ir vykdomos; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad bet koks pasiūlytas sprendimas tinklo neutralumo klausimu gali būti veiksmingas tik tuomet, jei bus taikomas nuoseklus Europos požiūris; todėl prašo Komisijos atidžiai stebėti bet kokių nacionalinės teisės aktų, susijusių su tinklo neutralumu, priėmimą, atsižvelgiant į jų poveikį atitinkamoms nacionalinėms rinkoms ir vidaus rinkai; mano, kad visiems suinteresuotiesiems subjektams būtų naudinga, jei Komisija pateiktų visoje ES galiojančias gaires, įskaitant mobiliosios telefonijos rinką, siekiant užtikrinti, kad telekomunikacijų paketo nuostatos dėl tinklo neutralumo būtų tinkamai ir nuosekliai taikomos ir vykdomos;

| 10. | pabrėžia, kad labai svarbus valstybių narių bendradarbiavimas ir koordinavimas, ypač NRI, kartu su Komisija, siekiant, kad ES galėtų pasinaudoti visomis interneto teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad labai svarbus valstybių narių bendradarbiavimas ir koordinavimas, ypač NRI, kartu su Komisija, siekiant, kad ES galėtų pasinaudoti visomis interneto teikiamomis galimybėmis;

| 11. | atkreipia dėmesį į dideles grėsmes, kylančias tuomet, kai nesilaikoma tinklo neutralumo, pvz., konkurencijos principus pažeidžiančius veiksmus, naujovių blokavimą, žodžio laisvės ir žiniasklaidos pliuralizmo suvaržymą, vartotojų informuotumo stoką ir privatumo pažeidimą, nes tai labai kenkia įmonėms, vartotojams ir visai demokratinei visuomenei, ir primena EDAPP nuomonę dėl srauto valdymo praktikų poveikio komunikacijos konfidencialumui; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į dideles grėsmes, kylančias tuomet, kai nesilaikoma tinklo neutralumo, pvz., konkurencijos principus pažeidžiančius veiksmus, naujovių blokavimą, žodžio laisvės ir žiniasklaidos pliuralizmo suvaržymą, vartotojų informuotumo stoką ir privatumo pažeidimą, nes tai labai kenkia įmonėms, vartotojams ir visai demokratinei visuomenei, ir primena EDAPP nuomonę dėl srauto valdymo praktikų poveikio komunikacijos konfidencialumui;

| 12. | pažymi, kad ES telekomunikacijų reguliavimo sistema siekiama skatinti žodžio laisvę, nediskriminacinę prieigą prie turinio, taikomųjų programų ir paslaugų bei veiksmingą konkurenciją, todėl bet kokiomis tinklo neutralumo srities priemonėmis be esamų konkurencijos teisės aktų turėtų būti siekiama kovoti su konkurencijos principus pažeidžiančia praktika, kuri gali atsirasti, ir skatinti investicijas bei sudaryti sąlygas inovatyviems interneto ekonomikos verslo modeliams; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad ES telekomunikacijų reguliavimo sistema siekiama skatinti žodžio laisvę, nediskriminacinę prieigą prie turinio, taikomųjų programų ir paslaugų bei veiksmingą konkurenciją, todėl bet kokiomis tinklo neutralumo srities priemonėmis be esamų konkurencijos teisės aktų turėtų būti siekiama kovoti su konkurencijos principus pažeidžiančia praktika, kuri gali atsirasti, ir skatinti investicijas bei sudaryti sąlygas inovatyviems interneto ekonomikos verslo modeliams;

| 13. | mano, kad tinklo neutralumo principas yra labai reikalinga išankstinė sąlyga, kad galėtų egzistuoti inovatyvi interneto ekosistema ir būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos, atitinkančios Europos piliečių ir verslininkų interesus; |
| --- | --- |

13.

mano, kad tinklo neutralumo principas yra labai reikalinga išankstinė sąlyga, kad galėtų egzistuoti inovatyvi interneto ekosistema ir būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos, atitinkančios Europos piliečių ir verslininkų interesus;

| 14. | mano, kad veiksminga konkurencija elektroninių komunikacijų paslaugų srityje, skaidrumas srauto valdymo ir paslaugų kokybės srityje bei galimybės lengvai pakeisti operatorių yra vienos iš minimalių tinklo neutralumui užtikrinti būtinų sąlygų, galutiniams vartotojams užtikrinant pasirinkimo ir pageidavimų laisvę; |
| --- | --- |

14.

mano, kad veiksminga konkurencija elektroninių komunikacijų paslaugų srityje, skaidrumas srauto valdymo ir paslaugų kokybės srityje bei galimybės lengvai pakeisti operatorių yra vienos iš minimalių tinklo neutralumui užtikrinti būtinų sąlygų, galutiniams vartotojams užtikrinant pasirinkimo ir pageidavimų laisvę;

| 15. | pripažįsta, kad reikalingas pagrįstas duomenų srauto valdymas, siekiant užtikrinti, kad dėl tinklo perkrovos nebūtų nutrauktas galutinių vartotojų prisijungimas; pažymi, jog, į tai atsižvelgiant, operatoriai gali imtis veiksmų, kuriems taikoma NRI priežiūra, ir taikyti interneto srauto įvertinimo ir reguliavimo procedūras, kad palaikytų tinklo funkcinį pajėgumą ir stabilumą ir atitiktų paslaugų kokybės reikalavimus; primygtinai ragina kompetentingas nacionalines institucijas pasinaudoti visais savo įgaliojimais pagal visuotinę paslaugų direktyvą ir nustatyti minimalius paslaugų kokybės standartus ir yra įsitikinęs, kad kokybės užtikrinimas realiame kintančiame paslaugų sraute negali būti argumentas, dėl kurio netaikomas visų įmanomų pastangų dėjimo principas; |
| --- | --- |

15.

pripažįsta, kad reikalingas pagrįstas duomenų srauto valdymas, siekiant užtikrinti, kad dėl tinklo perkrovos nebūtų nutrauktas galutinių vartotojų prisijungimas; pažymi, jog, į tai atsižvelgiant, operatoriai gali imtis veiksmų, kuriems taikoma NRI priežiūra, ir taikyti interneto srauto įvertinimo ir reguliavimo procedūras, kad palaikytų tinklo funkcinį pajėgumą ir stabilumą ir atitiktų paslaugų kokybės reikalavimus; primygtinai ragina kompetentingas nacionalines institucijas pasinaudoti visais savo įgaliojimais pagal visuotinę paslaugų direktyvą ir nustatyti minimalius paslaugų kokybės standartus ir yra įsitikinęs, kad kokybės užtikrinimas realiame kintančiame paslaugų sraute negali būti argumentas, dėl kurio netaikomas visų įmanomų pastangų dėjimo principas;

| 16. | ragina kompetentingas nacionalines institucijas užtikrinti, kad srauto valdymo veiksmai nebūtų susiję su konkurencijos principus pažeidžiančia ar žalinga diskriminacija; mano, kad specializuotos (ar valdomos) paslaugos neturėtų kenkti tvirto visų įmanomų pastangų dėjimo siekiant užtikrinti interneto prieigą principo laikymąsi, taip skatinant inovacijas ir žodžio laisvę, užtikrinant konkurenciją ir išvengiant naujos skaitmeninės nelygybės; |
| --- | --- |

16.

ragina kompetentingas nacionalines institucijas užtikrinti, kad srauto valdymo veiksmai nebūtų susiję su konkurencijos principus pažeidžiančia ar žalinga diskriminacija; mano, kad specializuotos (ar valdomos) paslaugos neturėtų kenkti tvirto visų įmanomų pastangų dėjimo siekiant užtikrinti interneto prieigą principo laikymąsi, taip skatinant inovacijas ir žodžio laisvę, užtikrinant konkurenciją ir išvengiant naujos skaitmeninės nelygybės;

Vartotojų apsauga

| 17. | ragina, kad srautas būtų valdomas skaidriai, įskaitant geresnį galutinių vartotojų informavimą, ir pabrėžia, kad reikia sudaryti vartotojams sąlygas priimti informacija pagrįstus sprendimus ir suteikti realią galimybę pakeisti paslaugų teikėją ir pasirinkti tokį, kuris geriausiai atitinka jų poreikius ir pageidavimus, įskaitant parsisiuntimo ir paslaugų spartą ir apimtį; į tai atsižvelgdamas pažymi, kad labai svarbu vartotojams suteikti aiškią, veiksmingą, prasmingą ir palyginamą informaciją apie visas atitinkamas komercines praktikas, kurios turi lygiavertį efektą, o ypač apie mobilųjį internetą; |
| --- | --- |

17.

ragina, kad srautas būtų valdomas skaidriai, įskaitant geresnį galutinių vartotojų informavimą, ir pabrėžia, kad reikia sudaryti vartotojams sąlygas priimti informacija pagrįstus sprendimus ir suteikti realią galimybę pakeisti paslaugų teikėją ir pasirinkti tokį, kuris geriausiai atitinka jų poreikius ir pageidavimus, įskaitant parsisiuntimo ir paslaugų spartą ir apimtį; į tai atsižvelgdamas pažymi, kad labai svarbu vartotojams suteikti aiškią, veiksmingą, prasmingą ir palyginamą informaciją apie visas atitinkamas komercines praktikas, kurios turi lygiavertį efektą, o ypač apie mobilųjį internetą;

| 18. | ragina Komisiją paskelbti papildomas gaires dėl teisės pakeisti operatorių, kad būtų laikomasi skaidrumo reikalavimų ir skatinamos lygios vartotojų teisės visoje ES; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją paskelbti papildomas gaires dėl teisės pakeisti operatorių, kad būtų laikomasi skaidrumo reikalavimų ir skatinamos lygios vartotojų teisės visoje ES;

| 19. | pažymi, kad vartotojai reiškia susirūpinimą dėl reklamuojamos ir realios interneto srauto spartos neatitikimo; į tai atsižvelgdamas, ragina valstybes nares nuosekliai taikyti klaidinančios reklamos draudimą; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad vartotojai reiškia susirūpinimą dėl reklamuojamos ir realios interneto srauto spartos neatitikimo; į tai atsižvelgdamas, ragina valstybes nares nuosekliai taikyti klaidinančios reklamos draudimą;

| 20. | pripažįsta, kad reikia ieškoti būdų, kaip padidinti piliečių pasitikėjimą internetine aplinka; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti švietimo programas, kuriomis būtų siekiama gerinti vartotojų IKT įgūdžius ir mažinti skaitmeninę atskirtį; |
| --- | --- |

20.

pripažįsta, kad reikia ieškoti būdų, kaip padidinti piliečių pasitikėjimą internetine aplinka; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti švietimo programas, kuriomis būtų siekiama gerinti vartotojų IKT įgūdžius ir mažinti skaitmeninę atskirtį;

| 21. | ragina Komisiją pakviesti vartotojų ir pilietinės visuomenės atstovus aktyviai dalyvauti lygiomis teisėmis su pramonės atstovais diskusijose dėl interneto ateities ES; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją pakviesti vartotojų ir pilietinės visuomenės atstovus aktyviai dalyvauti lygiomis teisėmis su pramonės atstovais diskusijose dėl interneto ateities ES;

*

* *

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

22.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 308, 2009 12 18, p. 2.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0322.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/132 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/132

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisKasetinių šaudmenų uždraudimas

P7_TA(2011)0512

2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kasetinių šaudmenų uždraudimo

2013/C 153 E/16

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 1 d. įsigaliojusią Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų (KKŠ), kuriai 2011 m. lapkričio 8 d. pritarė 111 valstybių (konvenciją pasirašė 108 šalys, įskaitant 3 ES valstybes nares, ratifikavo – 63, įskaitant 19 ES valstybių narių, ir 3 prisijungė), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 1 d. įsigaliojusią Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų (KKŠ), kuriai 2011 m. lapkričio 8 d. pritarė 111 valstybių (konvenciją pasirašė 108 šalys, įskaitant 3 ES valstybes nares, ratifikavo – 63, įskaitant 19 ES valstybių narių, ir 3 prisijungė),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugpjūčio 26 d. VI protokolo dėl kasetinių šaudmenų projektą, prisegtą prie Konvencijos dėl tam tikrų įprastinių ginklų, kurie gali būti laikomi pernelyg žalojančiais arba veikia nesirinktinai, naudojimo uždraudimo arba apribojimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugpjūčio 26 d. VI protokolo dėl kasetinių šaudmenų projektą, prisegtą prie Konvencijos dėl tam tikrų įprastinių ginklų, kurie gali būti laikomi pernelyg žalojančiais arba veikia nesirinktinai, naudojimo uždraudimo arba apribojimo,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 2 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 2 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus laišką antrajam Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų šalių narių susitikimui, kurį 2011 m. rugsėjo 13 d. Beirute perdavė aukšto lygio atstovas nusiginklavimo reikalams Sergio Duarte, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus laišką antrajam Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų šalių narių susitikimui, kurį 2011 m. rugsėjo 13 d. Beirute perdavė aukšto lygio atstovas nusiginklavimo reikalams Sergio Duarte,

| — | atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton pareiškimus, ypač į jos 2010 m. rugpjūčio 1 d. pareiškimą dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų ir 2011 m. balandžio 29 d. pareiškimą dėl pranešimų apie kasetinių šaudmenų naudojimą Libijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton pareiškimus, ypač į jos 2010 m. rugpjūčio 1 d. pareiškimą dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų ir 2011 m. balandžio 29 d. pareiškimą dėl pranešimų apie kasetinių šaudmenų naudojimą Libijoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų (KKŠ) įsigaliojimo ir ES vaidmens (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų (KKŠ) įsigaliojimo ir ES vaidmens (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl kovos su minomis pažangos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl kovos su minomis pažangos (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi kasetiniai šaudmenys dėl jiems būdingo didelio mirtino poveikio kelia rimtą pavojų civiliams gyventojams ir kadangi šių šaudmenų naudojimas pokonfliktinėse šalyse buvo daugelio tragiškų civilių gyventojų sužeidimų ir mirčių priežastis, nes paliktus nesprogusius antrinius šaudmenis dažnai randa vaikai ir kiti nieko neįtariantys nekalti asmenys, |
| --- | --- |

A.

kadangi kasetiniai šaudmenys dėl jiems būdingo didelio mirtino poveikio kelia rimtą pavojų civiliams gyventojams ir kadangi šių šaudmenų naudojimas pokonfliktinėse šalyse buvo daugelio tragiškų civilių gyventojų sužeidimų ir mirčių priežastis, nes paliktus nesprogusius antrinius šaudmenis dažnai randa vaikai ir kiti nieko neįtariantys nekalti asmenys,

| B. | kadangi daugumos ES valstybių narių, su parlamentinėmis iniciatyvomis susijusi parama ir pilietinės visuomenės organizacijų veikla buvo labai svarbi, kad sėkmingai būtų baigtas Oslo procesas ir įsigaliotų Konvencija dėl kasetinių šaudmenų (KKŠ); kadangi 22 ES valstybės narės yra KKŠ šalys, o penkios ES valstybės narės jos nei pasirašė, nei ratifikavo; |
| --- | --- |

B.

kadangi daugumos ES valstybių narių, su parlamentinėmis iniciatyvomis susijusi parama ir pilietinės visuomenės organizacijų veikla buvo labai svarbi, kad sėkmingai būtų baigtas Oslo procesas ir įsigaliotų Konvencija dėl kasetinių šaudmenų (KKŠ); kadangi 22 ES valstybės narės yra KKŠ šalys, o penkios ES valstybės narės jos nei pasirašė, nei ratifikavo;

| C. | kadangi pagal KKŠ šalims narėms draudžiama naudoti kasetinius šaudmenis, juos kurti, gaminti, kitaip įsigyti, kaupti, laikyti ar kam nors perduoti, tiesiogiai ar netiesiogiai, taip pat padėti, skatinti ar įtikinti ką nors užsiimti pagal konvenciją draudžiama veikla; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal KKŠ šalims narėms draudžiama naudoti kasetinius šaudmenis, juos kurti, gaminti, kitaip įsigyti, kaupti, laikyti ar kam nors perduoti, tiesiogiai ar netiesiogiai, taip pat padėti, skatinti ar įtikinti ką nors užsiimti pagal konvenciją draudžiama veikla;

| D. | kadangi remiantis KKŠ sukuriamas naujas pagalbos nukentėjusiesiems, įskaitant tiesiogiai nuo kasetinių šaudmenų nukentėjusius asmenis ir jų šeimas ir bendruomenes, humanitarinis standartas; |
| --- | --- |

D.

kadangi remiantis KKŠ sukuriamas naujas pagalbos nukentėjusiesiems, įskaitant tiesiogiai nuo kasetinių šaudmenų nukentėjusius asmenis ir jų šeimas ir bendruomenes, humanitarinis standartas;

| E. | kadangi VI protokolo projekto tekstas, kuris bus aptariamas ketvirtojoje Konvencijos dėl tam tikrų įprastinių ginklų peržiūros konferencijoje, nėra teisiškai suderinamas su Konvencija dėl kasetinių šaudmenų ir jos nepapildo; kadangi visos Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų šalys narės teisiškai įpareigotos sunaikinti visus šaudmenis, o šiame protokolo projekte būtų draudžiami tik prieš 1980 m. pagaminti kasetiniai šaudmenys, numatomas ilgas pereinamasis laikotarpis, kuris sudarytų sąlygas atidėlioti įsipareigojimo vykdymą bent 12 metų, būtų leidžiama naudoti kasetinius šaudmenis, kuriuose įtaisytas tik vienas savaiminio susinaikinimo mechanizmas, ir būtų leidžiama šalims naudoti kasetinius šaudmenis, kurių nesprogimo tikimybė lygi arba mažesnė už 1 %; |
| --- | --- |

E.

kadangi VI protokolo projekto tekstas, kuris bus aptariamas ketvirtojoje Konvencijos dėl tam tikrų įprastinių ginklų peržiūros konferencijoje, nėra teisiškai suderinamas su Konvencija dėl kasetinių šaudmenų ir jos nepapildo; kadangi visos Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų šalys narės teisiškai įpareigotos sunaikinti visus šaudmenis, o šiame protokolo projekte būtų draudžiami tik prieš 1980 m. pagaminti kasetiniai šaudmenys, numatomas ilgas pereinamasis laikotarpis, kuris sudarytų sąlygas atidėlioti įsipareigojimo vykdymą bent 12 metų, būtų leidžiama naudoti kasetinius šaudmenis, kuriuose įtaisytas tik vienas savaiminio susinaikinimo mechanizmas, ir būtų leidžiama šalims naudoti kasetinius šaudmenis, kurių nesprogimo tikimybė lygi arba mažesnė už 1 %;

| F. | kadangi po KKŠ pasirašymo buvo pranešama apie pakartotinį kasetinių šaudmenų panaudojimą prieš civilius gyventojus pastaruoju metu Kambodžoje, Tailande ir Libijoje, ir kadangi būtina skubiai imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad nesprogę kasetinių šaudmenų antriniai šaudmenys būtų pašalinti ir išvengta mirčių ar sužeidimų; |
| --- | --- |

F.

kadangi po KKŠ pasirašymo buvo pranešama apie pakartotinį kasetinių šaudmenų panaudojimą prieš civilius gyventojus pastaruoju metu Kambodžoje, Tailande ir Libijoje, ir kadangi būtina skubiai imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad nesprogę kasetinių šaudmenų antriniai šaudmenys būtų pašalinti ir išvengta mirčių ar sužeidimų;

| 1. | ragina visas ES valstybes nares nepriimti ir neratifikuoti jokio Konvencijos dėl tam tikrų įprastinių ginklų protokolo, pagal kurį būtų leidžiama naudoti kasetinius šaudmenis, kurie draudžiami pagal KKŠ, ir jam nepritarti ir ragina Tarybą ir ES valstybes nares laikytis atitinkamos pozicijos 2011 m. lapkričio 14–25 d. Ženevoje vyksiančioje ketvirtojoje Konvencijos dėl įprastinių ginklų peržiūros konferencijoje; |
| --- | --- |

1.

ragina visas ES valstybes nares nepriimti ir neratifikuoti jokio Konvencijos dėl tam tikrų įprastinių ginklų protokolo, pagal kurį būtų leidžiama naudoti kasetinius šaudmenis, kurie draudžiami pagal KKŠ, ir jam nepritarti ir ragina Tarybą ir ES valstybes nares laikytis atitinkamos pozicijos 2011 m. lapkričio 14–25 d. Ženevoje vyksiančioje ketvirtojoje Konvencijos dėl įprastinių ginklų peržiūros konferencijoje;

| 2. | labai apgailestauja, kad VI protokolo projekto tekstas, kuris bus aptariamas minėtoje konferencijoje kelia pavojų aiškiam ir tvirtam tarptautinės teisės standartui, kurį nustato Konvencija dėl kasetinių šaudmenų, kurioje visapusiškai uždraudžiami šie ginklai, ir susilpnintų civilių apsaugą; |
| --- | --- |

2.

labai apgailestauja, kad VI protokolo projekto tekstas, kuris bus aptariamas minėtoje konferencijoje kelia pavojų aiškiam ir tvirtam tarptautinės teisės standartui, kurį nustato Konvencija dėl kasetinių šaudmenų, kurioje visapusiškai uždraudžiami šie ginklai, ir susilpnintų civilių apsaugą;

| 3. | primygtinai ragina pripažinti humanitarines pasekmes ir didelę politinę kainą, kuriuos lems pritarimas šiam siūlomo protokolo projektui, pilnam išimčių ir spragų, dėl kurių bus leidžiama naudoti kasetinius šaudmenis; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina pripažinti humanitarines pasekmes ir didelę politinę kainą, kuriuos lems pritarimas šiam siūlomo protokolo projektui, pilnam išimčių ir spragų, dėl kurių bus leidžiama naudoti kasetinius šaudmenis;

| 4. | ragina ES valstybes nares ir šalis kandidates, kurios nėra Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų šalys, skubos tvarka prisijungti prie KKŠ, o KKŠ pasirašiusias šalis – kuo greičiau ją ratifikuoti; |
| --- | --- |

4.

ragina ES valstybes nares ir šalis kandidates, kurios nėra Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų šalys, skubos tvarka prisijungti prie KKŠ, o KKŠ pasirašiusias šalis – kuo greičiau ją ratifikuoti;

| 5. | mano, kad VI protokolas nesuderinamas su Konvencija dėl kasetinių šaudmenų ir kad ją pasirašiusios valstybės narės teisiškai privalo tvirtai prieštarauti siūlymams priimti VI protokolą ir juos atmesti; |
| --- | --- |

5.

mano, kad VI protokolas nesuderinamas su Konvencija dėl kasetinių šaudmenų ir kad ją pasirašiusios valstybės narės teisiškai privalo tvirtai prieštarauti siūlymams priimti VI protokolą ir juos atmesti;

| 6. | tvirtai ir primygtinai ragina Europos Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę priminti ES valstybėms narėms jų teisinius įsipareigojimus pagal Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją ypač pabrėžti teminius tikslus sumažinti kasetinių šaudmenų keliamą pavojų ir įgyvendinti siekį, kad Europos Sąjunga pasirašytų Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų, nes tai įmanoma įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; |
| --- | --- |

6.

tvirtai ir primygtinai ragina Europos Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę priminti ES valstybėms narėms jų teisinius įsipareigojimus pagal Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją ypač pabrėžti teminius tikslus sumažinti kasetinių šaudmenų keliamą pavojų ir įgyvendinti siekį, kad Europos Sąjunga pasirašytų Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų, nes tai įmanoma įsigaliojus Lisabonos sutarčiai;

| 7. | palankiai vertina tai, kad penkiolikoje šalių narių ir konvenciją pasirašiusių šalių užbaigtas atsargų sunaikinimas ir kad likusios dvylika šalių užbaigs naikinimą per nustatytą terminą, o aštuoniolikoje šalių ir trijuose kituose regionuose vyksta valymo operacijos; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad penkiolikoje šalių narių ir konvenciją pasirašiusių šalių užbaigtas atsargų sunaikinimas ir kad likusios dvylika šalių užbaigs naikinimą per nustatytą terminą, o aštuoniolikoje šalių ir trijuose kituose regionuose vyksta valymo operacijos;

| 8. | ragina ES valstybes nares, kurios dar nėra pasirašiusios KKŠ, tačiau norėtų sumažinti kasetinių šaudmenų humanitarinį poveikį, imtis griežtų ir skaidrių nacionalinių priemonių, kol jos prisijungs prie konvencijos, ir, be kita ko, patvirtinti kasetinių šaudmenų naudojimo, gamybos ir perdavimo moratoriumą ir skubos tvarka pradėti naikinti kasetinių šaudmenų atsargas; |
| --- | --- |

8.

ragina ES valstybes nares, kurios dar nėra pasirašiusios KKŠ, tačiau norėtų sumažinti kasetinių šaudmenų humanitarinį poveikį, imtis griežtų ir skaidrių nacionalinių priemonių, kol jos prisijungs prie konvencijos, ir, be kita ko, patvirtinti kasetinių šaudmenų naudojimo, gamybos ir perdavimo moratoriumą ir skubos tvarka pradėti naikinti kasetinių šaudmenų atsargas;

| 9. | ragina konvenciją pasirašiusias valstybes nares priimti nacionalinius teisės aktus dėl jos įgyvendinimo; primygtinai ragina valstybes nares atskleisti savo pastangas, kurių jos ėmėsi reaguodamos į šią rezoliuciją, ir reguliariai teikti ataskaitas, pvz., savo nacionaliniams parlamentams, apie savo veiklą pagal konvenciją; |
| --- | --- |

9.

ragina konvenciją pasirašiusias valstybes nares priimti nacionalinius teisės aktus dėl jos įgyvendinimo; primygtinai ragina valstybes nares atskleisti savo pastangas, kurių jos ėmėsi reaguodamos į šią rezoliuciją, ir reguliariai teikti ataskaitas, pvz., savo nacionaliniams parlamentams, apie savo veiklą pagal konvenciją;

| 10. | ragina Tarybą ir Komisiją plėtojant ES santykius su kaimyninėmis šalimis šalia standartinės masinio naikinimo ginklų neplatinimo išlygos kasetinių šaudmenų draudimą įtraukti kaip standartinę išlygą į susitarimus su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

10.

ragina Tarybą ir Komisiją plėtojant ES santykius su kaimyninėmis šalimis šalia standartinės masinio naikinimo ginklų neplatinimo išlygos kasetinių šaudmenų draudimą įtraukti kaip standartinę išlygą į susitarimus su trečiosiomis šalimis;

| 11. | ragina Tarybą ir Komisiją į Bendrijos išorės paramos programas įtraukti kovą su kasetinių šaudmenų naudojimu siekiant padėti trečiosioms šalims naikinti atsargas ir teikti joms humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

11.

ragina Tarybą ir Komisiją į Bendrijos išorės paramos programas įtraukti kovą su kasetinių šaudmenų naudojimu siekiant padėti trečiosioms šalims naikinti atsargas ir teikti joms humanitarinę pagalbą;

| 12. | ragina valstybes nares, Tarybą ir Komisiją imtis priemonių siekiant užkirsti kelią trečiosioms šalims tiekti kasetinius šaudmenis nevalstybiniams subjektams; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares, Tarybą ir Komisiją imtis priemonių siekiant užkirsti kelią trečiosioms šalims tiekti kasetinius šaudmenis nevalstybiniams subjektams;

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, JT generaliniam sekretoriui ir Kasetinių šaudmenų koalicijai. |
| --- | --- |

13.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, JT generaliniam sekretoriui ir Kasetinių šaudmenų koalicijai.

---

(1)  OL C 16 E, 2010 1 22, p. 61.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0285.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0339.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/135 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/135

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisPVM teisės aktų modernizavimas siekiant paskatinti bendrąją skaitmeninę rinką

P7_TA(2011)0513

2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl PVM teisės aktų modernizavimo siekiant paskatinti bendrąją skaitmeninę rinką

2013/C 153 E/17

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 30 d. klausimą Komisijai dėl PVM teisės aktų modernizavimo siekiant paskatinti bendrąją skaitmeninę rinką (O–000226/2011 – B7–0648/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 30 d. klausimą Komisijai dėl PVM teisės aktų modernizavimo siekiant paskatinti bendrąją skaitmeninę rinką (O–000226/2011 – B7–0648/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 113 ir 167 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 113 ir 167 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 12 d. Tarybos direktyvą 2008/8/EB, iš dalies keičiančią Direktyvos 2006/112/EB nuostatas, susijusias su paslaugų teikimo vieta (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 12 d. Tarybos direktyvą 2008/8/EB, iš dalies keičiančią Direktyvos 2006/112/EB nuostatas, susijusias su paslaugų teikimo vieta (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl PVM ateities (COM(2010)0695), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl PVM ateities (COM(2010)0695),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl PVM ateities (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl PVM ateities (4),

| — | atsižvelgdamas į EBPO gaires dėl PVM neutralumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO gaires dėl PVM neutralumo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi viena iš strategijos „ES 2020“ pavyzdinių iniciatyvų susijusi su bendrosios skaitmeninės rinkos sukūrimu; |
| --- | --- |

A.

kadangi viena iš strategijos „ES 2020“ pavyzdinių iniciatyvų susijusi su bendrosios skaitmeninės rinkos sukūrimu;

| B. | kadangi bendroji skaitmeninė rinka vis dar yra susiskaidžiusi; |
| --- | --- |

B.

kadangi bendroji skaitmeninė rinka vis dar yra susiskaidžiusi;

| C. | kadangi ekonominė krizė smarkiai pakenkė ekonomikos augimo galimybėms ir kadangi skaitmeninė ekonomika gali gerokai prisidėti prie Europos gerovės ateityje; |
| --- | --- |

C.

kadangi ekonominė krizė smarkiai pakenkė ekonomikos augimo galimybėms ir kadangi skaitmeninė ekonomika gali gerokai prisidėti prie Europos gerovės ateityje;

| D. | kadangi JAV Interneto atleidimo nuo mokesčių įstatymas, kuris įsigaliojo 1998 m. ir nuo tada buvo išplėstas ir pagal kurį draudžiama federalinei ir vietos vyriausybėms taikyti bet kokius diskriminacinius apyvartos mokesčius internetinei prekybai, turėjo didžiulį poveikį elektroninei prekybai ir paskatino steigti įmones, kurios dabar dominuoja viso pasaulio rinkose; |
| --- | --- |

D.

kadangi JAV Interneto atleidimo nuo mokesčių įstatymas, kuris įsigaliojo 1998 m. ir nuo tada buvo išplėstas ir pagal kurį draudžiama federalinei ir vietos vyriausybėms taikyti bet kokius diskriminacinius apyvartos mokesčius internetinei prekybai, turėjo didžiulį poveikį elektroninei prekybai ir paskatino steigti įmones, kurios dabar dominuoja viso pasaulio rinkose;

| E. | kadangi ES gali panaudoti bendrosios rinkos galimybes sudarydama palankias sąlygas valstybių narių internetinei ir tarpvalstybinei prekybai; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES gali panaudoti bendrosios rinkos galimybes sudarydama palankias sąlygas valstybių narių internetinei ir tarpvalstybinei prekybai;

| F. | kadangi Komisija šiuo metu svarsto PVM ateities klausimą ir kadangi šiuo klausimu reikia atsižvelgti į strategiją „ES 2020“; |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisija šiuo metu svarsto PVM ateities klausimą ir kadangi šiuo klausimu reikia atsižvelgti į strategiją „ES 2020“;

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinė teisinė sistema, ypač Direktyvos 2006/112/EC 3 priedas, yra naujų skaitmeninių paslaugų vystymosi kliūtis ir todėl neatitinka skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinė teisinė sistema, ypač Direktyvos 2006/112/EC 3 priedas, yra naujų skaitmeninių paslaugų vystymosi kliūtis ir todėl neatitinka skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytų tikslų;

| 2. | mano, jog knygoms taikomi PVM tarifai rodo dabartinių teisės aktų trūkumus šioje srityje, kai valstybės narės visų pavidalų knygoms gali taikyti mažesnius PVM tarifus, o elektroninėms knygoms taikomas standartinis ne mažesnis kaip 15 proc. PVM; mano, kad ši diskriminacija nėra pagrįsta turint mintyje galimą šio segmento augimą rinkoje; |
| --- | --- |

2.

mano, jog knygoms taikomi PVM tarifai rodo dabartinių teisės aktų trūkumus šioje srityje, kai valstybės narės visų pavidalų knygoms gali taikyti mažesnius PVM tarifus, o elektroninėms knygoms taikomas standartinis ne mažesnis kaip 15 proc. PVM; mano, kad ši diskriminacija nėra pagrįsta turint mintyje galimą šio segmento augimą rinkoje;

| 3. | pabrėžia, kad ES turi siekti daugiau, o ne tik ištaisyti esamos teisinės sistemos nenuoseklumus; mano, jog persvarstant PVM taisykles reikėtų teikti pirmenybę įmonių skatinimui kurti ir siūlyti naujas visos Europos interneto paslaugas; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad ES turi siekti daugiau, o ne tik ištaisyti esamos teisinės sistemos nenuoseklumus; mano, jog persvarstant PVM taisykles reikėtų teikti pirmenybę įmonių skatinimui kurti ir siūlyti naujas visos Europos interneto paslaugas;

| 4. | vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjunga turėtų parengti specialias priemones savo pačios reikmėms; mano, kad siekiant sukurti tikrą bendrąją rinką, pagal ES teisę valstybėms narėms galėtų būti leidžiama visoms elektroniniu būdu teikiamoms kultūrinio turinio paslaugoms laikinai taikyti mažesnį PVM tarifą; |
| --- | --- |

4.

vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjunga turėtų parengti specialias priemones savo pačios reikmėms; mano, kad siekiant sukurti tikrą bendrąją rinką, pagal ES teisę valstybėms narėms galėtų būti leidžiama visoms elektroniniu būdu teikiamoms kultūrinio turinio paslaugoms laikinai taikyti mažesnį PVM tarifą;

| 5. | mano, kad ši nauja kategorija, kuri būtų įtraukta į dabartinį Direktyvos 2006/112/EB 3 priedą, galėtų apimti internetines paslaugas, pvz., televiziją, muziką, knygas ar spaudą, kurias bet kuriam ES gyvenančiam vartotojui teikia ES įsisteigęs tiekėjas; |
| --- | --- |

5.

mano, kad ši nauja kategorija, kuri būtų įtraukta į dabartinį Direktyvos 2006/112/EB 3 priedą, galėtų apimti internetines paslaugas, pvz., televiziją, muziką, knygas ar spaudą, kurias bet kuriam ES gyvenančiam vartotojui teikia ES įsisteigęs tiekėjas;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninis kultūrinio, žurnalistinio ir kūrybinio turinio platinimas autoriams ir turinio teikėjams suteikia galimybę pasiekti daugiau naujų vartotojų; mano, kad ES turi toliau skatinti kurti, gaminti ir platinti (visomis platformomis) skaitmeninį turinį ir kad mažesnio PVM tarifo taikymas interneto kultūriniam turiniui galėtų tikrai paskatinti augimą; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninis kultūrinio, žurnalistinio ir kūrybinio turinio platinimas autoriams ir turinio teikėjams suteikia galimybę pasiekti daugiau naujų vartotojų; mano, kad ES turi toliau skatinti kurti, gaminti ir platinti (visomis platformomis) skaitmeninį turinį ir kad mažesnio PVM tarifo taikymas interneto kultūriniam turiniui galėtų tikrai paskatinti augimą;

| 7. | atkreipia dėmesį į EBPO elektroninės prekybos apmokestinimo principus, dėl kurių susitarta 1998 m. Otavoje vykusioje konferencijoje ir pagal kuriuos taikant vartojimo mokesčių, pvz., PVM, taisykles mokesčiai turėtų būti taikomi toje jurisdikcijoje, kurioje vyksta vartojimas; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Direktyvą 2008/8/EB EBPO principai bus pradėti taikyti ES nuo 2015 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į EBPO elektroninės prekybos apmokestinimo principus, dėl kurių susitarta 1998 m. Otavoje vykusioje konferencijoje ir pagal kuriuos taikant vartojimo mokesčių, pvz., PVM, taisykles mokesčiai turėtų būti taikomi toje jurisdikcijoje, kurioje vyksta vartojimas; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Direktyvą 2008/8/EB EBPO principai bus pradėti taikyti ES nuo 2015 m. sausio 1 d.;

| 8. | mano, kad teisės aktų dėl PVM persvarstymas, kurį atlikus valstybėms narėms būtų suteikiama daugiau laisvės taikyti mažesnius PVM tarifus, turėtų būti vykdomas kartu taikant Direktyvoje 2008/8/EB nustatytus principus; vis dėlto pažymi, jog siekiant užtikrinti, kad visos valstybės narės vienodai galėtų pasinaudoti bendra skaitmenine rinka, turėtų būti kaip galima anksčiau pradėtas taikyti principas, pagal kurį mokestis mokamas vartojimo valstybėje narėje; pabrėžia, kad atlikus bet kokį persvarstymą turėtų būti supaprastinta PVM sistema, pvz., pradėtas taikyti vieno langelio principas PVM klausimais ir panaikintas dvigubas apmokestinimas; |
| --- | --- |

8.

mano, kad teisės aktų dėl PVM persvarstymas, kurį atlikus valstybėms narėms būtų suteikiama daugiau laisvės taikyti mažesnius PVM tarifus, turėtų būti vykdomas kartu taikant Direktyvoje 2008/8/EB nustatytus principus; vis dėlto pažymi, jog siekiant užtikrinti, kad visos valstybės narės vienodai galėtų pasinaudoti bendra skaitmenine rinka, turėtų būti kaip galima anksčiau pradėtas taikyti principas, pagal kurį mokestis mokamas vartojimo valstybėje narėje; pabrėžia, kad atlikus bet kokį persvarstymą turėtų būti supaprastinta PVM sistema, pvz., pradėtas taikyti vieno langelio principas PVM klausimais ir panaikintas dvigubas apmokestinimas;

| 9. | todėl ragina Komisiją išnagrinėti galimybę iki 2015 m. sausio 1 d. peržiūrėti Direktyvą 2008/8/EB siekiant nustatyti, kad PVM būtų mokamas kliento valstybėje narėje; |
| --- | --- |

9.

todėl ragina Komisiją išnagrinėti galimybę iki 2015 m. sausio 1 d. peržiūrėti Direktyvą 2008/8/EB siekiant nustatyti, kad PVM būtų mokamas kliento valstybėje narėje;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

(2)  OL L 44, 2008 2 20, p. 11.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0240.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0436.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/137 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/137

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisDerybų dėl ES ir Gruzijos asociacijos susitarimas

P7_TA(2011)0514

2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl derybų dėl ES ir Gruzijos asociacijos susitarimo (2011/2133(INI))

2013/C 153 E/18

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į vykstančias ES ir Gruzijos derybas dėl asociacijos susitarimo sudarymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vykstančias ES ir Gruzijos derybas dėl asociacijos susitarimo sudarymo,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 1 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas ir į 2008 m. rugsėjo 15 d. Europos Sąjungos išorės santykių tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 1 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas ir į 2008 m. rugsėjo 15 d. Europos Sąjungos išorės santykių tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 10 d. Tarybos išvadas dėl Gruzijos, kuriose patvirtinti derybiniai nurodymai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 10 d. Tarybos išvadas dėl Gruzijos, kuriose patvirtinti derybiniai nurodymai,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. liepos 1 d. įsigaliojusį Gruzijos ir Europos Sąjungos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. liepos 1 d. įsigaliojusį Gruzijos ir Europos Sąjungos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugpjūčio 12 d. paliaubų susitarimą, sudarytą tarpininkaujant Europos Sąjungai ir pasirašytą Gruzijos ir Rusijos Federacijos, ir į 2008 m. rugsėjo 8 d. įgyvendinimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugpjūčio 12 d. paliaubų susitarimą, sudarytą tarpininkaujant Europos Sąjungai ir pasirašytą Gruzijos ir Rusijos Federacijos, ir į 2008 m. rugsėjo 8 d. įgyvendinimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Gruzijos prezidento Michailo Saakašvilio 2010 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamente pasakytą kalbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Gruzijos prezidento Michailo Saakašvilio 2010 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamente pasakytą kalbą,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 7 d. įvykusiame Prahoje įvykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 7 d. įvykusiame Prahoje įvykusiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2010 m. spalio 25 d. išvadas dėl Rytų partnerystės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2010 m. spalio 25 d. išvadas dėl Rytų partnerystės,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 25 d. bendrą komunikatą „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 25 d. bendrą komunikatą „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 14 d. ES ir Gruzijos bendradarbiavimo tarybos patvirtintą bendrą ES ir Gruzijos Europos kaimynystės politikos (EKP) veiksmų planą, kuriame nustatyti konkretūs strateginiai tikslai, grindžiami įsipareigojimais puoselėti bendras vertybes ir veiksmingai įgyvendinti politines, ekonomines ir institucines reformas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 14 d. ES ir Gruzijos bendradarbiavimo tarybos patvirtintą bendrą ES ir Gruzijos Europos kaimynystės politikos (EKP) veiksmų planą, kuriame nustatyti konkretūs strateginiai tikslai, grindžiami įsipareigojimais puoselėti bendras vertybes ir veiksmingai įgyvendinti politines, ekonomines ir institucines reformas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 25 d. Europos Komisijos priimtą Gruzijos pažangos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 25 d. Europos Komisijos priimtą Gruzijos pažangos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 1 d. įsigaliojusius ES ir Gruzijos vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo ir readmisijos susitarimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 1 d. įsigaliojusius ES ir Gruzijos vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo ir readmisijos susitarimus,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. bendrą deklaraciją dėl ES ir Gruzijos partnerystės judumo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. bendrą deklaraciją dėl ES ir Gruzijos partnerystės judumo srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. pateiktas pagrindines Europos Komisijos rekomendacijas dėl Gruzijos rengimosi derybų dėl glaudaus bendradarbiavimo plataus masto laisvosios prekybos erdvės pradžiai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. pateiktas pagrindines Europos Komisijos rekomendacijas dėl Gruzijos rengimosi derybų dėl glaudaus bendradarbiavimo plataus masto laisvosios prekybos erdvės pradžiai,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2011 m. liepos 14 d. ES ir Gruzija pasirašė susitarimą dėl žemės ūkio ir maisto produktų geografinių nuorodų apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2011 m. liepos 14 d. ES ir Gruzija pasirašė susitarimą dėl žemės ūkio ir maisto produktų geografinių nuorodų apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2010 m. gruodžio 2 d. ES bei jos valstybės narės ir Gruzija pasirašė Bendrosios aviacijos erdvės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2010 m. gruodžio 2 d. ES bei jos valstybės narės ir Gruzija pasirašė Bendrosios aviacijos erdvės susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 13/2010 Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) taikymo Pietų Kaukaze rezultatų klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 13/2010 Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) taikymo Pietų Kaukaze rezultatų klausimu,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 3 d. rezoliuciją dėl padėties Gruzijoje (1), 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl būtinybės parengti ES Pietų Kaukazo strategiją (2) ir į 2011 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros rytų aspekto (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 3 d. rezoliuciją dėl padėties Gruzijoje (1), 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl būtinybės parengti ES Pietų Kaukazo strategiją (2) ir į 2011 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros rytų aspekto (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 90 straipsnio 4 dalį ir 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 90 straipsnio 4 dalį ir 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7–0374/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7–0374/2011),

| A. | kadangi Rytų partnerystė padėjo sukurti politinę aplinką, palankią santykiams stiprinti, ES ir Gruzijos politinei asociacijai greičiau sukurti ir ekonominei integracijai vykdyti, remiant politines, socialines ir ekonomines reformas ir palengvinant draugiškų santykių kūrimą su ES; |
| --- | --- |

A.

kadangi Rytų partnerystė padėjo sukurti politinę aplinką, palankią santykiams stiprinti, ES ir Gruzijos politinei asociacijai greičiau sukurti ir ekonominei integracijai vykdyti, remiant politines, socialines ir ekonomines reformas ir palengvinant draugiškų santykių kūrimą su ES;

| B. | kadangi pagal Rytų partnerystę numatoma stiprinti dvišalius santykius sudarant naujus asociacijos susitarimus, atsižvelgiant į konkrečią kiekvienos šalies partnerės padėtį bei siekius ir į jos gebėjimą vykdyti su susitarimu susijusius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Rytų partnerystę numatoma stiprinti dvišalius santykius sudarant naujus asociacijos susitarimus, atsižvelgiant į konkrečią kiekvienos šalies partnerės padėtį bei siekius ir į jos gebėjimą vykdyti su susitarimu susijusius įsipareigojimus;

| C. | kadangi aktyvus Gruzijos dalyvavimas ir jos įsipareigojimas laikytis bendrų vertybių ir principų, tarp jų demokratijos, teisinės valstybės, gero valdymo ir žmogaus teisių paisymo, yra būtinos sąlygos šiam procesui tęsti ir tam, kad derybos, o vėliau – asociacijos susitarimo įgyvendinimas būtų sėkmingi ir turėtų tvarų poveikį šalies vystymuisi; |
| --- | --- |

C.

kadangi aktyvus Gruzijos dalyvavimas ir jos įsipareigojimas laikytis bendrų vertybių ir principų, tarp jų demokratijos, teisinės valstybės, gero valdymo ir žmogaus teisių paisymo, yra būtinos sąlygos šiam procesui tęsti ir tam, kad derybos, o vėliau – asociacijos susitarimo įgyvendinimas būtų sėkmingi ir turėtų tvarų poveikį šalies vystymuisi;

| D. | kadangi teisės aktų derinimas yra svarbi ES ir Gruzijos bendradarbiavimo skatinimo priemonė; |
| --- | --- |

D.

kadangi teisės aktų derinimas yra svarbi ES ir Gruzijos bendradarbiavimo skatinimo priemonė;

| E. | kadangi reformų priėmimo požiūriu Gruzija yra viena iš geriausius rezultatus pasiekusių Rytų partnerystės partnerių, nors vis dar išlieka jų įgyvendinimo problemų; kadangi reikia toliau vykdyti reformas teisingumo sistemos, taip pat darbo teisių, moterų teisių ir mažumų integravimo srityse; |
| --- | --- |

E.

kadangi reformų priėmimo požiūriu Gruzija yra viena iš geriausius rezultatus pasiekusių Rytų partnerystės partnerių, nors vis dar išlieka jų įgyvendinimo problemų; kadangi reikia toliau vykdyti reformas teisingumo sistemos, taip pat darbo teisių, moterų teisių ir mažumų integravimo srityse;

| F. | kadangi neišspręstas Rusijos ir Gruzijos konfliktas trukdo Gruzijos stabilumui ir vystymuisi; kadangi Rusija, pažeisdama pagrindines tarptautinės teisės normas ir principus, tebėra okupavusi Gruzijos Abchazijos ir Cchinvalio / Pietų Osetijos regionus; kadangi faktiškai okupacinių pajėgų kontroliuojamuose regionuose vykdomas etninis valymas ir prievartiniai demografiniai pokyčiai ir jos yra atsakingos už žmogaus teisių pažeidimus šiuose regionuose; |
| --- | --- |

F.

kadangi neišspręstas Rusijos ir Gruzijos konfliktas trukdo Gruzijos stabilumui ir vystymuisi; kadangi Rusija, pažeisdama pagrindines tarptautinės teisės normas ir principus, tebėra okupavusi Gruzijos Abchazijos ir Cchinvalio / Pietų Osetijos regionus; kadangi faktiškai okupacinių pajėgų kontroliuojamuose regionuose vykdomas etninis valymas ir prievartiniai demografiniai pokyčiai ir jos yra atsakingos už žmogaus teisių pažeidimus šiuose regionuose;

| G. | kadangi savo bendrame komunikate „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“ ES išsakė savo siekį aktyviau dalyvauti siekiant spręsti konfliktus; kadangi ES stebėsenos misija (ESSM) atlieka svarbų vaidmenį vietoje, o ES specialusis įgaliotinis Pietų Kaukaze ir krizės Gruzijoje klausimais yra vienas iš Ženevos derybų pirmininkų; kadangi iki šiol šios derybos davė mažai rezultatų; |
| --- | --- |

G.

kadangi savo bendrame komunikate „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“ ES išsakė savo siekį aktyviau dalyvauti siekiant spręsti konfliktus; kadangi ES stebėsenos misija (ESSM) atlieka svarbų vaidmenį vietoje, o ES specialusis įgaliotinis Pietų Kaukaze ir krizės Gruzijoje klausimais yra vienas iš Ženevos derybų pirmininkų; kadangi iki šiol šios derybos davė mažai rezultatų;

| H. | kadangi ES pabrėžia Gruzijos teisę prisijungti prie bet kokios tarptautinės organizacijos ar sąjungos, laikantis tarptautinės teisės nuostatų, pabrėžia tvirtą tikėjimą principu, kad jokia trečioji šalis negali vetuoti suverenaus kitos šalies sprendimo prisijungti prie bet kokios tarptautinės organizacijos arba sąjungos ir neturi teisės destabilizuoti demokratiškai išrinktos vyriausybės; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES pabrėžia Gruzijos teisę prisijungti prie bet kokios tarptautinės organizacijos ar sąjungos, laikantis tarptautinės teisės nuostatų, pabrėžia tvirtą tikėjimą principu, kad jokia trečioji šalis negali vetuoti suverenaus kitos šalies sprendimo prisijungti prie bet kokios tarptautinės organizacijos arba sąjungos ir neturi teisės destabilizuoti demokratiškai išrinktos vyriausybės;

| I. | kadangi daroma greita derybų su Gruzija dėl asociacijos susitarimo pažanga, tačiau, nepaisant to, derybos dėl glaudaus bendradarbiavimo plataus masto laisvosios prekybos erdvės (GBPMLPE) dar neprasidėjo; |
| --- | --- |

I.

kadangi daroma greita derybų su Gruzija dėl asociacijos susitarimo pažanga, tačiau, nepaisant to, derybos dėl glaudaus bendradarbiavimo plataus masto laisvosios prekybos erdvės (GBPMLPE) dar neprasidėjo;

1.   teikia šias rekomendacijas Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl vykstančių derybų ES ir Moldovos asociacijos susitarimo klausimu:

| a) | užtikrinti, kad derybos su Gruzija ir toliau vyktų stabiliai; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti, kad derybos su Gruzija ir toliau vyktų stabiliai;

| b) | taip pat užtikrinti, kad asociacijos susitarimas būtų išsamus ir į ateitį nukreiptas tolesnio santykių su Gruzija plėtojimo ateinančiais metais pagrindas; |
| --- | --- |

b)

taip pat užtikrinti, kad asociacijos susitarimas būtų išsamus ir į ateitį nukreiptas tolesnio santykių su Gruzija plėtojimo ateinančiais metais pagrindas;

Politinis dialogas ir bendradarbiavimas

| c) | pripažinti Gruziją kaip Europos valstybę ir grįsti ES įsipareigojimus ir vykstančias derybas su Gruzija europine perspektyva, kuri laikoma vertinga priemone įgyvendinant reformas ir būtinu katalizatoriumi, kad visuomenė pritartų šioms reformoms, kurios galėtų dar labiau sustiprinti Gruzijos įsipareigojimą laikytis bendrų vertybių ir demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių bei gero valdymo principų, taip pat pripažinti Gruzijos siekius, įskaitant tuos, kurie pagrįsti Europos Sąjungos sutarties 49 straipsniu; |
| --- | --- |

c)

pripažinti Gruziją kaip Europos valstybę ir grįsti ES įsipareigojimus ir vykstančias derybas su Gruzija europine perspektyva, kuri laikoma vertinga priemone įgyvendinant reformas ir būtinu katalizatoriumi, kad visuomenė pritartų šioms reformoms, kurios galėtų dar labiau sustiprinti Gruzijos įsipareigojimą laikytis bendrų vertybių ir demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių bei gero valdymo principų, taip pat pripažinti Gruzijos siekius, įskaitant tuos, kurie pagrįsti Europos Sąjungos sutarties 49 straipsniu;

| d) | sustiprinti ES paramą Gruzijos suverenumui ir teritorijos vientisumui ir užtikrinti, kad susitarimas – kai jis bus sudarytas – būtų taikomas visoje Gruzijos teritorijoje; šiuo tikslu ir toliau aktyviau dalyvauti sprendžiant konfliktą, inter alia, vykdant ESSM, kurios įgaliojimai neseniai buvo pratęsti iki 2012 m. rugsėjo 15 d.; |
| --- | --- |

d)

sustiprinti ES paramą Gruzijos suverenumui ir teritorijos vientisumui ir užtikrinti, kad susitarimas – kai jis bus sudarytas – būtų taikomas visoje Gruzijos teritorijoje; šiuo tikslu ir toliau aktyviau dalyvauti sprendžiant konfliktą, inter alia, vykdant ESSM, kurios įgaliojimai neseniai buvo pratęsti iki 2012 m. rugsėjo 15 d.;

| e) | pabrėžti, kad visi šalies viduje perkelti asmenys ir pabėgėliai turi saugiai ir oriai grįžti į savo nuolatines gyvenimo vietas ir kad prievartiniai demografiniai pokyčiai yra nepriimtini; |
| --- | --- |

e)

pabrėžti, kad visi šalies viduje perkelti asmenys ir pabėgėliai turi saugiai ir oriai grįžti į savo nuolatines gyvenimo vietas ir kad prievartiniai demografiniai pokyčiai yra nepriimtini;

| f) | pabrėžti tolerancijos tarp etninių grupių ir religinės tolerancijos svarbą; palankiai vertinti tai, kad Gruzijos parlamentas neseniai priėmė įstatymą dėl religinių organizacijų registracijos, o Gruzijos vyriausybė patvirtino švietimo srities pozityviuosius veiksmus, kuriais siekiama didesnės nacionalinių mažumų integracijos; |
| --- | --- |

f)

pabrėžti tolerancijos tarp etninių grupių ir religinės tolerancijos svarbą; palankiai vertinti tai, kad Gruzijos parlamentas neseniai priėmė įstatymą dėl religinių organizacijų registracijos, o Gruzijos vyriausybė patvirtino švietimo srities pozityviuosius veiksmus, kuriais siekiama didesnės nacionalinių mažumų integracijos;

| g) | pripažinti Gruzijos Abchazijos ir Cchinvalio / Pietų Osetijos regionus okupuotomis teritorijomis; |
| --- | --- |

g)

pripažinti Gruzijos Abchazijos ir Cchinvalio / Pietų Osetijos regionus okupuotomis teritorijomis;

| h) | suaktyvinti derybas su Rusijos Federacija, siekiant užtikrinti, kad ji besąlygiškai įgyvendintų visas 2008 m. rugpjūčio 12 d. Rusijos ir Gruzijos paliaubų nuostatas, ypač nuostatas, kuriomis nurodoma, kad Rusija okupuotose Abchazijos ir Cchinvalio / Pietų Osetijos teritorijose ES stebėjimo misijai (ESSM) suteikia visišką ir neribotą prieigą; pabrėžti būtinybę minėtuose Gruzijos regionuose užtikrinti stabilumą; |
| --- | --- |

h)

suaktyvinti derybas su Rusijos Federacija, siekiant užtikrinti, kad ji besąlygiškai įgyvendintų visas 2008 m. rugpjūčio 12 d. Rusijos ir Gruzijos paliaubų nuostatas, ypač nuostatas, kuriomis nurodoma, kad Rusija okupuotose Abchazijos ir Cchinvalio / Pietų Osetijos teritorijose ES stebėjimo misijai (ESSM) suteikia visišką ir neribotą prieigą; pabrėžti būtinybę minėtuose Gruzijos regionuose užtikrinti stabilumą;

| i) | paraginti Rusiją panaikinti Gruzijos Abchazijos ir Cchinvalio / Pietų Osetijos regionų nepriklausomybės pripažinimą, nutraukti Gruzijos teritorijų okupaciją ir visiškai gerbti Gruzijos teritorijos integralumą ir nepriklausomybę bei jos tarptautiniu mastu pripažintų sienų nepažeidžiamumą – jis numatytas tarptautinėje teisėje, JT chartija, Helsinkio konferencijos dėl saugumo ir bendradarbiavimo Europoje baigiamuoju aktu ir atitinkamomis JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis; |
| --- | --- |

i)

paraginti Rusiją panaikinti Gruzijos Abchazijos ir Cchinvalio / Pietų Osetijos regionų nepriklausomybės pripažinimą, nutraukti Gruzijos teritorijų okupaciją ir visiškai gerbti Gruzijos teritorijos integralumą ir nepriklausomybę bei jos tarptautiniu mastu pripažintų sienų nepažeidžiamumą – jis numatytas tarptautinėje teisėje, JT chartija, Helsinkio konferencijos dėl saugumo ir bendradarbiavimo Europoje baigiamuoju aktu ir atitinkamomis JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis;

| j) | pritarti Gruzijos vienašališkam įsipareigojimui nenaudoti jėgos atkuriant Abchazijos ir Pietų Osetijos regionų kontrolę, kaip išdėstyta 2010 m. lapkričio 23 d. Gruzijos Prezidento Michailo Saakašvilio kalboje, ir paraginti Rusiją atitinkamai įsipareigoti nenaudoti jėgos prieš Gruziją; palankiai vertinti Gruzijos strategiją dėl okupuotų teritorijų ir dalyvavimo veiksmų planą, nes tai – svarbi susitaikymo priemonė, ir pabrėžti būtinybę stiprinti dialogą ir tiesioginius kontaktus su vietos gyventojais Abchazijoje ir Pietų Osetijoje, kad būtų sudarytos sąlygos susitaikymui; |
| --- | --- |

j)

pritarti Gruzijos vienašališkam įsipareigojimui nenaudoti jėgos atkuriant Abchazijos ir Pietų Osetijos regionų kontrolę, kaip išdėstyta 2010 m. lapkričio 23 d. Gruzijos Prezidento Michailo Saakašvilio kalboje, ir paraginti Rusiją atitinkamai įsipareigoti nenaudoti jėgos prieš Gruziją; palankiai vertinti Gruzijos strategiją dėl okupuotų teritorijų ir dalyvavimo veiksmų planą, nes tai – svarbi susitaikymo priemonė, ir pabrėžti būtinybę stiprinti dialogą ir tiesioginius kontaktus su vietos gyventojais Abchazijoje ir Pietų Osetijoje, kad būtų sudarytos sąlygos susitaikymui;

| k) | palankiai vertina tai, kad Rusijos ir Gruzijos vyriausybės pasiekė susitarimą dėl Rusijos priėmimo į Pasaulio Prekybos Organizaciją (PPO), ir tikisi, kad šiame susitarime Abchazija ir Pietų Osetija laikomos neatskiriamomis Gruzijos dalimis; |
| --- | --- |

k)

palankiai vertina tai, kad Rusijos ir Gruzijos vyriausybės pasiekė susitarimą dėl Rusijos priėmimo į Pasaulio Prekybos Organizaciją (PPO), ir tikisi, kad šiame susitarime Abchazija ir Pietų Osetija laikomos neatskiriamomis Gruzijos dalimis;

| l) | paraginti Gruziją ir Rusiją besąlygiškai pradėti tiesiogines derybas dėl daugelio klausimų, prireikus tarpininkaujant abiem pusėms priimtinai trečiajai šaliai; šios derybos turėtų papildyti, o ne pakeisti vykstantį Ženevos procesą; |
| --- | --- |

l)

paraginti Gruziją ir Rusiją besąlygiškai pradėti tiesiogines derybas dėl daugelio klausimų, prireikus tarpininkaujant abiem pusėms priimtinai trečiajai šaliai; šios derybos turėtų papildyti, o ne pakeisti vykstantį Ženevos procesą;

| m) | išreikšti susirūpinimą dėl nuo praėjusių metų vykdomų teroristinių išpuolių Gruzijoje ir paraginti Rusiją bendradarbiauti tiriant minėtus teroristinius išpuolius; paraginti Gruziją ir Rusiją atsisakyti retorikos apie bombardavimą ir paramą terorizmui bei sukurti pasitikėjimo atmosferą atliekant šiuos tyrimus; |
| --- | --- |

m)

išreikšti susirūpinimą dėl nuo praėjusių metų vykdomų teroristinių išpuolių Gruzijoje ir paraginti Rusiją bendradarbiauti tiriant minėtus teroristinius išpuolius; paraginti Gruziją ir Rusiją atsisakyti retorikos apie bombardavimą ir paramą terorizmui bei sukurti pasitikėjimo atmosferą atliekant šiuos tyrimus;

| n) | palankiai vertina Gruzijos ir Rusijos pasiektą susitarimą dėl Rusijos priėmimo į PPO, kuris apima šių šalių tarpusavio prekybos stebėsenos tvarką; |
| --- | --- |

n)

palankiai vertina Gruzijos ir Rusijos pasiektą susitarimą dėl Rusijos priėmimo į PPO, kuris apima šių šalių tarpusavio prekybos stebėsenos tvarką;

Teisingumas, laisvė ir saugumas

| o) | pasidžiaugti Gruzijos pasiekta akivaizdžia pažanga šalies reformų srityje, įskaitant vietos institucijų, ypač Gruzijos ombudsmeno tarnybos, stiprinimą, kovą su korupcija, teismų reformą ir ekonomikos reformas bei jos liberalizavimą; pasveikinti Gruziją sumažinus bendrą ir ypač sunkių nusikaltimų rodiklį šalyje; |
| --- | --- |

o)

pasidžiaugti Gruzijos pasiekta akivaizdžia pažanga šalies reformų srityje, įskaitant vietos institucijų, ypač Gruzijos ombudsmeno tarnybos, stiprinimą, kovą su korupcija, teismų reformą ir ekonomikos reformas bei jos liberalizavimą; pasveikinti Gruziją sumažinus bendrą ir ypač sunkių nusikaltimų rodiklį šalyje;

| p) | raginti Gruzijos vyriausybę platesniu mastu dalyvauti konstruktyviame dialoge su opozicinėmis jėgomis ir toliau kurti demokratinę aplinką žodžio laisvei, ypač sudarant sąlygas visoms politinėms partijoms pasinaudoti valstybine žiniasklaida; |
| --- | --- |

p)

raginti Gruzijos vyriausybę platesniu mastu dalyvauti konstruktyviame dialoge su opozicinėmis jėgomis ir toliau kurti demokratinę aplinką žodžio laisvei, ypač sudarant sąlygas visoms politinėms partijoms pasinaudoti valstybine žiniasklaida;

| q) | raginti Gruzijos vyriausybę toliau gerinti materialias sąlygas kalėjimuose ir sulaikymo centruose, teikti visapusišką paramą Gruzijos visuomeniniam gynėjui, atsakingam už žmogaus teisių pažeidimų stebėseną, ir apsvarstyti galimybę sudaryti sąlygas pilietinei visuomenei ir žmogaus teisių gynimo nevyriausybinėms organizacijoms lankyti kalinčiuosius kalėjimuose ir sulaikymo centruose; |
| --- | --- |

q)

raginti Gruzijos vyriausybę toliau gerinti materialias sąlygas kalėjimuose ir sulaikymo centruose, teikti visapusišką paramą Gruzijos visuomeniniam gynėjui, atsakingam už žmogaus teisių pažeidimų stebėseną, ir apsvarstyti galimybę sudaryti sąlygas pilietinei visuomenei ir žmogaus teisių gynimo nevyriausybinėms organizacijoms lankyti kalinčiuosius kalėjimuose ir sulaikymo centruose;

| r) | įvertinti, kaip vyksta vizų išdavimo supaprastinimas, taip pat readmisijos susitarimų ir ES ir Gruzijos partnerystės judumo srityje įgyvendinimas; tuomet apsvarstyti galimybę tinkamu metu pradėti ES ir Gruzijos dialogą vizų klausimais, siekiant liberalizuoti vizų išdavimą; užtikrinti, kad minėtas susitarimas atspindėtų pažangą vizų išdavimo liberalizavimo srityje, kuri buvo pasiekta baigiant derybas dėl susitarimo sudarymo; |
| --- | --- |

r)

įvertinti, kaip vyksta vizų išdavimo supaprastinimas, taip pat readmisijos susitarimų ir ES ir Gruzijos partnerystės judumo srityje įgyvendinimas; tuomet apsvarstyti galimybę tinkamu metu pradėti ES ir Gruzijos dialogą vizų klausimais, siekiant liberalizuoti vizų išdavimą; užtikrinti, kad minėtas susitarimas atspindėtų pažangą vizų išdavimo liberalizavimo srityje, kuri buvo pasiekta baigiant derybas dėl susitarimo sudarymo;

| s) | į susitarimą įtraukti nuostatas dėl žmogaus teisių apsaugos ir skatinimo, atspindinčias aukščiausius tarptautinius ir Europos standartus, ir visapusiškai naudotis Europos Tarybos ir ESBO sistema, ypač atkreipti dėmesį į šalies viduje perkeltų asmenų ir asmenų, priklausančių nacionalinėms ir kitoms mažumoms, teises; |
| --- | --- |

s)

į susitarimą įtraukti nuostatas dėl žmogaus teisių apsaugos ir skatinimo, atspindinčias aukščiausius tarptautinius ir Europos standartus, ir visapusiškai naudotis Europos Tarybos ir ESBO sistema, ypač atkreipti dėmesį į šalies viduje perkeltų asmenų ir asmenų, priklausančių nacionalinėms ir kitoms mažumoms, teises;

| t) | atkreipti dėmesį į svarbų darbą, kurį atliko Gruzija, įgyvendindama šalies viduje perkeltų asmenų veiksmų planą, ypač dėl galimybės gauti būstą; |
| --- | --- |

t)

atkreipti dėmesį į svarbų darbą, kurį atliko Gruzija, įgyvendindama šalies viduje perkeltų asmenų veiksmų planą, ypač dėl galimybės gauti būstą;

| u) | paraginti Gruzijos valdžios institucijas priimti ir įgyvendinti visapusiškus ir veiksmingus kovos su diskriminacija įstatymus, kurie atitiktų ES teisės aktų ir ES pagrindinių teisių chartijos raidę ir dvasią, taip pat, inter alia, nuostatas prieš diskriminaciją dėl seksualinės orientacijos ir lyties tapatybės; |
| --- | --- |

u)

paraginti Gruzijos valdžios institucijas priimti ir įgyvendinti visapusiškus ir veiksmingus kovos su diskriminacija įstatymus, kurie atitiktų ES teisės aktų ir ES pagrindinių teisių chartijos raidę ir dvasią, taip pat, inter alia, nuostatas prieš diskriminaciją dėl seksualinės orientacijos ir lyties tapatybės;

| v) | susitarime pabrėžti pagrindinių laisvių, teisinės valstybės, gero valdymo ir nuolatinės kovos su korupcija užtikrinimo svarbą ir toliau remti teismų sistemos reformą, kaip vieną iš prioritetų, siekiant didinti visuomenės pasitikėjimą teismais ir būtinybę sukurti visiškai nepriklausomus teismus, be kita ko, imantis priemonių užtikrinti, kad būtų teisingai persvarstytos visuomenės dėmesį patraukusios politinės, su žmogaus teisėmis susijusios ir nuosavybės užgrobimo bylos; |
| --- | --- |

v)

susitarime pabrėžti pagrindinių laisvių, teisinės valstybės, gero valdymo ir nuolatinės kovos su korupcija užtikrinimo svarbą ir toliau remti teismų sistemos reformą, kaip vieną iš prioritetų, siekiant didinti visuomenės pasitikėjimą teismais ir būtinybę sukurti visiškai nepriklausomus teismus, be kita ko, imantis priemonių užtikrinti, kad būtų teisingai persvarstytos visuomenės dėmesį patraukusios politinės, su žmogaus teisėmis susijusios ir nuosavybės užgrobimo bylos;

| w) | raginti Gruzijos vyriausybę skatinti žiniasklaidos laisvę, žodžio laisvę ir žiniasklaidos pliuralizmą; leisti žiniasklaidai rengti reportažus nepriklausomai ir objektyviai, nepatiriant politinio ir ekonominio spaudimo; užtikrinti patikimą ir veiksmingą žurnalistų apsaugos priemonių įgyvendinimą; užtikrinti skaidrumą žiniasklaidos priemonių, ypač transliuojamosios žiniasklaidos, nuosavybės srityje ir laisvą prieigą prie viešosios informacijos; |
| --- | --- |

w)

raginti Gruzijos vyriausybę skatinti žiniasklaidos laisvę, žodžio laisvę ir žiniasklaidos pliuralizmą; leisti žiniasklaidai rengti reportažus nepriklausomai ir objektyviai, nepatiriant politinio ir ekonominio spaudimo; užtikrinti patikimą ir veiksmingą žurnalistų apsaugos priemonių įgyvendinimą; užtikrinti skaidrumą žiniasklaidos priemonių, ypač transliuojamosios žiniasklaidos, nuosavybės srityje ir laisvą prieigą prie viešosios informacijos;

| x) | į susitarimą įtraukti skyrių dėl vaiko teisių apsaugos, įskaitant susijusių Gruzijos teisės aktų suderinimą su Vaiko teisių konvencija; |
| --- | --- |

x)

į susitarimą įtraukti skyrių dėl vaiko teisių apsaugos, įskaitant susijusių Gruzijos teisės aktų suderinimą su Vaiko teisių konvencija;

| y) | pabrėžti, kaip svarbu užtikrinti visapusišką lyčių lygybę, ypač atsižvelgiant į didelį vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą; |
| --- | --- |

y)

pabrėžti, kaip svarbu užtikrinti visapusišką lyčių lygybę, ypač atsižvelgiant į didelį vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą;

Ekonomika ir sektorinis bendradarbiavimas

| z) | kaip galima greičiau pradėti derybas dėl GBPMLPE ir atitinkamoms Gruzijos institucijoms suteikti pagalbą deryboms vesti, o vėliau – GBPMLPE įgyvendinti, iš pradžių atidžiai ir visapusiškai įvertinus jos socialinį poveikį ir poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

z)

kaip galima greičiau pradėti derybas dėl GBPMLPE ir atitinkamoms Gruzijos institucijoms suteikti pagalbą deryboms vesti, o vėliau – GBPMLPE įgyvendinti, iš pradžių atidžiai ir visapusiškai įvertinus jos socialinį poveikį ir poveikį aplinkai;

| aa) | pritarti kuo skubesnei derybų dėl GBPMLPE pradžiai, kai tik Gruzija įvykdys Komisijos parengtas ir ES valstybių narių patvirtintas pagrindines rekomendacijas, kad būtų galima glaudžiau integruoti Gruziją ir jos didžiausią prekybos partnerę, kadangi tai būtina siekiant paremti Gruzijos ekonomikos augimą, įveikti ekonomikos krizę ir 2008 m. vykusio karo su Rusija padarinius; |
| --- | --- |

aa)

pritarti kuo skubesnei derybų dėl GBPMLPE pradžiai, kai tik Gruzija įvykdys Komisijos parengtas ir ES valstybių narių patvirtintas pagrindines rekomendacijas, kad būtų galima glaudžiau integruoti Gruziją ir jos didžiausią prekybos partnerę, kadangi tai būtina siekiant paremti Gruzijos ekonomikos augimą, įveikti ekonomikos krizę ir 2008 m. vykusio karo su Rusija padarinius;

| ab) | skatinti Gruziją siekti pažangos tobulinant savo teisės aktus: didinti savo institucijų veiksmingumą ir užtikrinti aukšto lygio kokybės kontrolės standartus, taikomus saviems produktams, siekiant, kad būtų įvykdyti Europos Komisijos nustatyti reikalavimai; |
| --- | --- |

ab)

skatinti Gruziją siekti pažangos tobulinant savo teisės aktus: didinti savo institucijų veiksmingumą ir užtikrinti aukšto lygio kokybės kontrolės standartus, taikomus saviems produktams, siekiant, kad būtų įvykdyti Europos Komisijos nustatyti reikalavimai;

| ac) | teikti ES finansinę ir techninę pagalbą Gruzijai ir užtikrinti įstatymų leidybos ir institucinių reformų, reikalingų suderinamumui su GBPMLPE užtikrinti, tęstinumą ir pagreitinti ES ir Gruzijos veiksmų plane išdėstytų pagrindinių rekomendacijų įgyvendinimo procesą; |
| --- | --- |

ac)

teikti ES finansinę ir techninę pagalbą Gruzijai ir užtikrinti įstatymų leidybos ir institucinių reformų, reikalingų suderinamumui su GBPMLPE užtikrinti, tęstinumą ir pagreitinti ES ir Gruzijos veiksmų plane išdėstytų pagrindinių rekomendacijų įgyvendinimo procesą;

| ad) | pabrėžti, kaip Europos Sąjungai svarbu, kad Gruzija užtikrintų, jog jos teritorijoje būtų tinkamai tvarkomos toksinės ir radioaktyvios atliekos, nes tai viena iš sąlygų prekybai palengvinti, ypač žemės ūkyje, siekiant užtikrinti maisto saugą; |
| --- | --- |

ad)

pabrėžti, kaip Europos Sąjungai svarbu, kad Gruzija užtikrintų, jog jos teritorijoje būtų tinkamai tvarkomos toksinės ir radioaktyvios atliekos, nes tai viena iš sąlygų prekybai palengvinti, ypač žemės ūkyje, siekiant užtikrinti maisto saugą;

| ae) | į susitarimą įtraukti įsipareigojimus laikytis Tarptautinės darbo organizacijos nustatytų darbo teisių ir standartų, ypač 87 ir 98 konvencijų, bei ES socialinės chartijos, ir praktiškai plėtoti tikrą, struktūruotą ir nediskriminacinį socialinį dialogą, taip pat nuostatas dėl teigiamo poveikio, kurį Gruzijos įstatymų derinimas su ES socialiniu acquis turėtų šalies stojimo į ES perspektyvai; |
| --- | --- |

ae)

į susitarimą įtraukti įsipareigojimus laikytis Tarptautinės darbo organizacijos nustatytų darbo teisių ir standartų, ypač 87 ir 98 konvencijų, bei ES socialinės chartijos, ir praktiškai plėtoti tikrą, struktūruotą ir nediskriminacinį socialinį dialogą, taip pat nuostatas dėl teigiamo poveikio, kurį Gruzijos įstatymų derinimas su ES socialiniu acquis turėtų šalies stojimo į ES perspektyvai;

| af) | paraginti Gruzijos valdžios institucijas prisiimti tvirtesnius įsipareigojimus užimtumo politikos ir socialinės sanglaudos srityse ir toliau kurti aplinką, palankią ES socialinės rinkos ekonomikos standartų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

af)

paraginti Gruzijos valdžios institucijas prisiimti tvirtesnius įsipareigojimus užimtumo politikos ir socialinės sanglaudos srityse ir toliau kurti aplinką, palankią ES socialinės rinkos ekonomikos standartų įgyvendinimui;

| ag) | atsižvelgti į tai, kad per pastaruosius metus Gruzijos vyriausybė dėjo daug pastangų šalies ekonomikai atverti, nustatydama labai mažus pramoninius tarifus, kurdama verslui ir investicijoms palankią teisinę ir reglamentavimo sistemą ir įgyvendindama teisinės valstybės principą; |
| --- | --- |

ag)

atsižvelgti į tai, kad per pastaruosius metus Gruzijos vyriausybė dėjo daug pastangų šalies ekonomikai atverti, nustatydama labai mažus pramoninius tarifus, kurdama verslui ir investicijoms palankią teisinę ir reglamentavimo sistemą ir įgyvendindama teisinės valstybės principą;

| ah) | įtraukti nuoseklius įpareigojimus, apimančius esminius su prekyba susijusius skirsnius, kaip antai netarifines kliūtis, prekybos skatinimą, kilmės taisykles, sanitarines ir fitosanitarines priemones, intelektinės nuosavybės teises, investicijas ir konkurencijos politiką, ir užbaigti veiksmus srityse, numatytose veiksmų plane; |
| --- | --- |

ah)

įtraukti nuoseklius įpareigojimus, apimančius esminius su prekyba susijusius skirsnius, kaip antai netarifines kliūtis, prekybos skatinimą, kilmės taisykles, sanitarines ir fitosanitarines priemones, intelektinės nuosavybės teises, investicijas ir konkurencijos politiką, ir užbaigti veiksmus srityse, numatytose veiksmų plane;

| ai) | paraginti Gruziją tęsti reformas, kuriomis gerinama verslo aplinka, didinami mokesčių rinkimo pajėgumai ir tobulinamas sutartinių ginčų sprendimo mechanizmas, kartu skatinant įmonių socialinę atsakomybę ir tvarų vystymąsi; paraginti Gruziją investuoti į infrastruktūrą, ypač viešųjų paslaugų, kovoti su esama nelygybe, ypač kaimo vietovėse, bei skatinti ES valstybių narių ir Gruzijos ekspertų bendradarbiavimą siekiant sparčiau vykdyti reformas šalyje ir kasdien dalytis pažangiausia ES valdymo patirtimi; |
| --- | --- |

ai)

paraginti Gruziją tęsti reformas, kuriomis gerinama verslo aplinka, didinami mokesčių rinkimo pajėgumai ir tobulinamas sutartinių ginčų sprendimo mechanizmas, kartu skatinant įmonių socialinę atsakomybę ir tvarų vystymąsi; paraginti Gruziją investuoti į infrastruktūrą, ypač viešųjų paslaugų, kovoti su esama nelygybe, ypač kaimo vietovėse, bei skatinti ES valstybių narių ir Gruzijos ekspertų bendradarbiavimą siekiant sparčiau vykdyti reformas šalyje ir kasdien dalytis pažangiausia ES valdymo patirtimi;

| aj) | skatinti platų sektorių bendradarbiavimą; visų pirma išaiškinti privalumus ir skatinti reguliavimo normų suvienodinimą šioje srityje; |
| --- | --- |

aj)

skatinti platų sektorių bendradarbiavimą; visų pirma išaiškinti privalumus ir skatinti reguliavimo normų suvienodinimą šioje srityje;

| ak) | į susitarimą įtraukti nuostatas dėl Gruzijos galimybių dalyvauti Bendrijos programose ir agentūrų veikloje, nes tai yra pagrindinė priemonė, kuria visais lygmenimis skatinamas Europos standartų laikymasis; |
| --- | --- |

ak)

į susitarimą įtraukti nuostatas dėl Gruzijos galimybių dalyvauti Bendrijos programose ir agentūrų veikloje, nes tai yra pagrindinė priemonė, kuria visais lygmenimis skatinamas Europos standartų laikymasis;

| al) | pabrėžti tvaraus vystymosi būtinybę pasitelkiant, be kita ko, atsinaujinančiosios energijos šaltinių ir energijos vartojimo efektyvumo skatinimą, atsižvelgiant į ES su klimato kaita susijusius tikslus; pabrėžti, koks svarbus Gruzijos vaidmuo gerinant ES energetikos saugumą ir skatinant prioritetinius projektus ir politikos priemones, skirtas Pietų koridoriui vystyti (NABUCCO, AGRI, Trans–Kaspijos naftotiekis, „White Stream“ projektas, Europos ir Azijos naftos transportavimo koridorius (EAOTC)); |
| --- | --- |

al)

pabrėžti tvaraus vystymosi būtinybę pasitelkiant, be kita ko, atsinaujinančiosios energijos šaltinių ir energijos vartojimo efektyvumo skatinimą, atsižvelgiant į ES su klimato kaita susijusius tikslus; pabrėžti, koks svarbus Gruzijos vaidmuo gerinant ES energetikos saugumą ir skatinant prioritetinius projektus ir politikos priemones, skirtas Pietų koridoriui vystyti (NABUCCO, AGRI, Trans–Kaspijos naftotiekis, „White Stream“ projektas, Europos ir Azijos naftos transportavimo koridorius (EAOTC));

| am) | padrąsinti ir paremti Gruzijos valdžios institucijas joms vykdant investicijų programą, kuri skirta naujiems gamybos pajėgumams hidroelektrinėse kurti pagal ES standartus ir normas ir kuria siekiama įvairinti energijos išteklius; |
| --- | --- |

am)

padrąsinti ir paremti Gruzijos valdžios institucijas joms vykdant investicijų programą, kuri skirta naujiems gamybos pajėgumams hidroelektrinėse kurti pagal ES standartus ir normas ir kuria siekiama įvairinti energijos išteklius;

Kiti klausimai

| an) | konsultuotis su Europos Parlamentu dėl parlamentinio bendradarbiavimo nuostatų; |
| --- | --- |

an)

konsultuotis su Europos Parlamentu dėl parlamentinio bendradarbiavimo nuostatų;

| ao) | įtraukti aiškius asociacijos susitarimo įgyvendinimo kriterijus ir numatyti stebėsenos mechanizmus, įskaitant reguliarių ataskaitų teikimą Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

ao)

įtraukti aiškius asociacijos susitarimo įgyvendinimo kriterijus ir numatyti stebėsenos mechanizmus, įskaitant reguliarių ataskaitų teikimą Europos Parlamentui;

| ap) | suteikti tikslinę finansinę ir techninę paramą Gruzijai siekiant užtikrinti, kad ši galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus, prisiimtus derybose dėl asociacijos susitarimo, ir jį iki galo įgyvendinti, toliau teikdama išsamias institucijų kūrimo programas; skirti daugiau išteklių administraciniams vietos ir regionų valdžios gebėjimams didinti pasitelkiant Rytų partnerystės iniciatyvoje siūlomas priemones, porines programas, aukšto lygio konsultacijas, mokymo ir darbuotojų mainų programas, stažuotes ir profesiniam mokymui skirtas stipendijas; |
| --- | --- |

ap)

suteikti tikslinę finansinę ir techninę paramą Gruzijai siekiant užtikrinti, kad ši galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus, prisiimtus derybose dėl asociacijos susitarimo, ir jį iki galo įgyvendinti, toliau teikdama išsamias institucijų kūrimo programas; skirti daugiau išteklių administraciniams vietos ir regionų valdžios gebėjimams didinti pasitelkiant Rytų partnerystės iniciatyvoje siūlomas priemones, porines programas, aukšto lygio konsultacijas, mokymo ir darbuotojų mainų programas, stažuotes ir profesiniam mokymui skirtas stipendijas;

| aq) | vadovaujantis bendru komunikatu „Atnaujintas požiūris į kintančią kaimynystę“, didinti ES paramą Gruzijos pilietinės visuomenės organizacijoms ir žiniasklaidai siekiant užtikrinti, kad jos galėtų vykdyti reformų ir įsipareigojimų, kuriuos prisiėmė vyriausybė, vidaus kontrolę, ir geriau už juos atsiskaityti; |
| --- | --- |

aq)

vadovaujantis bendru komunikatu „Atnaujintas požiūris į kintančią kaimynystę“, didinti ES paramą Gruzijos pilietinės visuomenės organizacijoms ir žiniasklaidai siekiant užtikrinti, kad jos galėtų vykdyti reformų ir įsipareigojimų, kuriuos prisiėmė vyriausybė, vidaus kontrolę, ir geriau už juos atsiskaityti;

| ar) | skatinti ES derybų grupę ir toliau sėkmingai bendradarbiauti su Europos Parlamentu ir nuolat teikti informaciją, paremtą dokumentais dėl derybų pažangos pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį, kurioje numatyta, kad Europos Parlamentas nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais procedūros etapais; |
| --- | --- |

ar)

skatinti ES derybų grupę ir toliau sėkmingai bendradarbiauti su Europos Parlamentu ir nuolat teikti informaciją, paremtą dokumentais dėl derybų pažangos pagal SESV 218 straipsnio 10 dalį, kurioje numatyta, kad Europos Parlamentas nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais procedūros etapais;

*

* *

2.   paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją su Europos Parlamento rekomendacijomis Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai ir susipažinti – Gruzijai.

---

(1)  OL C 295E, 2009 12 4, p. 26.

(2)  OL C 161E, 2011 5 31, p. 136.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0153.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/143 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/143

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisLyčių aspekto integravimas į Europos Parlamento darbą

P7_TA(2011)0515

2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių aspekto integravimo į Europos Parlamento veiklą (2011/2151(INI))

2013/C 153 E/19

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, įvykusią 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine, į deklaraciją ir veiksmų programą, patvirtintas Pekine ir kitus susijusius dokumentus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, įvykusią 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine, į deklaraciją ir veiksmų programą, patvirtintas Pekine ir kitus susijusius dokumentus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, kuriame pabrėžiamos valstybėms narėms bendros vertybės, pvz., pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir vyrų bei moterų lygybė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, kuriame pabrėžiamos valstybėms narėms bendros vertybės, pvz., pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir vyrų bei moterų lygybė,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 2, 3, 4, 5, 21 ir 23 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 2, 3, 4, 5, 21 ir 23 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (angl. CEDAW), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (angl. CEDAW),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020) (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. Europos Sąjungai pirmininkavusios Švedijos ataskaitą „Pekinas +15. Veiksmų programa ir Europos Sąjunga“, kurioje nurodomos kliūtys, dėl kurių šiuo metu negalima visiškai užtikrinti lyčių lygybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. Europos Sąjungai pirmininkavusios Švedijos ataskaitą „Pekinas +15. Veiksmų programa ir Europos Sąjunga“, kurioje nurodomos kliūtys, dėl kurių šiuo metu negalima visiškai užtikrinti lyčių lygybės,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 2 ir 3 d. Tarybos išvadas, kuriose valstybės narės ir Komisija raginamos gerinti institucinius lyčių lygybės propagavimo mechanizmus ir sukurti Pekino veiksmų programos įgyvendinimo vertinimo programą siekiant nuoseklesnės ir labiau sistemingos pažangos stebėsenos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 2 ir 3 d. Tarybos išvadas, kuriose valstybės narės ir Komisija raginamos gerinti institucinius lyčių lygybės propagavimo mechanizmus ir sukurti Pekino veiksmų programos įgyvendinimo vertinimo programą siekiant nuoseklesnės ir labiau sistemingos pažangos stebėsenos,

| — | atsižvelgdamas į savo 1995 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Pekine įvykusios Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos „Kova už lygybę, vystymąsi ir taiką“ (2), į 2005 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų po Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos – veiksmų platforma (Pekinas + 10) (3) ir į 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl JT veiksmų platformos lyčių lygybės klausimais (Pekinas +15) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1995 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Pekine įvykusios Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos „Kova už lygybę, vystymąsi ir taiką“ (2), į 2005 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų po Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos – veiksmų platforma (Pekinas + 10) (3) ir į 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl JT veiksmų platformos lyčių lygybės klausimais (Pekinas +15) (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2003 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę (angl. gender mainstreaming) Europos Parlamente (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2003 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę (angl. gender mainstreaming) Europos Parlamente (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų darbe (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų darbe (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų ir delegacijų darbe (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų ir delegacijų darbe (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lyčių lygybės aspekto integravimo ES išorės santykiuose (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lyčių lygybės aspekto integravimo ES išorės santykiuose (8),

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos novatorišką veiklą siekiant integruoti lyčių aspektą ir ypač į Ministrų komiteto per 119-ąją sesiją priimtą deklaraciją „Kad lyčių lygybė taptų tikrove“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos novatorišką veiklą siekiant integruoti lyčių aspektą ir ypač į Ministrų komiteto per 119-ąją sesiją priimtą deklaraciją „Kad lyčių lygybė taptų tikrove“ (9),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A7-0351/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A7-0351/2011),

| A. | kadangi lyčių aspekto integravimas yra daugiau nei paprastas lyčių lygybės skatinimas taikant konkrečias priemones, skirtas moterims arba, tam tikrais atvejais, lyčiai, kuriai atstovaujama per mažai, padėti, bet labiau pasitelkiamos visos bendros politikos sritys ir priemonės norint pasiekti konkretų tikslą – lyčių lygybę; |
| --- | --- |

A.

kadangi lyčių aspekto integravimas yra daugiau nei paprastas lyčių lygybės skatinimas taikant konkrečias priemones, skirtas moterims arba, tam tikrais atvejais, lyčiai, kuriai atstovaujama per mažai, padėti, bet labiau pasitelkiamos visos bendros politikos sritys ir priemonės norint pasiekti konkretų tikslą – lyčių lygybę;

| B. | kadangi JT įsteigė padalinį „JT Moterys“, kuris nuo 2011 m. sausio 1 d. sustiprino JT sistemos institucinius susitarimus, remdamas lyčių lygybę ir moterų įgalinimą pagal Pekino deklaraciją ir veiksmų programą (10); |
| --- | --- |

B.

kadangi JT įsteigė padalinį „JT Moterys“, kuris nuo 2011 m. sausio 1 d. sustiprino JT sistemos institucinius susitarimus, remdamas lyčių lygybę ir moterų įgalinimą pagal Pekino deklaraciją ir veiksmų programą (10);

| C. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnyje numatytas lyčių lygybės principas, kuriame teigiama, kad visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę, |
| --- | --- |

C.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnyje numatytas lyčių lygybės principas, kuriame teigiama, kad visuose savo veiksmuose Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę,

| D. | kadangi Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas lyčių lygybės principas, straipsnyje teigiama, kad Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, ir kad šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas lyčių lygybės principas, straipsnyje teigiama, kad Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, ir kad šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė;

| E. | kadangi įtraukti lyčių perspektyvą į Parlamento teisėkūros ir politinį darbą tam tikrais atvejais geriausiai galima konkrečiais pranešimų projektų pakeitimais, kurie, kaip lyčių lygybę skatinantys pakeitimai, pateikiami atsakingam komitetui, – tai strategija, kurios nuo 2009 m. aktyviai laikosi Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas; |
| --- | --- |

E.

kadangi įtraukti lyčių perspektyvą į Parlamento teisėkūros ir politinį darbą tam tikrais atvejais geriausiai galima konkrečiais pranešimų projektų pakeitimais, kurie, kaip lyčių lygybę skatinantys pakeitimai, pateikiami atsakingam komitetui, – tai strategija, kurios nuo 2009 m. aktyviai laikosi Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas;

| F. | kadangi ši procedūra buvo sėkmingai taikoma siekiant įtraukti lyčių aspektą į naujausias rezoliucijas: į 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl pagrindinių gebėjimų kintančiame pasaulyje: 2010 m. švietimo ir mokymo darbo programos įgyvendinimas (11) ir į 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos tarpinį vertinimą (12); |
| --- | --- |

F.

kadangi ši procedūra buvo sėkmingai taikoma siekiant įtraukti lyčių aspektą į naujausias rezoliucijas: į 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl pagrindinių gebėjimų kintančiame pasaulyje: 2010 m. švietimo ir mokymo darbo programos įgyvendinimas (11) ir į 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos tarpinį vertinimą (12);

| G. | kadangi valstybės narės yra visų pagrindinių tarptautinių dokumentų dėl lyčių lygybės ir moterų teisių šalys ir ES lygmeniu priimta daug politinių dokumentų, be to, kadangi praktinis įsipareigojimas toliau integruoti lyčių lygybės aspektą ir suteikti galių moterims išorės politikoje turėtų būti stiprinamas, nes pažanga įgyvendinant esamus politinius dokumentus nedidelė, be to, biudžeto ištekliai lyčių klausimams spręsti nepakankami; |
| --- | --- |

G.

kadangi valstybės narės yra visų pagrindinių tarptautinių dokumentų dėl lyčių lygybės ir moterų teisių šalys ir ES lygmeniu priimta daug politinių dokumentų, be to, kadangi praktinis įsipareigojimas toliau integruoti lyčių lygybės aspektą ir suteikti galių moterims išorės politikoje turėtų būti stiprinamas, nes pažanga įgyvendinant esamus politinius dokumentus nedidelė, be to, biudžeto ištekliai lyčių klausimams spręsti nepakankami;

| H. | kadangi Komisija parengė ne tik moterų ir vyrų lygybės strategiją (2010–2015), bet ir nustatė pagrindinius veiksmus, kurių turėtų imtis kiekvienas jos generalinis direktoratas, ir iš to matyti, kad ES siekia taikyti labiau holistinį ir nuoseklesnį požiūrį į lyčių aspekto integravimą (13); |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisija parengė ne tik moterų ir vyrų lygybės strategiją (2010–2015), bet ir nustatė pagrindinius veiksmus, kurių turėtų imtis kiekvienas jos generalinis direktoratas, ir iš to matyti, kad ES siekia taikyti labiau holistinį ir nuoseklesnį požiūrį į lyčių aspekto integravimą (13);

| I. | kadangi Komisija Moterų (14) chartijoje pati įsipareigojo per savo kadenciją, vykdydama visų sričių politiką, labiau atsižvelgti į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

I.

kadangi Komisija Moterų (14) chartijoje pati įsipareigojo per savo kadenciją, vykdydama visų sričių politiką, labiau atsižvelgti į lyčių aspektą;

| J. | kadangi Europos lyčių lygybės institutui pavesta rengti, analizuoti, vertinti ir platinti metodines priemones, siekiant paremti lyčių lygybės klausimų integravimą į visas Bendrijos politikos sritis ir pagal jas parengtas nacionalinės politikos sritis bei remti lyčių aspekto integravimą visose Bendrijos institucijose ir įstaigose (15); |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos lyčių lygybės institutui pavesta rengti, analizuoti, vertinti ir platinti metodines priemones, siekiant paremti lyčių lygybės klausimų integravimą į visas Bendrijos politikos sritis ir pagal jas parengtas nacionalinės politikos sritis bei remti lyčių aspekto integravimą visose Bendrijos institucijose ir įstaigose (15);

| K. | kadangi būtina glaudžiai bendradarbiauti su Europos lyčių lygybės institutu (ELLI), kurio užduotis yra skleisti tinkamas metodines priemones, ir siekti geriau įvertinti lyčių aspekto integravimą Parlamento darbe; |
| --- | --- |

K.

kadangi būtina glaudžiai bendradarbiauti su Europos lyčių lygybės institutu (ELLI), kurio užduotis yra skleisti tinkamas metodines priemones, ir siekti geriau įvertinti lyčių aspekto integravimą Parlamento darbe;

| L. | kadangi Komisija siekia, kad lyčių lygybės aspekto integravimas taptų sudėtine jos politikos dalimi, todėl ji taip pat atlieka poveikio moterims ir vyrams vertinimus ir vykdo vertinimo procedūras, ir šiuo tikslu parengė Poveikio lyčių požiūriu vertinimo vadovą (16) |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisija siekia, kad lyčių lygybės aspekto integravimas taptų sudėtine jos politikos dalimi, todėl ji taip pat atlieka poveikio moterims ir vyrams vertinimus ir vykdo vertinimo procedūras, ir šiuo tikslu parengė Poveikio lyčių požiūriu vertinimo vadovą (16)

| M. | kadangi lyčių aspekto integravimo politika, kaip dvejopas požiūris norint pasiekti lyčių lygybės tikslą, papildo, o ne pakeičia konkrečias lygybės priemones ir teigiamus veiksmus; |
| --- | --- |

M.

kadangi lyčių aspekto integravimo politika, kaip dvejopas požiūris norint pasiekti lyčių lygybės tikslą, papildo, o ne pakeičia konkrečias lygybės priemones ir teigiamus veiksmus;

| N. | kadangi diskriminacija dėl lyties daro neigiamą poveikį transseksualams ir kadangi Europos Parlamento, Europos Komisijos ir kai kurių valstybių narių politikoje ir veikloje lyčių lygybės srityje vis labiau apimamas lytinės tapatybės klausimas; |
| --- | --- |

N.

kadangi diskriminacija dėl lyties daro neigiamą poveikį transseksualams ir kadangi Europos Parlamento, Europos Komisijos ir kai kurių valstybių narių politikoje ir veikloje lyčių lygybės srityje vis labiau apimamas lytinės tapatybės klausimas;

| O. | kadangi dauguma Parlamento komitetų paprastai pripažįsta lyčių aspekto svarbą (pavyzdžiui, savo teisėkūros darbe, palaikant oficialius santykius su Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetu arba rengiant lyčių lygybės veiksmų programas ir t.t.) ir tik nedaugelis komitetų visiškai nekreipia į jį dėmesio arba į jį atsižvelgia retai; |
| --- | --- |

O.

kadangi dauguma Parlamento komitetų paprastai pripažįsta lyčių aspekto svarbą (pavyzdžiui, savo teisėkūros darbe, palaikant oficialius santykius su Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetu arba rengiant lyčių lygybės veiksmų programas ir t.t.) ir tik nedaugelis komitetų visiškai nekreipia į jį dėmesio arba į jį atsižvelgia retai;

| 1. | įsipareigoja reguliariai tvirtinti ir įgyvendinti politinį lyčių aspekto integravimo į Parlamento darbą planą ir siekti bendro tikslo skatinti moterų ir vyrų lygybę veiksmingai įtraukiant lyčių aspektą į visų sričių politiką ir veiklą, kad būtų galima įvertinti skirtingą priemonių poveikį moterims ir vyrams, kad būtų koordinuojamos esamos iniciatyvos ir patikslinti tikslai ir prioritetai, taip pat priemonės, kuriomis galima juos pasiekti; |
| --- | --- |

1.

įsipareigoja reguliariai tvirtinti ir įgyvendinti politinį lyčių aspekto integravimo į Parlamento darbą planą ir siekti bendro tikslo skatinti moterų ir vyrų lygybę veiksmingai įtraukiant lyčių aspektą į visų sričių politiką ir veiklą, kad būtų galima įvertinti skirtingą priemonių poveikį moterims ir vyrams, kad būtų koordinuojamos esamos iniciatyvos ir patikslinti tikslai ir prioritetai, taip pat priemonės, kuriomis galima juos pasiekti;

| 2. | tvirtina, kad lyčių aspekto integravimo plano pagrindinis tikslas ateinantiems trejiems metams turėtų būti siekti nuosekliau ir veiksmingiau integruoti lyčių aspektą į visą Parlamento veiklą vadovaujantis šiais prioritetais:






  a) | prisiimti nuolatinį įsipareigojimą Parlamento biuro lygmeniu, kurį atlikdama savo darbą vykdytų aukšto lygio lyčių lygybės ir įvairovės grupė; |
| --- | --- | --- |

2.

tvirtina, kad lyčių aspekto integravimo plano pagrindinis tikslas ateinantiems trejiems metams turėtų būti siekti nuosekliau ir veiksmingiau integruoti lyčių aspektą į visą Parlamento veiklą vadovaujantis šiais prioritetais:

a)

prisiimti nuolatinį įsipareigojimą Parlamento biuro lygmeniu, kurį atlikdama savo darbą vykdytų aukšto lygio lyčių lygybės ir įvairovės grupė;

| b) | taikyti dvejopą požiūrį: integruoti lyčių aspektą į Parlamento veiklą, t. y., iš vienos pusės, atsakingas komitetas turi efektyviai atlikti savo darbą, iš kitos pusės, lyčių aspektas turi būti integruojamas į kitų komitetų ir delegacijų darbą; |
| --- | --- |

b)

taikyti dvejopą požiūrį: integruoti lyčių aspektą į Parlamento veiklą, t. y., iš vienos pusės, atsakingas komitetas turi efektyviai atlikti savo darbą, iš kitos pusės, lyčių aspektas turi būti integruojamas į kitų komitetų ir delegacijų darbą;

| c) | atkreipti dėmesį į lyčių pusiausvyros būtinybę vykstant sprendimų priėmimo procesams; šios pusiausvyros turėtų būti siekiama didinant moterų skaičių Parlamento valdymo institucijose, politinių frakcijų biuruose, komitetų ir delegacijų biuruose, delegacijose ir kitose misijose, pvz., rinkimų stebėjimo, taip pat padidinant atstovavimą vyrams tose srityse, kur jiems atstovaujama per mažai; |
| --- | --- |

c)

atkreipti dėmesį į lyčių pusiausvyros būtinybę vykstant sprendimų priėmimo procesams; šios pusiausvyros turėtų būti siekiama didinant moterų skaičių Parlamento valdymo institucijose, politinių frakcijų biuruose, komitetų ir delegacijų biuruose, delegacijose ir kitose misijose, pvz., rinkimų stebėjimo, taip pat padidinant atstovavimą vyrams tose srityse, kur jiems atstovaujama per mažai;

| d) | įtraukti lyčių tyrimus į visus biudžetinės procedūros etapus siekiant užtikrinti, kad būtų vienodai atsižvelgiama į moterų ir vyrų poreikius ir prioritetus ir kad būtų įvertintas ES lėšų skyrimo poveikis moterims ir vyrams; |
| --- | --- |

d)

įtraukti lyčių tyrimus į visus biudžetinės procedūros etapus siekiant užtikrinti, kad būtų vienodai atsižvelgiama į moterų ir vyrų poreikius ir prioritetus ir kad būtų įvertintas ES lėšų skyrimo poveikis moterims ir vyrams;

| e) | vykdyti efektyvią spaudos ir informavimo politiką, pagal kurią būtų nuolat atsižvelgiama į lyčių lygybę ir būtų vengiama naudoti lyčių stereotipus; |
| --- | --- |

e)

vykdyti efektyvią spaudos ir informavimo politiką, pagal kurią būtų nuolat atsižvelgiama į lyčių lygybę ir būtų vengiama naudoti lyčių stereotipus;

| f) | ir toliau reguliariai teikti pažangos, pasiektos integruojant lyčių aspektą į Parlamento komitetų ir delegacijų darbą, ataskaitas per plenarinius posėdžius; |
| --- | --- |

f)

ir toliau reguliariai teikti pažangos, pasiektos integruojant lyčių aspektą į Parlamento komitetų ir delegacijų darbą, ataskaitas per plenarinius posėdžius;

| g) | atkreipti dėmesį į atitinkamų finansinių ir žmogiškųjų išteklių poreikį siekiant, kad Parlamento tarnyboms būtų suteiktos reikalingos priemonės, įskaitant lyčių tyrimus ir vertinimo priemones, kad būtų pasirūpinta atitinkama kompetencija lyčių klausimais (tyrimai ir dokumentacija, apmokytas personalas, ekspertai) ir duomenimis bei statistika pagal lytis; ragina generalinį sekretoriatą rengti nuolatinį keitimąsi geriausia patirtimi ir kurti tinklus, taip pat rengti Europos Parlamento darbuotojams mokymus, susijusius su lyčių aspekto integravimu ir lyčių aspekto įtraukimu sudarant biudžetą; |
| --- | --- |

g)

atkreipti dėmesį į atitinkamų finansinių ir žmogiškųjų išteklių poreikį siekiant, kad Parlamento tarnyboms būtų suteiktos reikalingos priemonės, įskaitant lyčių tyrimus ir vertinimo priemones, kad būtų pasirūpinta atitinkama kompetencija lyčių klausimais (tyrimai ir dokumentacija, apmokytas personalas, ekspertai) ir duomenimis bei statistika pagal lytis; ragina generalinį sekretoriatą rengti nuolatinį keitimąsi geriausia patirtimi ir kurti tinklus, taip pat rengti Europos Parlamento darbuotojams mokymus, susijusius su lyčių aspekto integravimu ir lyčių aspekto įtraukimu sudarant biudžetą;

| h) | nuolat plėtoti Parlamento lyčių aspekto integravimo tinklą, į kurį kiekvienas komitetas skyrė po narį, atsakingą už lyčių aspekto integravimą į komiteto darbą; |
| --- | --- |

h)

nuolat plėtoti Parlamento lyčių aspekto integravimo tinklą, į kurį kiekvienas komitetas skyrė po narį, atsakingą už lyčių aspekto integravimą į komiteto darbą;

| i) | atkreipti dėmesį į tai, kad kalbant apie lyčių aspektą, svarbu vartoti tikslius terminus ir apibrėžimus, atitinkančius tarptautinius standartus; |
| --- | --- |

i)

atkreipti dėmesį į tai, kad kalbant apie lyčių aspektą, svarbu vartoti tikslius terminus ir apibrėžimus, atitinkančius tarptautinius standartus;

| j) | naudotis metodologine ir analitine Europos lyčių lygybės instituto (ELLI) parama; |
| --- | --- |

j)

naudotis metodologine ir analitine Europos lyčių lygybės instituto (ELLI) parama;

| 3. | kviečia atsakingą komitetą ištirti, kaip į Darbo tvarkos taisykles galima būtų geriausiai integruoti procedūrą, kai Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas, laikydamasis atitinkamo komiteto nustatytų terminų ir procedūrų, priima konkretaus pranešimo pakeitimus, kuriuose pabrėžiami su lytimi susiję tam tikros politikos srities padariniai moterims ir vyrams; |
| --- | --- |

3.

kviečia atsakingą komitetą ištirti, kaip į Darbo tvarkos taisykles galima būtų geriausiai integruoti procedūrą, kai Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas, laikydamasis atitinkamo komiteto nustatytų terminų ir procedūrų, priima konkretaus pranešimo pakeitimus, kuriuose pabrėžiami su lytimi susiję tam tikros politikos srities padariniai moterims ir vyrams;

| 4. | ragina Europos Parlamento komitetus, atsakingus už daugiametę finansinę programą ir struktūrinius fondus, prieš patvirtinant daugiametę finansinę programą įvertinti pasiūlymų dėl išlaidų prioritetų, pajamų šaltinių ir valdymo priemonių poveikį lytims, tokiu būdu siekiant užtikrinti, kad DFP po 2013 m. būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą, ir garantuoti, kad visų ES finansavimo programų steigimo reglamentuose būtų nustatyti lyčių lygybės tikslai ir numatytas specialus finansavimas priemonėms, kuriomis siekiama įgyvendinti šiuos tikslus; |
| --- | --- |

4.

ragina Europos Parlamento komitetus, atsakingus už daugiametę finansinę programą ir struktūrinius fondus, prieš patvirtinant daugiametę finansinę programą įvertinti pasiūlymų dėl išlaidų prioritetų, pajamų šaltinių ir valdymo priemonių poveikį lytims, tokiu būdu siekiant užtikrinti, kad DFP po 2013 m. būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą, ir garantuoti, kad visų ES finansavimo programų steigimo reglamentuose būtų nustatyti lyčių lygybės tikslai ir numatytas specialus finansavimas priemonėms, kuriomis siekiama įgyvendinti šiuos tikslus;

| 5. | džiaugiasi Parlamento lyčių aspekto integravimo tinklu ir tais EP komitetais, kurie veiksmingai integravo lyčių aspektą į savo darbą, ir kviečia kitus komitetus užtikrinti, kad jie prisiimtų įsipareigojimus, susiujusius su lyčių aspekto integravimo strategija, ir įgyvendintų ją savo darbe; |
| --- | --- |

5.

džiaugiasi Parlamento lyčių aspekto integravimo tinklu ir tais EP komitetais, kurie veiksmingai integravo lyčių aspektą į savo darbą, ir kviečia kitus komitetus užtikrinti, kad jie prisiimtų įsipareigojimus, susiujusius su lyčių aspekto integravimo strategija, ir įgyvendintų ją savo darbe;

| 6. | pabrėžia būtinybę, kad EP komitetai disponuotų tinkamomis priemonėmis, kurios leistų jiems gerai susipažinti su integruotu požiūriu į lygybę, pvz., pagal lytis sugrupuoti rodikliai ir statistikos duomenys, bei būtinybę biudžeto išteklius pasiskirstyti lyčių lygybės požiūriu, tokiu būdu skatinant juos pasinaudoti vidine (atsakingo komiteto sekretoriato, politikos departamento, bibliotekos ir t. t.) ir išorine kitų valstybinių ir privačių vietos, regiono, šalies ir viršnacionalinių institucijų, mažų, vidutinių ir didelių įmonių bei lyčių lygybės srityje dirbančių universitetų patirtimi; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia būtinybę, kad EP komitetai disponuotų tinkamomis priemonėmis, kurios leistų jiems gerai susipažinti su integruotu požiūriu į lygybę, pvz., pagal lytis sugrupuoti rodikliai ir statistikos duomenys, bei būtinybę biudžeto išteklius pasiskirstyti lyčių lygybės požiūriu, tokiu būdu skatinant juos pasinaudoti vidine (atsakingo komiteto sekretoriato, politikos departamento, bibliotekos ir t. t.) ir išorine kitų valstybinių ir privačių vietos, regiono, šalies ir viršnacionalinių institucijų, mažų, vidutinių ir didelių įmonių bei lyčių lygybės srityje dirbančių universitetų patirtimi;

| 7. | palankiai vertina konkrečias iniciatyvas šioje srityje, kurių ėmėsi daugelis Parlamento komitetų, įskaitant Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto parengtą pranešimą savo iniciatyva dėl moterų vaidmens žemės ūkyje ir kaimo vietovėse ir Žuvininkystės komiteto surengtą viešąjį klausymą dėl moterų vaidmens tvaraus žuvininkystės rajonų vystymosi požiūriu; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina konkrečias iniciatyvas šioje srityje, kurių ėmėsi daugelis Parlamento komitetų, įskaitant Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto parengtą pranešimą savo iniciatyva dėl moterų vaidmens žemės ūkyje ir kaimo vietovėse ir Žuvininkystės komiteto surengtą viešąjį klausymą dėl moterų vaidmens tvaraus žuvininkystės rajonų vystymosi požiūriu;

| 8. | konstatuoja, remdamasis pirmininkams ir pirmininkų pavaduotojams, Parlamento komitetuose atsakingiems už lyčių aspekto integravimą, pateiktais klausimynais, kad lyčių aspekto integravimo darbas Parlamento komitetuose itin skiriasi ir yra savanoriškas, kai kuriose srityse ypač atsižvelgiama į lyčių aspektą, kitose atitinkamos veiklos mažai arba ji nepastebima; |
| --- | --- |

8.

konstatuoja, remdamasis pirmininkams ir pirmininkų pavaduotojams, Parlamento komitetuose atsakingiems už lyčių aspekto integravimą, pateiktais klausimynais, kad lyčių aspekto integravimo darbas Parlamento komitetuose itin skiriasi ir yra savanoriškas, kai kuriose srityse ypač atsižvelgiama į lyčių aspektą, kitose atitinkamos veiklos mažai arba ji nepastebima;

| 9. | palankiai vertina tarpparlamentinių delegacijų ir rinkimo stebėjimo misijų darbą bei pastangas palaikant santykius su trečiųjų šalių parlamentais, kai siekiama spręsti su lyčių lygybe ir galių moterims suteikimo problemas sistemingiau stebint ir nagrinėjant tokius klausimus kaip moters lyties organų žalojimas ir motinų mirtingumas, taip pat glaudžiau bendradarbiaujant su Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetu, kai rengiami bendri posėdžiai ir keičiamasi su šiais klausimais susijusia informacija; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina tarpparlamentinių delegacijų ir rinkimo stebėjimo misijų darbą bei pastangas palaikant santykius su trečiųjų šalių parlamentais, kai siekiama spręsti su lyčių lygybe ir galių moterims suteikimo problemas sistemingiau stebint ir nagrinėjant tokius klausimus kaip moters lyties organų žalojimas ir motinų mirtingumas, taip pat glaudžiau bendradarbiaujant su Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetu, kai rengiami bendri posėdžiai ir keičiamasi su šiais klausimais susijusia informacija;

| 10. | ragina Komisiją nuosekliau ir sistemingiau spręsti lyčių nelygybės klausimus ir teikti jiems pirmenybę rengiant visų sričių politiką ir ją įgyvendinant, taip pat primygtinai ragina siekti, kad lyčių klausimai būtų geriau integruojami į visų sričių politiką, kad būtų galima pasiekti lyčių lygybės tikslus; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją nuosekliau ir sistemingiau spręsti lyčių nelygybės klausimus ir teikti jiems pirmenybę rengiant visų sričių politiką ir ją įgyvendinant, taip pat primygtinai ragina siekti, kad lyčių klausimai būtų geriau integruojami į visų sričių politiką, kad būtų galima pasiekti lyčių lygybės tikslus;

| 11. | pabrėžia poreikį sutelkti dėmesį į vyrų ir moterų santykius, dėl kurių atsiranda ir įsigali lyčių nelygybė; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia poreikį sutelkti dėmesį į vyrų ir moterų santykius, dėl kurių atsiranda ir įsigali lyčių nelygybė;

| 12. | mano, kad į Parlamento darbą lyčių aspekto integravimo srityje taip pat turėtų būti įtrauktas lytinės tapatybės klausimas ir įvertinta, kokį poveikį politika ir veikla daro transseksualams; ragina Komisiją atsižvelgti į lytinę tapatybę vykdant bet kokią veiklą ir įgyvendinant politiką lyčių lygybės srityje; |
| --- | --- |

12.

mano, kad į Parlamento darbą lyčių aspekto integravimo srityje taip pat turėtų būti įtrauktas lytinės tapatybės klausimas ir įvertinta, kokį poveikį politika ir veikla daro transseksualams; ragina Komisiją atsižvelgti į lytinę tapatybę vykdant bet kokią veiklą ir įgyvendinant politiką lyčių lygybės srityje;

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos Tarybai. |
| --- | --- |

13.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos Tarybai.

---

(1)  2011 m. kovo 7 d. Tarybos išvadų priedas.

(2)  OL C 166, 1995 7 3, p. 92.

(3)  OL C 320 E, 2005 12 15, p. 247.

(4)  OL C 348 E, 2010 12 21, p. 11.

(5)  OL C 61 E, 2004 3 10, p. 384.

(6)  OL C 244 E, 2007 10 18, p. 225.

(7)  OL C 184 E, 2010 7 8, p. 18.

(8)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 32.

(9)  119-oji Ministrų komiteto sesija Madride, 2009 m. gegužės 12 d.

(10)  2010 m. liepos 21 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija 64/289 dėl sistemos nuoseklumo.

(11)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 8.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0256.

(13)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl veiksmų siekiant įgyvendinti 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategiją (SEC(2010)1079/2).

(14)  Komunikatas „Tvirtesnis įsipareigojimas siekti moterų ir vyrų lygybės. Moterų chartija“ (COM(2010)0078).

(15)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1922/2006, įsteigiantis Europos lyčių lygybės institutą (OL L 403, 2006 12 30, p. 9).

(16)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4376&langId=en.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/148

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisPasaulinio masto kova su neteisėta žvejyba

P7_TA(2011)0516

2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su neteisėta žvejyba pasauliniu mastu. ES vaidmuo (2010/2210(INI))

2013/C 153 E/20

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. birželio mėn. Jungtinių Tautų aplinkos ir vystymosi konferencijoje priimtą Biologinės įvairovės konvenciją (CBD) ir į Rio de Žaneiro aplinkos ir plėtros deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. birželio mėn. Jungtinių Tautų aplinkos ir vystymosi konferencijoje priimtą Biologinės įvairovės konvenciją (CBD) ir į Rio de Žaneiro aplinkos ir plėtros deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. lapkričio mėn. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) konferencijos 27-ojoje sesijoje patvirtintą FAO susitarimą dėl atviroje jūroje žvejojančių žvejybos laivų skatinimo įgyvendinti tarptautines apsaugos ir valdymo priemones (Priemonių laikymosi susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. lapkričio mėn. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) konferencijos 27-ojoje sesijoje patvirtintą FAO susitarimą dėl atviroje jūroje žvejojančių žvejybos laivų skatinimo įgyvendinti tarptautines apsaugos ir valdymo priemones (Priemonių laikymosi susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su migruojančių bei toli migruojančių žuvų rūšių išsaugojimu ir valdymu, įgyvendinimo (JT susitarimas dėl žuvų išteklių – 1995 m. rugpjūčio mėn. UNFSA), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su migruojančių bei toli migruojančių žuvų rūšių išsaugojimu ir valdymu, įgyvendinimo (JT susitarimas dėl žuvų išteklių – 1995 m. rugpjūčio mėn. UNFSA),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio mėn. FAO konferencijoje priimtą FAO atsakingos žuvininkystės kodeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio mėn. FAO konferencijoje priimtą FAO atsakingos žuvininkystės kodeksą,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. birželio mėn. priimtą Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. birželio mėn. priimtą Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. birželio mėn. FAO tarybos patvirtintą FAO tarptautinį veiksmų planą, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (IPOA-IUU), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. birželio mėn. FAO tarybos patvirtintą FAO tarptautinį veiksmų planą, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (IPOA-IUU),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. gegužės mėn. Europos Komisijos komunikatą dėl Bendrijos neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos panaikinimo veiksmų plano (COM(2002)0180), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. gegužės mėn. Europos Komisijos komunikatą dėl Bendrijos neteisėtos, nedeklaruotos ir nereglamentuojamos žvejybos panaikinimo veiksmų plano (COM(2002)0180),

| — | atsižvelgdamas į deklaraciją, parengtą 2002 m. rugpjūčio 26 d.–rugsėjo 4 d. Johanesburge vykusiame pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į deklaraciją, parengtą 2002 m. rugpjūčio 26 d.–rugsėjo 4 d. Johanesburge vykusiame pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl ES kovos su nelegalia, nedeklaruojama ir nereguliuojama žvejyba veiksmų plano įgyvendinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl ES kovos su nelegalia, nedeklaruojama ir nereguliuojama žvejyba veiksmų plano įgyvendinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti(IUU reglamentas) (2), 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų (Žvejybos leidimų reglamentas) (3) ir į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (Kontrolės reglamentas) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti(IUU reglamentas) (2), 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų (Žvejybos leidimų reglamentas) (3) ir į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (Kontrolės reglamentas) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio mėn. Romoje surengtos FAO konferencijos 36-ojoje sesijoje patvirtintą FAO susitarimą dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (PSMA), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio mėn. Romoje surengtos FAO konferencijos 36-ojoje sesijoje patvirtintą FAO susitarimą dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (PSMA),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. Jungtinių Tautų Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (UNODC) ataskaitą dėl tarptautinio organizuoto nusikalstamumo žuvininkystės pramonėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. Jungtinių Tautų Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (UNODC) ataskaitą dėl tarptautinio organizuoto nusikalstamumo žuvininkystės pramonėje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JTC) pranešimą dėl atgrasymo nuo neteisėtos veiklos žuvininkystės sektoriuje – Genetikos, genomikos, chemijos ir kriminalistikos laimėjimai, skirti kovai su NNN žvejyba ir žuvų produktų atsekamumo užtikrinimui, paskelbtą 2011 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JTC) pranešimą dėl atgrasymo nuo neteisėtos veiklos žuvininkystės sektoriuje – Genetikos, genomikos, chemijos ir kriminalistikos laimėjimai, skirti kovai su NNN žvejyba ir žuvų produktų atsekamumo užtikrinimui, paskelbtą 2011 m.,

| — | atsižvelgdamas į būsimą Jungtinių Tautų tvarios plėtros konferenciją (UNCSD), kuri vyks 2012 m. birželio mėn. Brazilijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į būsimą Jungtinių Tautų tvarios plėtros konferenciją (UNCSD), kuri vyks 2012 m. birželio mėn. Brazilijoje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Vystymosi bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetų nuomones (A7–0362/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir į Vystymosi bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetų nuomones (A7–0362/2011),

| A. | kadangi 71 proc. Žemės planetos dengia vandenynai, kurie yra sukaupę 16 kartų daugiau anglies dvideginio nei sausumos pasaulis ir atlieka pagrindinį vaidmenį visos planetos klimato ir gyvybės palaikymo sistemose bei suteikia didelei daliai pasaulio gyventojų maistą, pragyvenimo šaltinį, energiją ir transporto kelius; |
| --- | --- |

A.

kadangi 71 proc. Žemės planetos dengia vandenynai, kurie yra sukaupę 16 kartų daugiau anglies dvideginio nei sausumos pasaulis ir atlieka pagrindinį vaidmenį visos planetos klimato ir gyvybės palaikymo sistemose bei suteikia didelei daliai pasaulio gyventojų maistą, pragyvenimo šaltinį, energiją ir transporto kelius;

| B. | kadangi, kaip pranešama, neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos būdais kasmet sugaunama 11–26 mln. tonų žuvų, o tai yra mažiausiai 15 proc. visų pasaulyje sugaunamų žuvų, todėl neįmanoma ekonomiškai, socialiai ir ekologiškai tvariai valdyti pasaulio jūrinių išteklių naudojimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi, kaip pranešama, neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos būdais kasmet sugaunama 11–26 mln. tonų žuvų, o tai yra mažiausiai 15 proc. visų pasaulyje sugaunamų žuvų, todėl neįmanoma ekonomiškai, socialiai ir ekologiškai tvariai valdyti pasaulio jūrinių išteklių naudojimo;

| C. | kadangi 2010 m. spalio mėn. Nagojoje surengtoje 10-ojoje Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijoje priimtu susitarimu buvo nustatytas tarptautinis įsipareigojimas iki 2020 m. mažiausiai dvigubai sumažinti biologinės įvairovės nykimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2010 m. spalio mėn. Nagojoje surengtoje 10-ojoje Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijoje priimtu susitarimu buvo nustatytas tarptautinis įsipareigojimas iki 2020 m. mažiausiai dvigubai sumažinti biologinės įvairovės nykimą;

| D. | kadangi pasaulio vandenynuose gyvena 90 proc. Žemės gyvybės formų; |
| --- | --- |

D.

kadangi pasaulio vandenynuose gyvena 90 proc. Žemės gyvybės formų;

| E. | kadangi du trečdaliai pasaulio vandenynų nepriklauso nacionalinei jurisdikcijai, trūksta visapusiškos politikos tarptautiniams vandenims (atvirai jūrai) valdyti, vadovaujantis dabartiniais spragų turinčiais, iš esmės XVII a. jūrų laisvės principais pagrįstais įstatymais, ignoruojami daugelis aplinkosaugos principų, kurie jau seniai taikomi sausumai ir atmosferai; |
| --- | --- |

E.

kadangi du trečdaliai pasaulio vandenynų nepriklauso nacionalinei jurisdikcijai, trūksta visapusiškos politikos tarptautiniams vandenims (atvirai jūrai) valdyti, vadovaujantis dabartiniais spragų turinčiais, iš esmės XVII a. jūrų laisvės principais pagrįstais įstatymais, ignoruojami daugelis aplinkosaugos principų, kurie jau seniai taikomi sausumai ir atmosferai;

| F. | kadangi susitarimas dėl uosto valstybės kontrolės priemonių, skirtų neteisėtos žvejybos prevencijai, jai sustabdyti ir panaikinti, nedeklaruojamas ir nereglamentuojamas FAO, tarp savo tikslų apima „patogių uostų“, kuriais naudojamasi kaip saugiu prieglobsčiu NNN žvejybą vykdantiems laivams, ir sudaromos sąlygos neteisėto laimikio prekybai, pašalinimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi susitarimas dėl uosto valstybės kontrolės priemonių, skirtų neteisėtos žvejybos prevencijai, jai sustabdyti ir panaikinti, nedeklaruojamas ir nereglamentuojamas FAO, tarp savo tikslų apima „patogių uostų“, kuriais naudojamasi kaip saugiu prieglobsčiu NNN žvejybą vykdantiems laivams, ir sudaromos sąlygos neteisėto laimikio prekybai, pašalinimą;

| G. | kadangi naujasis ES kontrolės paketas, kurį sudaro NNN reglamentas, Kontrolės reglamentas ir Žvejybos leidimų reglamentas, yra visapusiškas priemonių rinkinys kovai su šia vandenynų nelaime, nes jame nurodyta ES valstybių narių ir trečiųjų šalių vėliavos valstybių, pakrantės valstybių, uosto valstybių ir rinkos valstybių atsakomybė; |
| --- | --- |

G.

kadangi naujasis ES kontrolės paketas, kurį sudaro NNN reglamentas, Kontrolės reglamentas ir Žvejybos leidimų reglamentas, yra visapusiškas priemonių rinkinys kovai su šia vandenynų nelaime, nes jame nurodyta ES valstybių narių ir trečiųjų šalių vėliavos valstybių, pakrantės valstybių, uosto valstybių ir rinkos valstybių atsakomybė;

| H. | kadangi ES yra didžiausia pasaulyje žuvininkystės produktų importuotoja ir viena didžiausių pasaulio žvejybos veikėjų, todėl jai tenka didelė atsakomybė vaidinti pagrindinį vaidmenį sutelkiant tarptautinės bendruomenės jėgas kovai su NNN žvejyba; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES yra didžiausia pasaulyje žuvininkystės produktų importuotoja ir viena didžiausių pasaulio žvejybos veikėjų, todėl jai tenka didelė atsakomybė vaidinti pagrindinį vaidmenį sutelkiant tarptautinės bendruomenės jėgas kovai su NNN žvejyba;

| 1. | mano, kad NNN žvejyba yra viena didžiausių grėsmių biologinei pasaulio vandenynų įvairovei; |
| --- | --- |

1.

mano, kad NNN žvejyba yra viena didžiausių grėsmių biologinei pasaulio vandenynų įvairovei;

| 2. | yra įsitikinęs, kad NNN žvejyba yra didelė aplinkos apsaugos ir ekonominė viso pasaulio problema tiek žvejybos jūrose, tiek žvejybos gėluosiuose vandenyse srityje, kenkianti žuvininkystės valdymo pastangoms, kelianti grėsmę žuvų išteklių tvarumui bei maisto saugumui ir taip pat iškraipanti rinką su neprognozuojamais padariniais visai visuomenei, įskaitant besivystančias šalis; |
| --- | --- |

2.

yra įsitikinęs, kad NNN žvejyba yra didelė aplinkos apsaugos ir ekonominė viso pasaulio problema tiek žvejybos jūrose, tiek žvejybos gėluosiuose vandenyse srityje, kenkianti žuvininkystės valdymo pastangoms, kelianti grėsmę žuvų išteklių tvarumui bei maisto saugumui ir taip pat iškraipanti rinką su neprognozuojamais padariniais visai visuomenei, įskaitant besivystančias šalis;

| 3. | pabrėžia, kad NNN žvejyba ir susijusios komercinės veiklos rūšys sudaro nesąžiningą konkurenciją žvejams ir kitiems, kurie veiklą vykdo laikydamiesi įstatymų, ir sukelia ekonominių sunkumų žvejų bendruomenėms, vartotojams ir visam sektoriui; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad NNN žvejyba ir susijusios komercinės veiklos rūšys sudaro nesąžiningą konkurenciją žvejams ir kitiems, kurie veiklą vykdo laikydamiesi įstatymų, ir sukelia ekonominių sunkumų žvejų bendruomenėms, vartotojams ir visam sektoriui;

| 4. | pabrėžia ES prisiimtą pasaulinį lyderiavimą pagal naująjį ES kontrolės teisės aktų rinkinį, kurį sudaro NNN reglamentas, Kontrolės reglamentas ir Žvejybos leidimų reglamentas; mano, kad naujasis ES kontrolės paketas yra plataus masto ir visapusiškas priemonių rinkinys kovai su šia vandenynų nelaime, nes jame nurodyta ES valstybių narių ir trečiųjų šalių vėliavos valstybių, pakrantės valstybių, uosto valstybių ir rinkos valstybių atsakomybė, taip pat įpareigojimai, susiję su jų piliečių veikla; ragina kuo greičiau tvirtai taikyti šias priemones; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia ES prisiimtą pasaulinį lyderiavimą pagal naująjį ES kontrolės teisės aktų rinkinį, kurį sudaro NNN reglamentas, Kontrolės reglamentas ir Žvejybos leidimų reglamentas; mano, kad naujasis ES kontrolės paketas yra plataus masto ir visapusiškas priemonių rinkinys kovai su šia vandenynų nelaime, nes jame nurodyta ES valstybių narių ir trečiųjų šalių vėliavos valstybių, pakrantės valstybių, uosto valstybių ir rinkos valstybių atsakomybė, taip pat įpareigojimai, susiję su jų piliečių veikla; ragina kuo greičiau tvirtai taikyti šias priemones;

| 5. | pabrėžia, kad būtina didinti koordinavimą tarp Komisijos, Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūros ir valstybių narių, siekiant pagerinti informacijos rinkimą ir mainus bei padėti griežtai ir skaidriai taikyti Sąjungos žuvininkystės teisės aktus; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad būtina didinti koordinavimą tarp Komisijos, Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūros ir valstybių narių, siekiant pagerinti informacijos rinkimą ir mainus bei padėti griežtai ir skaidriai taikyti Sąjungos žuvininkystės teisės aktus;

| 6. | mano, jog vėliavos valstybė ir toliau turi užtikrinti, kad laivai laikytųsi atitinkamų valdymo ir kitų taisyklių, taip pat atsakyti už duomenų apie laimikį ir žvejybos veiklą rinkimą ir pateikimą bei atsekamumo užtikrinimą, įskaitant atsakomybę už sugautų žuvų kiekio sertifikato patvirtinimą, nes įgaliojimų delegavimas kitai valstybei pakenktų kovai su NNN žvejyba; |
| --- | --- |

6.

mano, jog vėliavos valstybė ir toliau turi užtikrinti, kad laivai laikytųsi atitinkamų valdymo ir kitų taisyklių, taip pat atsakyti už duomenų apie laimikį ir žvejybos veiklą rinkimą ir pateikimą bei atsekamumo užtikrinimą, įskaitant atsakomybę už sugautų žuvų kiekio sertifikato patvirtinimą, nes įgaliojimų delegavimas kitai valstybei pakenktų kovai su NNN žvejyba;

| 7. | primygtinai reikalauja, kad Komisijai ir valstybių narių kontrolės institucijoms būtų suteikta pakankamai išteklių (žmogiškųjų, finansinių ir technologinių) šiems reglamentams visiškai įgyvendinti; |
| --- | --- |

7.

primygtinai reikalauja, kad Komisijai ir valstybių narių kontrolės institucijoms būtų suteikta pakankamai išteklių (žmogiškųjų, finansinių ir technologinių) šiems reglamentams visiškai įgyvendinti;

| 8. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti ES patikimumą, Komisija ir valstybės narės turi nustatyti ir bausti ES ūkio subjektus, pažeidžiančius ES teisę, ir mano, kad šioje srityje vis dar reikia nemažai nuveikti, kol ES užtikrins pakankamą kovą su NNN žvejyba savo teritorijoje, o ES ūkio subjektai – kitur; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti ES patikimumą, Komisija ir valstybės narės turi nustatyti ir bausti ES ūkio subjektus, pažeidžiančius ES teisę, ir mano, kad šioje srityje vis dar reikia nemažai nuveikti, kol ES užtikrins pakankamą kovą su NNN žvejyba savo teritorijoje, o ES ūkio subjektai – kitur;

| 9. | ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti kovą su neteisėta žvejyba jūrose ir vidaus vandenyse ir pabrėžia, kad būtina atlikti peržiūrą, ar kontrolės mechanizmai pakankami ir ar jie įgyvendinami; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti kovą su neteisėta žvejyba jūrose ir vidaus vandenyse ir pabrėžia, kad būtina atlikti peržiūrą, ar kontrolės mechanizmai pakankami ir ar jie įgyvendinami;

| 10. | ragina pasinaudoti bendrosios žuvininkystės politikos peržiūra, kad būtų sukurtos teisėtos žvejybos paskatos ES aplinkos, vartotojų ir gamintojų labui; |
| --- | --- |

10.

ragina pasinaudoti bendrosios žuvininkystės politikos peržiūra, kad būtų sukurtos teisėtos žvejybos paskatos ES aplinkos, vartotojų ir gamintojų labui;

| 11. | ragina Komisiją iki 2012 m. pabaigos ištirti, ar pramoginė žvejyba ES yra tokio masto, kad tikrai turi būti klasifikuojama kaip NNN žvejyba; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją iki 2012 m. pabaigos ištirti, ar pramoginė žvejyba ES yra tokio masto, kad tikrai turi būti klasifikuojama kaip NNN žvejyba;

| 12. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti siekiant sukurti Europos pakrančių apsaugos funkciją, kad būtų padidintas bendras priežiūros ir kontrolės pajėgumas bei veiksmingai kovojama su dabartinėmis ar būsimomis jūroje kylančiomis grėsmėmis, pavyzdžiui, terorizmu, piratavimu, neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, neteisėta prekyba arba jūros tarša; |
| --- | --- |

12.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti siekiant sukurti Europos pakrančių apsaugos funkciją, kad būtų padidintas bendras priežiūros ir kontrolės pajėgumas bei veiksmingai kovojama su dabartinėmis ar būsimomis jūroje kylančiomis grėsmėmis, pavyzdžiui, terorizmu, piratavimu, neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, neteisėta prekyba arba jūros tarša;

| 13. | ragina Komisiją toliau stengtis skatinti informacijos mainus ir keistis informacija apie jūrų stebėjimą, ypač skatinti informacijos, kuria pakrančių apsaugos funkciją siekiama suderinti Europos lygmeniu, mainus; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją toliau stengtis skatinti informacijos mainus ir keistis informacija apie jūrų stebėjimą, ypač skatinti informacijos, kuria pakrančių apsaugos funkciją siekiama suderinti Europos lygmeniu, mainus;

| 14. | mano, kad ES tikslus kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba reikia stiprinti būtinais ištekliais, visų pirma finansiniais ištekliais, siekiant užtikrinti jų rėmimą, o valstybėms narėms reikia skirti pakankamai išteklių, kad jos galėtų įgyvendinti galiojančius reglamentus; taip pat pabrėžia, kad ateityje pradedant taikyti bet kokius naujus metodus (pvz., elektronines sekimo sistemas ir kt.) ES biudžeto lygmeniu turi būti užtikrinta, kad būtų galimybė gauti finansinių išteklių, reikalingų jiems įgyvendinti; |
| --- | --- |

14.

mano, kad ES tikslus kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba reikia stiprinti būtinais ištekliais, visų pirma finansiniais ištekliais, siekiant užtikrinti jų rėmimą, o valstybėms narėms reikia skirti pakankamai išteklių, kad jos galėtų įgyvendinti galiojančius reglamentus; taip pat pabrėžia, kad ateityje pradedant taikyti bet kokius naujus metodus (pvz., elektronines sekimo sistemas ir kt.) ES biudžeto lygmeniu turi būti užtikrinta, kad būtų galimybė gauti finansinių išteklių, reikalingų jiems įgyvendinti;

| 15. | ragina Komisiją kasmet skelbti valstybių narių bendros žuvininkystės politikos (BŽP) taisyklių vykdymo vertinimus, kuriuose būtų nurodyti galimi trūkumai, kuriuos reikia pašalinti, ir ragina naudoti visas įmanomas priemones, įskaitant tas, kuriomis nustatomos valstybės narės, nesilaikančios įsipareigojimų, siekiant užtikrinti visišką jų laikymąsi ir sukurti skaidrios ir patikimos kontrolės režimą; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją kasmet skelbti valstybių narių bendros žuvininkystės politikos (BŽP) taisyklių vykdymo vertinimus, kuriuose būtų nurodyti galimi trūkumai, kuriuos reikia pašalinti, ir ragina naudoti visas įmanomas priemones, įskaitant tas, kuriomis nustatomos valstybės narės, nesilaikančios įsipareigojimų, siekiant užtikrinti visišką jų laikymąsi ir sukurti skaidrios ir patikimos kontrolės režimą;

| 16. | pritaria Komisijos sprendimui pradėti taikyti taškais grindžiamą žvejybos licenciją, kaip papildomą priemonę, kuria galėtų pasinaudoti valstybės narės, siekdamos nustatyti pažeidimus kiekvienu prekybos grandinės etapu ir pradėti taikyti griežtas nuobaudas pažeidimo atveju; |
| --- | --- |

16.

pritaria Komisijos sprendimui pradėti taikyti taškais grindžiamą žvejybos licenciją, kaip papildomą priemonę, kuria galėtų pasinaudoti valstybės narės, siekdamos nustatyti pažeidimus kiekvienu prekybos grandinės etapu ir pradėti taikyti griežtas nuobaudas pažeidimo atveju;

| 17. | mano, kad, turint omenyje didelį žuvų išteklių, žvejybos laivų ir juos remiančio kapitalo judumą bei pasaulinį žuvų rinkos pobūdį, su NNN žvejyba galima iš esmės veiksmingai kovoti bendradarbiaujant tarptautiniu mastu, tiek dvišaliu, tiek daugiašaliu lygmenimis, ir išsamiai, tiksliai ir laiku keičiantis informacija apie žvejybos laivus, jų veiklą bei laimikius ir kitais susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

17.

mano, kad, turint omenyje didelį žuvų išteklių, žvejybos laivų ir juos remiančio kapitalo judumą bei pasaulinį žuvų rinkos pobūdį, su NNN žvejyba galima iš esmės veiksmingai kovoti bendradarbiaujant tarptautiniu mastu, tiek dvišaliu, tiek daugiašaliu lygmenimis, ir išsamiai, tiksliai ir laiku keičiantis informacija apie žvejybos laivus, jų veiklą bei laimikius ir kitais susijusiais klausimais;

| 18. | ragina ES primygtinai reikalauti, kad trečiosios šalys veiksmingai kovotų su NNN žvejyba, įskaitant skatinimą pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti FAO uosto valstybės priemonių susitarimą, JT susitarimą dėl žuvų išteklių, FAO priemonių laikymosi susitarimą ir Jungtinių Tautų jūrų teisės, taip pat įvairiais laimikio dokumentavimo schemas, jau priimtas regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų prekybos susitarimų srityje, žuvininkystės partnerystės susitarimus ir ES vystymosi politiką; |
| --- | --- |

18.

ragina ES primygtinai reikalauti, kad trečiosios šalys veiksmingai kovotų su NNN žvejyba, įskaitant skatinimą pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti FAO uosto valstybės priemonių susitarimą, JT susitarimą dėl žuvų išteklių, FAO priemonių laikymosi susitarimą ir Jungtinių Tautų jūrų teisės, taip pat įvairiais laimikio dokumentavimo schemas, jau priimtas regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų prekybos susitarimų srityje, žuvininkystės partnerystės susitarimus ir ES vystymosi politiką;

| 19. | pabrėžia, kad visas trečiąsias šalis, su kuriomis Europos Sąjunga sudarė žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimus, būtina įpareigoti taikyti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) taisykles, susijusias su dėl NNN žvejybos atsirandančiomis pagrindinėmis darbo teisėmis, ypač socialinio dempingo taisykles; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad visas trečiąsias šalis, su kuriomis Europos Sąjunga sudarė žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimus, būtina įpareigoti taikyti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) taisykles, susijusias su dėl NNN žvejybos atsirandančiomis pagrindinėmis darbo teisėmis, ypač socialinio dempingo taisykles;

| 20. | pabrėžia, kad buvę žvejybos veiklos stebėsenos, kontrolės ir priežiūros užtikrinimo apribojimai daugiausia buvo įveikti dėl technologinės pažangos, įskaitant pokyčius kosmoso ir palydovų technologijose, ir kad šiandien kovai su NNN žvejyba svarbiausia yra politinė vyriausybių valia veikti veiksmingai ir atsakingai; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad buvę žvejybos veiklos stebėsenos, kontrolės ir priežiūros užtikrinimo apribojimai daugiausia buvo įveikti dėl technologinės pažangos, įskaitant pokyčius kosmoso ir palydovų technologijose, ir kad šiandien kovai su NNN žvejyba svarbiausia yra politinė vyriausybių valia veikti veiksmingai ir atsakingai;

| 21. | ragina valstybes nares persekioti ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn laivų savininkus, įmones, bendroves ar asmenis, vykdančius su NNN žvejyba susijusią veiklą, įskaitant NNN laimikių maišymą su teisėtais laimikiais, nes tai būtų dar kitų ekologinių ir ekonominių nusikaltimų vykdymas, taikant griežtas sankcijas priimant apkaltinamuosius nuosprendžius, įskaitant, tam tikrais atvejais, už sunkius ar pakartotinius nusikaltimus, žvejybos licencijų panaikinimą visam laikui ir atsisakymą suteikti prieigą prie uosto įrenginių; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybes nares persekioti ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn laivų savininkus, įmones, bendroves ar asmenis, vykdančius su NNN žvejyba susijusią veiklą, įskaitant NNN laimikių maišymą su teisėtais laimikiais, nes tai būtų dar kitų ekologinių ir ekonominių nusikaltimų vykdymas, taikant griežtas sankcijas priimant apkaltinamuosius nuosprendžius, įskaitant, tam tikrais atvejais, už sunkius ar pakartotinius nusikaltimus, žvejybos licencijų panaikinimą visam laikui ir atsisakymą suteikti prieigą prie uosto įrenginių;

| 22. | apgailestauja, kad Europos Sąjungos subsidijos buvo skirtos ir laivams, kurie anksčiau buvo sugauti žvejojant nelegaliai; |
| --- | --- |

22.

apgailestauja, kad Europos Sąjungos subsidijos buvo skirtos ir laivams, kurie anksčiau buvo sugauti žvejojant nelegaliai;

| 23. | ragina Komisiją iš dalies keisti reikalavimus visoms finansinės pagalbos rūšims gauti, kad būtų taikomos finansinės sankcijos ir panaikintos finansavimo galimybės laivų savininkams, jei buvo nustatyta, kad tie laivai žvejojo nelegaliai; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją iš dalies keisti reikalavimus visoms finansinės pagalbos rūšims gauti, kad būtų taikomos finansinės sankcijos ir panaikintos finansavimo galimybės laivų savininkams, jei buvo nustatyta, kad tie laivai žvejojo nelegaliai;

| 24. | ragina Komisiją nebeteikti Europos žuvininkystės fondo pagalbos tiems laivams, kurie vykdo NNN žvejybą; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją nebeteikti Europos žuvininkystės fondo pagalbos tiems laivams, kurie vykdo NNN žvejybą;

| 25. | pabrėžia, jog siekiant tvariai naudoti jūrų išteklius reikia užtikrinti didesnę žvejybos pramonės atsakomybę ir atskaitomybę; mano, kad būtina gerinti skaidrumą visais žuvininkystės pramonės ir jos veiklos aspektais, įskaitant ir susitarimą dėl tarptautinių kriterijų, skirtų nustatyti faktinę laivų nuosavybę ir žvejybos teises, kurias jie turi, bei sąlygas informacijai apie tai skelbti, taip pat žvejybos laivų stebėseną tarptautiniuose vandenyse; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, jog siekiant tvariai naudoti jūrų išteklius reikia užtikrinti didesnę žvejybos pramonės atsakomybę ir atskaitomybę; mano, kad būtina gerinti skaidrumą visais žuvininkystės pramonės ir jos veiklos aspektais, įskaitant ir susitarimą dėl tarptautinių kriterijų, skirtų nustatyti faktinę laivų nuosavybę ir žvejybos teises, kurias jie turi, bei sąlygas informacijai apie tai skelbti, taip pat žvejybos laivų stebėseną tarptautiniuose vandenyse;

| 26. | mano, kad Europos Sąjunga turėtų rodyti pavyzdį patvirtindama ir skatindama skaidrumo politiką, susijusią su sprendimų priėmimu tarptautinėse žuvininkystės valdymo organizacijose ir trečiosiose šalyse, su kuriomis ES palaiko ryšius žuvininkystės srityje; |
| --- | --- |

26.

mano, kad Europos Sąjunga turėtų rodyti pavyzdį patvirtindama ir skatindama skaidrumo politiką, susijusią su sprendimų priėmimu tarptautinėse žuvininkystės valdymo organizacijose ir trečiosiose šalyse, su kuriomis ES palaiko ryšius žuvininkystės srityje;

| 27. | pažymi, kad žvejyba, vykdoma atsižvelgiant į tarptautiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu priimtas priemones ir grindžiama atsakingu ir tvariu išteklių naudojimu prisideda prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo ir ES viduje, ir besivystančiose šalyse, o neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba turi dramatiškų ekonominių, socialinių ir aplinkosauginių padarinių, kurie ypač kenkia besivystančioms šalims, nes trukdo joms pasiekti Tūkstančio vystymosi tikslų (TVT), ypač 1, 7 ir 8 TVT; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad žvejyba, vykdoma atsižvelgiant į tarptautiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu priimtas priemones ir grindžiama atsakingu ir tvariu išteklių naudojimu prisideda prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo ir ES viduje, ir besivystančiose šalyse, o neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba turi dramatiškų ekonominių, socialinių ir aplinkosauginių padarinių, kurie ypač kenkia besivystančioms šalims, nes trukdo joms pasiekti Tūkstančio vystymosi tikslų (TVT), ypač 1, 7 ir 8 TVT;

| 28. | pabrėžia tarpvalstybinį žvejybos pobūdį ir būtinybę, siekiant įveikti NNN žvejybą, bendradarbiauti dvišaliu ir daugiašaliu lygmenimis, kad visi taikytų kovos su NNN žvejyba priemones skaidriai, nediskriminuojamai ir teisingai, atsižvelgdami į besivystančių šalių, ypač mažų salų valstybių, finansinius, techninius ir žmogiškuosius pajėgumus; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia tarpvalstybinį žvejybos pobūdį ir būtinybę, siekiant įveikti NNN žvejybą, bendradarbiauti dvišaliu ir daugiašaliu lygmenimis, kad visi taikytų kovos su NNN žvejyba priemones skaidriai, nediskriminuojamai ir teisingai, atsižvelgdami į besivystančių šalių, ypač mažų salų valstybių, finansinius, techninius ir žmogiškuosius pajėgumus;

| 29. | ragina Komisiją užtikrinti savo politikos krypčių nuoseklumą, kad vystymosi politika, kurią vykdant kovojama su skurdu, kaip ir su aplinka ir prekyba susiję klausimai, būtų ES politikos, kuria siekiama įveikti NNN žvejybą, sudėtinė dalis; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją užtikrinti savo politikos krypčių nuoseklumą, kad vystymosi politika, kurią vykdant kovojama su skurdu, kaip ir su aplinka ir prekyba susiję klausimai, būtų ES politikos, kuria siekiama įveikti NNN žvejybą, sudėtinė dalis;

| 30. | pabrėžia tiesioginį NNN žvejybos ryšį su valstybės valdymo lygiu ir ragina, kad visos išorės pagalbos priemonės būtų lydimos tvirto pagalbą gaunančios šalies politinio ryžto uždrausti NNN žvejybą savo vandenyse ir apskritai pagerinti žuvininkystės sektoriaus valdymą; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia tiesioginį NNN žvejybos ryšį su valstybės valdymo lygiu ir ragina, kad visos išorės pagalbos priemonės būtų lydimos tvirto pagalbą gaunančios šalies politinio ryžto uždrausti NNN žvejybą savo vandenyse ir apskritai pagerinti žuvininkystės sektoriaus valdymą;

| 31. | ragina Komisiją ir valstybes nares plėsti savo finansinės, technologinės ir techninės paramos, įskaitant oficialią vystymosi pagalbą ir žuvininkystės partnerystės susitarimus, besivystančių šalių vandenų stebėsenos, kontrolės ir stebėjimo programoms programas, pirmenybę teikiant ne dvišalėms, o regioninėms programoms; be to, ragina labiau koordinuoti visų donorų (Europos ir kitų) veiksmus, susijusius su tokių programų finansavimu; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją ir valstybes nares plėsti savo finansinės, technologinės ir techninės paramos, įskaitant oficialią vystymosi pagalbą ir žuvininkystės partnerystės susitarimus, besivystančių šalių vandenų stebėsenos, kontrolės ir stebėjimo programoms programas, pirmenybę teikiant ne dvišalėms, o regioninėms programoms; be to, ragina labiau koordinuoti visų donorų (Europos ir kitų) veiksmus, susijusius su tokių programų finansavimu;

| 32. | be to, mano, jog ES turėtų aktyviai vykdyti bendradarbiavimą pagal žuvininkystės partnerystės susitarimus (ŽPS), kad būtų veiksmingiau kovojama su NNN žvejyba; |
| --- | --- |

32.

be to, mano, jog ES turėtų aktyviai vykdyti bendradarbiavimą pagal žuvininkystės partnerystės susitarimus (ŽPS), kad būtų veiksmingiau kovojama su NNN žvejyba;

| 33. | ragina Komisiją susitarimuose, kuriuos ji pasirašo su besivystančiomis šalimis, kiek reikia, padidinti žuvininkystės sektoriui skiriamą finansinį paketą, kad šios šalys galėtų sutvirtinti savo institucinius, žmogiškuosius ir techninius pajėgumus kovoti su NNN žvejyba ir taip užtikrinti geresnį pasaulinių ir regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų priimtų priemonių ir Europos teisės aktų laikymąsi; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją susitarimuose, kuriuos ji pasirašo su besivystančiomis šalimis, kiek reikia, padidinti žuvininkystės sektoriui skiriamą finansinį paketą, kad šios šalys galėtų sutvirtinti savo institucinius, žmogiškuosius ir techninius pajėgumus kovoti su NNN žvejyba ir taip užtikrinti geresnį pasaulinių ir regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų priimtų priemonių ir Europos teisės aktų laikymąsi;

| 34. | pabrėžia, kad reikia įtraukti pilietinę visuomenę ir suteikti atsakomybę žuvininkystės sektoriaus įmonėms, kad jos užtikrintų, kad būtų taikomi teisėti žvejybos metodai, ir bendradarbiautų su valdžios institucijomis kovojant su NNN žvejyba, atsižvelgdamos į įmonių socialinę ir aplinkosaugos atsakomybę; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad reikia įtraukti pilietinę visuomenę ir suteikti atsakomybę žuvininkystės sektoriaus įmonėms, kad jos užtikrintų, kad būtų taikomi teisėti žvejybos metodai, ir bendradarbiautų su valdžios institucijomis kovojant su NNN žvejyba, atsižvelgdamos į įmonių socialinę ir aplinkosaugos atsakomybę;

| 35. | prašo Komisijos apsvarstyti galimybę į priemonių, kurios bus taikomos šalims, turinčioms teisę naudotis Apibendrinta svarbesnių prioritetų sistema (šiuo metu peržiūrima), sąrašą įtraukti FAO uosto valstybės priemonių susitarimą, JT susitarimą dėl žuvų išteklių ir FAO priemonių laikymosi susitarimą; ragina panaikinti eksporto licencijas visoms valstybėms, prekiaujančioms su NNN žvejyba susijusiais produktais; mano, kad reikėtų bendradarbiauti su šiomis valstybėmis siekiant uždrausti prekybą šiais produktais; |
| --- | --- |

35.

prašo Komisijos apsvarstyti galimybę į priemonių, kurios bus taikomos šalims, turinčioms teisę naudotis Apibendrinta svarbesnių prioritetų sistema (šiuo metu peržiūrima), sąrašą įtraukti FAO uosto valstybės priemonių susitarimą, JT susitarimą dėl žuvų išteklių ir FAO priemonių laikymosi susitarimą; ragina panaikinti eksporto licencijas visoms valstybėms, prekiaujančioms su NNN žvejyba susijusiais produktais; mano, kad reikėtų bendradarbiauti su šiomis valstybėmis siekiant uždrausti prekybą šiais produktais;

| 36. | primena, kad vykdant prekybą, kuriai taikomos PPO taisyklės, NNN žvejybos klausimas neatsiejamas nuo žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų klausimo; pabrėžia sunkumus, susijusius su tuo, kad kai kuriems perdirbtiems žuvininkystės produktams taikomos nuo kilmės taisyklių leidžiančios nukrypti nuostatos, visų pirma Papua Naujosios Gvinėjos atvejį – ši šalis trukdo vykdyti tokių produktų atsekamumą ir sudaro sąlygas NNN žvejybai; |
| --- | --- |

36.

primena, kad vykdant prekybą, kuriai taikomos PPO taisyklės, NNN žvejybos klausimas neatsiejamas nuo žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų klausimo; pabrėžia sunkumus, susijusius su tuo, kad kai kuriems perdirbtiems žuvininkystės produktams taikomos nuo kilmės taisyklių leidžiančios nukrypti nuostatos, visų pirma Papua Naujosios Gvinėjos atvejį – ši šalis trukdo vykdyti tokių produktų atsekamumą ir sudaro sąlygas NNN žvejybai;

| 37. | mano, kad regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (RFMO), kurioms priklauso Europos Sąjunga, ES turėtų siekti šių tikslų:






  — | visoms RFMO pavaldžioms žvejybos vietoms sukurti žvejybos laivų, įskaitant pagalbinius laivus, kurie turi teisę žvejoti, registrus ir laivų, kurie yra įvardyti kaip NNN, sąrašus (juodieji sąrašai), dažnai juos atnaujinti, plačiai skelbti ir koordinuoti regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose; |
| --- | --- | --- |

37.

mano, kad regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (RFMO), kurioms priklauso Europos Sąjunga, ES turėtų siekti šių tikslų:

—

visoms RFMO pavaldžioms žvejybos vietoms sukurti žvejybos laivų, įskaitant pagalbinius laivus, kurie turi teisę žvejoti, registrus ir laivų, kurie yra įvardyti kaip NNN, sąrašus (juodieji sąrašai), dažnai juos atnaujinti, plačiai skelbti ir koordinuoti regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose;

| — | stiprinti RFMO priemonių laikymosi komitetus, kad būtų analizuojama susitariančiųjų šalių veikla ir, kai reikia, taikomos veiksmingos sankcijos; |
| --- | --- |

—

stiprinti RFMO priemonių laikymosi komitetus, kad būtų analizuojama susitariančiųjų šalių veikla ir, kai reikia, taikomos veiksmingos sankcijos;

| — | išplėsti nurodytų priemonių, kurių tokios susitariančiosios šalys, kaip vėliavos, pakrantės, uosto ir rinkos valstybės, taip pat faktinės laivų nuosavybės valstybės, turi imtis atskirose regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, sąrašą; |
| --- | --- |

—

išplėsti nurodytų priemonių, kurių tokios susitariančiosios šalys, kaip vėliavos, pakrantės, uosto ir rinkos valstybės, taip pat faktinės laivų nuosavybės valstybės, turi imtis atskirose regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, sąrašą;

| — | sukurti atitinkamas patikrinimo jūroje ir stebėjimo programas; |
| --- | --- |

—

sukurti atitinkamas patikrinimo jūroje ir stebėjimo programas;

| — | perkrovimo jūrose draudimai; |
| --- | --- |

—

perkrovimo jūrose draudimai;

| — | kiekvienoje regioninėje žuvininkystės valdymo organizacijoje sukurti laimikio dokumentavimo schemas, pradedant nuo pagrindinių rūšių; |
| --- | --- |

—

kiekvienoje regioninėje žuvininkystės valdymo organizacijoje sukurti laimikio dokumentavimo schemas, pradedant nuo pagrindinių rūšių;

| — | privaloma naudoti elektronines priemones, įskaitant LSS, elektroninius žurnalus ir atitinkamais atvejais kitus sekimo įrenginius; |
| --- | --- |

—

privaloma naudoti elektronines priemones, įskaitant LSS, elektroninius žurnalus ir atitinkamais atvejais kitus sekimo įrenginius;

| — | privalomai ir reguliariai vertinti atskirų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų veiklą ir reikalauti, kad būtų imtasi veiksmų pagal rekomendacijas; |
| --- | --- |

—

privalomai ir reguliariai vertinti atskirų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų veiklą ir reikalauti, kad būtų imtasi veiksmų pagal rekomendacijas;

| — | žuvininkystės delegacijų prie RFMO vadovų finansinių interesų deklaracija, kai galėtų būti interesų konfliktų; |
| --- | --- |

—

žuvininkystės delegacijų prie RFMO vadovų finansinių interesų deklaracija, kai galėtų būti interesų konfliktų;

| 38. | ragina skubiai išplėsti RFMO tinklą, kad jis apimtų visas atvirų jūrų žvejybos vietas ir zonas, dėl to sukuriant naujas RFMO arba išplečiant jau esamų RFMO įgaliojimus; mano, kad, atsižvelgiant į pasaulinį NNN žvejybos pobūdį, būtina labai gerinti RFMO bendradarbiavimą informacijos mainų ir sankcijų prieš laivus bei susitariančiąsias šalis klausimais; |
| --- | --- |

38.

ragina skubiai išplėsti RFMO tinklą, kad jis apimtų visas atvirų jūrų žvejybos vietas ir zonas, dėl to sukuriant naujas RFMO arba išplečiant jau esamų RFMO įgaliojimus; mano, kad, atsižvelgiant į pasaulinį NNN žvejybos pobūdį, būtina labai gerinti RFMO bendradarbiavimą informacijos mainų ir sankcijų prieš laivus bei susitariančiąsias šalis klausimais;

| 39. | mano, kad teisė žvejoti atviroje jūroje, turi, kiek įmanoma remiantis tarptautine teise, būti priklausoma nuo to, ar valstybė laikosi atitinkamų tarptautinių organizacijų reikalavimų ir visapusiškai įgyvendina visas valdymo priemones, kurias jos įveda; |
| --- | --- |

39.

mano, kad teisė žvejoti atviroje jūroje, turi, kiek įmanoma remiantis tarptautine teise, būti priklausoma nuo to, ar valstybė laikosi atitinkamų tarptautinių organizacijų reikalavimų ir visapusiškai įgyvendina visas valdymo priemones, kurias jos įveda;

| 40. | pažymi, kad FAO yra pirminis mokslinių žinių ir rekomendacijų šaltinis svarstant pasaulinius žvejybos ir akvakultūros klausimus, gerinant žuvininkystės plėtros ir valdymo integravimą su biologinės įvairovės išsaugojimu ir aplinkos apsauga; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad FAO yra pirminis mokslinių žinių ir rekomendacijų šaltinis svarstant pasaulinius žvejybos ir akvakultūros klausimus, gerinant žuvininkystės plėtros ir valdymo integravimą su biologinės įvairovės išsaugojimu ir aplinkos apsauga;

| 41. | visiškai remia dabartinę FAO iniciatyvą kuo greičiau kurti pasaulinį žvejybos laivų, pervežimo laivų su šaldymo įranga ir aprūpinimo laivų registrą, kuris turėtų būti privalomas ir apimtų didesnius kaip 10 angliškųjų tonų laivus; |
| --- | --- |

41.

visiškai remia dabartinę FAO iniciatyvą kuo greičiau kurti pasaulinį žvejybos laivų, pervežimo laivų su šaldymo įranga ir aprūpinimo laivų registrą, kuris turėtų būti privalomas ir apimtų didesnius kaip 10 angliškųjų tonų laivus;

| 42. | ragina greitai plėtoti šiuo metu FAO rengiamą sistemą vėliavos valstybės veiklai vertinti kaip spaudimo priemonę valstybėms, kurios nevykdo savo tarptautinių teisinių įsipareigojimų; ragina rasti tam tikrą veiksmingą mechanizmą sankcijoms taikyti toms valstybėms, kurios neužtikrina, kad su jų vėliavomis plaukiojantys laivai neremtų NNN žvejybos arba ja neužsiimtų ir griežtai laikytųsi visų susijusių teisės aktų; ragina valstybes nares kovai su neteisėta žvejyba skirtas rinkos priemones taikyti sąžiningai, skaidriai ir nediskriminuojant kitų šalių; remia FAO iniciatyvą rengti tarptautines konsultacijas dėl laivo vėliavos valstybės pareigų pagal tarptautinę teisę vykdymo; |
| --- | --- |

42.

ragina greitai plėtoti šiuo metu FAO rengiamą sistemą vėliavos valstybės veiklai vertinti kaip spaudimo priemonę valstybėms, kurios nevykdo savo tarptautinių teisinių įsipareigojimų; ragina rasti tam tikrą veiksmingą mechanizmą sankcijoms taikyti toms valstybėms, kurios neužtikrina, kad su jų vėliavomis plaukiojantys laivai neremtų NNN žvejybos arba ja neužsiimtų ir griežtai laikytųsi visų susijusių teisės aktų; ragina valstybes nares kovai su neteisėta žvejyba skirtas rinkos priemones taikyti sąžiningai, skaidriai ir nediskriminuojant kitų šalių; remia FAO iniciatyvą rengti tarptautines konsultacijas dėl laivo vėliavos valstybės pareigų pagal tarptautinę teisę vykdymo;

| 43. | ragina skubiai taikyti priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias vadinamųjų patogios valstybės vėliavų naudojimui – tai praktika, kuri laivams sudaro sąlygas nebaudžiamai imtis neteisėtos veiklos, dėl to daroma didelė žala jūrų aplinkai, žuvų ištekliams, pakrančių bendruomenėms, apsirūpinimo maistu saugumui, ypač besivystančiose šalyse, ir teisėtoms įstatymus gerbiančioms žvejybos įmonėms; |
| --- | --- |

43.

ragina skubiai taikyti priemones, kuriomis būtų užkirstas kelias vadinamųjų patogios valstybės vėliavų naudojimui – tai praktika, kuri laivams sudaro sąlygas nebaudžiamai imtis neteisėtos veiklos, dėl to daroma didelė žala jūrų aplinkai, žuvų ištekliams, pakrančių bendruomenėms, apsirūpinimo maistu saugumui, ypač besivystančiose šalyse, ir teisėtoms įstatymus gerbiančioms žvejybos įmonėms;

| 44. | pabrėžia poreikį užtikrinti, kad jokie ES interesai nebūtų susiję su tokių formų piratavimu žvejybos srityje, ir todėl ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų piliečiai neremtų NNN žvejybos ir joje nedalyvautų; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia poreikį užtikrinti, kad jokie ES interesai nebūtų susiję su tokių formų piratavimu žvejybos srityje, ir todėl ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų piliečiai neremtų NNN žvejybos ir joje nedalyvautų;

| 45. | remia Komisijos pastangas parengti viešą registrą, kuriame būtų nurodyta laivų savininkų tapatybė, jei buvo nustatyta, kad jie dalyvavo NNN žvejyboje; mano, kad šis registras turėtų būti suderintas su registru, kurį valdo Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra Vigo mieste; |
| --- | --- |

45.

remia Komisijos pastangas parengti viešą registrą, kuriame būtų nurodyta laivų savininkų tapatybė, jei buvo nustatyta, kad jie dalyvavo NNN žvejyboje; mano, kad šis registras turėtų būti suderintas su registru, kurį valdo Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra Vigo mieste;

| 46. | mano, kad JT sistemoje integruota organizacija turi nedelsiant nepriklausomai vertinti vėliavos valstybių ir RFMO veiklą; |
| --- | --- |

46.

mano, kad JT sistemoje integruota organizacija turi nedelsiant nepriklausomai vertinti vėliavos valstybių ir RFMO veiklą;

| 47. | pripažįsta, kad nepakankamai plėtojamas tarptautinis bendradarbiavimas siekiant valdyti neigiamą kitos nei žvejyba žmogaus veiklos, kuri daro įtaką jūrinei aplinkai, poveikį, ir ragina Komisiją siekti, kad būtų įsteigta pasaulio organizacija (galbūt globojant JT), kuri užpildytų šią spragą; |
| --- | --- |

47.

pripažįsta, kad nepakankamai plėtojamas tarptautinis bendradarbiavimas siekiant valdyti neigiamą kitos nei žvejyba žmogaus veiklos, kuri daro įtaką jūrinei aplinkai, poveikį, ir ragina Komisiją siekti, kad būtų įsteigta pasaulio organizacija (galbūt globojant JT), kuri užpildytų šią spragą;

| 48. | pabrėžia, kad reikia visapusiškiau išplėtoti rinkos valstybės atsakomybės sampratą kaip priemonę neįsileisti į rinką NNN žuvų gaminių; mano, kad ES su kitomis didžiosiomis rinkos valstybėmis, įskaitant JAV, Japoniją ir Kiniją (bet ne tik jas), turi skubiai aptarti, kaip bendradarbiauti tarpusavyje ir kuo greičiau plėtoti tarptautines teisines priemones, kuriomis būtų galima stabdyti, patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir nubausti prekybą NNN žuvimis laikantis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklių ir vadovaujantis Jungtinių Tautų sistema; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad reikia visapusiškiau išplėtoti rinkos valstybės atsakomybės sampratą kaip priemonę neįsileisti į rinką NNN žuvų gaminių; mano, kad ES su kitomis didžiosiomis rinkos valstybėmis, įskaitant JAV, Japoniją ir Kiniją (bet ne tik jas), turi skubiai aptarti, kaip bendradarbiauti tarpusavyje ir kuo greičiau plėtoti tarptautines teisines priemones, kuriomis būtų galima stabdyti, patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir nubausti prekybą NNN žuvimis laikantis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklių ir vadovaujantis Jungtinių Tautų sistema;

| 49. | pabrėžia, kad Europos žuvininkystės sektoriaus išlaikymas ir plėtra iš dalies priklauso nuo griežtos su NNN žvejyba susijusių žuvininkystės produktų, kuriais prekiaujama Europos ir pasaulio rinkose, kontrolės; pabrėžia šio sektoriaus svarbą teritorijų planavimui, aprūpinimui maistu, darbo vietų ir Bendrijos vandenyse esančių išteklių išsaugojimui; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad Europos žuvininkystės sektoriaus išlaikymas ir plėtra iš dalies priklauso nuo griežtos su NNN žvejyba susijusių žuvininkystės produktų, kuriais prekiaujama Europos ir pasaulio rinkose, kontrolės; pabrėžia šio sektoriaus svarbą teritorijų planavimui, aprūpinimui maistu, darbo vietų ir Bendrijos vandenyse esančių išteklių išsaugojimui;

| 50. | mano, kad Europos Sąjunga jau turi priemonių atgrasyti nuo neteisėtos žvejybos, ir yra įsitikinęs, kad, kaip viena iš didžiausių žuvų rinkų pasaulyje, jei tinkamai jomis naudotųsi, atgrasomasis poveikis turėtų neabejotinų praktinių padarinių; todėl reikalauja, kad nebūtų suteikiami arba būtų atimami eksporto į Europos Sąjungą sertifikatai iš tų valstybių narių ar sutarties šalių, kurios nebendradarbiaus su RFMO nustatant tokias priemones, kaip sugautų žuvų dokumentavimo sistemos arba uosto valstybės priemonės; |
| --- | --- |

50.

mano, kad Europos Sąjunga jau turi priemonių atgrasyti nuo neteisėtos žvejybos, ir yra įsitikinęs, kad, kaip viena iš didžiausių žuvų rinkų pasaulyje, jei tinkamai jomis naudotųsi, atgrasomasis poveikis turėtų neabejotinų praktinių padarinių; todėl reikalauja, kad nebūtų suteikiami arba būtų atimami eksporto į Europos Sąjungą sertifikatai iš tų valstybių narių ar sutarties šalių, kurios nebendradarbiaus su RFMO nustatant tokias priemones, kaip sugautų žuvų dokumentavimo sistemos arba uosto valstybės priemonės;

| 51. | pakartoja, kad vienas iš didžiausių ginklų kovojant su NNN žvejyba, yra komercinis; todėl dar kartą apgailestauja, kad trūksta koordinavimo tarp Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD bei Prekybos GD, nes pirmasis nustatyto vis daugiau kovos tikslų, antrosios tikslas, atrodo, yra tik vis atviresnė ES rinka importui, neatsižvelgiant į jo kilmę ir kontrolės garantijas, suteikiant tarifų lengvatas ir atleidžiant nuo pradinių taisyklių, kurios naudingos tik galutinai atiduodant Europos rinką laivynams ir šalims, kurios yra bent jau palankios NNN žvejybai; |
| --- | --- |

51.

pakartoja, kad vienas iš didžiausių ginklų kovojant su NNN žvejyba, yra komercinis; todėl dar kartą apgailestauja, kad trūksta koordinavimo tarp Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD bei Prekybos GD, nes pirmasis nustatyto vis daugiau kovos tikslų, antrosios tikslas, atrodo, yra tik vis atviresnė ES rinka importui, neatsižvelgiant į jo kilmę ir kontrolės garantijas, suteikiant tarifų lengvatas ir atleidžiant nuo pradinių taisyklių, kurios naudingos tik galutinai atiduodant Europos rinką laivynams ir šalims, kurios yra bent jau palankios NNN žvejybai;

| 52. | mano, kad šiuo atveju rinka turėtų būti labiau atsakinga už savo veiksmus, ypač importuotojai, nes rinka yra bene svarbiausia NNN žvejybos priežastis; |
| --- | --- |

52.

mano, kad šiuo atveju rinka turėtų būti labiau atsakinga už savo veiksmus, ypač importuotojai, nes rinka yra bene svarbiausia NNN žvejybos priežastis;

| 53. | pabrėžia, kad svarbi yra vartotojo teisė visada žinoti, jog nupirktas produktas sužvejotas teisėtai; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad svarbi yra vartotojo teisė visada žinoti, jog nupirktas produktas sužvejotas teisėtai;

| 54. | ragina Komisija ir valstybes nares pagerinti vartotojų informavimą apie įvairias ženklinimo sistemas, pvz., Jūrų priežiūros tarybos (JPT) sistemą, kuri užtikrina skaidrumą ir suteikia vartotojams garantiją, kad jie perka tvariai, teisėtai sužvejotas žuvis; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisija ir valstybes nares pagerinti vartotojų informavimą apie įvairias ženklinimo sistemas, pvz., Jūrų priežiūros tarybos (JPT) sistemą, kuri užtikrina skaidrumą ir suteikia vartotojams garantiją, kad jie perka tvariai, teisėtai sužvejotas žuvis;

| 55. | visiškai pritaria naujoms gairėms, patvirtintoms FAO 2011 m. vasarį vykusiame JTO Žuvininkystės komiteto (COFI) posėdyje, kurių tikslas yra suvienodinti žuvininkystės produktų ženklinimo sistemą tam, kad būtų kovojama su neteisėta žvejyba; Etiketėje privalo būti aiškiai nurodytas ir žuvies komercinis bei mokslinis pavadinimai, žvejybos tipas ir ypač zona, kurioje ji sužvejota; |
| --- | --- |

55.

visiškai pritaria naujoms gairėms, patvirtintoms FAO 2011 m. vasarį vykusiame JTO Žuvininkystės komiteto (COFI) posėdyje, kurių tikslas yra suvienodinti žuvininkystės produktų ženklinimo sistemą tam, kad būtų kovojama su neteisėta žvejyba; Etiketėje privalo būti aiškiai nurodytas ir žuvies komercinis bei mokslinis pavadinimai, žvejybos tipas ir ypač zona, kurioje ji sužvejota;

| 56. | ragina Komisiją siekti plėtoti pasaulinę laimikio dokumentavimo schemą; |
| --- | --- |

56.

ragina Komisiją siekti plėtoti pasaulinę laimikio dokumentavimo schemą;

| 57. | ragina Komisiją ir valstybes nares paremti sukūrimą ir naudojimą technologijų, skirtų užtikrinti visapusišką ir veiksmingą žuvininkystės produktų atsekamumą visoje tiekimo grandinėje, įskaitant žvejybos laivų ir pagalbinių laivų buvimo vietos stebėjimą naudojant palydovinį ryšį ir elektronines žymas žuvims stebėti, taip pat pasaulinės žuvų DNR duomenų bazės ir kitų genetinių duomenų bazių, kurios leistų nustatyti geografinę žuvies produktų kilmę, sukūrimą, kaip nurodyta Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JTC) pranešime „Atgrasymas nuo neteisėtos veiklos žuvininkystės sektoriuje – Genetikos, genomikos, chemijos ir kriminalistikos laimėjimai, skirti kovai su NNN žvejyba ir žuvų produktų atsekamumo užtikrinimui“; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją ir valstybes nares paremti sukūrimą ir naudojimą technologijų, skirtų užtikrinti visapusišką ir veiksmingą žuvininkystės produktų atsekamumą visoje tiekimo grandinėje, įskaitant žvejybos laivų ir pagalbinių laivų buvimo vietos stebėjimą naudojant palydovinį ryšį ir elektronines žymas žuvims stebėti, taip pat pasaulinės žuvų DNR duomenų bazės ir kitų genetinių duomenų bazių, kurios leistų nustatyti geografinę žuvies produktų kilmę, sukūrimą, kaip nurodyta Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JTC) pranešime „Atgrasymas nuo neteisėtos veiklos žuvininkystės sektoriuje – Genetikos, genomikos, chemijos ir kriminalistikos laimėjimai, skirti kovai su NNN žvejyba ir žuvų produktų atsekamumo užtikrinimui“;

| 58. | ragina Komisiją ir Tarybą didinti kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu visais lygmenimis skiriamas lėšas; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją ir Tarybą didinti kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu visais lygmenimis skiriamas lėšas;

| 59. | palankiai vertina naujausią JT Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (UNODC) ataskaitą dėl tarptautinio organizuoto nusikalstamumo žuvininkystės pramonėje ir jo paaiškinimą, kaip nusikalstamos grupės plečia savo įtaką žuvininkystės pramonėje tiekimo (laivų ir įgulos aprūpinimas, degalų papildymas ir kt.) ir platinimo (pardavimas ir gabenimas) srityse; |
| --- | --- |

59.

palankiai vertina naujausią JT Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (UNODC) ataskaitą dėl tarptautinio organizuoto nusikalstamumo žuvininkystės pramonėje ir jo paaiškinimą, kaip nusikalstamos grupės plečia savo įtaką žuvininkystės pramonėje tiekimo (laivų ir įgulos aprūpinimas, degalų papildymas ir kt.) ir platinimo (pardavimas ir gabenimas) srityse;

| 60. | reiškia susirūpinimą, kad vykdantieji NNN žvejybą užsiima tokia nusikalstama veikla, kaip žmonių išnaudojimas ir prekyba žmonėmis, pinigų plovimas, korupcija, prekyba vogtomis prekėmis, mokesčių slėpimas ir sukčiavimas muitinėse, o tai turėtų būti vertinama kaip tarptautinio organizuoto nusikalstamumo forma; pabrėžia, kad reikia nuodugnesnio ir integruoto požiūrio kovojant su NNN žvejyba, įskaitant prekybos ir importo kontrolę; |
| --- | --- |

60.

reiškia susirūpinimą, kad vykdantieji NNN žvejybą užsiima tokia nusikalstama veikla, kaip žmonių išnaudojimas ir prekyba žmonėmis, pinigų plovimas, korupcija, prekyba vogtomis prekėmis, mokesčių slėpimas ir sukčiavimas muitinėse, o tai turėtų būti vertinama kaip tarptautinio organizuoto nusikalstamumo forma; pabrėžia, kad reikia nuodugnesnio ir integruoto požiūrio kovojant su NNN žvejyba, įskaitant prekybos ir importo kontrolę;

| 61. | visiškai pritaria UNODC ataskaitos rekomendacijoms, įskaitant rekomendaciją dėl platesnio tarptautinio bendradarbiavimo tiriant nusikalstamą veiklą jūroje, gerinant žvejybos laivų nuosavybės skaidrumą ir veiksmus ir trukdant parduoti bei eksploatuoti žvejybos laivus įmonėms, kurių tikrieji savininkai nesusekami; |
| --- | --- |

61.

visiškai pritaria UNODC ataskaitos rekomendacijoms, įskaitant rekomendaciją dėl platesnio tarptautinio bendradarbiavimo tiriant nusikalstamą veiklą jūroje, gerinant žvejybos laivų nuosavybės skaidrumą ir veiksmus ir trukdant parduoti bei eksploatuoti žvejybos laivus įmonėms, kurių tikrieji savininkai nesusekami;

| 62. | pažymi, kad JT konvencija dėl tarptautinio organizuoto nusikalstamumo yra viena plačiausiai ratifikuotų sutarčių, pagal kurią susitariančiosios šalys įsipareigoja bendradarbiauti tarptautinio organizuoto nusikalstamumo bylose tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir teismo procesų klausimais, taip sudarydamos svarbias sąjungas kovoje su NNN žvejyba; |
| --- | --- |

62.

pažymi, kad JT konvencija dėl tarptautinio organizuoto nusikalstamumo yra viena plačiausiai ratifikuotų sutarčių, pagal kurią susitariančiosios šalys įsipareigoja bendradarbiauti tarptautinio organizuoto nusikalstamumo bylose tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir teismo procesų klausimais, taip sudarydamos svarbias sąjungas kovoje su NNN žvejyba;

| 63. | mano, kad NNN žvejyba turėtų būti viena prioritetinių Interpolo sričių suteikiant šiai organizacijai išteklių ir tyrimo įgaliojimus, kad ji kontroliuotų tarptautinio nusikalstamumo aspektus NNN žvejyboje ir kovotų su jais; |
| --- | --- |

63.

mano, kad NNN žvejyba turėtų būti viena prioritetinių Interpolo sričių suteikiant šiai organizacijai išteklių ir tyrimo įgaliojimus, kad ji kontroliuotų tarptautinio nusikalstamumo aspektus NNN žvejyboje ir kovotų su jais;

| 64. | prašo Komisijos išnagrinėti JAV Lacey įstatymą ir apsvarstyti, ar tam tikri jo elementai galėtų būti naudingi Europos sąlygomis, ypač juo įvestas įpareigojimas mažmenininkams garantuoti sužvejotų žuvų teisėtumą; |
| --- | --- |

64.

prašo Komisijos išnagrinėti JAV Lacey įstatymą ir apsvarstyti, ar tam tikri jo elementai galėtų būti naudingi Europos sąlygomis, ypač juo įvestas įpareigojimas mažmenininkams garantuoti sužvejotų žuvų teisėtumą;

| 65. | ragina Komisiją įtraukti, jei reikia, minėtus principus į jos dvišalių žuvininkystės susitarimų nuostatas; |
| --- | --- |

65.

ragina Komisiją įtraukti, jei reikia, minėtus principus į jos dvišalių žuvininkystės susitarimų nuostatas;

| 66. | primygtinai reikalauja, kad kitame 2012 m. Brazilijoje vyksiančiame Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime dėl tvaraus vystymosi 30-ųjų JT jūrų teisės metinių proga ES pasiūlytų, kad tarptautinių vandenynų valdysena taptų prioritetu; |
| --- | --- |

66.

primygtinai reikalauja, kad kitame 2012 m. Brazilijoje vyksiančiame Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime dėl tvaraus vystymosi 30-ųjų JT jūrų teisės metinių proga ES pasiūlytų, kad tarptautinių vandenynų valdysena taptų prioritetu;

| 67. | pažymi, kad kova su neteisėta žvejyba visame pasaulyje yra labai svarbi tvariam pasaulio vystymuisi ir todėl neišvengiamai turėtų būti žuvininkystės partnerystės susitarimų, prekybos politikos įsipareigojimų, vystomojo bendradarbiavimo politikos tikslų ir užsienio politikos prioritetų Europos Sąjungoje dalis; |
| --- | --- |

67.

pažymi, kad kova su neteisėta žvejyba visame pasaulyje yra labai svarbi tvariam pasaulio vystymuisi ir todėl neišvengiamai turėtų būti žuvininkystės partnerystės susitarimų, prekybos politikos įsipareigojimų, vystomojo bendradarbiavimo politikos tikslų ir užsienio politikos prioritetų Europos Sąjungoje dalis;

| 68. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių parlamentams, regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (angl. RFMO), kurių susitariančioji šalis yra ES, ir JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Žuvininkystės komiteto sekretoriatams. |
| --- | --- |

68.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių parlamentams, regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų (angl. RFMO), kurių susitariančioji šalis yra ES, ir JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Žuvininkystės komiteto sekretoriatams.

---

(1)  OL C 287 E, 2007 11 29, p. 502.

(2)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

(3)  OL L 286, 2008 10 29, p. 33.

(4)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/157 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/157

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisIranas: paskutiniai žmogaus teisių pažeidimų atvejai

P7_TA(2011)0517

2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl paskutinių žmogaus teisių pažeidimo atvejų Irane

2013/C 153 E/21

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, būtent rezoliucijas dėl žmogaus teisių, ir ypač į 2010 m. rugsėjo 7 d. ir 2011 m. sausio 20 d. rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Irano, būtent rezoliucijas dėl žmogaus teisių, ir ypač į 2010 m. rugsėjo 7 d. ir 2011 m. sausio 20 d. rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 16/9, kuria specialiajam pranešėjui žmogaus teisių padėties Irane klausimais suteikti įgaliojimai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 16/9, kuria specialiajam pranešėjui žmogaus teisių padėties Irane klausimais suteikti įgaliojimai,

| — | atsižvelgdamas į 123 rekomendacijas, pateiktas 2010 m. vasario mėn. atlikus Žmogaus teisių tarybos visuotinį periodinį vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 123 rekomendacijas, pateiktas 2010 m. vasario mėn. atlikus Žmogaus teisių tarybos visuotinį periodinį vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad JT Žmogaus teisių tarybos pirmininkas 2011 m. birželio 17 d. paskyrė Ahmedą Shaheedą JT specialiuoju pranešėju žmogaus teisių padėties Irane klausimais, ir į specialiojo pranešėjo 66-ajai JT Generalinei Asamblėjai pateiktą 2011 m. rugsėjo 23 d. tarpinę ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Irane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad JT Žmogaus teisių tarybos pirmininkas 2011 m. birželio 17 d. paskyrė Ahmedą Shaheedą JT specialiuoju pranešėju žmogaus teisių padėties Irane klausimais, ir į specialiojo pranešėjo 66-ajai JT Generalinei Asamblėjai pateiktą 2011 m. rugsėjo 23 d. tarpinę ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Irane,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus 66-ajai JT Generalinei Asamblėjai pateiktą 2011 m. rugsėjo 15 d. ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Irano Islamo Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus 66-ajai JT Generalinei Asamblėjai pateiktą 2011 m. rugsėjo 15 d. ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Irano Islamo Respublikoje,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 10 d. Irano žmogaus teisių dokumentavimo centro pranešimą dėl prievartavimų, kuriuos Irano kalėjimų valdžia naudoja kaip kankinimo priemonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 10 d. Irano žmogaus teisių dokumentavimo centro pranešimą dėl prievartavimų, kuriuos Irano kalėjimų valdžia naudoja kaip kankinimo priemonę,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 15 ir 26 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimus dėl žmogaus teisių gynėjo teisininko Nasrin Sotoudeh įkalinimo ir šešių nepriklausomų kino kūrėjų suėmimo ir 2011 m. spalio 18 d. pareiškimą dėl kino kūrėjui Jafarui Panahi ir aktorei Marzieh Vafamehr paskirtų bausmių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 15 ir 26 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimus dėl žmogaus teisių gynėjo teisininko Nasrin Sotoudeh įkalinimo ir šešių nepriklausomų kino kūrėjų suėmimo ir 2011 m. spalio 18 d. pareiškimą dėl kino kūrėjui Jafarui Panahi ir aktorei Marzieh Vafamehr paskirtų bausmių,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 10 d. sugriežtintas ES ribojamąsias priemones atsakant į sunkius žmogaus teisių pažeidimus Irane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 10 d. sugriežtintas ES ribojamąsias priemones atsakant į sunkius žmogaus teisių pažeidimus Irane,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 62/149 ir 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją Nr. 63/168 dėl mirties bausmės moratoriumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 18 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 62/149 ir 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją Nr. 63/168 dėl mirties bausmės moratoriumo,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (angl. ICCPR), Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (angl. ICESCR), Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ir Vaiko teisių konvenciją, kuriuos pasirašė ir Iranas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (angl. ICCPR), Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (angl. ICESCR), Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ir Vaiko teisių konvenciją, kuriuos pasirašė ir Iranas,

| — | atsižvelgdamas į Irano Islamo Respublikos Konstituciją ir ypač jos 23-27 ir 32-35 straipsnius, kuriuose numatoma žodžio, susirinkimų ir asociacijų laisvė, teisė išpažinti savo religiją ir kaltinamųjų ir kalinamų asmenų pagrindinės teisės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Irano Islamo Respublikos Konstituciją ir ypač jos 23-27 ir 32-35 straipsnius, kuriuose numatoma žodžio, susirinkimų ir asociacijų laisvė, teisė išpažinti savo religiją ir kaltinamųjų ir kalinamų asmenų pagrindinės teisės,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi dabartinei žmogaus teisių padėčiai Irane būdingas nuolatinis sistemingas pagrindinių teisių pažeidinėjimas; kadangi žmogaus teisių gynėjai (ypač moterų, vaikų ir mažumų teisių aktyvistai), žurnalistai, tinklaraščių autoriai, menininkai, studentų lyderiai, teisininkai, profesinių sąjungų atstovai ir gamtosaugininkai ir toliau gyvena patirdami didelę įtampą ir nuolatinę suėmimo grėsmę; |
| --- | --- |

A.

kadangi dabartinei žmogaus teisių padėčiai Irane būdingas nuolatinis sistemingas pagrindinių teisių pažeidinėjimas; kadangi žmogaus teisių gynėjai (ypač moterų, vaikų ir mažumų teisių aktyvistai), žurnalistai, tinklaraščių autoriai, menininkai, studentų lyderiai, teisininkai, profesinių sąjungų atstovai ir gamtosaugininkai ir toliau gyvena patirdami didelę įtampą ir nuolatinę suėmimo grėsmę;

| B. | kadangi aktualiausios problemos susijusios su itin dideliais teisingumo administravimo trūkumais, sulaikytųjų kankinimais ar žiauriu arba žeminančiu elgesiu su jais, įskaitant prievartavimą, moterų nelygybe, religinių ir etninių mažumų persekiojimu ir pilietinių ir politinių teisių neužtikrinimu, ypač žmogaus teisių gynėjų, teisininkų ir pilietinės visuomenės veikėjų puldinėjimu ir bauginimu; |
| --- | --- |

B.

kadangi aktualiausios problemos susijusios su itin dideliais teisingumo administravimo trūkumais, sulaikytųjų kankinimais ar žiauriu arba žeminančiu elgesiu su jais, įskaitant prievartavimą, moterų nelygybe, religinių ir etninių mažumų persekiojimu ir pilietinių ir politinių teisių neužtikrinimu, ypač žmogaus teisių gynėjų, teisininkų ir pilietinės visuomenės veikėjų puldinėjimu ir bauginimu;

| C. | kadangi dėl mirties bausmių skaičiaus per pirmąjį 2011 m. pusmetį Iranas yra daugiausiai mirties bausmių tam tikram gyventojų skaičiui taikanti šalis pasaulyje, kai visame pasaulyje vyrauja tendencija panaikinti mirties bausmę; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl mirties bausmių skaičiaus per pirmąjį 2011 m. pusmetį Iranas yra daugiausiai mirties bausmių tam tikram gyventojų skaičiui taikanti šalis pasaulyje, kai visame pasaulyje vyrauja tendencija panaikinti mirties bausmę;

| D. | kadangi nepaisant to, kad Iranas yra pasirašęs Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir oficialiai draudžia mirties bausmę skirti jaunesniems nei 18 metų asmenims, pagal įvairius pranešimus Iranas mirtimi baudžia daugiau jaunų nusikaltėlių nei bet kuri kita šalis; |
| --- | --- |

D.

kadangi nepaisant to, kad Iranas yra pasirašęs Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir oficialiai draudžia mirties bausmę skirti jaunesniems nei 18 metų asmenims, pagal įvairius pranešimus Iranas mirtimi baudžia daugiau jaunų nusikaltėlių nei bet kuri kita šalis;

| E. | kadangi Irano valdžios institucijos iki šiol nesilaiko savo įsipareigojimų JT ir atsisako bendradarbiauti su specialiuoju pranešėju; kadangi tarpinėje ataskaitoje minima „sistemingų pažeidimų tendencija“ ir „sustiprėjusi“ smurto kampanija, joje išreiškiamas nerimas dėl didėjančio nepilnamečiams be tinkamo teismo proceso skiriamų mirties bausmių skaičiaus ir nurodoma, kad iki šiol 2011 m. buvo įvykdyta mažiausiai 200 oficialių mirties bausmių ir 146 slaptų mirties bausmių rytų Irano mieste Mashade; kadangi 2011 m. Irane daugiau kaip 300 žmonių buvo slapta įvykdyta mirties bausmė; |
| --- | --- |

E.

kadangi Irano valdžios institucijos iki šiol nesilaiko savo įsipareigojimų JT ir atsisako bendradarbiauti su specialiuoju pranešėju; kadangi tarpinėje ataskaitoje minima „sistemingų pažeidimų tendencija“ ir „sustiprėjusi“ smurto kampanija, joje išreiškiamas nerimas dėl didėjančio nepilnamečiams be tinkamo teismo proceso skiriamų mirties bausmių skaičiaus ir nurodoma, kad iki šiol 2011 m. buvo įvykdyta mažiausiai 200 oficialių mirties bausmių ir 146 slaptų mirties bausmių rytų Irano mieste Mashade; kadangi 2011 m. Irane daugiau kaip 300 žmonių buvo slapta įvykdyta mirties bausmė;

| F. | kadangi kalinčių arba teisiamų iraniečių giminaičiai taip pat suiminėjami, apklausiami ir puldinėjami už Irano ribų ir ES; kadangi tūkstančiai iraniečių pabėgo iš šalies ir rado prieglobstį kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

F.

kadangi kalinčių arba teisiamų iraniečių giminaičiai taip pat suiminėjami, apklausiami ir puldinėjami už Irano ribų ir ES; kadangi tūkstančiai iraniečių pabėgo iš šalies ir rado prieglobstį kaimyninėse šalyse;

| G. | kadangi opozicijos lyderiai Mir Hossein Mousavi ir Mehdi Karroubi buvo neteisėtai laikomi namų arešto sąlygomis ir nepagrįstai izoliuoti nuo 2011 m. vasario 14 d.; kadangi šie lyderiai kartu su jų politiškai aktyviomis žmonomis tam tikriems laikotarpiams būdavo jėga išgabenami į nežinomas vietas ir atkirsti nuo bet kokio ryšio su draugais ir šeimos nariais, tuo metu jiems kildavo rimta kankinimų grėsmė; |
| --- | --- |

G.

kadangi opozicijos lyderiai Mir Hossein Mousavi ir Mehdi Karroubi buvo neteisėtai laikomi namų arešto sąlygomis ir nepagrįstai izoliuoti nuo 2011 m. vasario 14 d.; kadangi šie lyderiai kartu su jų politiškai aktyviomis žmonomis tam tikriems laikotarpiams būdavo jėga išgabenami į nežinomas vietas ir atkirsti nuo bet kokio ryšio su draugais ir šeimos nariais, tuo metu jiems kildavo rimta kankinimų grėsmė;

| H. | kadangi 2011 m. vasario ir kovo mėn. šimtai žmonių buvo suimti ir mažiausiai trys žuvo, kai tūkstančiai demonstrantų išėjo į gatves paremti demokratinius judėjimus kaimyninėse arabų šalyse ir protestuoti prieš lyderių Mir Hossein Mousavi ir Mehdi Karroubi kalinimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2011 m. vasario ir kovo mėn. šimtai žmonių buvo suimti ir mažiausiai trys žuvo, kai tūkstančiai demonstrantų išėjo į gatves paremti demokratinius judėjimus kaimyninėse arabų šalyse ir protestuoti prieš lyderių Mir Hossein Mousavi ir Mehdi Karroubi kalinimą;

| I. | kadangi 2011 m. balandžio mėn. saugumo pajėgos nužudė keliasdešimt protestuotojų, daugiausia etninių arabų, ir suėmė dar keliasdešimt žmonių pietvakarinėje Chuzestano provincijoje ir kadangi dešimtys žmonių buvo suimta ir sužeista Vakarų Azerbaidžano provincijoje aplinkos apsaugos protestų prieš Urmijos ežero nusekimą metu; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2011 m. balandžio mėn. saugumo pajėgos nužudė keliasdešimt protestuotojų, daugiausia etninių arabų, ir suėmė dar keliasdešimt žmonių pietvakarinėje Chuzestano provincijoje ir kadangi dešimtys žmonių buvo suimta ir sužeista Vakarų Azerbaidžano provincijoje aplinkos apsaugos protestų prieš Urmijos ežero nusekimą metu;

| J. | kadangi ir toliau stiprėja religinių mažumų, daugiausia bahajų, atsivertėlių ir disidentų šiitų mokytojų, patiriama priespauda; kadangi bahajai, nors ir yra gausiausia nemusulmoniška religinė mažuma, patiria didžiulę diskriminaciją, įskaitant prieigos prie švietimo nesuteikimą, ir kadangi tebevyksta teismo procesai prieš septynis kalinamus jų lyderius ir daugiau kaip 100 bendruomenės narių tebėra suimti; kadangi pranešama, kad pirmoje 2011 m. pusėje buvo suimta mažiausiai 207 krikščionių; kadangi musulmonai sunitai ir toliau patiria diskriminaciją teisėje ir praktikoje ir jiems neleidžiama naudotis savo teise išpažinti savo tikėjimą; kadangi toliau tęsiama valstybės remiama šmeižto kampanija prie šiitų Nematullahi sufitus vaizduojant visas misticizmo formas kaip šėtoniškas ir persekiojant sufitų maldininkus: ryškiausias to pavyzdys yra 2011 m. rugsėjo mėn. Kavare įvykdytas ginkluotas užpuolimas, kurio metu žuvo vienas žmogus, o kiti buvo sunkiai sužeisti; |
| --- | --- |

J.

kadangi ir toliau stiprėja religinių mažumų, daugiausia bahajų, atsivertėlių ir disidentų šiitų mokytojų, patiriama priespauda; kadangi bahajai, nors ir yra gausiausia nemusulmoniška religinė mažuma, patiria didžiulę diskriminaciją, įskaitant prieigos prie švietimo nesuteikimą, ir kadangi tebevyksta teismo procesai prieš septynis kalinamus jų lyderius ir daugiau kaip 100 bendruomenės narių tebėra suimti; kadangi pranešama, kad pirmoje 2011 m. pusėje buvo suimta mažiausiai 207 krikščionių; kadangi musulmonai sunitai ir toliau patiria diskriminaciją teisėje ir praktikoje ir jiems neleidžiama naudotis savo teise išpažinti savo tikėjimą; kadangi toliau tęsiama valstybės remiama šmeižto kampanija prie šiitų Nematullahi sufitus vaizduojant visas misticizmo formas kaip šėtoniškas ir persekiojant sufitų maldininkus: ryškiausias to pavyzdys yra 2011 m. rugsėjo mėn. Kavare įvykdytas ginkluotas užpuolimas, kurio metu žuvo vienas žmogus, o kiti buvo sunkiai sužeisti;

| K. | kadangi buvo suiminėjami iš islamo į kitą tikėjimą perėję asmenys ir kadangi baudžiamojo kodekso 225 straipsniu siekiama, kad būtų taikoma privaloma mirties bausmė nuteistiems vyriškos lyties atskalūnams; kadangi protestantų pastoriui Yousefui Nadarkhaniui iki šiol gresia mirties bausmė už atsimetimą nuo islamo; |
| --- | --- |

K.

kadangi buvo suiminėjami iš islamo į kitą tikėjimą perėję asmenys ir kadangi baudžiamojo kodekso 225 straipsniu siekiama, kad būtų taikoma privaloma mirties bausmė nuteistiems vyriškos lyties atskalūnams; kadangi protestantų pastoriui Yousefui Nadarkhaniui iki šiol gresia mirties bausmė už atsimetimą nuo islamo;

| L. | kadangi Irano revoliucinė gvardija, saugumo tarnybos ir policija „Basij“ aktyviai dalyvauja žiauriose ir brutaliose represijose Irane; |
| --- | --- |

L.

kadangi Irano revoliucinė gvardija, saugumo tarnybos ir policija „Basij“ aktyviai dalyvauja žiauriose ir brutaliose represijose Irane;

| M. | kadangi lesbiečių, gėjų, biseksualų ir transseksualų bendruomenė susiduria su puldinėjimais, persekiojimu, žiauriomis bausmėmis ir net mirties bausme; kadangi šie asmenys yra diskriminuojami dėl jų lytinės orientacijos, taip pat ir prieigos prie darbo, gyvenamojo būsto, švietimo ir sveikatos priežiūros srityse, ir patiria socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

M.

kadangi lesbiečių, gėjų, biseksualų ir transseksualų bendruomenė susiduria su puldinėjimais, persekiojimu, žiauriomis bausmėmis ir net mirties bausme; kadangi šie asmenys yra diskriminuojami dėl jų lytinės orientacijos, taip pat ir prieigos prie darbo, gyvenamojo būsto, švietimo ir sveikatos priežiūros srityse, ir patiria socialinę atskirtį;

| N. | kadangi iškiliems studentų aktyvistams Bahareh Hedayatui, Mahdieh Golroo ir Majidui Tavakoli paskirtos įkalinimo bausmės kiekvienam buvo padidintos šešiais mėnesiais po to, kai jie buvo pakaltinti propaganda prieš režimą; kadangi 2011 m. rugsėjo 15 d. politinis aktyvistas ir doktorantas Somayeh Tohidlou gavo 50 rimbo kirčių po to, kai baigėsi jo vienų metų įkalinimo bausmė Evino kalėjime; kadangi Somayeh Tohidlou jau buvo atlikęs 70 dienų įkalinimo bausmę; kadangi įkalinimo bausmės ir 50 rimbo kirčių buvo skirtos už tinklaraščio rašymą ir kitą internetinę veiklą; kadangi 2011 m. spalio 9 d. studentų aktyvistas Payman Aref prieš jį išleidžiant iš kalėjimo gavo 74 rimbo kirčius apkaltinus jį Irano prezidento įžeidimu; |
| --- | --- |

N.

kadangi iškiliems studentų aktyvistams Bahareh Hedayatui, Mahdieh Golroo ir Majidui Tavakoli paskirtos įkalinimo bausmės kiekvienam buvo padidintos šešiais mėnesiais po to, kai jie buvo pakaltinti propaganda prieš režimą; kadangi 2011 m. rugsėjo 15 d. politinis aktyvistas ir doktorantas Somayeh Tohidlou gavo 50 rimbo kirčių po to, kai baigėsi jo vienų metų įkalinimo bausmė Evino kalėjime; kadangi Somayeh Tohidlou jau buvo atlikęs 70 dienų įkalinimo bausmę; kadangi įkalinimo bausmės ir 50 rimbo kirčių buvo skirtos už tinklaraščio rašymą ir kitą internetinę veiklą; kadangi 2011 m. spalio 9 d. studentų aktyvistas Payman Aref prieš jį išleidžiant iš kalėjimo gavo 74 rimbo kirčius apkaltinus jį Irano prezidento įžeidimu;

| O. | kadangi šešių metų įkalinimo bausmė, patvirtinta pateikus apeliaciją, buvo skirta iškiliam Irano kino kūrėjui Jafarui Panahi; kadangi iškiliai aktorei Marzieh Vafamehr skirta vienų metų įkalinimo bausmė ir 90 rimbo kirčių už tai, kad ji vaidino filme, kuriame vaizduojamos sunkios Irane dirbančių menininkų sąlygos; kadangi 2011 m. rugsėjo 17 d. Irano valdžia suėmė šešis nepriklausomus dokumentinio kino kūrėjus Mohseną Shahrnazdarą, Hadi Afarideh, Katayouną Shahabi, Naserą Safarianą, Shahnamą Bazdarą ir Mojtaba Mir Tahmasebą apkaltinusi juos dirbus su BBC Persijos tarnyba ir dalyvavus šnipinėjant šios naujienų tarnybos naudai; |
| --- | --- |

O.

kadangi šešių metų įkalinimo bausmė, patvirtinta pateikus apeliaciją, buvo skirta iškiliam Irano kino kūrėjui Jafarui Panahi; kadangi iškiliai aktorei Marzieh Vafamehr skirta vienų metų įkalinimo bausmė ir 90 rimbo kirčių už tai, kad ji vaidino filme, kuriame vaizduojamos sunkios Irane dirbančių menininkų sąlygos; kadangi 2011 m. rugsėjo 17 d. Irano valdžia suėmė šešis nepriklausomus dokumentinio kino kūrėjus Mohseną Shahrnazdarą, Hadi Afarideh, Katayouną Shahabi, Naserą Safarianą, Shahnamą Bazdarą ir Mojtaba Mir Tahmasebą apkaltinusi juos dirbus su BBC Persijos tarnyba ir dalyvavus šnipinėjant šios naujienų tarnybos naudai;

| P. | kadangi nuo 2009 m. dešimtys teisininkų buvo suimti už tai, kad vykdė savo profesinę veiklą, įskaitant Nasriną Soutoudehą, Mohammadą Seifzadehą, Houtaną Kianą ir Abdolfattahą Soltanį; kadangi Nobelio taikos premijos laureatė Shirin Ebadi buvo priversta pasitraukti į tremtį po to, kai vyriausybė uždarė jos Žmogaus teisių gynėjų centrą, ir kadangi advokatai, apsiimantys ginti politinius ir sąžinės kalinius susiduria su vis didesne asmenine rizika; |
| --- | --- |

P.

kadangi nuo 2009 m. dešimtys teisininkų buvo suimti už tai, kad vykdė savo profesinę veiklą, įskaitant Nasriną Soutoudehą, Mohammadą Seifzadehą, Houtaną Kianą ir Abdolfattahą Soltanį; kadangi Nobelio taikos premijos laureatė Shirin Ebadi buvo priversta pasitraukti į tremtį po to, kai vyriausybė uždarė jos Žmogaus teisių gynėjų centrą, ir kadangi advokatai, apsiimantys ginti politinius ir sąžinės kalinius susiduria su vis didesne asmenine rizika;

| Q. | kadangi Irano valdžios institucijos paskelbė kurią paralelinį internetą, atitinkantį islamo principus, apibūdindamos jį kaip „halal“ tinklą, kuris galiausiai turėtų pakeisti atvirą visame pasaulyje internetą; kadangi „Halal internetas“ veiksmingai leistų Irano valdžios institucijoms 100 % kontroliuoti visą interneto srautą ir turinį, rimtai pažeidžiant saviraiškos laisvę ir apribojant prieigą prie informacijos ir ryšių tinklų; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Irano valdžios institucijos paskelbė kurią paralelinį internetą, atitinkantį islamo principus, apibūdindamos jį kaip „halal“ tinklą, kuris galiausiai turėtų pakeisti atvirą visame pasaulyje internetą; kadangi „Halal internetas“ veiksmingai leistų Irano valdžios institucijoms 100 % kontroliuoti visą interneto srautą ir turinį, rimtai pažeidžiant saviraiškos laisvę ir apribojant prieigą prie informacijos ir ryšių tinklų;

| R. | kadangi buvo plačiai pranešama, kad ES (ir joje įsikūrusios) įmonės teikė Irano valdžios institucijoms techninę pagalbą ir pagal užsakymą pagamintas technologijas, kurios buvo naudojamos (internetu) žmogaus teisių gynėjams ir aktyvistams stebėti ir sekti, ir yra priemonė, kuria pažeidžiamos žmogaus teisės; |
| --- | --- |

R.

kadangi buvo plačiai pranešama, kad ES (ir joje įsikūrusios) įmonės teikė Irano valdžios institucijoms techninę pagalbą ir pagal užsakymą pagamintas technologijas, kurios buvo naudojamos (internetu) žmogaus teisių gynėjams ir aktyvistams stebėti ir sekti, ir yra priemonė, kuria pažeidžiamos žmogaus teisės;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolat blogėjančios žmogaus teisių padėties Irane, didėjančio politinių kalinių skaičiaus, visada didelio mirties bausmių skaičiaus (taip pat nepilnamečių), paplitusių kankinimų, nesąžiningų teismų ir milžiniškų sumų reikalavo paleidžiant už užstatą, didelių informacijos, saviraiškos, susirinkimų, tikėjimo, švietimo ir judėjimo laisvių apribojimų; |
| --- | --- |

1.

reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolat blogėjančios žmogaus teisių padėties Irane, didėjančio politinių kalinių skaičiaus, visada didelio mirties bausmių skaičiaus (taip pat nepilnamečių), paplitusių kankinimų, nesąžiningų teismų ir milžiniškų sumų reikalavo paleidžiant už užstatą, didelių informacijos, saviraiškos, susirinkimų, tikėjimo, švietimo ir judėjimo laisvių apribojimų;

| 2. | gerbia visų iraniečių, kovojančių už pagrindinių laisvių apsaugą ir už pagarbą žmogaus teisėms bei demokratijos principams ir trokštančių gyventi visuomenėje be represijų ir bauginimo, drąsą; |
| --- | --- |

2.

gerbia visų iraniečių, kovojančių už pagrindinių laisvių apsaugą ir už pagarbą žmogaus teisėms bei demokratijos principams ir trokštančių gyventi visuomenėje be represijų ir bauginimo, drąsą;

| 3. | griežtai smerkia mirties bausmių vykdymą Irane ir ragina Irano valdžios institucijas pagal JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas Nr. 62/149 ir 63/138 paskelbti mirties nuosprendžio vykdymo moratoriumą, kol mirties bausmė galiausiai bus panaikinta; |
| --- | --- |

3.

griežtai smerkia mirties bausmių vykdymą Irane ir ragina Irano valdžios institucijas pagal JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas Nr. 62/149 ir 63/138 paskelbti mirties nuosprendžio vykdymo moratoriumą, kol mirties bausmė galiausiai bus panaikinta;

| 4. | ragina Irano baudžiamąjį kodeksą iš dalies pakeisti taip, kad teisminėms ir administracinėms institucijoms būtų uždrausta taikyti fizines bausmes; primena, kad fizinių bausmių naudojimas, kuris prilygsta kankinimui, nesuderinamas su Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 7 straipsniu; griežtai smerkia studentų aktyvistų Somayeho Tohidlou ir Paymano Arefo nuplakimą; |
| --- | --- |

4.

ragina Irano baudžiamąjį kodeksą iš dalies pakeisti taip, kad teisminėms ir administracinėms institucijoms būtų uždrausta taikyti fizines bausmes; primena, kad fizinių bausmių naudojimas, kuris prilygsta kankinimui, nesuderinamas su Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 7 straipsniu; griežtai smerkia studentų aktyvistų Somayeho Tohidlou ir Paymano Arefo nuplakimą;

| 5. | yra pasirengęs remti papildomų sankcijų taikymą asmenims, atsakingiems už žmogaus teisių pažeidimus; ragina ES valstybes nares, kurios yra nuolatinės JT Saugumo Tarybos narės, iškelti klausimą, kad reikia pradėti tyrimą, siekiant nustatyti, ar Irano valdžios institucijų padaryti nusikaltimai prilygsta nusikaltimams žmonijai; |
| --- | --- |

5.

yra pasirengęs remti papildomų sankcijų taikymą asmenims, atsakingiems už žmogaus teisių pažeidimus; ragina ES valstybes nares, kurios yra nuolatinės JT Saugumo Tarybos narės, iškelti klausimą, kad reikia pradėti tyrimą, siekiant nustatyti, ar Irano valdžios institucijų padaryti nusikaltimai prilygsta nusikaltimams žmonijai;

| 6. | ragina Irano valdžios institucijas paleisti visus politinius kalinius, įskaitant politinius lyderius Mir-Husseiną Mousavį ir Mehdį Karroubį, žmogaus teisių teisininkus Nasriną Sotoudehą ir Abdolfattahą Soltanį, studentų aktyvistus Baharehą Hedayatą, Abdollah Momeni Mahdiehą Golroo ir Majidą Tavakoli, žurnalistus Abdolrezą Tajiką, Pastorą Yousefą Nadarkhanį, filmų kūrėjus Jafarą Panahį ir Mohammadą Rasoulofą ir visus kitus asmenis, išvardytus JT specialiojo pranešėjo Achmedo Shaheedo pranešime apie žmogaus teisių padėtį Irane; |
| --- | --- |

6.

ragina Irano valdžios institucijas paleisti visus politinius kalinius, įskaitant politinius lyderius Mir-Husseiną Mousavį ir Mehdį Karroubį, žmogaus teisių teisininkus Nasriną Sotoudehą ir Abdolfattahą Soltanį, studentų aktyvistus Baharehą Hedayatą, Abdollah Momeni Mahdiehą Golroo ir Majidą Tavakoli, žurnalistus Abdolrezą Tajiką, Pastorą Yousefą Nadarkhanį, filmų kūrėjus Jafarą Panahį ir Mohammadą Rasoulofą ir visus kitus asmenis, išvardytus JT specialiojo pranešėjo Achmedo Shaheedo pranešime apie žmogaus teisių padėtį Irane;

| 7. | labai apgailestauja dėl to, kad bylų nagrinėjimas Irane nėra pakankamai sąžiningas ir skaidrus, o juos atliekantiems trūksta profesinio pasirengimo, ir ragina Irano institucijas užtikrinti galimybę naudotis sąžininga ir atvira procedūra; |
| --- | --- |

7.

labai apgailestauja dėl to, kad bylų nagrinėjimas Irane nėra pakankamai sąžiningas ir skaidrus, o juos atliekantiems trūksta profesinio pasirengimo, ir ragina Irano institucijas užtikrinti galimybę naudotis sąžininga ir atvira procedūra;

| 8. | ragina Irano vyriausybę nedelsiant įsileisti į Iraną JT paskirtą specialųjį pranešėją Ahmedą Shaheedą, kad šis galėtų spręsti šalį apėmusią žmogaus teisių krizę; pažymi, kad visiškas vyriausybės nebendradarbiavimas su specialiuoju pranešėju, atsižvelgiant į jo įgaliojimus, ir nuolatinis atsisakymas leisti jam atvykti į šalį rodo, jog ji neketina imtis prasmingų žingsnių, kad pagerintų žmogaus teisių padėtį; |
| --- | --- |

8.

ragina Irano vyriausybę nedelsiant įsileisti į Iraną JT paskirtą specialųjį pranešėją Ahmedą Shaheedą, kad šis galėtų spręsti šalį apėmusią žmogaus teisių krizę; pažymi, kad visiškas vyriausybės nebendradarbiavimas su specialiuoju pranešėju, atsižvelgiant į jo įgaliojimus, ir nuolatinis atsisakymas leisti jam atvykti į šalį rodo, jog ji neketina imtis prasmingų žingsnių, kad pagerintų žmogaus teisių padėtį;

| 9. | ragina Irano valdžios institucijas įrodyti, kad jos yra visapusiškai įsipareigojusios bendradarbiauti su tarptautine bendruomene, kad būtų pagerinta žmogaus teisių padėtis Irane, ir ragina Irano vyriausybę vykdyti visus savo įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę ir pagal tarptautines konvencijas, kurias ji yra pasirašiusi; pabrėžia, kad laisvi ir sąžiningi rinkimai yra labai svarbūs; |
| --- | --- |

9.

ragina Irano valdžios institucijas įrodyti, kad jos yra visapusiškai įsipareigojusios bendradarbiauti su tarptautine bendruomene, kad būtų pagerinta žmogaus teisių padėtis Irane, ir ragina Irano vyriausybę vykdyti visus savo įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę ir pagal tarptautines konvencijas, kurias ji yra pasirašiusi; pabrėžia, kad laisvi ir sąžiningi rinkimai yra labai svarbūs;

| 10. | ragina Irano valdžios institucijas nedelsiant išlaisvinti sulaikytus Irano meno bendruomenės narius ir nutraukti šios bendruomenės persekiojimą, kuris vykdomas sulaikant jos narius arba vykdant kitų formų priekabiavimą; pažymi, kad toks elgesys yra nesuderinamas su tarptautiniais žmogaus teisių principais, prie kurių Iranas savo noru prisijungė; atkreipia dėmesį į tai, kad Iranas pasirašė Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio 19 straipsnyje įtvirtinta teisė į saviraiškos laisvę per meną ir rašymą; |
| --- | --- |

10.

ragina Irano valdžios institucijas nedelsiant išlaisvinti sulaikytus Irano meno bendruomenės narius ir nutraukti šios bendruomenės persekiojimą, kuris vykdomas sulaikant jos narius arba vykdant kitų formų priekabiavimą; pažymi, kad toks elgesys yra nesuderinamas su tarptautiniais žmogaus teisių principais, prie kurių Iranas savo noru prisijungė; atkreipia dėmesį į tai, kad Iranas pasirašė Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio 19 straipsnyje įtvirtinta teisė į saviraiškos laisvę per meną ir rašymą;

| 11. | ragina Iraną imtis veiksmų siekiant užtikrinti visišką pagarbą teisei į religijos ar tikėjimo laisvę, taip pat užtikrinti, kad teisės aktai ir praktika visiškai atitiktų Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį, ir atkreipia dėmesį, kad jame taip pat reikalaujama, jog kiekvieno žmogaus teisė keisti religiją, jei jis ar ji taip nusprendžia, turi būti besąlygiškai ir visiškai užtikrina; |
| --- | --- |

11.

ragina Iraną imtis veiksmų siekiant užtikrinti visišką pagarbą teisei į religijos ar tikėjimo laisvę, taip pat užtikrinti, kad teisės aktai ir praktika visiškai atitiktų Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį, ir atkreipia dėmesį, kad jame taip pat reikalaujama, jog kiekvieno žmogaus teisė keisti religiją, jei jis ar ji taip nusprendžia, turi būti besąlygiškai ir visiškai užtikrina;

| 12. | ragina Iraną nedelsiant imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad bahajų bendruomenės nariai būtų apsaugoti nuo diskriminacijos visose srityse, kad jų teisių pažeidimai būtų nedelsiant ištirti, kad surasti kaltininkai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir kad tos bendruomenės nariams būtų sudarytos sąlygos pasinaudoti veiksmingomis teisės gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

12.

ragina Iraną nedelsiant imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad bahajų bendruomenės nariai būtų apsaugoti nuo diskriminacijos visose srityse, kad jų teisių pažeidimai būtų nedelsiant ištirti, kad surasti kaltininkai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir kad tos bendruomenės nariams būtų sudarytos sąlygos pasinaudoti veiksmingomis teisės gynimo priemonėmis;

| 13. | smerkia Iraną dėl to, kad neteisėtai blokuoja iš palydovų „Hotbird“ ir „Eutelsat W3A“ siunčiamus BBC persų tarnybos ir televizijos stoties „Deutsche Welle“ laidų persų kalba signalus ir ragina palydovų operatorių „Eutelsat“ neteikti paslaugų Irano valstybinės televizijos stotims tol, kol Iranas naudoja „Eutelsat“ tarnybas tam, kad blokuotų nepriklausomas televizijos programas; |
| --- | --- |

13.

smerkia Iraną dėl to, kad neteisėtai blokuoja iš palydovų „Hotbird“ ir „Eutelsat W3A“ siunčiamus BBC persų tarnybos ir televizijos stoties „Deutsche Welle“ laidų persų kalba signalus ir ragina palydovų operatorių „Eutelsat“ neteikti paslaugų Irano valstybinės televizijos stotims tol, kol Iranas naudoja „Eutelsat“ tarnybas tam, kad blokuotų nepriklausomas televizijos programas;

| 14. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad (Europos) cenzūros, filtravimo ir priežiūros technologijos naudojamos siekiant kontroliuoti ir cenzūruoti informacijos bei komunikacijos srautus ir susekti piliečius, ypač žmogaus teisių gynėjus, kaip nesenu mobilaus tinklo operatoriaus „Creativity Software“ atveju; ragina Europos bendroves vykdyti savo įmonių socialinę atsakomybę neteikiant Iranui prekių, technologijų ir paslaugų, kurios gali kelti grėsmę Irano piliečių pilietinėms ir politinėms teisėms; |
| --- | --- |

14.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad (Europos) cenzūros, filtravimo ir priežiūros technologijos naudojamos siekiant kontroliuoti ir cenzūruoti informacijos bei komunikacijos srautus ir susekti piliečius, ypač žmogaus teisių gynėjus, kaip nesenu mobilaus tinklo operatoriaus „Creativity Software“ atveju; ragina Europos bendroves vykdyti savo įmonių socialinę atsakomybę neteikiant Iranui prekių, technologijų ir paslaugų, kurios gali kelti grėsmę Irano piliečių pilietinėms ir politinėms teisėms;

| 15. | pabrėžia, kad laisvas priėjimas prie informacijos ir komunikacijos priemonių ir necenzūruojama prieiga prie interneto (interneto laisvė) yra visuotinės teisės, būtinos demokratijos ir saviraiškos laisvei, užtikrinant skaidrumą ir atskaitomybę, kaip 2011 m. gegužės 6 d. nurodė JT Žmogaus teisių Taryba; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad laisvas priėjimas prie informacijos ir komunikacijos priemonių ir necenzūruojama prieiga prie interneto (interneto laisvė) yra visuotinės teisės, būtinos demokratijos ir saviraiškos laisvei, užtikrinant skaidrumą ir atskaitomybę, kaip 2011 m. gegužės 6 d. nurodė JT Žmogaus teisių Taryba;

| 16. | ragina Irano valdžios institucijas panaikinti arba iš dalies pakeisti visus teisės aktus, kuriuose numatoma arba dėl kurių gali kilti asmenų diskriminacija ir baudžiamasis persekiojimas dėl jų seksualinės orientacijos ar lyties tapatybės, ir užtikrinti, kad kiekvienas, sulaikytas tik dėl lytinių santykių, dėl kurių abi pusės neprieštarauja, ar seksualinės orientacijos būtų iš karto ir besąlygiškai paleidžiamas; |
| --- | --- |

16.

ragina Irano valdžios institucijas panaikinti arba iš dalies pakeisti visus teisės aktus, kuriuose numatoma arba dėl kurių gali kilti asmenų diskriminacija ir baudžiamasis persekiojimas dėl jų seksualinės orientacijos ar lyties tapatybės, ir užtikrinti, kad kiekvienas, sulaikytas tik dėl lytinių santykių, dėl kurių abi pusės neprieštarauja, ar seksualinės orientacijos būtų iš karto ir besąlygiškai paleidžiamas;

| 17. | ragina valstybes nares teikti saugų prieglobstį Irano piliečiams, kurie palieka savo šalį, pavyzdžiui, pasinaudodami „prieglobsčio miesto“ iniciatyva; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares teikti saugų prieglobstį Irano piliečiams, kurie palieka savo šalį, pavyzdžiui, pasinaudodami „prieglobsčio miesto“ iniciatyva;

| 18. | ragina Irano valdžios institucijas leisti gyventojams taikiai protestuoti ir spręsti gausybę problemų, su kuriomis susiduria Irano žmonės; reiškia ypatingą susirūpinimą Urmijos ežero regione gresiančia ekologine katastrofa ir ragina vyriausybę imtis ryžtingų veiksmų bandant stabilizuoti regiono, nuo kurio priklauso milijonai iraniečių, ekologiją; |
| --- | --- |

18.

ragina Irano valdžios institucijas leisti gyventojams taikiai protestuoti ir spręsti gausybę problemų, su kuriomis susiduria Irano žmonės; reiškia ypatingą susirūpinimą Urmijos ežero regione gresiančia ekologine katastrofa ir ragina vyriausybę imtis ryžtingų veiksmų bandant stabilizuoti regiono, nuo kurio priklauso milijonai iraniečių, ekologiją;

| 19. | ragina ES atstovus ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai paraginti Irano valdžios institucijas atnaujinti žmogaus teisių dialogą; |
| --- | --- |

19.

ragina ES atstovus ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai paraginti Irano valdžios institucijas atnaujinti žmogaus teisių dialogą;

| 20. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) sutelkti dėmesį į ES piliečius Irano kalėjimuose ir daryti viską, kas įmanoma, siekiant užtikrinti jų gerovę ir paleidimą; |
| --- | --- |

20.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) sutelkti dėmesį į ES piliečius Irano kalėjimuose ir daryti viską, kas įmanoma, siekiant užtikrinti jų gerovę ir paleidimą;

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Vyriausiojo vadovo biurui, Irano aukščiausiojo teismo pirmininkui ir Irano vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Vyriausiojo vadovo biurui, Irano aukščiausiojo teismo pirmininkui ir Irano vyriausybei bei parlamentui.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/162 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/162

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisEgiptas, ypač tinklaraštininko Alaa Abdelio Fatah atvejis

P7_TA(2011)0518

2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Egipto, ypač dėl tinklaraštininko Alaa Abdelio Fatah atvejo

2013/C 153 E/22

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač į 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl padėties Egipte (1) ir į 2011 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl padėties Egipte ir Sirijoje, ypač krikščionių bendruomenėse (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač į 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl padėties Egipte (1) ir į 2011 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl padėties Egipte ir Sirijoje, ypač krikščionių bendruomenėse (2),

| — | atsižvelgdamas į ES ir Egipto asociacijos susitarimą, ypač į jo 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Egipto asociacijos susitarimą, ypač į jo 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 10, 18 ir 19 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 10, 18 ir 19 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto, kurio šalis yra ir Egiptas, 14 straipsnio 1 dalį ir 18 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto, kurio šalis yra ir Egiptas, 14 straipsnio 1 dalį ir 18 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1950 m. Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 6 ir 9 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1950 m. Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) 6 ir 9 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir įsitikinimų pagrindu panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir įsitikinimų pagrindu panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos žmogaus teisių gynėjų gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos žmogaus teisių gynėjų gaires,

| — | atsižvelgdamas į Vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton 2011 m. spalio 10 d. pareiškimą dėl smurto Egipte, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vyriausiosios įgaliotinės Catherine Ashton 2011 m. spalio 10 d. pareiškimą dėl smurto Egipte,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2011 m. vasario 21 d. išvadas, į kurias įtrauktas kreipimasis į Vyriausiąją įgaliotinę Catherine Ashton su prašymu informuoti apie priimtas priemones ir konkrečius pasiūlymus toliau skatinti Europos Sąjungos veiksmus, susijusius su religinių įsitikinimų ir įsitikinimų laisvės skatinimu ir jų gynimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2011 m. vasario 21 d. išvadas, į kurias įtrauktas kreipimasis į Vyriausiąją įgaliotinę Catherine Ashton su prašymu informuoti apie priimtas priemones ir konkrečius pasiūlymus toliau skatinti Europos Sąjungos veiksmus, susijusius su religinių įsitikinimų ir įsitikinimų laisvės skatinimu ir jų gynimu,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2011 m. spalio 10 d. išvadas ir į Europos Vadovų Tarybos 2011 m. spalio 23 d. išvadas dėl Egipto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2011 m. spalio 10 d. išvadas ir į Europos Vadovų Tarybos 2011 m. spalio 23 d. išvadas dėl Egipto,

| — | atsižvelgdamas į savo metines ataskaitas dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje, ypač į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl 2009 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo metines ataskaitas dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje, ypač į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl 2009 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2011 m. spalio 30 d. karo prokuroras, iškvietęs į apklausą tinklaraštininką Alaa Abdelį Fatah, apkaltino jį smurto, nukreipto prieš ginkluotąsias pajėgas, skatinimu, karo personalo įžeidimu ir karinės nuosavybės sugadinimu per neseniai vykusius Maspero susirėmimus, kurie prasidėjo 2011 m. spalio 9 d. Kaire surengta taikia demonstracija už krikščionių koptų teises ir kurių metu mažiausiai 25 Egipto piliečiai žuvo ir daugiau negu 300 buvo sužeista, ir tuomet įsakė jį laikinai sulaikyti 15 dienų apeliaciniame Kairo Bab El Khalq kalėjime; kadangi nagrinėjant tą pačią teismo bylą sulaikyta dar 30 civilių; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. spalio 30 d. karo prokuroras, iškvietęs į apklausą tinklaraštininką Alaa Abdelį Fatah, apkaltino jį smurto, nukreipto prieš ginkluotąsias pajėgas, skatinimu, karo personalo įžeidimu ir karinės nuosavybės sugadinimu per neseniai vykusius Maspero susirėmimus, kurie prasidėjo 2011 m. spalio 9 d. Kaire surengta taikia demonstracija už krikščionių koptų teises ir kurių metu mažiausiai 25 Egipto piliečiai žuvo ir daugiau negu 300 buvo sužeista, ir tuomet įsakė jį laikinai sulaikyti 15 dienų apeliaciniame Kairo Bab El Khalq kalėjime; kadangi nagrinėjant tą pačią teismo bylą sulaikyta dar 30 civilių;

| B. | kadangi 2011 m. lapkričio 3 d. karinis apeliacinis teismas patvirtino, kad Alaa Abdelis Fatah sulaikomas 15 dienų laikotarpiui, ir po to jis buvo perkeltas į Toros kalėjimą, o lapkričio 13 d. jo sulaikymas pratęstas dar 15 dienų, kol laukiama tolesnio tyrimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2011 m. lapkričio 3 d. karinis apeliacinis teismas patvirtino, kad Alaa Abdelis Fatah sulaikomas 15 dienų laikotarpiui, ir po to jis buvo perkeltas į Toros kalėjimą, o lapkričio 13 d. jo sulaikymas pratęstas dar 15 dienų, kol laukiama tolesnio tyrimo;

| C. | kadangi Alaa Abdelis Fatah atsisakė atsakyti į bet kokius karinio teismo klausimus, susijusius su minėtaisiais įvykiais, ir pareiškė, kad atsakys tik į nešališko civilinio teismo klausimus, ir taip pat pabrėžė, kad karinis teismas nėra teisiškai įgaliotas ir neturi jurisdikcijos apklausti civilių; |
| --- | --- |

C.

kadangi Alaa Abdelis Fatah atsisakė atsakyti į bet kokius karinio teismo klausimus, susijusius su minėtaisiais įvykiais, ir pareiškė, kad atsakys tik į nešališko civilinio teismo klausimus, ir taip pat pabrėžė, kad karinis teismas nėra teisiškai įgaliotas ir neturi jurisdikcijos apklausti civilių;

| D. | kadangi visiems turi būti suteikta teisė į teisingą ir viešą bylos nagrinėjimą, kurį atlieka kompetentingas, nepriklausomas ir nešališkas pagal įstatymą įsteigtas teismas; |
| --- | --- |

D.

kadangi visiems turi būti suteikta teisė į teisingą ir viešą bylos nagrinėjimą, kurį atlieka kompetentingas, nepriklausomas ir nešališkas pagal įstatymą įsteigtas teismas;

| E. | kadangi Alaa Abdelis Fatah jau yra buvęs sulaikytas: 2006 m., H. Mubarako režimo laikais, jis buvo sulaikytas 45 dienoms po dalyvavimo protesto akcijoje, kurios metu buvo siekiama pareikšti paramą nepriklausomiems teismams; |
| --- | --- |

E.

kadangi Alaa Abdelis Fatah jau yra buvęs sulaikytas: 2006 m., H. Mubarako režimo laikais, jis buvo sulaikytas 45 dienoms po dalyvavimo protesto akcijoje, kurios metu buvo siekiama pareikšti paramą nepriklausomiems teismams;

| F. | kadangi įkalintas tinklaraštininkas Maikel Nabil Sanad tęsia savo bado streiką ir jo padėtis kritinė; kadangi 2011 m. spalio 11 d. karinis apeliacinis teismas nusprendė anuliuoti savo paskelbtą trejų metų įkalinimo nuosprendį ir nurodė bylą nagrinėti iš naujo; kadangi per antrąjį šio naujo proceso klausymą, vykusį 2011 m. lapkričio 1 d., jo teismas atidėtas iki 2011 m. lapkričio 13 d., o tą dieną dar kartą atidėtas iki 2011 m. lapkričio 27 d., nes jis ir vėl atsisakė bendradarbiauti su karo tribunolu ir pareiškė nesutinkantis su tuo, kad civilius gyventojus teisia kariniai teismai; |
| --- | --- |

F.

kadangi įkalintas tinklaraštininkas Maikel Nabil Sanad tęsia savo bado streiką ir jo padėtis kritinė; kadangi 2011 m. spalio 11 d. karinis apeliacinis teismas nusprendė anuliuoti savo paskelbtą trejų metų įkalinimo nuosprendį ir nurodė bylą nagrinėti iš naujo; kadangi per antrąjį šio naujo proceso klausymą, vykusį 2011 m. lapkričio 1 d., jo teismas atidėtas iki 2011 m. lapkričio 13 d., o tą dieną dar kartą atidėtas iki 2011 m. lapkričio 27 d., nes jis ir vėl atsisakė bendradarbiauti su karo tribunolu ir pareiškė nesutinkantis su tuo, kad civilius gyventojus teisia kariniai teismai;

| G. | kadangi Egiptas išgyvena sudėtingą perėjimo prie demokratijos laikotarpį ir šio proceso metu susiduria su didžiuliais iššūkiais ir sunkumais; |
| --- | --- |

G.

kadangi Egiptas išgyvena sudėtingą perėjimo prie demokratijos laikotarpį ir šio proceso metu susiduria su didžiuliais iššūkiais ir sunkumais;

| H. | kadangi socialinė žiniasklaida atliko svarbų vaidmenį per Arabų pavasarį – taip pat ir Egipte; kadangi tinklaraštininkai, žurnalistai ir žmogaus teisių gynėjai Egipte toliau persekiojami ir bauginami; |
| --- | --- |

H.

kadangi socialinė žiniasklaida atliko svarbų vaidmenį per Arabų pavasarį – taip pat ir Egipte; kadangi tinklaraštininkai, žurnalistai ir žmogaus teisių gynėjai Egipte toliau persekiojami ir bauginami;

| I. | kadangi žmogaus teisių organizacijos praneša, kad nuo 2011 m. kovo karo tribunolai Egipte surengė daugiau negu 12 000 civilių gyventojų teismo procesus; kadangi kariniai teismai šalyje toliau teisia civilius, suimtus pagal nepaprastųjų padėčių įstatymą, o tai neatitinka minimalių teisingo bylos nagrinėjimo standartų ir teisės į gynybą; kadangi didžioji dauguma Egipto žmogaus teisių NVO, teisininkų asociacijų ir visoms politinėms grupėms atstovaujančių politikos veikėjų primygtinai pabrėžė, kad, siekiant užtikrinti tinkamą procesą, civiliai turi būti teisiami civiliniuose teismuose; |
| --- | --- |

I.

kadangi žmogaus teisių organizacijos praneša, kad nuo 2011 m. kovo karo tribunolai Egipte surengė daugiau negu 12 000 civilių gyventojų teismo procesus; kadangi kariniai teismai šalyje toliau teisia civilius, suimtus pagal nepaprastųjų padėčių įstatymą, o tai neatitinka minimalių teisingo bylos nagrinėjimo standartų ir teisės į gynybą; kadangi didžioji dauguma Egipto žmogaus teisių NVO, teisininkų asociacijų ir visoms politinėms grupėms atstovaujančių politikos veikėjų primygtinai pabrėžė, kad, siekiant užtikrinti tinkamą procesą, civiliai turi būti teisiami civiliniuose teismuose;

| J. | kadangi Europos Sąjunga nuolat pabrėžė, kad yra įsipareigojusi gerbti žodžio laisvę, minties laisvę, sąžinės laisvę ir religinių įsitikinimų laisvę ir kad vyriausybės visame pasaulyje turi pareigą užtikrinti šias laisves; |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos Sąjunga nuolat pabrėžė, kad yra įsipareigojusi gerbti žodžio laisvę, minties laisvę, sąžinės laisvę ir religinių įsitikinimų laisvę ir kad vyriausybės visame pasaulyje turi pareigą užtikrinti šias laisves;

| 1. | ragina Egipto valdžios institucijas nedelsiant išlaisvinti Alaa Abdelį Fatah, kalinamą už atsisakymą atsakyti į klausimus dėl 2011 m. spalio 9 d. įvykių, kuriuos pateikė karinis teismas, o jis nelaikomas nei nešališku, nei teisėtu; ragina Egipto valdžios institucijas užtikrinti, kad nė vienas tinklaraštininkas, žurnalistas ar žmogaus teisių gynėjas šalyje nebūtų tiesiogiai ar netiesiogiai persekiojamas ar bauginamas; |
| --- | --- |

1.

ragina Egipto valdžios institucijas nedelsiant išlaisvinti Alaa Abdelį Fatah, kalinamą už atsisakymą atsakyti į klausimus dėl 2011 m. spalio 9 d. įvykių, kuriuos pateikė karinis teismas, o jis nelaikomas nei nešališku, nei teisėtu; ragina Egipto valdžios institucijas užtikrinti, kad nė vienas tinklaraštininkas, žurnalistas ar žmogaus teisių gynėjas šalyje nebūtų tiesiogiai ar netiesiogiai persekiojamas ar bauginamas;

| 2. | griežtai smerkia teisminį Alaa Abdelio Fatah persekiojimą, kurį vykdo karo teismo institucijos; pakartoja savo raginimą Aukščiausiajai ginkluotųjų pajėgų tarybai nedelsiant liautis taikius nepaprastųjų padėčių įstatymą ir rengti civilių teismo procesus, taip pat nedelsiant išlaisvinti visus karinių teismų laikomus sąžinės ir politinius kalinius; pabrėžia, kad civiliai neturėtų būti teisiami karinių teismų – tai neatitinka esminių tinkamo proceso standartų; |
| --- | --- |

2.

griežtai smerkia teisminį Alaa Abdelio Fatah persekiojimą, kurį vykdo karo teismo institucijos; pakartoja savo raginimą Aukščiausiajai ginkluotųjų pajėgų tarybai nedelsiant liautis taikius nepaprastųjų padėčių įstatymą ir rengti civilių teismo procesus, taip pat nedelsiant išlaisvinti visus karinių teismų laikomus sąžinės ir politinius kalinius; pabrėžia, kad civiliai neturėtų būti teisiami karinių teismų – tai neatitinka esminių tinkamo proceso standartų;

| 3. | ragina Egipto valdžios institucijas užtikrinti nešališką teismo procesą, kaip nurodyta 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 10 straipsnyje: „Kiekvienas turi visiškai lygią teisę, kad, nustatant jo teises ir pareigas ir jam pareiškus baudžiamąjį kaltinimą, jo bylą teisingai ir viešai išnagrinėtų nepriklausomas ir nešališkas teismas“; |
| --- | --- |

3.

ragina Egipto valdžios institucijas užtikrinti nešališką teismo procesą, kaip nurodyta 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 10 straipsnyje: „Kiekvienas turi visiškai lygią teisę, kad, nustatant jo teises ir pareigas ir jam pareiškus baudžiamąjį kaltinimą, jo bylą teisingai ir viešai išnagrinėtų nepriklausomas ir nešališkas teismas“;

| 4. | pakartoja savo raginimą atlikti nepriklausomą, išsamų ir skaidrų Maspero susirėmimų, prasidėjusių 2011 m. spalio 9 d. Kaire surengta taikia demonstracija už krikščionių koptų teises, tyrimą, kurį turėtų atlikti nepriklausomas ir nešališkas civilinis teismas, siekiant patraukti atsakomybėn kaltuosius, ir dar kartą reiškia užuojautą aukoms ir jų artimiesiems; ragina Egipto valdžios institucijas užtikrinti, kad įvairūs tyrimai būtų atliekami nepriklausomai ir nešališkai, t. y. sudaryti galimybes atlikti deramą jų stebėseną; |
| --- | --- |

4.

pakartoja savo raginimą atlikti nepriklausomą, išsamų ir skaidrų Maspero susirėmimų, prasidėjusių 2011 m. spalio 9 d. Kaire surengta taikia demonstracija už krikščionių koptų teises, tyrimą, kurį turėtų atlikti nepriklausomas ir nešališkas civilinis teismas, siekiant patraukti atsakomybėn kaltuosius, ir dar kartą reiškia užuojautą aukoms ir jų artimiesiems; ragina Egipto valdžios institucijas užtikrinti, kad įvairūs tyrimai būtų atliekami nepriklausomai ir nešališkai, t. y. sudaryti galimybes atlikti deramą jų stebėseną;

| 5. | šiuo sudėtingu šalies perėjimo prie demokratijos laikotarpiu dar kartą solidarizuojasi su Egipto žmonėmis ir toliau remia jų teisėtus demokratinius lūkesčius; ragina Egipto valdžios institucijas visapusiškai gerbti visas pagrindines teises, įskaitant minties laisvę, sąžinės laisvę ir religinių įsitikinimų laisvę, žodžio ir interneto laisvę, laisvę taikiais burtis ir susirinkimų laisvę; |
| --- | --- |

5.

šiuo sudėtingu šalies perėjimo prie demokratijos laikotarpiu dar kartą solidarizuojasi su Egipto žmonėmis ir toliau remia jų teisėtus demokratinius lūkesčius; ragina Egipto valdžios institucijas visapusiškai gerbti visas pagrindines teises, įskaitant minties laisvę, sąžinės laisvę ir religinių įsitikinimų laisvę, žodžio ir interneto laisvę, laisvę taikiais burtis ir susirinkimų laisvę;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Egipto Arabų Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Egipto Arabų Respublikos vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0064.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0471.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/165 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/165

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisPoreikis įrengti prieinamą pagalbos iškvietimo telefonu 112 liniją

P7_TA(2011)0519

2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl poreikio įrengti prieinamą pagalbos iškvietimo telefonu 112 liniją

2013/C 153 E/23

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad pagal 1991 m. liepos 29 d. Tarybos sprendimą 91/396/EEB visoje Europos Sąjungoje buvo patvirtintas pagalbos iškvietimo telefono numeris 112 ir kad jo vaidmuo sustiprėjo pagal Direktyvą dėl atvirojo tinklo nuostatos (ATN) taikymo balso telefonijai ir visuotinės telekomunikacijų paslaugos konkurencingoje aplinkoje (98/10/EB), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad pagal 1991 m. liepos 29 d. Tarybos sprendimą 91/396/EEB visoje Europos Sąjungoje buvo patvirtintas pagalbos iškvietimo telefono numeris 112 ir kad jo vaidmuo sustiprėjo pagal Direktyvą dėl atvirojo tinklo nuostatos (ATN) taikymo balso telefonijai ir visuotinės telekomunikacijų paslaugos konkurencingoje aplinkoje (98/10/EB),

| — | atsižvelgdamas į Direktyvą 2009/136/EB, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktyvą 2009/136/EB, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį,

| A. | kadangi dauguma ES pagalbos iškvietimo paslaugų veikia tik balso pagrindu, todėl milijonai piliečių, pvz., kurčiųjų, turinčių klausos negalią arba kalbos sutrikimų, negali išsikviesti pagalbos, taip pat tai pasakytina apie situacijas, kai skambinant reikalingas diskretiškumas, |
| --- | --- |

A.

kadangi dauguma ES pagalbos iškvietimo paslaugų veikia tik balso pagrindu, todėl milijonai piliečių, pvz., kurčiųjų, turinčių klausos negalią arba kalbos sutrikimų, negali išsikviesti pagalbos, taip pat tai pasakytina apie situacijas, kai skambinant reikalingas diskretiškumas,

| B. | kadangi Europos Sąjunga ratifikavo JT konvencija dėl žmonių su negalia teisių ir patvirtino Europos strategiją dėl negalios (2010–2020), bei skaitmeninę darbotvarkę, kurios grindžiamos universalios paskirties principu, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga ratifikavo JT konvencija dėl žmonių su negalia teisių ir patvirtino Europos strategiją dėl negalios (2010–2020), bei skaitmeninę darbotvarkę, kurios grindžiamos universalios paskirties principu,

| 1. | ragina Komisiją pateikti teisės aktų projektus ir standartizavimo pasiūlymus siekiant įrengti visiems piliečiams prieinamą pagalbos iškvietimo telefonu 112 liniją, teikti pirmenybę gestų kalbai panaudojant vaizdo technologiją ir tekstu grindžiamoms paslaugoms, kuriomis galėtų pasinaudoti kurtieji ir asmenys, turintys klausos ir kalbos sutrikimų; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją pateikti teisės aktų projektus ir standartizavimo pasiūlymus siekiant įrengti visiems piliečiams prieinamą pagalbos iškvietimo telefonu 112 liniją, teikti pirmenybę gestų kalbai panaudojant vaizdo technologiją ir tekstu grindžiamoms paslaugoms, kuriomis galėtų pasinaudoti kurtieji ir asmenys, turintys klausos ir kalbos sutrikimų;

| 2. | ragina Komisiją skatinti visapusiškai prieinamų ir patikimų naujos kartos pagalbos iškvietimo telefonu 112 linijos plėtrą, kuri būtų nepriklausoma nuo įrangos ir tinklų, šiuo tikslu derinant garso, teksto ir vaizdo komunikacijas siekiant padėti sutrikusios klausos ar kalbos žmonėms juo naudotis (angl. total conversation); |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją skatinti visapusiškai prieinamų ir patikimų naujos kartos pagalbos iškvietimo telefonu 112 linijos plėtrą, kuri būtų nepriklausoma nuo įrangos ir tinklų, šiuo tikslu derinant garso, teksto ir vaizdo komunikacijas siekiant padėti sutrikusios klausos ar kalbos žmonėms juo naudotis (angl. total conversation);

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  Pasirašiusiųjų sąrašas paskelbtas 2011 m. lapkričio 17 d. posėdžio protokolo 1 priede (P7_PV(2011)11-17(ANN1)).

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2011 m. lapkričio 15 d., antradienis

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/166 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/166

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisApsaugos priemonių, kurių reikalaujama iš bendrovių, koordinavimas (SESV 54 straipsnis) ***I

P7_TA(2011)0477

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos tokias priemones suvienodinti, reikalauja iš Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 54 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, bendroves steigiant, palaikant ir keičiant jų kapitalą, koordinavimo (nauja redakcija) (COM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD))

2013/C 153 E/24

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0029), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0029),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 50 straipsnio 2 dalies g punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0037/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 50 straipsnio 2 dalies g punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0037/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį bei į 50 straipsnio 1 dalį ir į 2 dalies g punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį bei į 50 straipsnio 1 dalį ir į 2 dalies g punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 kovo 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 kovo 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0348/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A7–0348/2011),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme nepateikiama jokių esminių pakeitimų, išskyrus pakeitimus, kurie šiame pasiūlyme aiškiai nurodomi kaip tokie, ir kadangi kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų kodifikavimą ir minėtus pakeitimus, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus teisės aktus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme nepateikiama jokių esminių pakeitimų, išskyrus pakeitimus, kurie šiame pasiūlyme aiškiai nurodomi kaip tokie, ir kadangi kalbant apie nepakeistų ankstesnių teisės aktų nuostatų kodifikavimą ir minėtus pakeitimus, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus teisės aktus nekeičiant jų esmės;

| 1. | priima toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

priima toliau pateiktą poziciją per pirmąjį svarstymą, atsižvelgęs į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją vėl į jį kreiptis, jei ji ketintų iš esmės keisti pasiūlymą arba jį pakeisti kitu tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 132, 2011 5 3, p. 113.

(2)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisP7_TC1-COD(2011)0011

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos tokias priemones suvienodinti, reikalauja iš Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 54 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, akcines bendroves steigiant, palaikant ir keičiant jų kapitalą, koordinavimo (nauja redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2012/30/ES.)

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/167 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/167

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisAtėnų konvencija dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra, išskyrus 10 ir 11 straipsnius ***

P7_TA(2011)0478

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolo, išskyrus jo 10 ir 11 straipsnius, projekto (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE))

2013/C 153 E/25

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08663/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08663/2011),

| — | atsižvelgdamas į 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolą (08663/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolą (08663/2011),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą (C7-0142/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą (C7-0142/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7-0356/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7-0356/2011),

| 1. | pritaria protokolo pasirašymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo pasirašymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Tarptautinei jūrų organizacijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Tarptautinei jūrų organizacijai.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/168 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/168

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisAtėnų konvencija dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra. Klausimai, susiję su 10 ir 11 straipsniais ***

P7_TA(2011)0479

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolo, kiek tai susiję su jo 10 ir 11 straipsniais, projekto (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE))

2013/C 153 E/26

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08663/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08663/2011),

| — | atsižvelgdamas į 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolą (08663/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolą (08663/2011),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 1 dalį, 81 straipsnio 2 dalies a ir c punktus, kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktu, ir pagal 218 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą (C7–0143/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 1 dalį, 81 straipsnio 2 dalies a ir c punktus, kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktu, ir pagal 218 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą (C7–0143/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A7–0341/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A7–0341/2011),

| 1. | pritaria protokolo pasirašymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo pasirašymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Tarptautinei jūrų organizacijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Tarptautinei jūrų organizacijai.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/169

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisES ir Jordanijos Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių aviacijos susitarimas ***

P7_TA(2011)0480

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių aviacijos susitarimo sudarymo projekto (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE))

2013/C 153 E/27

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo projektą (09189/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo projektą (09189/2011),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą dėl susisiekimo oru (14366/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą dėl susisiekimo oru (14366/2010),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą duoti pritarimą, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą (C7–0122/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą duoti pritarimą, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą (C7–0122/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A7–0347/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A7–0347/2011),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jordanijos Hašimitų Karalystės parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jordanijos Hašimitų Karalystės parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/169

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisES ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas ***

P7_TA(2011)0481

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo sudarymo projekto (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE))

2013/C 153 E/28

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo projektą (09185/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimo projektą (09185/2011),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo projektą (14370/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimo projektą (14370/2010),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą (C7-0124/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 8 dalies pirmą pastraipą (C7-0124/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A7-0344/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A7-0344/2011),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Gruzijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Gruzijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/170 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/170

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisLaikinas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams sustabdymas *

P7_TA(2011)0482

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo laikinai sustabdomas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams (COM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

2013/C 153 E/29

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0259), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0259),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0146/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0146/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir į 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir į 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0357/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0357/2011),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/171 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/171

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisEuropos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (netiesioginiai veiksmai) *

P7_TA(2011)0483

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl netiesioginiais veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (COM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE))

2013/C 153 E/30

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0073), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0073),

| — | atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 straipsnį, pagal kurį Komisija konsultavosi su Parlamentu (C7–0075/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 straipsnį, pagal kurį Komisija konsultavosi su Parlamentu (C7–0075/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A7–0358/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A7–0358/2011),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl sprendimo


  3 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (3a) | 2012–2013 m. bendrosios programos struktūra ir įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas paprastumo, stabilumo, skaidrumo, teisinio aiškumo, nuoseklumo, kompetencijos ir pasitikėjimo principais pagal Europos Parlamento rekomendacijas, pateiktas jo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo (1)

  . |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(3a)

2012–2013 m. bendrosios programos struktūra ir įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas paprastumo, stabilumo, skaidrumo, teisinio aiškumo, nuoseklumo, kompetencijos ir pasitikėjimo principais pagal Europos Parlamento rekomendacijas, pateiktas jo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo (1)

  .

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

8 konstatuojamoji dalis

| (8) | Siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, reikėtų imtis tinkamų – t. y. proporcingų Sąjungos finansiniams interesams – priemonių, skirtų ir suteiktos finansinės paramos, ir tų lėšų panaudojimo veiksmingumui vertinti. Pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos7, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų8 ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų9 taip pat reikėtų imtis reikiamų priemonių siekiant susigrąžinti prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, reikėtų imtis tinkamų – t. y. proporcingų Sąjungos finansiniams interesams – priemonių, skirtų ir suteiktos finansinės paramos, ir tų lėšų panaudojimo veiksmingumui vertinti. Pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos7, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų8 ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų9 taip pat reikėtų imtis reikiamų priemonių siekiant susigrąžinti prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas.

| (8) | Siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, reikėtų imtis tinkamų – t. y. proporcingų Sąjungos finansiniams interesams – priemonių, skirtų ir suteiktos finansinės paramos, ir tų lėšų panaudojimo veiksmingumui vertinti.
  Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas sutartinėms sąlygoms, kuriomis būtų sumažinama neįvykdymo rizika ir laipsniškas rizikos bei išlaidų perskirstymas, kurti
  . Pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos7, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų8 ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų9 taip pat reikėtų imtis reikiamų priemonių siekiant susigrąžinti prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, reikėtų imtis tinkamų – t. y. proporcingų Sąjungos finansiniams interesams – priemonių, skirtų ir suteiktos finansinės paramos, ir tų lėšų panaudojimo veiksmingumui vertinti.
  Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas sutartinėms sąlygoms, kuriomis būtų sumažinama neįvykdymo rizika ir laipsniškas rizikos bei išlaidų perskirstymas, kurti
  . Pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos7, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų8 ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų9 taip pat reikėtų imtis reikiamų priemonių siekiant susigrąžinti prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 straipsnio 1 dalies a punktas

| a) | branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų (įskaitant ITER), |
| --- | --- |

a)

branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų (įskaitant ITER),

| a) | branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų (įskaitant
  daugiausiai
  ITER), |
| --- | --- |

a)

branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų (įskaitant
  daugiausiai
  ITER),

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 straipsnio 2 dalis

2.   Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkamą valstybių narių, asocijuotųjų valstybių, taip pat Europos ir tarptautinių organizacijų vykdomą mokslinių tyrimų veiklą. Prireikus darbo programa atnaujinama.

2.   Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkamą valstybių narių, asocijuotųjų valstybių, taip pat Europos ir tarptautinių organizacijų
  bei pramonės
  vykdomą mokslinių tyrimų veiklą. Prireikus darbo programa atnaujinama.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 straipsnio 3 dalis

3.   Darbo programoje nustatomi pagal finansavimo planus pateiktų paraiškų vykdyti netiesioginius veiksmus vertinimo ir projektų atrankos kriterijai. Taikomi kompetencijos, poveikio ir įgyvendinimo kriterijai. Darbo programoje gali būti tiksliau apibrėžti ar papildyti papildomi reikalavimai, svertiniai koeficientai ir reikalaujamas balų skaičius.

3.   Darbo programoje nustatomi pagal finansavimo planus pateiktų paraiškų vykdyti netiesioginius veiksmus vertinimo ir projektų atrankos kriterijai. Taikomi kompetencijos, poveikio ir įgyvendinimo kriterijai. Darbo programoje gali būti tiksliau apibrėžti ar papildyti
  aiškiai pagrįsti
  papildomi reikalavimai, svertiniai koeficientai ir reikalaujamas balų skaičius.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 straipsnio 2 a dalis (nauja)

2a.
     
  Komiteto, nurodyto 2 dalyje, sudėtis bet kokiu atveju turi būti tokia, kad būtų užtikrinama pagrįsta vyrų ir moterų, taip pat valstybių narių, vykdančių mokslinius tyrimus ir mokymus branduolinėje srityje, pusiausvyra
  .

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo I dalies I.A skirsnio 1 punkto trečia pastraipa

Su ITER statyba susijusi pagalbinė mokslinių tyrimų ir plėtros veikla bus vykdoma branduolių sintezės asociacijose ir Europos įmonėse. Ši veikla apims sudedamųjų dalių ir sistemų kūrimą ir bandymą.

Su ITER statyba susijusi pagalbinė mokslinių tyrimų ir plėtros veikla bus vykdoma branduolių sintezės asociacijose ir Europos įmonėse. Ši veikla apims sudedamųjų dalių ir
  patikimų
  sistemų kūrimą, bandymą,
  patvirtinimą
  ir
  patikimumo tikrinimą
  .

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo I dalies I.A skirsnio 2 punkto antra a įtrauka (nauja)

| — | naujo gretutinio eksperimento, kuris gali papildyti ITER eksperimentus, siekiant užtikrinti, kad būtų reikiamų įrenginių ir kartu apribojant riziką ir veiklos išlaidas, ir kuris taip pat gali apimti DEMO technologijų pagrindinių aspektų tyrimą, planavimas pagal 8-ąją bendrąją programą
  ; |
| --- | --- |

—

naujo gretutinio eksperimento, kuris gali papildyti ITER eksperimentus, siekiant užtikrinti, kad būtų reikiamų įrenginių ir kartu apribojant riziką ir veiklos išlaidas, ir kuris taip pat gali apimti DEMO technologijų pagrindinių aspektų tyrimą, planavimas pagal 8-ąją bendrąją programą
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo I dalies I.A skirsnio 4 punkto trečia įtrauka

| — | elektros energijos gamybos naudojant branduolių sintezę sociologinių ir ekonominių aspektų tyrimai, taip pat veiksmai, kuriais didinamas visuomenės informuotumas branduolių sintezės klausimais ir gerinamas šios srities supratimas. |
| --- | --- |

—

elektros energijos gamybos naudojant branduolių sintezę sociologinių ir ekonominių aspektų tyrimai, taip pat veiksmai, kuriais didinamas visuomenės informuotumas branduolių sintezės klausimais ir gerinamas šios srities supratimas.

| — | elektros energijos gamybos naudojant branduolių sintezę sociologinių ir ekonominių aspektų tyrimai, taip pat veiksmai, kuriais didinamas visuomenės informuotumas branduolių sintezės klausimais ir gerinamas šios srities supratimas.
  Ypatingas dėmesys bus skiriamas siekiant užtikrinti, kad visuomenei būtų teikiama teisinga informacija, be to, siekiant informavimo ir didesnio programos veiksmingumo tikslų, bus naudojami specialūs veiksmai
  . |
| --- | --- |

—

elektros energijos gamybos naudojant branduolių sintezę sociologinių ir ekonominių aspektų tyrimai, taip pat veiksmai, kuriais didinamas visuomenės informuotumas branduolių sintezės klausimais ir gerinamas šios srities supratimas.
  Ypatingas dėmesys bus skiriamas siekiant užtikrinti, kad visuomenei būtų teikiama teisinga informacija, be to, siekiant informavimo ir didesnio programos veiksmingumo tikslų, bus naudojami specialūs veiksmai
  .

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo I dalies I.A skirsnio 6 punktas

Tarptautiniu mastu, kurį užtikrina ITER organizacija, Europoje įgyvendinus ITER projektą, bus sukurta dar viena nauja aiškaus europinio matmens mokslinių tyrimų infrastruktūra.

Tarptautiniu mastu, kurį užtikrina ITER organizacija, Europoje įgyvendinus ITER projektą, bus sukurta dar viena nauja aiškaus europinio matmens mokslinių tyrimų infrastruktūra
  ir pagal papildomą Europos programą bus sukurta ITER eksperimentui remti skirta nauja mokslinių tyrimų infrastruktūra
  .

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo I dalies I.B skirsnio įžanginė dalis

Pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad branduolių dalijimasis būtų vykdomas ir spinduliuotė pramonėje ir medicinoje būtų naudojama visų pirma saugiau, veiksmingiau, labiau tausojant išteklius ir ekonomiškai efektyviau. Su branduolių dalijimusi ir radiacine sauga susijusių netiesioginių veiksmų bus imamasi toliau išsamiau apibūdintose penkiose pagrindinėse veiklos srityse. Ši veikla svarbiais ryšiais susijusi su moksliniais tyrimais, vykdomais pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB priimtą Sąjungos septintąją bendrąją programą, ypač energetikos, Europos standartų, švietimo ir mokymo, aplinkos apsaugos, sveikatos, medžiagų mokslo, valdymo, bendros infrastruktūros, saugumo ir saugos kultūros srityse. Vykdant veiklą daugelyje veiklos sričių, visų pirma pažangių branduolinių sistemų, kurios tyrinėjamos IV kartos tarptautiniame forume, srityje, tarptautinis bendradarbiavimas bus itin svarbus.

Pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad branduolių dalijimasis būtų vykdomas ir spinduliuotė pramonėje ir medicinoje būtų naudojama visų pirma saugiau, veiksmingiau, labiau tausojant išteklius ir ekonomiškai efektyviau. Su branduolių dalijimusi ir radiacine sauga susijusių netiesioginių veiksmų bus imamasi toliau išsamiau apibūdintose penkiose pagrindinėse veiklos srityse. Ši veikla svarbiais ryšiais susijusi su moksliniais tyrimais, vykdomais pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB priimtą Sąjungos septintąją bendrąją programą, ypač energetikos, Europos standartų, švietimo ir mokymo, aplinkos apsaugos, sveikatos, medžiagų mokslo, valdymo, bendros infrastruktūros, saugumo ir saugos kultūros srityse,
  taip pat su 2008 m
  .
  kovo mėn. Tarybos priimtame strateginiame energetikos technologijų plane pateiktais pasiūlymais dėl branduolių dalijimosi
  . Vykdant veiklą daugelyje veiklos sričių, visų pirma pažangių branduolinių sistemų, kurios tyrinėjamos IV kartos tarptautiniame forume, srityje, tarptautinis bendradarbiavimas bus itin svarbus.
  Dabartinės Europoje veikiančių atominių elektrinių kartos tipinės konstrukcijos eksploatavimo trukmės laikas – 40 metų, taip pat numatomi galimi papildomi eksploatavimo trukmės pratęsimai. Siekiamas III kartos ir ateities požiūriu saugios IV kartos elektrinių eksploatavimo laikas – 60 metų ar ilgesnis, be to, mažesnės su senėjimu susijusios veiklos ir techninės priežiūros sąnaudos
  .

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo I dalies I.B skirsnio įžanginės dalies pirma a pastraipa (nauja)

Akivaizdžiai būtina sustiprinti bendradarbiavimą su TATENA visiems branduoliniams įrenginiams ir branduolinei veiklai taikomų saugos standartų klausimais. Šiuos standartus turėtų plačiai taikyti projektuotojai, gamintojai, elektros energijos gamybos vykdytojai, medicina, pramonė, mokslo ir švietimo sistema
  .

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo I dalies I.B skirsnio 1 punkto pavadinimas

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo I dalies I.B skirsnio 1 punkto pirma pastraipa

Vykdant į įgyvendinimą nukreiptus mokslinius tyrimus, sukurti tvirtą mokslinį ir techninį pagrindą, kad būtų galima demonstruoti panaudoto kuro ir ilgaamžių radioaktyviųjų atliekų laidojimo geologinėse terpėse technologijas ir saugos aspektus, taip pat padėti plėtoti bendrą Europos požiūrį į pagrindinius klausimus, susijusius su atliekų tvarkymu ir šalinimu.

Vykdant į įgyvendinimą nukreiptus mokslinius tyrimus, sukurti tvirtą mokslinį ir techninį pagrindą, kad būtų galima demonstruoti panaudoto kuro ir ilgaamžių radioaktyviųjų atliekų
  , įskaitant ilgaamžes atliekas, gautas išmontavus civilinius branduolinės elektros energijos ir radioaktyviųjų izotopų įrenginius, naudojamus medicinos, pramonės, žemės ūkio, mokslinių tyrimų ir švietimo veikloje
  , laidojimo geologinėse terpėse technologijas ir saugos aspektus, taip pat padėti plėtoti bendrą Europos požiūrį į pagrindinius klausimus, susijusius su atliekų tvarkymu ir šalinimu.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo I dalies I.B skirsnio 1 punkto antra pastraipa

Geologinis atliekų laidojimas. Radioaktyviųjų atliekų kapinynų inžineriniai tyrimai ir projektų demonstravimas, uolienų, kuriose laidojamos atliekos, apibūdinimas in situ (bendrose ir su konkrečia teritorija susijusiose požeminėse mokslinių tyrimų laboratorijose), radioaktyviųjų atliekų kapinynų aplinkos pažinimas, artimajame (atliekų pavidalas ir dirbtiniai barjerai) ir tolimajame (pamatinės uolienos ir patekimo į biosferą būdai) lauke vykstančių atitinkamų procesų tyrimai, patikimų veiksmingumo ir saugos vertinimo metodų kūrimas, valdymo ir su visuomenės pritarimu susijusių socialinių klausimų nagrinėjimas.

Geologinis atliekų laidojimas. Radioaktyviųjų atliekų kapinynų inžineriniai tyrimai ir projektų demonstravimas, uolienų, kuriose laidojamos atliekos, apibūdinimas in situ (bendrose ir su konkrečia teritorija susijusiose požeminėse mokslinių tyrimų laboratorijose), radioaktyviųjų atliekų kapinynų aplinkos pažinimas, artimajame (atliekų pavidalas ir dirbtiniai barjerai) ir tolimajame (pamatinės uolienos ir patekimo į biosferą būdai) lauke vykstančių atitinkamų procesų tyrimai, patikimų veiksmingumo ir saugos vertinimo metodų kūrimas, valdymo ir su visuomenės pritarimu susijusių socialinių klausimų nagrinėjimas.
  Siekiant užtikrinti veiksmingesnį radioaktyviųjų medžiagų saugojimą nenumatytų įvykių atveju, būtina įdiegti patikimas sistemas, kurios toliau teiktų paslaugas veikdamos žemesniu lygiu
  .

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo I dalies I.B skirsnio 2 punkto antra pastraipa

Branduolinių įrenginių sauga. Esamų ir būsimų branduolinių įrenginių eksploatavimo sauga, ypač jėgainių eksploatavimo trukmės vertinimas ir valdymas, saugos kultūra (siekiant kuo labiau sumažinti žmogiškųjų ir organizacinių klaidų riziką), pažangios saugos vertinimo metodikos, skaitmeninio modeliavimo priemonės, matavimo aparatūra ir kontrolė, didelių avarijų prevencija ir jų padarinių švelninimas, taip pat susijusi veikla, kuria siekiama optimizuoti žinių valdymą ir išlaikyti kompetenciją.

Branduolinių įrenginių sauga. Esamų ir būsimų branduolinių įrenginių eksploatavimo sauga,
  visų pirma atsižvelgiant į mokslinių tyrimų išvadas dėl avarijos Fukušimos atominėje elektrinėje
  , ypač jėgainių eksploatavimo trukmės vertinimas ir valdymas, saugos kultūra (siekiant kuo labiau sumažinti žmogiškųjų ir organizacinių klaidų riziką), pažangios saugos vertinimo metodikos, skaitmeninio modeliavimo priemonės, matavimo aparatūra ir kontrolė, didelių avarijų prevencija ir jų padarinių švelninimas, taip pat susijusi veikla, kuria siekiama optimizuoti žinių valdymą ir išlaikyti kompetenciją.
  Papildoma veikla, vykdytina atsižvelgiant į avariją Fukušimos atominėje elektrinėje, turėtų apimti padidintą seisminį atsparumą, naują projektuojant nenumatytų avarijų apibrėžtį, įprastų avarijų priežasčių analizę, geresnį nenumatytų atvejų valdymą, būdą išvengti vandenilio, susidarančio dėl karšto metalo ir garų reakcijų, susikaupimo, vandenilio rekombinacijos, padidėjusį dujų slėgį atlaikyti galinčių filtrų ar skruberių sistemų kūrimą
  .

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo I dalies I.B skirsnio 2 punkto trečia pastraipa

Pažangios branduolinės sistemos. Esamų sistemų ir kuro našumo didinimas ir pažangių reaktorių sistemų tyrimas siekiant įvertinti jų galimybes, apsaugos nuo branduolinių medžiagų platinimo lygį ir poveikį ilgalaikiam tvarumui, įskaitant fundamentinių ir pagrindinių kompleksinių mokslinių tyrimų veiklą (tokią kaip medžiagų mokslas), taip pat kuro ciklo, novatoriškų kuro rūšių ir atliekų tvarkymo aspektų, įskaitant skaidymą ir virsmą, taip pat našesnio daliųjų medžiagų naudojimo esamuose reaktoriuose tyrimas.

Pažangios branduolinės sistemos. Esamų sistemų ir kuro našumo didinimas ir pažangių reaktorių sistemų tyrimas siekiant įvertinti jų galimybes, apsaugos nuo branduolinių medžiagų platinimo lygį ir poveikį ilgalaikiam tvarumui, įskaitant fundamentinių ir pagrindinių kompleksinių mokslinių tyrimų veiklą (tokią kaip medžiagų mokslas), taip pat kuro ciklo, novatoriškų kuro rūšių ir atliekų tvarkymo aspektų, įskaitant skaidymą ir virsmą, taip pat našesnio daliųjų medžiagų naudojimo esamuose reaktoriuose tyrimas.
  Pirmiau minėta veikla turėtų būti skirta 2010 m. lapkričio mėn. Belgijos pirmininkavimo Tarybai metu vykusioje konferencijoje dėl strateginio energetikos technologijų plano pradėtai Europos pramonės iniciatyvai tvaraus branduolių dalijimosi srityje (angl. ESNII), įskaitant pagrindinių mokslinių tyrimų parodomųjų įrenginių ASTRID, ALLEGRO, ALFRED ir MYRRHA kūrimą, remti
  .

---

(1)  
  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0401
  .

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/176 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/176

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisSkolintų vertybinių popierių pardavimas ir tam tikri kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektai ***I

P7_TA(2011)0486

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

2013/C 153 E/31

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0482), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0482),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0264/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0264/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko nuomonę (1);

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2);

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 10 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 10 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7–0055/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7–0055/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą savo poziciją, kuri išdėstyta žemiau (3); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą savo poziciją, kuri išdėstyta žemiau (3);

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 91, 2011 3 23, p. 1.

(2)  OL C 84, 2011 3 17, p. 34.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2011 m. liepos 5 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P7_TA(2011)0312).

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisP7_TC1-COD(2010)0251

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2012 dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 236/2012.)

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/177 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/177

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisEuropos daugiamečių kultūrų statistika ***I

P7_TA(2011)0487

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos daugiamečių kultūrų statistikos (COM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD))

2013/C 153 E/32

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0249), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0249),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0129/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0129/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 3 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 3 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A7–0188/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A7–0188/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisP7_TC1-COD(2010)0133

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl Europos daugiamečių augalų statistikos, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 357/79 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/109/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1337/2011.)

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/178 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/178

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisEuropos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (tiesioginiai veiksmai) *

P7_TA(2011)0488

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl tiesioginiais Jungtinio tyrimų centro veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (COM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

2013/C 153 E/33

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0074), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0074),

| — | atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 straipsnį, pagal kurį Komisija konsultavosi su Parlamentu (C7–0078/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 straipsnį, pagal kurį Komisija konsultavosi su Parlamentu (C7–0078/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A7–0340/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A7–0340/2011),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl sprendimo


  5 konstatuojamoji dalis |
| (5) | Įgyvendinant šią specialiąją programą, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas mokslo darbuotojų judumui ir rengimui, taip pat inovacijų skatinimui Europos Sąjungoje. Visų pirma JRC turėtų teikti reikiamus branduolinės saugos ir saugumo srities mokymus. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 konstatuojamoji dalis

(5)

Įgyvendinant šią specialiąją programą, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas mokslo darbuotojų judumui ir rengimui, taip pat inovacijų skatinimui Europos Sąjungoje. Visų pirma JRC turėtų teikti reikiamus branduolinės saugos ir saugumo srities mokymus.

| (5) | Įgyvendinant šią specialiąją programą, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas mokslo darbuotojų judumui ir rengimui, taip pat inovacijų skatinimui Europos Sąjungoje. Visų pirma JRC turėtų teikti reikiamus branduolinės saugos ir saugumo srities mokymus.
  Be to, JRC turėtų padėti atliekant mokymo kokybės ir veiksmingumo priežiūrą, taip pat koordinuojant esamas švietimo programas atominės energijos srityje Sąjungoje ir šalyse kandidatėse bei kaimyninėse šalyse. |
| --- | --- |

(5)

Įgyvendinant šią specialiąją programą, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas mokslo darbuotojų judumui ir rengimui, taip pat inovacijų skatinimui Europos Sąjungoje. Visų pirma JRC turėtų teikti reikiamus branduolinės saugos ir saugumo srities mokymus.
  Be to, JRC turėtų padėti atliekant mokymo kokybės ir veiksmingumo priežiūrą, taip pat koordinuojant esamas švietimo programas atominės energijos srityje Sąjungoje ir šalyse kandidatėse bei kaimyninėse šalyse.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (5a) | Reikalingas didesnis dėmesys ir didesnės biudžeto lėšos pagrindinius branduolinius mokslinius tyrimus papildančioms iniciatyvoms, ypač susijusioms su investavimu į žmogiškąjį kapitalą ir veiksmus, kuriais siekiama spręsti įgūdžių trūkumo problemą ateinančiais metais (pvz., dotacijos branduolinės srities mokslininkams) ir dėl to prarandamų Sąjungos pirmaujančių pozicijų klausimą. |
| --- | --- |

(5a)

Reikalingas didesnis dėmesys ir didesnės biudžeto lėšos pagrindinius branduolinius mokslinius tyrimus papildančioms iniciatyvoms, ypač susijusioms su investavimu į žmogiškąjį kapitalą ir veiksmus, kuriais siekiama spręsti įgūdžių trūkumo problemą ateinančiais metais (pvz., dotacijos branduolinės srities mokslininkams) ir dėl to prarandamų Sąjungos pirmaujančių pozicijų klausimą.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (6a) | 2012–2013 m. Bendrosios programos įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas paprastumo, stabilumo, skaidrumo, teisinio tikrumo, nuoseklumo, kompetencijos ir pasitikėjimo principais, remiantis Europos Parlamento rekomendacijomis, pateiktomis jo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo (1). |
| --- | --- |

(6a)

2012–2013 m. Bendrosios programos įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas paprastumo, stabilumo, skaidrumo, teisinio tikrumo, nuoseklumo, kompetencijos ir pasitikėjimo principais, remiantis Europos Parlamento rekomendacijomis, pateiktomis jo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo (1).

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl sprendimo

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (10a) | Sąjungos moksliniams tyrimams skiriamo finansavimo valdymas turėtų būti labiau pagrįstas pasitikėjimu ir tolerancija rizikai visais projektų etapais ir tuo pačiu metu lanksčiomis Sąjungos taisyklėmis užtikrinama atskaitomybė. |
| --- | --- |

(10a)

Sąjungos moksliniams tyrimams skiriamo finansavimo valdymas turėtų būti labiau pagrįstas pasitikėjimu ir tolerancija rizikai visais projektų etapais ir tuo pačiu metu lanksčiomis Sąjungos taisyklėmis užtikrinama atskaitomybė.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl sprendimo

11 konstatuojamoji dalis

| (11) | Siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, reikėtų imtis tinkamų – t. y. proporcingų Europos Sąjungos finansiniams interesams – priemonių, skirtų ir suteiktos finansinės paramos, ir tų lėšų panaudojimo veiksmingumui vertinti. Pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų reikėtų imtis reikiamų priemonių siekiant susigrąžinti prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, reikėtų imtis tinkamų – t. y. proporcingų Europos Sąjungos finansiniams interesams – priemonių, skirtų ir suteiktos finansinės paramos, ir tų lėšų panaudojimo veiksmingumui vertinti. Pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų reikėtų imtis reikiamų priemonių siekiant susigrąžinti prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas.

| (11) | Siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, reikėtų imtis tinkamų – t. y. proporcingų Europos Sąjungos finansiniams interesams – priemonių, skirtų ir suteiktos finansinės paramos, ir tų lėšų panaudojimo veiksmingumui vertinti.
  Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas sutartinėms sąlygoms, kuriomis būtų sumažinama neįvykdymo rizika ir laipsniškas rizikos bei išlaidų perskirstymas, kurti.
  Pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų reikėtų imtis reikiamų priemonių siekiant susigrąžinti prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, reikėtų imtis tinkamų – t. y. proporcingų Europos Sąjungos finansiniams interesams – priemonių, skirtų ir suteiktos finansinės paramos, ir tų lėšų panaudojimo veiksmingumui vertinti.
  Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas sutartinėms sąlygoms, kuriomis būtų sumažinama neįvykdymo rizika ir laipsniškas rizikos bei išlaidų perskirstymas, kurti.
  Pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų reikėtų imtis reikiamų priemonių siekiant susigrąžinti prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| ca) | eksploatavimo nutraukimas |
| --- | --- |

ca)

eksploatavimo nutraukimas

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 straipsnio 1 dalis

1.   Komisija rengia specialiosios programos įgyvendinimo daugiametę darbo programą ir joje išsamiau apibūdina priede nurodytus tikslus ir mokslinius bei technologinius prioritetus, taip pat įgyvendinimo tvarkaraštį.

1.   Komisija rengia specialiosios programos įgyvendinimo daugiametę darbo programą ir joje išsamiau apibūdina priede nurodytus tikslus ir mokslinius bei technologinius prioritetus, taip pat
  nurodo reikalingas lėšas ir
  įgyvendinimo tvarkaraštį.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo 3 skirsnio 3.1 punkto 3.1.1 papunktis

Panaudoto kuro ir labai radioaktyvių branduolinių atliekų tvarkymas apima perdirbimą, apdorojimą, transportavimą, laikiną saugojimą ir geologinį laidojimą. Pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad visais minėtais etapais labai ilgai yrantys radionuklidai nepatektų į biosferą. Siekiant šių tikslų labai svarbu, kad atitinkamais laikotarpiais būtų projektuojamos, vertinamos ir funkcionuotų dirbtinių ir natūralių apsauginių apgaubų sistemos. Tai, kaip bus diegiamos šios sistemos, priklauso ir nuo to, kaip kuras ir (arba) atliekos sąveikauja su geologine aplinka. Pagal šią specialiąją programą tokius tyrimus numatoma atlikti.

Panaudoto kuro ir labai radioaktyvių branduolinių atliekų tvarkymas apima perdirbimą, apdorojimą, transportavimą, laikiną saugojimą ir geologinį laidojimą. Pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad visais minėtais etapais labai ilgai yrantys radionuklidai nepatektų į biosferą. Siekiant šių tikslų labai svarbu, kad atitinkamais laikotarpiais būtų projektuojamos, vertinamos
  , stebimos
  ir funkcionuotų dirbtinių ir natūralių apsauginių apgaubų sistemos. Tai, kaip bus diegiamos šios sistemos, priklauso ir nuo to, kaip kuras ir (arba) atliekos sąveikauja su geologine aplinka. Pagal šią specialiąją programą tokius tyrimus numatoma atlikti.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo 3 skirsnio 3.1 punkto 3.1.3 papunktis

3.1.3.
     
  Fundamentiniai aktinoidų tyrimai

Siekiant išlikti kompetentingiems ir išsaugoti lyderio poziciją civilinių branduolinių technologijų srityje, labai svarbu plėtoti kelias sritis apimančius fundamentinius branduolinių medžiagų mokslinius tyrimus, nes naudojant tokias medžiagas galima kurti technologines inovacijas. Tam būtina žinoti, kaip vadinamieji 5f elektronų sluoksnio elementai (t. y. aktinoidai) ir junginiai reaguoja į termodinaminius parametrus (paprastai kraštutinius). Kadangi eksperimentų duomenų bazė neišsami, o modeliavimas – savaime sudėtingas procesas, mūsų dabartinės žinios apie šiuos mechanizmus yra ribotos. Su šiais klausimais susiję fundamentiniai tyrimai labai svarbūs tam, kad būtų galima suprasti, kaip šie elementai veikia, ir toliau pirmauti šiuolaikinės kondensuotosios medžiagos fizikos srityje. Siekiant sustiprinti eksperimentinių programų poveikį, bus stengiamasi prisidėti prie pažangaus modeliavimo ir imitavimo plėtotės.

JRC vykdoma fundamentinių aktinoidų tyrimų programa išliks aktinoidų fizikos ir chemijos priešakyje, o pagrindinis jos tikslas – universitetų ir mokslinių tyrimų centrų mokslininkams sudaryti sąlygas vykdyti pasaulinio lygio eksperimentus. Tai jiems leis tirti aktinoidų medžiagų savybes ir taip tobulėti profesinėje srityje bei prisidėti prie branduolinių mokslų pažangos.

Išbraukta.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo 3 skirsnio 3.1 punkto 3.1.6 papunkčio 1 dalis

Sutarties II antraštinės dalies III skyriuje numatyta nustatyti pagrindinius saugos standartus, kuriais būtų užtikrinama darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikatos apsauga nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamos grėsmės. Sutarties 31–38 straipsniuose nustatytos taisyklės, pagal kurias apibrėžiamas valstybių narių ir Komisijos vaidmuo sprendžiant klausimus, susijusius su žmonių sveikatos apsauga, radioaktyvumo lygio aplinkoje kontrole, patekimu į aplinką
  ir branduolinių atliekų tvarkymu
  . Pagal Sutarties 39 straipsnį JRC padeda Komisijai atlikti šią užduotį.

Sutarties II antraštinės dalies III skyriuje numatyta nustatyti pagrindinius saugos standartus, kuriais būtų užtikrinama darbuotojų ir plačiosios visuomenės sveikatos apsauga nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamos grėsmės. Sutarties 31–38 straipsniuose nustatytos taisyklės, pagal kurias apibrėžiamas valstybių narių ir Komisijos vaidmuo sprendžiant klausimus, susijusius su žmonių sveikatos apsauga, radioaktyvumo lygio aplinkoje kontrole
  ir
  patekimu į aplinką
  . JRC, bendradarbiaudamas su savo tarptautiniais partneriais, toliau kurs radioaktyvumo aplinkoje matavimo tinklus ir nedelsdamas su visais rezultatais supažindins visuomenę
  . Pagal Sutarties 39 straipsnį JRC padeda Komisijai atlikti šią užduotį.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo 3 skirsnio 3.1 punkto 3.1.6 papunkčio 2 dalis

Atsižvelgdamas į naują leidžiamą radionuklidų kiekį geriamajame vandenyje ir maisto sudedamosiose dalyse, JRC vystys analizinius metodus ir teiks atitinkamas pamatines medžiagas. Siekiant įvertinti pagal Sutarties 35 ir 36 straipsnius praneštų stebėjimo duomenų palyginamumą ir remti radioaktyvumo kontrolės sistemų derinimą pagal pamatines bandomąsias medžiagas, bus lyginami valstybių narių stebėjimo laboratorijose gauti duomenys.

Atsižvelgdamas į naują leidžiamą radionuklidų kiekį geriamajame vandenyje ir maisto sudedamosiose dalyse, JRC vystys analizinius metodus ir teiks atitinkamas pamatines medžiagas. Siekiant įvertinti pagal Sutarties 35 ir 36 straipsnius praneštų stebėjimo duomenų palyginamumą ir remti radioaktyvumo kontrolės sistemų derinimą pagal pamatines bandomąsias medžiagas, bus lyginami valstybių narių stebėjimo laboratorijose gauti duomenys.
  Vykdant šią veiklą bus atsižvelgiama į Tarybos direktyvą, kuri turi būti priimta pagal Euratomo sutarties 31 straipsnį ir kurioje bus nustatyti plačiosios visuomenės sveikatos apsaugos reikalavimai, susiję su žmonėms vartoti skirtame vandenyje esančiomis radioaktyviosiomis medžiagomis.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo 3 skirsnio 3.2 punkto 3.2.1 papunktis

Eksploatuojamų įrenginių branduolinė sauga ir patikimumas – sritys, kurias visada siekiama optimizuoti, kad būtų galima įveikti naujus rinkos liberalizavimo, pratęsto reaktorių veikimo ir vadinamojo branduolinės pramonės „renesanso“ lemiamus sunkumus. Siekiant išlaikyti ir pagerinti tiek vakarietiško, tiek rusiško tipo branduolinių jėgainių saugos lygį, reikia išplėtoti ir patvirtinti pažangias ir patobulintas saugos vertinimo metodikas bei atitinkamas analizines priemones. JRC atliekami kryptingi eksperimentiniai tyrimai siekiant pagerinti esminių fizikinių reiškinių ir procesų supratimą, kad būtų galima patvirtinti ir patikrinti deterministinius ir tikimybinius saugos vertinimus, grindžiamus pažangiu reaktorių procesų (reaktyvumo ir šiluminių hidraulinių) modeliavimu, veikimo metu apkraunamus ir (arba) besidėvinčius komponentus, taip pat žmogiškuosius ir organizacinius veiksnius. Be to, JRC ir toliau atliks pagrindinį vaidmenį kuriant visoms valstybėms narėms naudingą Europos informavimo apie eksploatavimo patirtį centrą ir užtikrinant jo veikimą. Šis centras teiks visoms Europos reguliavimo institucijoms naudingas temines ataskaitas specifiniais reaktorių veikimo klausimais ir sudarys palankesnes sąlygas produktyviai dalytis ir naudotis pastabomis apie darbo patirtį, kad būtų galima pagerinti branduolinių jėgainių saugą.

Eksploatuojamų įrenginių branduolinė sauga ir patikimumas – sritys, kurias visada siekiama optimizuoti, kad būtų galima įveikti naujus rinkos liberalizavimo, pratęsto reaktorių veikimo ir vadinamojo branduolinės pramonės „renesanso“ lemiamus sunkumus. Siekiant išlaikyti ir pagerinti tiek vakarietiško, tiek rusiško tipo branduolinių jėgainių saugos lygį, reikia išplėtoti ir patvirtinti pažangias ir patobulintas saugos vertinimo metodikas bei atitinkamas analizines priemones. JRC atliekami kryptingi eksperimentiniai tyrimai siekiant pagerinti esminių fizikinių reiškinių ir procesų supratimą, kad būtų galima patvirtinti ir patikrinti deterministinius ir tikimybinius saugos vertinimus, grindžiamus pažangiu reaktorių procesų (reaktyvumo ir šiluminių hidraulinių) modeliavimu, veikimo metu apkraunamus ir (arba) besidėvinčius komponentus, taip pat žmogiškuosius ir organizacinius veiksnius. Be to, JRC ir toliau atliks pagrindinį vaidmenį kuriant visoms valstybėms narėms naudingą Europos informavimo apie eksploatavimo patirtį centrą ir užtikrinant jo veikimą. Šis centras teiks visoms Europos reguliavimo institucijoms naudingas temines ataskaitas specifiniais reaktorių veikimo klausimais ir sudarys palankesnes sąlygas produktyviai dalytis ir naudotis pastabomis apie darbo patirtį, kad būtų galima pagerinti branduolinių jėgainių saugą.
  Atsižvelgdamas į vis didėjančią branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo svarbą ir į susijusios rinkos plėtrą bei į inžinerinius aspektus, JRC taip pat stiprins savo mokslinę kompetenciją šioje srityje. Jis į savo programą įtrauks pagrindinius mokslinių tyrimų ir ekspertų mokymo reaktorių eksploatavimo nutraukimo klausimais aspektus (metodologija, mokymas darbo vietoje ir pagrindinių mokslinių žinių suteikimas).

---

(1)  
  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0401.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/183 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/183

---

2011 m. lapkričio 15 d., antradienisĮmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimas vykdant netiesioginius veiksmus pagal Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą *

P7_TA(2011)0489

2011 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento (Euratomas), kuriuo apibrėžiamos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo vykdant netiesioginius veiksmus pagal 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės (COM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

2013/C 153 E/34

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0071), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0071),

| — | atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 ir 10 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0076/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 ir 10 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0076/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A7–0345/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A7–0345/2011),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  1 konstatuojamoji dalis |
| (1) | 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos
  bendroji
  programa (toliau – 2012–2013 m. Bendroji programa) priimta ... Tarybos sprendimu Nr. .../.../Euratomas dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos. Komisija atsakinga už tai, kad būtų užtikrintas 2012–2013 m. Bendrosios programos ir jos specialiųjų programų įgyvendinimas, įskaitant susijusius finansinius aspektus. |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

(1)

2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos
  bendroji
  programa (toliau – 2012–2013 m. Bendroji programa) priimta ... Tarybos sprendimu Nr. .../.../Euratomas dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos. Komisija atsakinga už tai, kad būtų užtikrintas 2012–2013 m. Bendrosios programos ir jos specialiųjų programų įgyvendinimas, įskaitant susijusius finansinius aspektus.

| (1) | 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos
  bendrąja
  programa (toliau – 2012–2013 m. Bendroji programa)
  , kuri
  priimta ... Tarybos sprendimu Nr. .../.../Euratomas dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos
  , numatoma papildyti kitus Sąjungos mokslinių tyrimų politikos srities veiksmus, visų pirma švietimo ir mokymo, konkurencingumo ir inovacijų, pramonės, užimtumo ir aplinkos sričių veiksmus, kurie yra būtini siekiant įgyvendinti strategiją „Europa 2020“
  . Komisija atsakinga už tai, kad būtų užtikrintas 2012–2013 m. Bendrosios programos ir jos specialiųjų programų įgyvendinimas, įskaitant susijusius finansinius aspektus. |
| --- | --- |

(1)

2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos
  bendrąja
  programa (toliau – 2012–2013 m. Bendroji programa)
  , kuri
  priimta ... Tarybos sprendimu Nr. .../.../Euratomas dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos
  , numatoma papildyti kitus Sąjungos mokslinių tyrimų politikos srities veiksmus, visų pirma švietimo ir mokymo, konkurencingumo ir inovacijų, pramonės, užimtumo ir aplinkos sričių veiksmus, kurie yra būtini siekiant įgyvendinti strategiją „Europa 2020“
  . Komisija atsakinga už tai, kad būtų užtikrintas 2012–2013 m. Bendrosios programos ir jos specialiųjų programų įgyvendinimas, įskaitant susijusius finansinius aspektus.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (4a) | Įgyvendinant 2012–2013 m. Bendrąją programą turėtų būti prisidedama prie vienos iš strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų „Inovacijų sąjunga“ įgyvendinimo, didinant su moksline kompetencija susijusią konkurenciją ir spartinant pagrindinių branduolinės energijos srities inovacijų, ypač branduolių sintezės ir branduolinės saugos srityse, įgyvendinimą, ir prisidedama kovojant su energetikos ir klimato kaitos sričių problemomis. |
| --- | --- |

(4a)

Įgyvendinant 2012–2013 m. Bendrąją programą turėtų būti prisidedama prie vienos iš strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų „Inovacijų sąjunga“ įgyvendinimo, didinant su moksline kompetencija susijusią konkurenciją ir spartinant pagrindinių branduolinės energijos srities inovacijų, ypač branduolių sintezės ir branduolinės saugos srityse, įgyvendinimą, ir prisidedama kovojant su energetikos ir klimato kaitos sričių problemomis.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (4b) | 2012–2013 m. Bendrosios programos struktūra ir įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas paprastumo, stabilumo, skaidrumo ir teisinio aiškumo, nuoseklumo, pažangos ir pasitikėjimo principais pagal Europos Parlamento rekomendacijas, pateiktas jo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo (1). |
| --- | --- |

(4b)

2012–2013 m. Bendrosios programos struktūra ir įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas paprastumo, stabilumo, skaidrumo ir teisinio aiškumo, nuoseklumo, pažangos ir pasitikėjimo principais pagal Europos Parlamento rekomendacijas, pateiktas jo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo (1).

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (5a) | Reikalingas didesnis dėmesys ir didesnės biudžeto lėšos pagrindinius branduolinius mokslinius tyrimus papildančioms iniciatyvoms, ypač susijusioms su investavimu į žmogiškąjį kapitalą ir veiksmus, kuriais siekiama spręsti įgūdžių trūkumo problemą ateinančiais metais (pvz., dotacijos branduolinės srities mokslininkams) ir dėl to prarandamų Sąjungos pirmaujančių pozicijų klausimą. |
| --- | --- |

(5a)

Reikalingas didesnis dėmesys ir didesnės biudžeto lėšos pagrindinius branduolinius mokslinius tyrimus papildančioms iniciatyvoms, ypač susijusioms su investavimu į žmogiškąjį kapitalą ir veiksmus, kuriais siekiama spręsti įgūdžių trūkumo problemą ateinančiais metais (pvz., dotacijos branduolinės srities mokslininkams) ir dėl to prarandamų Sąjungos pirmaujančių pozicijų klausimą.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (6a) | Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas sutartinėms sąlygoms, kuriomis būtų sumažinama neįvykdymo rizika ir laipsniškas rizikos bei išlaidų perskirstymas, kurti. |
| --- | --- |

(6a)

Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas sutartinėms sąlygoms, kuriomis būtų sumažinama neįvykdymo rizika ir laipsniškas rizikos bei išlaidų perskirstymas, kurti.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| (8) | Įgyvendinant 2012–2013 m. Bendrąją programą turėtų būti skatinamas Bendrijos atokiausių regionų, taip pat įvairių įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimas. |
| --- | --- |

(8)

Įgyvendinant 2012–2013 m. Bendrąją programą turėtų būti skatinamas Bendrijos atokiausių regionų, taip pat įvairių įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimas.

| (8) | Įgyvendinant 2012–2013 m. Bendrąją programą turėtų būti skatinamas Bendrijos atokiausių regionų, taip pat įvairių įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų,
  kurių vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų remtis pagrindiniais etikos principais, visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytais principais,
  dalyvavimas. |
| --- | --- |

(8)

Įgyvendinant 2012–2013 m. Bendrąją programą turėtų būti skatinamas Bendrijos atokiausių regionų, taip pat įvairių įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų,
  kurių vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų remtis pagrindiniais etikos principais, visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytais principais,
  dalyvavimas.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

23 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (23a) | ITER projekto įgyvendinimas Europoje, remiantis 2006 m. lapkričio 21 d. susitarimu dėl Tarptautinės ITER branduolių sintezės energijos organizacijos įsteigimo siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą, turėtų būti pagrindinė branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų veiklos pagal 2012–2013 m. Bendrąją programą dalis. |
| --- | --- |

(23a)

ITER projekto įgyvendinimas Europoje, remiantis 2006 m. lapkričio 21 d. susitarimu dėl Tarptautinės ITER branduolių sintezės energijos organizacijos įsteigimo siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą, turėtų būti pagrindinė branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų veiklos pagal 2012–2013 m. Bendrąją programą dalis.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

Atsižvelgiant į netiesioginės veiklos pobūdį ir tikslus, jose taip pat gali būti nustatyti papildomi dalyvio tipo ir, jei reikia, jo įsteigimo vietos reikalavimai.

Atsižvelgiant į netiesioginės veiklos pobūdį ir tikslus, jose taip pat gali būti nustatyti papildomi
  pagrįsti
  dalyvio tipo ir, jei reikia, jo įsteigimo vietos reikalavimai.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 dalis

3.   Kvietime teikti paraiškas nurodomi aiškūs tikslai, kad pareiškėjai paraiškų neteiktų be reikalo.

3.   Kvietime teikti paraiškas nurodomi aiškūs
  kiekybiniai ir kokybiniai
  tikslai, kad pareiškėjai paraiškų neteiktų be reikalo.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

Taikomi kompetencijos, poveikio ir įgyvendinimo kriterijai. Pagal šias sąlygas darbo programoje nurodomi išsamesni vertinimo ir atrankos kriterijai ir gali būti įtraukiami papildomi reikalavimai, vertinimo koeficientai ir ribinės vertės arba nustatoma išsamesnė kriterijų taikymo tvarka.

Taikomi kompetencijos, poveikio ir įgyvendinimo kriterijai. Pagal šias sąlygas darbo programoje nurodomi išsamesni vertinimo ir atrankos kriterijai ir gali būti įtraukiami
  aiškiai pagrįsti
  papildomi reikalavimai, vertinimo koeficientai ir ribinės vertės arba nustatoma išsamesnė kriterijų taikymo tvarka.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  Visi proceso etapai turėtų būti optimizuoti siekiant išvengti vėlavimo ir skatinti išlaidų veiksmingumą. Tai apima prieigą prie darbo programų projektų, kvietimų teikti pasiūlymų paskelbimą, pasiūlymų rengimą, atrankos procedūras ir laiką, per kurį patvirtinamos ir išmokamos dotacijos.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies ketvirta pastraipa

Skiriant nepriklausomų ekspertų grupes imamasi reikiamų priemonių, kad būtų užtikrinta tinkama lyčių pusiausvyra.

Skiriant nepriklausomų ekspertų grupes imamasi reikiamų priemonių, kad būtų užtikrinta tinkama lyčių pusiausvyra
  ir valstybių narių, vykdančių mokslinius tyrimus ir mokymus branduolinėje srityje, pusiausvyra
  .

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies ketvirta a pastraipa (nauja)

Skiriant nepriklausomų ekspertų grupes imamasi reikiamų priemonių, kad būtų užtikrinta tinkama pramonės (įskaitant MVĮ) ir universitetų pusiausvyra.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos e punktas

| e) | į jas negali būti įtrauktos nefinansuotinos išlaidos, visų pirma nustatyti netiesioginiai mokesčiai, įskaitant pridėtinės vertės mokestį, muitai, mokėtinos palūkanos,
  atsargumo priemonės dėl galimų nuostolių ar mokesčių ateityje,
  valiutų keitimo išlaidos, išlaidos, susijusios su kapitalo grąža, pagal kitą Sąjungos projektą deklaruotos ar patirtos arba kompensuojamos išlaidos, skolos ir skolų tvarkymo mokesčiai, nepagrįstai didelės ar nepagrįstos išlaidos, taip pat kitos išlaidos, neatitinkančios a–d punktuose nurodytų reikalavimų. |
| --- | --- |

e)

į jas negali būti įtrauktos nefinansuotinos išlaidos, visų pirma nustatyti netiesioginiai mokesčiai, įskaitant pridėtinės vertės mokestį, muitai, mokėtinos palūkanos,
  atsargumo priemonės dėl galimų nuostolių ar mokesčių ateityje,
  valiutų keitimo išlaidos, išlaidos, susijusios su kapitalo grąža, pagal kitą Sąjungos projektą deklaruotos ar patirtos arba kompensuojamos išlaidos, skolos ir skolų tvarkymo mokesčiai, nepagrįstai didelės ar nepagrįstos išlaidos, taip pat kitos išlaidos, neatitinkančios a–d punktuose nurodytų reikalavimų.

| e) | į jas negali būti įtrauktos nefinansuotinos išlaidos, visų pirma nustatyti netiesioginiai mokesčiai, įskaitant
  negrąžinamą
  pridėtinės vertės mokestį, muitai, mokėtinos palūkanos, valiutų keitimo išlaidos, išlaidos, susijusios su kapitalo grąža, pagal kitą Sąjungos projektą deklaruotos ar patirtos arba kompensuojamos išlaidos, skolos ir skolų tvarkymo mokesčiai, nepagrįstai didelės ar nepagrįstos išlaidos, taip pat kitos išlaidos, neatitinkančios a–d punktuose nurodytų reikalavimų. |
| --- | --- |

e)

į jas negali būti įtrauktos nefinansuotinos išlaidos, visų pirma nustatyti netiesioginiai mokesčiai, įskaitant
  negrąžinamą
  pridėtinės vertės mokestį, muitai, mokėtinos palūkanos, valiutų keitimo išlaidos, išlaidos, susijusios su kapitalo grąža, pagal kitą Sąjungos projektą deklaruotos ar patirtos arba kompensuojamos išlaidos, skolos ir skolų tvarkymo mokesčiai, nepagrįstai didelės ar nepagrįstos išlaidos, taip pat kitos išlaidos, neatitinkančios a–d punktuose nurodytų reikalavimų.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

52 straipsnio 2 dalies a punktas

| a) | pagal asociacijos sutartis, taikant ne didesnę kaip 40 % normą – asocijuotųjų šalių konkrečių bendradarbiavimo projektų, kuriems konsultacinis komitetas rekomendavo skirti prioritetinę paramą ir kuriuos patvirtino Komisija, išlaidas;
  išskyrus projektus, kuriems prioritetinis statusas jau suteiktas ankstesnėse bendrosiose programose,
  prioritetinė parama pirmiausia bus skiriama
  ITER/DEMO svarbiai veiklai
  ; |
| --- | --- |

a)

pagal asociacijos sutartis, taikant ne didesnę kaip 40 % normą – asocijuotųjų šalių konkrečių bendradarbiavimo projektų, kuriems konsultacinis komitetas rekomendavo skirti prioritetinę paramą ir kuriuos patvirtino Komisija, išlaidas;
  išskyrus projektus, kuriems prioritetinis statusas jau suteiktas ankstesnėse bendrosiose programose,
  prioritetinė parama pirmiausia bus skiriama
  ITER/DEMO svarbiai veiklai
  ;

| a) | pagal asociacijos sutartis, taikant ne didesnę kaip 40 % normą – asocijuotųjų šalių konkrečių bendradarbiavimo projektų, kuriems konsultacinis komitetas rekomendavo skirti prioritetinę paramą ir kuriuos patvirtino Komisija, išlaidas; prioritetinė parama pirmiausia bus skiriama
  eksperimentams, kurių tikslas - ITER veiklos optimizavimas ir įnašai į DEMO programos apibrėžimą
  ; |
| --- | --- |

a)

pagal asociacijos sutartis, taikant ne didesnę kaip 40 % normą – asocijuotųjų šalių konkrečių bendradarbiavimo projektų, kuriems konsultacinis komitetas rekomendavo skirti prioritetinę paramą ir kuriuos patvirtino Komisija, išlaidas; prioritetinė parama pirmiausia bus skiriama
  eksperimentams, kurių tikslas - ITER veiklos optimizavimas ir įnašai į DEMO programos apibrėžimą
  ;

---

(1)  
  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0401.

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienis

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/188 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/188

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Airijos paraiška „EGF/2010/019 IE/Construction 41“)

P7_TA(2011)0496

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Airijos paraiška „EGF/2010/019 IE/Construction 41“) (COM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD))

2013/C 153 E/35

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0617 – C7-0313/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0617 – C7-0313/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau - 2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau - 2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0375/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0375/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Airija kreipėsi pagalbos dėl 4 866 darbuotojų atleidimo (3 205 iš jų teiktina parama) iš 1 482 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 41 skyriaus (pastatų statyba) veiklą (3), Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros II lygmens (NUTS II) Airijos pasienio, vidurio ir vakarų (IE01), taip pat pietų ir rytų (IE02) regionuose (pagalba teiktina 3205 atvejais). Tie du gretimi regionai sudaro visą Airijos valstybę, |
| --- | --- |

D.

kadangi Airija kreipėsi pagalbos dėl 4 866 darbuotojų atleidimo (3 205 iš jų teiktina parama) iš 1 482 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 41 skyriaus (pastatų statyba) veiklą (3), Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros II lygmens (NUTS II) Airijos pasienio, vidurio ir vakarų (IE01), taip pat pietų ir rytų (IE02) regionuose (pagalba teiktina 3205 atvejais). Tie du gretimi regionai sudaro visą Airijos valstybę,

| E. | kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų suteikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus, ypač pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus, darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų suteikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus, ypač pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus, darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; apgailestauja, kad EGF gali paskatinti įmones pagal sutartis dirbančius darbuotojus pakeisti darbuotojais, kurie dirbtų lankstesnėmis sąlygomis ir trumpesnį laikotarpį; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; apgailestauja, kad EGF gali paskatinti įmones pagal sutartis dirbančius darbuotojus pakeisti darbuotojais, kurie dirbtų lankstesnėmis sąlygomis ir trumpesnį laikotarpį;

| 4. | pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės yra suderintos su struktūrinių fondų lėšomis finansuojamais veiksmais ir kaip jos šiuos veiksmus papildo; primena savo raginimą Komisijai taip pat ir savo metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį tų duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės yra suderintos su struktūrinių fondų lėšomis finansuojamais veiksmais ir kaip jos šiuos veiksmus papildo; primena savo raginimą Komisijai taip pat ir savo metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį tų duomenų vertinimą;

| 5. | palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai buvo nustatyti atskiri tikslai ir terminai, taigi lėšų jam turi būti skiriama atskirai. Taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų įvairiose politikos srityse; pažymi, kad mokėjimų asignavimų suma, iš pradžių įrašyta į biudžeto eilutę 04 05 01, bus visiškai išnaudota, kai abi biudžeto valdymo institucijos priims iki šios dienos pateiktus pasiūlymus dėl EGF lėšų mobilizavimo; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai buvo nustatyti atskiri tikslai ir terminai, taigi lėšų jam turi būti skiriama atskirai. Taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų įvairiose politikos srityse; pažymi, kad mokėjimų asignavimų suma, iš pradžių įrašyta į biudžeto eilutę 04 05 01, bus visiškai išnaudota, kai abi biudžeto valdymo institucijos priims iki šios dienos pateiktus pasiūlymus dėl EGF lėšų mobilizavimo;

| 6. | palankiai vertina tai, kad, kaip numatyta taisomajame biudžete Nr. 3/2011, EGF biudžeto eilutė 04 05 01 papildyta 50 000 000 EUR suma; pažymi, kad asignavimai iš šios biudžeto eilutės bus naudojami siekiant padengti dalį šioje paraiškoje nurodytos reikiamos sumos – 6 091 460 EUR ir kadangi galima pasinaudoti 2011 m. mokėjimų asignavimais pagal biudžeto eilutę 04 02 01 „Europos socialinio fondo (ESF) užbaigimas –1 tikslas (2000–2006 m.)“, papildoma 6 598 378 EUR suma, reikalinga dabartinei paraiškai, gali būti perkelta; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad, kaip numatyta taisomajame biudžete Nr. 3/2011, EGF biudžeto eilutė 04 05 01 papildyta 50 000 000 EUR suma; pažymi, kad asignavimai iš šios biudžeto eilutės bus naudojami siekiant padengti dalį šioje paraiškoje nurodytos reikiamos sumos – 6 091 460 EUR ir kadangi galima pasinaudoti 2011 m. mokėjimų asignavimais pagal biudžeto eilutę 04 02 01 „Europos socialinio fondo (ESF) užbaigimas –1 tikslas (2000–2006 m.)“, papildoma 6 598 378 EUR suma, reikalinga dabartinei paraiškai, gali būti perkelta;

| 7. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

7.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 8. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Airijos paraiška „EGF/2010/019 IE/Construction 41“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2011/772/ES.)

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/190 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/190

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Airijos paraiška „EGF/2010/021 IE/Construction 71“)

P7_TA(2011)0497

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Airijos paraiška „EGF/2010/021 IE/Construction 71“) (COM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD))

2013/C 153 E/36

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0619 – C7-0315/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0619 – C7-0315/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau – 2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau – 2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0377/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0377/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Airija kreipėsi pagalbos dėl 842 darbuotojų atleidimo iš 230 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 71 skyriaus (Architektūrinė ir inžinerijos veikla; techninis tikrinimas ir analizė) (3), veiklą Airijos pasienio, vidurio ir vakarų (IE01), taip pat pietų ir rytų (EI02) NUTS II regionuose (pagalba teiktina 554 atvejais). Te du gretimi regionai sudaro visą Airijos valstybę, |
| --- | --- |

D.

kadangi Airija kreipėsi pagalbos dėl 842 darbuotojų atleidimo iš 230 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 71 skyriaus (Architektūrinė ir inžinerijos veikla; techninis tikrinimas ir analizė) (3), veiklą Airijos pasienio, vidurio ir vakarų (IE01), taip pat pietų ir rytų (EI02) NUTS II regionuose (pagalba teiktina 554 atvejais). Te du gretimi regionai sudaro visą Airijos valstybę,

| E. | kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų suteikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus, ypač pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus, darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų suteikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus, ypač pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus, darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; apgailestauja, kad EGF gali paskatinti įmones pagal sutartis dirbančius darbuotojus pakeisti darbuotojais, kurie dirbtų lankstesnėmis sąlygomis ir trumpesnį laikotarpį; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; apgailestauja, kad EGF gali paskatinti įmones pagal sutartis dirbančius darbuotojus pakeisti darbuotojais, kurie dirbtų lankstesnėmis sąlygomis ir trumpesnį laikotarpį;

| 4. | pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės yra suderintos su struktūrinių fondų lėšomis finansuojamais veiksmais ir kaip jos šiuos veiksmus papildo; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas taip pat įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės yra suderintos su struktūrinių fondų lėšomis finansuojamais veiksmais ir kaip jos šiuos veiksmus papildo; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas taip pat įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą;

| 5. | palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai buvo nustatyti atskiri tikslai ir terminai, taigi lėšų jam turi būti skiriama atskirai. Taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų įvairiose politikos srityse; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai buvo nustatyti atskiri tikslai ir terminai, taigi lėšų jam turi būti skiriama atskirai. Taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų įvairiose politikos srityse;

| 6. | pažymi, kad mokėjimų asignavimų suma, iš pradžių įrašyti į biudžeto eilutę 04 05 01, bus visiškai išnaudoti paraiškai EGF/2010/019 IE/Construction 41; mano, jog galima pasinaudoti 2011 m. mokėjimų asignavimais pagal biudžeto eilutę 04 02 01 „Europos socialinio fondo (ESF) užbaigimas –1 tikslas (2000–2006 m.)“, 1 387 819 EUR suma, kuri reikalinga dabartinei paraiškai patenkinti, gali būti perkelta; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad mokėjimų asignavimų suma, iš pradžių įrašyti į biudžeto eilutę 04 05 01, bus visiškai išnaudoti paraiškai EGF/2010/019 IE/Construction 41; mano, jog galima pasinaudoti 2011 m. mokėjimų asignavimais pagal biudžeto eilutę 04 02 01 „Europos socialinio fondo (ESF) užbaigimas –1 tikslas (2000–2006 m.)“, 1 387 819 EUR suma, kuri reikalinga dabartinei paraiškai patenkinti, gali būti perkelta;

| 7. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

7.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 8. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Airijos paraiška „EGF/2010/021 IE/Construction 71“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2011/774/ES.)

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/192 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/192

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Airijos paraiška „EGF/2010/020 IE/Construction 43“)

P7_TA(2011)0498

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Airijos paraiška „EGF/2010/020 IE/Construction 43“) (COM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD))

2013/C 153 E/37

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0618 – C7-0314/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0618 – C7-0314/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau – 2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau – 2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0376/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0376/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Airija kreipėsi pagalbos dėl 3 382 darbuotojų atleidimo iš 1 560 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 43 skyriaus (Specializuota statybos veikla) (3) veiklą Airijos pasienio, vidurio ir vakarų (IE01), taip pat pietų ir rytų (IE02) NUTS II regionuose (pagalba teiktina 2 228 atvejais), |
| --- | --- |

D.

kadangi Airija kreipėsi pagalbos dėl 3 382 darbuotojų atleidimo iš 1 560 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 43 skyriaus (Specializuota statybos veikla) (3) veiklą Airijos pasienio, vidurio ir vakarų (IE01), taip pat pietų ir rytų (IE02) NUTS II regionuose (pagalba teiktina 2 228 atvejais),

| E. | kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų suteikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus, ypač pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus, darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų suteikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus, ypač pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus, darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; apgailestauja, kad EGF gali paskatinti įmones pagal sutartis dirbančius darbuotojus pakeisti darbuotojais, kurie dirbtų lankstesnėmis sąlygomis ir trumpesnį laikotarpį; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; apgailestauja, kad EGF gali paskatinti įmones pagal sutartis dirbančius darbuotojus pakeisti darbuotojais, kurie dirbtų lankstesnėmis sąlygomis ir trumpesnį laikotarpį;

| 4. | pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės yra suderintos su struktūrinių fondų lėšomis finansuojamais veiksmais ir kaip jos šiuos veiksmus papildo; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas taip pat įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės yra suderintos su struktūrinių fondų lėšomis finansuojamais veiksmais ir kaip jos šiuos veiksmus papildo; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas taip pat įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą;

| 5. | primena, kad EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai buvo nustatyti atskiri tikslai ir terminai, taigi lėšų jam turi būti skiriama atskirai. Taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų įvairiose politikos srityse; pažymi, kad mokėjimų asignavimų suma iš pradžių įrašyta į EGF biudžeto eilutę 04 0501 buvo visiškai išnaudoti Airijos paraiškai „EGF/2010/019 IE/Construction 41“; |
| --- | --- |

5.

primena, kad EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai buvo nustatyti atskiri tikslai ir terminai, taigi lėšų jam turi būti skiriama atskirai. Taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų įvairiose politikos srityse; pažymi, kad mokėjimų asignavimų suma iš pradžių įrašyta į EGF biudžeto eilutę 04 0501 buvo visiškai išnaudoti Airijos paraiškai „EGF/2010/019 IE/Construction 41“;

| 6. | vis dėlto pažymi, kad, siekiant mobilizuoti EGF lėšas šiuo atveju, mokėjimų asignavimai bus perkelti iš biudžeto eilutės „Europos socialinio fondo (ESF) užbaigimas — 1 tikslas (2000–2006 m.)“. |
| --- | --- |

6.

vis dėlto pažymi, kad, siekiant mobilizuoti EGF lėšas šiuo atveju, mokėjimų asignavimai bus perkelti iš biudžeto eilutės „Europos socialinio fondo (ESF) užbaigimas — 1 tikslas (2000–2006 m.)“.

| 7. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

7.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 8. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Airijos paraiška „EGF/2010/020 IE/Construction 43“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2011/773/ES.)

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/194 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/194

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Austrijos paraiška „EGF/2011/001 AT/Niederösterreich- Oberösterreich“)

P7_TA(2011)0499

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Austrijos paraiška „ЕGF/2011/001 AT/Niederösterreich – Oberösterreich“) (COM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD))

2013/C 153 E/38

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0579 – C7–0254/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0579 – C7–0254/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau –2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau –2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0379/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0379/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Austrija kreipėsi pagalbos dėl 2 338 darbuotojų atleidimo iš 706 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 49 skyriaus (Sausumos transportas ir transportavimas vamzdynais) veiklą Žemutinės Austrijos (AT12) ir Aukštutinės Austrijos (AT31) NUTS II regionuose Austrijoje (pagalba teiktina 502 atvejais), |
| --- | --- |

D.

kadangi Austrija kreipėsi pagalbos dėl 2 338 darbuotojų atleidimo iš 706 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 49 skyriaus (Sausumos transportas ir transportavimas vamzdynais) veiklą Žemutinės Austrijos (AT12) ir Aukštutinės Austrijos (AT31) NUTS II regionuose Austrijoje (pagalba teiktina 502 atvejais),

| E. | kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų suteikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus, ypač pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus, darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų suteikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus, ypač pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus, darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; apgailestauja, kad EGF gali paskatinti įmones pagal sutartis dirbančius darbuotojus pakeisti darbuotojais, kurie dirbtų lankstesnėmis sąlygomis ir trumpesnį laikotarpį; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; apgailestauja, kad EGF gali paskatinti įmones pagal sutartis dirbančius darbuotojus pakeisti darbuotojais, kurie dirbtų lankstesnėmis sąlygomis ir trumpesnį laikotarpį;

| 4. | pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės yra suderintos su struktūrinių fondų lėšomis finansuojamais veiksmais ir kaip jos šiuos veiksmus papildo; primena savo raginimą Komisijai taip pat ir savo metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį tų duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės yra suderintos su struktūrinių fondų lėšomis finansuojamais veiksmais ir kaip jos šiuos veiksmus papildo; primena savo raginimą Komisijai taip pat ir savo metinėse ataskaitose pateikti lyginamąjį tų duomenų vertinimą;

| 5. | palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai buvo nustatyti atskiri tikslai ir terminai, taigi lėšų jam turi būti skiriama atskirai. Taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų įvairiose politikos srityse; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai buvo nustatyti atskiri tikslai ir terminai, taigi lėšų jam turi būti skiriama atskirai. Taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų įvairiose politikos srityse;

| 6. | palankiai vertina tai, kad iš taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 EGF biudžeto eilutei 04 05 01 numatyta skirti 50 000 000 EUR, kurie bus panaudoti šioje paraiškoje nurodytai reikalingai sumai padengti; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad iš taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 EGF biudžeto eilutei 04 05 01 numatyta skirti 50 000 000 EUR, kurie bus panaudoti šioje paraiškoje nurodytai reikalingai sumai padengti;

| 7. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

7.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 8. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Austrijos paraiška „ЕGF/2011/001 AT/Niederösterreich – Oberösterreich“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2011/770/ES.)

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/197 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/197

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Graikijos paraiška „EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas“)

P7_TA(2011)0500

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Graikijos paraiška „EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas“) (COM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD))

2013/C 153 E/39

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0580 – C7-0255/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0580 – C7-0255/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, kuri numatyta pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0378/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0378/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, kurių padėtį neigiamai paveikė esminiai struktūriniai pasaulio prekybos sistemos pokyčiai, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Graikija kreipėsi pagalbos dėl 642 darbuotojų atleidimo iš dviejų įmonių, vykdančių veiklą mažmeninės prekybos sektoriuje (prekybos centras ir tiekėjas) Centrinės Makedonijos ir Atikos regionuose, kuriuose buvo įsteigta daugiausia ALDI parduotuvių (pagalba teiktina visais atvejais). Kiek mažiau ALDI darbuotojų buvo atleista iš darbo kituose Graikijos regionuose: Rytų Makedonijoje–Trakijoje, Vakarų Makedonijoje, Epyre, Vakarų Graikijoje, Vidurio Graikijoje ir Peloponese. Iš 642 iš darbo atleistų darbuotojų 544 darbuotojai buvo atleisti ataskaitiniu laikotarpiu, o 88 atleisti iki ataskaitinio laikotarpio pradžios, tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3a straipsnio b dalį jie taip pat atitinka paramos skyrimo reikalavimus. Visiems 642 iš darbo atleistiems darbuotojams numatyta EGF parama, |
| --- | --- |

D.

kadangi Graikija kreipėsi pagalbos dėl 642 darbuotojų atleidimo iš dviejų įmonių, vykdančių veiklą mažmeninės prekybos sektoriuje (prekybos centras ir tiekėjas) Centrinės Makedonijos ir Atikos regionuose, kuriuose buvo įsteigta daugiausia ALDI parduotuvių (pagalba teiktina visais atvejais). Kiek mažiau ALDI darbuotojų buvo atleista iš darbo kituose Graikijos regionuose: Rytų Makedonijoje–Trakijoje, Vakarų Makedonijoje, Epyre, Vakarų Graikijoje, Vidurio Graikijoje ir Peloponese. Iš 642 iš darbo atleistų darbuotojų 544 darbuotojai buvo atleisti ataskaitiniu laikotarpiu, o 88 atleisti iki ataskaitinio laikotarpio pradžios, tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3a straipsnio b dalį jie taip pat atitinka paramos skyrimo reikalavimus. Visiems 642 iš darbo atleistiems darbuotojams numatyta EGF parama,

| E. | kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis ir biudžetu susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad ateityje persvarstant EGF veiklą procedūra bus dar labiau patobulinta ir kad bus užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir matomesnė EGF veikla;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų suteikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus, ypač pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus, darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF lėšų mobilizavimo priėmimo procedūrą, pagal kurią būtų suteikiama vienkartinė ribotos trukmės individuali parama, skirta padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės poveikio; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį EGF gali atlikti iš naujo į darbo rinką integruojant atleistus, ypač pažeidžiamiausius ir mažiausiai kvalifikuotus, darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; apgailestauja, kad EGF gali paskatinti įmones pagal sutartis dirbančius darbuotojus pakeisti darbuotojais, kurie dirbtų lankstesnėmis sąlygomis ir trumpesnį laikotarpį; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu EGF lėšomis turėtų būti užtikrintas individualus atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos pagal nacionalinės teisės ar kolektyvinių susitarimų nuostatas atsako įmonės, ir įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; apgailestauja, kad EGF gali paskatinti įmones pagal sutartis dirbančius darbuotojus pakeisti darbuotojais, kurie dirbtų lankstesnėmis sąlygomis ir trumpesnį laikotarpį;

| 4. | pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės yra suderintos su struktūrinių fondų lėšomis finansuojamais veiksmais ir kaip jos šiuos veiksmus papildo; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas taip pat įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad duomenys apie suderintą individualioms reikmėms pritaikytų paslaugų rinkinį, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima informaciją apie tai, kaip šios priemonės yra suderintos su struktūrinių fondų lėšomis finansuojamais veiksmais ir kaip jos šiuos veiksmus papildo; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas taip pat įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą;

| 5. | palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai buvo nustatyti atskiri tikslai ir terminai, taigi lėšų jam turi būti skiriama atskirai. Taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų įvairiose politikos srityse; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad atsižvelgus į pakartotinius Parlamento reikalavimus 2011 m. biudžeto EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai buvo nustatyti atskiri tikslai ir terminai, taigi lėšų jam turi būti skiriama atskirai. Taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų įvairiose politikos srityse;

| 6. | palankiai vertina tai, kad iš taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 EGF biudžeto eilutei 04 05 01 numatyta skirti 50 000 000 EUR, kurie bus panaudoti šioje paraiškoje nurodytai reikalingai sumai padengti; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad iš taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 EGF biudžeto eilutei 04 05 01 numatyta skirti 50 000 000 EUR, kurie bus panaudoti šioje paraiškoje nurodytai reikalingai sumai padengti;

| 7. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

7.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 8. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Graikijos paraiška „EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2011/771/ES.)

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/199 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/199

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisEuropos paveldo ženklas ***II

P7_TA(2011)0502

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos Sąjungos veiksmų, susijusių su Europos paveldo ženklu (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD))

2013/C 153 E/40

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10303/1/2011 – C7-0236/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10303/1/2011 – C7-0236/2011),

| — | atsižvelgdamas į pagrįstą nuomonę, kurią, vadovaudamasis Protokolu (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, pateikė Prancūzijos Senatas ir kurioje tvirtinama, kad teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagrįstą nuomonę, kurią, vadovaudamasis Protokolu (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, pateikė Prancūzijos Senatas ir kurioje tvirtinama, kad teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0076) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0076) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 72 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A7–0331/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A7–0331/2011),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | pažymi, kad teisės aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad teisės aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, 2010 12 16, P7_TA(2010)0486.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/200 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/200

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisBendra Europos geležinkelių erdvė***I

P7_TA(2011)0503

2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (nauja redakcija) (COM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

2013/C 153 E/41

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0475), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0475),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0268/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0268/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 14 straipsnį ir į prie jos pridėtą Protokolą (Nr. 26) dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 14 straipsnį ir į prie jos pridėtą Protokolą (Nr. 26) dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl pirmojo geležinkelių direktyvų rinkinio įgyvendinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl pirmojo geležinkelių direktyvų rinkinio įgyvendinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Liuksemburgo Deputatų Rūmų vadovaujantis Protokolu (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Liuksemburgo Deputatų Rūmų vadovaujantis Protokolu (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (3),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 26 d. Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 26 d. Teisės reikalų komiteto laišką Transporto ir turizmo komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 87 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 87 ir 55 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7-0367/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A7-0367/2011),

| A. | kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją, atsižvelgdamas į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 125.

(2)  OL C 132, 2011 5 3, p. 99.

(3)  OL C 104, 2011 4 2, p. 53.

(4)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0253

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (3), 1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyva 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (4) ir 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo (5) buvo keletą kartų iš esmės keičiamos 2004 ir 2007 m. Kadangi būtina atlikti daugiau pakeitimų ir atsižvelgiant į tai, kad šios teisės nuostatos yra susijusios, dėl aiškumo direktyvos turėtų būti išdėstytos nauja redakcija ir sujungtos į vieną teisės aktą; |
| --- | --- |

(1)

1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (3), 1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyva 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (4) ir 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo (5) buvo keletą kartų iš esmės keičiamos 2004 ir 2007 m. Kadangi būtina atlikti daugiau pakeitimų ir atsižvelgiant į tai, kad šios teisės nuostatos yra susijusios, dėl aiškumo direktyvos turėtų būti išdėstytos nauja redakcija ir sujungtos į vieną teisės aktą;

| (2) | glaudesnis Sąjungos transporto sektoriaus sujungimas yra pagrindinė vidaus rinkos sukūrimo sudedamoji dalis, o geležinkeliai yra gyvybiškai svarbi Sąjungos transporto sektoriaus dalis siekiant subalansuoto mobilumo tikslų; |
| --- | --- |

(2)

glaudesnis Sąjungos transporto sektoriaus sujungimas yra pagrindinė vidaus rinkos sukūrimo sudedamoji dalis, o geležinkeliai yra gyvybiškai svarbi Sąjungos transporto sektoriaus dalis siekiant subalansuoto mobilumo tikslų;

| (2a) | geležinkelių sektoriaus dalis transporto sistemoje per pastarąjį dešimtmetį nepadidėjo, nors to buvo siekiama pagal 2001 m. geležinkelių sektoriaus teisės aktų rinkinį (toliau - geležinkelių sektoriaus teisės aktų rinkinys, t. y. 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/12/EB iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros

   (6)

  , 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/13/EB iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo

   (7)

  ir Direktyva 2001/14/EB) taigi akivaizdu, kad siekiant remti šį sektorių būtina toliau tobulinti galiojančius teisės aktus. Tai rodo, kad būtina parengti naują teisės akto redakciją; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(2a)

geležinkelių sektoriaus dalis transporto sistemoje per pastarąjį dešimtmetį nepadidėjo, nors to buvo siekiama pagal 2001 m. geležinkelių sektoriaus teisės aktų rinkinį (toliau - geležinkelių sektoriaus teisės aktų rinkinys, t. y. 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/12/EB iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros

   (6)

  , 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/13/EB iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo

   (7)

  ir Direktyva 2001/14/EB) taigi akivaizdu, kad siekiant remti šį sektorių būtina toliau tobulinti galiojančius teisės aktus. Tai rodo, kad būtina parengti naują teisės akto redakciją; [1 pakeit.]

| (2b) | nemažai prieš valstybes nares pradėtų procedūrų dėl įsipareigojimų neįvykdymo patvirtina, kad galiojantys teisės aktai aiškinami skirtingai ir kad būtina patikslinti bei patobulinti pirmąjį geležinkelių sektoriaus teisės aktų rinkinį siekiant užtikrinti veiksmingą Europos geležinkelių rinkos atvėrimą; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(2b)

nemažai prieš valstybes nares pradėtų procedūrų dėl įsipareigojimų neįvykdymo patvirtina, kad galiojantys teisės aktai aiškinami skirtingai ir kad būtina patikslinti bei patobulinti pirmąjį geležinkelių sektoriaus teisės aktų rinkinį siekiant užtikrinti veiksmingą Europos geležinkelių rinkos atvėrimą; [2 pakeit.]

| (2c) | vis dar nepakankamai investuojama į geležinkelių infrastruktūros plėtrą ir priežiūrą, kad būtų vystomas sektorius ir užtikrinami konkurenciniai gebėjimai; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(2c)

vis dar nepakankamai investuojama į geležinkelių infrastruktūros plėtrą ir priežiūrą, kad būtų vystomas sektorius ir užtikrinami konkurenciniai gebėjimai; [3 pakeit.]

| (2d) | pirmąjį geležinkelių sektoriaus teisės aktų rinkinį sudarančios direktyvos neužkirto kelio didelei geležinkelių infrastruktūros mokesčių struktūros ir dydžio bei pajėgumų paskirstymo formos ir trukmės įvairovei; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(2d)

pirmąjį geležinkelių sektoriaus teisės aktų rinkinį sudarančios direktyvos neužkirto kelio didelei geležinkelių infrastruktūros mokesčių struktūros ir dydžio bei pajėgumų paskirstymo formos ir trukmės įvairovei; [4 pakeit.]

| (2e) | neskaidrios rinkos sąlygos akivaizdžiai sudaro kliūtis teikti konkurencingas geležinkelių transporto paslaugas; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(2e)

neskaidrios rinkos sąlygos akivaizdžiai sudaro kliūtis teikti konkurencingas geležinkelių transporto paslaugas; [5 pakeit.]

| (3) | geležinkelių sistemos veiksmingumas turėtų būti pagerintas, norint kad ji taptų rinkos, kurioje konkuruoja skirtingos transporto rūšys, dalimi, atsižvelgiant į specialias geležinkelių ypatybes; |
| --- | --- |

(3)

geležinkelių sistemos veiksmingumas turėtų būti pagerintas, norint kad ji taptų rinkos, kurioje konkuruoja skirtingos transporto rūšys, dalimi, atsižvelgiant į specialias geležinkelių ypatybes;

| (3a) | dėl skirtingų valstybių narių socialinės apsaugos sistemų geležinkelių sektoriuje kyla nesąžiningos konkurencijos tarp naujųjų ir esamų geležinkelių sektoriaus operatorių pavojus, todėl reikia suderinti šias sistemas atsižvelgiant į konkrečius sektoriaus ir valstybių narių ypatumus; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(3a)

dėl skirtingų valstybių narių socialinės apsaugos sistemų geležinkelių sektoriuje kyla nesąžiningos konkurencijos tarp naujųjų ir esamų geležinkelių sektoriaus operatorių pavojus, todėl reikia suderinti šias sistemas atsižvelgiant į konkrečius sektoriaus ir valstybių narių ypatumus; [6 pakeit.]

| (3b) | siekiant išvengti geležinkelio įmonių diskriminavimo ir laikytis tinkamo apmokestinimo mokesčiais principo bei apskaitos atskyrimo reikalavimo, turi būti užtikrinama, kad reguliavimo institucijos vykdytų joms pavestas priežiūros pareigas; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(3b)

siekiant išvengti geležinkelio įmonių diskriminavimo ir laikytis tinkamo apmokestinimo mokesčiais principo bei apskaitos atskyrimo reikalavimo, turi būti užtikrinama, kad reguliavimo institucijos vykdytų joms pavestas priežiūros pareigas; [7 pakeit.]

| (3c) | siekiant užbaigti kurti Europos geležinkelių erdvę būtinas visiškas geležinkelių sistemų suderinamumas Europos lygiu. Norint kuo greičiau pasiekti šį tikslą reikia Europos geležinkelio agentūrai suteikti atitinkamus įgaliojimus ir išteklius, inter alia, rengiant bendrus riedmenų ir saugos bei signalų sistemų sertifikavimo standartus; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(3c)

siekiant užbaigti kurti Europos geležinkelių erdvę būtinas visiškas geležinkelių sistemų suderinamumas Europos lygiu. Norint kuo greičiau pasiekti šį tikslą reikia Europos geležinkelio agentūrai suteikti atitinkamus įgaliojimus ir išteklius, inter alia, rengiant bendrus riedmenų ir saugos bei signalų sistemų sertifikavimo standartus; [8 pakeit.]

| (4) | regionuose, miestuose ir priemiesčiuose teikiamoms paslaugoms ir tokiai transporto veiklai, kaip antai šaudyklinių traukinių paslaugos Lamanšo tunelyje, šios direktyvos nuostatos neturėtų būti taikomos.
  Paveldo ir muziejiniams geležinkeliams, naudojantiems savus bėgių kelius, šios direktyvos nuostatos taip pat neturėtų būti taikomos;

  [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

regionuose, miestuose ir priemiesčiuose teikiamoms paslaugoms ir tokiai transporto veiklai, kaip antai šaudyklinių traukinių paslaugos Lamanšo tunelyje, šios direktyvos nuostatos neturėtų būti taikomos.
  Paveldo ir muziejiniams geležinkeliams, naudojantiems savus bėgių kelius, šios direktyvos nuostatos taip pat neturėtų būti taikomos;

  [9 pakeit.]

| (5) | norėdamos geležinkelių transportą padaryti veiksmingą ir sugebantį konkuruoti su kitomis transporto rūšimis, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad geležinkelio įmonės turėtų nepriklausomo operatoriaus, veikiančio pagal komercijos dėsnius ir prisitaikančio prie rinkos poreikių, statusą; |
| --- | --- |

(5)

norėdamos geležinkelių transportą padaryti veiksmingą ir sugebantį konkuruoti su kitomis transporto rūšimis, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad geležinkelio įmonės turėtų nepriklausomo operatoriaus, veikiančio pagal komercijos dėsnius ir prisitaikančio prie rinkos poreikių, statusą;

| (6) | siekiant užtikrinti geležinkelių sistemos plėtojimą ir veiksmingą funkcionavimą ateityje, transporto paslaugų teikimas turėtų būti atskirtas nuo infrastruktūros eksploatavimo. Atsižvelgiant į šią padėtį tos dvi veiklos rūšys turi būti valdomos atskirai ir turėti atskirą apskaitą
  užtikrinant skaidrumą, kad viešosios lėšos negalėtų būti skiriamos kitai komercinei veiklai
  ; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti geležinkelių sistemos plėtojimą ir veiksmingą funkcionavimą ateityje, transporto paslaugų teikimas turėtų būti atskirtas nuo infrastruktūros eksploatavimo. Atsižvelgiant į šią padėtį tos dvi veiklos rūšys turi būti valdomos atskirai ir turėti atskirą apskaitą
  užtikrinant skaidrumą, kad viešosios lėšos negalėtų būti skiriamos kitai komercinei veiklai
  ; [10 pakeit.]

| (6a) | turi būti užtikrintas griežtas infrastruktūros valdytojo ir geležinkelio įmonės apskaitos atskyrimas. Viešosios lėšos, skiriamos vienai iš veiklos sričių, neturėtų būti perkeliamos į kitą veiklos sritį. Šis draudimas turėtų būti aiškiai nurodytas kiekvienos veiklos srities apskaitos taisyklėse. Valstybės narės ir nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti veiksmingą šio draudimo taikymą; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(6a)

turi būti užtikrintas griežtas infrastruktūros valdytojo ir geležinkelio įmonės apskaitos atskyrimas. Viešosios lėšos, skiriamos vienai iš veiklos sričių, neturėtų būti perkeliamos į kitą veiklos sritį. Šis draudimas turėtų būti aiškiai nurodytas kiekvienos veiklos srities apskaitos taisyklėse. Valstybės narės ir nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti veiksmingą šio draudimo taikymą; [11 pakeit.]

| (6b) | kad ir koks būtų geležinkelio įmonės tipas, visi geležinkelių sektoriaus operatoriai turi laikytis teisės aktų, susijusių su socialine ir sveikatos apsauga, siekiant išvengti galimo socialinio dempingo ir nesąžiningos konkurencijos; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(6b)

kad ir koks būtų geležinkelio įmonės tipas, visi geležinkelių sektoriaus operatoriai turi laikytis teisės aktų, susijusių su socialine ir sveikatos apsauga, siekiant išvengti galimo socialinio dempingo ir nesąžiningos konkurencijos; [12 pakeit.]

| (6c) | siekiant užtikrinti geležinkelių transporto konkurencingumą kelių transporto atžvilgiu, nacionalinės taisyklės, tokios kaip antai geležinkelių transporto saugos taisyklės, lydymųjų dokumentų standartizavimo ir naudojimo taisyklės, traukinių formavimo ir susijusios dokumentacijos taisyklės, traukinio valdymo signalų ir ženklų norminimo, pavojingų krovinių vežimo priemonių ir kontrolės standartizavimo taisyklės ir vienodos atliekų vežimo registravimo ir kontrolės procedūros, turėtų būti standartizuotos; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(6c)

siekiant užtikrinti geležinkelių transporto konkurencingumą kelių transporto atžvilgiu, nacionalinės taisyklės, tokios kaip antai geležinkelių transporto saugos taisyklės, lydymųjų dokumentų standartizavimo ir naudojimo taisyklės, traukinių formavimo ir susijusios dokumentacijos taisyklės, traukinio valdymo signalų ir ženklų norminimo, pavojingų krovinių vežimo priemonių ir kontrolės standartizavimo taisyklės ir vienodos atliekų vežimo registravimo ir kontrolės procedūros, turėtų būti standartizuotos; [13 pakeit.]

| (7) | paslaugų teikimo laisvės principas turėtų būti taikomas ir geležinkelių sektoriui, atsižvelgiant į specifinius šio sektoriaus bruožus; |
| --- | --- |

(7)

paslaugų teikimo laisvės principas turėtų būti taikomas ir geležinkelių sektoriui, atsižvelgiant į specifinius šio sektoriaus bruožus;

| (8) | norint paskatinti geležinkelio paslaugų valdymo konkurenciją siekiant gerinti sąlygas ir vartotojams teikiamas paslaugas, valstybėms narėms turėtų tekti bendra atsakomybė už atitinkamos geležinkelių infrastruktūros plėtojimą. |
| --- | --- |

(8)

norint paskatinti geležinkelio paslaugų valdymo konkurenciją siekiant gerinti sąlygas ir vartotojams teikiamas paslaugas, valstybėms narėms turėtų tekti bendra atsakomybė už atitinkamos geležinkelių infrastruktūros plėtojimą.

| (9) | kadangi nėra infrastruktūros išlaidų paskirstymo bendrų taisyklių, valstybės narės, pasitarusios su infrastruktūros valdytoju, turėtų nustatyti taisykles, kuriose būtų numatyta, kad geležinkelio įmonės moka už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra. Tokios taisyklės neturėtų diskriminuoti geležinkelio įmonių; |
| --- | --- |

(9)

kadangi nėra infrastruktūros išlaidų paskirstymo bendrų taisyklių, valstybės narės, pasitarusios su infrastruktūros valdytoju, turėtų nustatyti taisykles, kuriose būtų numatyta, kad geležinkelio įmonės moka už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra. Tokios taisyklės neturėtų diskriminuoti geležinkelio įmonių;

| (10) | valstybės narės, tinkamai atsižvelgdamos į Sąjungos taisykles dėl valstybės pagalbos, turėtų užtikrinti, kad infrastruktūros valdytojo ir esamų valstybinių arba valstybės valdomų geležinkelio įmonių finansinė struktūra būtų pagrįsta; |
| --- | --- |

(10)

valstybės narės, tinkamai atsižvelgdamos į Sąjungos taisykles dėl valstybės pagalbos, turėtų užtikrinti, kad infrastruktūros valdytojo ir esamų valstybinių arba valstybės valdomų geležinkelio įmonių finansinė struktūra būtų pagrįsta;

| (10a) | Sąjunga turėtų panaudoti alternatyvius Europos geležinkelių projektų finansavimo šaltinius, taikydama naujoviškas finansines priemones, pvz., Sąjungos projektų obligacijas, kad būtų skatinamos privačios investicijos ir pagerinta prieiga prie rizikos kapitalo. Be to, turi būti padidintas geležinkelių rinkos patrauklumas alternatyviems privatiems investuotojams nustatant aiškią ir skaidrią teisinę sistemą; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(10a)

Sąjunga turėtų panaudoti alternatyvius Europos geležinkelių projektų finansavimo šaltinius, taikydama naujoviškas finansines priemones, pvz., Sąjungos projektų obligacijas, kad būtų skatinamos privačios investicijos ir pagerinta prieiga prie rizikos kapitalo. Be to, turi būti padidintas geležinkelių rinkos patrauklumas alternatyviems privatiems investuotojams nustatant aiškią ir skaidrią teisinę sistemą; [14 pakeit.]

| (10b) | valstybės narės ir infrastruktūros valdytojai turėtų galėti finansuoti investicijas į infrastruktūrą ir kitais būdais, nei tiesioginis finansavimas iš valstybės biudžeto, pvz., pasitelkdami privataus sektoriaus finansavimą; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(10b)

valstybės narės ir infrastruktūros valdytojai turėtų galėti finansuoti investicijas į infrastruktūrą ir kitais būdais, nei tiesioginis finansavimas iš valstybės biudžeto, pvz., pasitelkdami privataus sektoriaus finansavimą; [15 pakeit.]

| (11) | kad
  keleivių ir
  krovinių vežimo sektorius būtų veiksmingas, ypač tuo atveju, kai kroviniai vežami kertant valstybių sienas,
  ir visų pirma tada, kai skirtingas vėžės plotis vis dar sudaro fizinę kliūtį konkurencijai,
  reikia
  nedelsiant
  imtis priemonių rinkai

  atskirų valstybių narių rinkoms
  atverti
  ir konkurencingumui užtikrinti
  ; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

kad
  keleivių ir
  krovinių vežimo sektorius būtų veiksmingas, ypač tuo atveju, kai kroviniai vežami kertant valstybių sienas,
  ir visų pirma tada, kai skirtingas vėžės plotis vis dar sudaro fizinę kliūtį konkurencijai,
  reikia
  nedelsiant
  imtis priemonių rinkai

  atskirų valstybių narių rinkoms
  atverti
  ir konkurencingumui užtikrinti
  ; [16 pakeit.]

| (12) | siekiant užtikrinti, kad visoje Sąjungoje teisė naudotis geležinkelių infrastruktūra būtų suteikiama vienodai ir nediskriminuojant, tikslinga pradėti licencijuoti geležinkelio įmones; |
| --- | --- |

(12)

siekiant užtikrinti, kad visoje Sąjungoje teisė naudotis geležinkelių infrastruktūra būtų suteikiama vienodai ir nediskriminuojant, tikslinga pradėti licencijuoti geležinkelio įmones;

| (13) | kelionių su tarpiniais sustojimais atveju naujiems rinkos dalyviams turėtų būti leidžiama įlaipinti ir išlaipinti keleivius viso maršruto metu, siekiant užtikrinti, kad tokia veikla būtų ekonomiškai perspektyvi ir galimiems konkurentams nebūtų sudaryta nepalanki situacija, palyginti su veiklą jau vykdančiais ūkio subjektais; |
| --- | --- |

(13)

kelionių su tarpiniais sustojimais atveju naujiems rinkos dalyviams turėtų būti leidžiama įlaipinti ir išlaipinti keleivius viso maršruto metu, siekiant užtikrinti, kad tokia veikla būtų ekonomiškai perspektyvi ir galimiems konkurentams nebūtų sudaryta nepalanki situacija, palyginti su veiklą jau vykdančiais ūkio subjektais;

| (14) | diegiant naujas laisvos prieigos tarptautines keleivių vežimo paslaugas su tarpiniais sustojimais įdiegimas neturėtų būti naudojamas keleivių vežimo valstybės viduje paslaugų rinkai atverti, o pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas papildomiems tarptautinių maršrutų sustojimams. Pagrindinis naujų

  tokių
  paslaugų tikslas turėtų būti tarptautiniu maršrutu vykstančių keleivių vežimas. Vertinant, koks yra paslaugos pagrindinis tikslas, turėtų būti atsižvelgiama į tokius kriterijus kaip antai apyvartos ir apimties vežant vidaus arba tarptautinius keleivius ir paslaugos trukmės santykis. Pagrindinio paslaugos tikslo vertinimą suinteresuotosios šalies prašymu turėtų atlikti atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

diegiant naujas laisvos prieigos tarptautines keleivių vežimo paslaugas su tarpiniais sustojimais įdiegimas neturėtų būti naudojamas keleivių vežimo valstybės viduje paslaugų rinkai atverti, o pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas papildomiems tarptautinių maršrutų sustojimams. Pagrindinis naujų

  tokių
  paslaugų tikslas turėtų būti tarptautiniu maršrutu vykstančių keleivių vežimas. Vertinant, koks yra paslaugos pagrindinis tikslas, turėtų būti atsižvelgiama į tokius kriterijus kaip antai apyvartos ir apimties vežant vidaus arba tarptautinius keleivius ir paslaugos trukmės santykis. Pagrindinio paslaugos tikslo vertinimą suinteresuotosios šalies prašymu turėtų atlikti atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija; [17 pakeit.]

| (15) | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 dėl viešųjų keleivių vežimo geležinkeliu ir keliu paslaugų (8) valstybėms narėms ir vietos valdžios institucijoms suteikiama teisė sudaryti viešųjų paslaugų sutartis, kuriose gali būti numatytos išimtinės teisės teikti tam tikras paslaugas. Todėl reikia užtikrinti, kad to reglamento nuostatos atitiktų tarptautinių keleivių vežimo paslaugų rinkos atvėrimo konkurencijai principą; |
| --- | --- |

(15)

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 dėl viešųjų keleivių vežimo geležinkeliu ir keliu paslaugų (8) valstybėms narėms ir vietos valdžios institucijoms suteikiama teisė sudaryti viešųjų paslaugų sutartis, kuriose gali būti numatytos išimtinės teisės teikti tam tikras paslaugas. Todėl reikia užtikrinti, kad to reglamento nuostatos atitiktų tarptautinių keleivių vežimo paslaugų rinkos atvėrimo konkurencijai principą;

| (15a) | pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 valstybės narės gali užtikrinti darbuotojams jų darbo teises, atsižvelgiant į infrastruktūros valdymo ir geležinkelių transporto paslaugų atskyrimą, kuris gali būti susijęs su įmonių perdavimu; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(15a)

pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 valstybės narės gali užtikrinti darbuotojams jų darbo teises, atsižvelgiant į infrastruktūros valdymo ir geležinkelių transporto paslaugų atskyrimą, kuris gali būti susijęs su įmonių perdavimu; [18 pakeit.]

| (16) | tarptautinių keleivių vežimo paslaugų rinkos atvėrimas konkurencijai gali turėti įtakos keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, teikiamų pagal viešojo paslaugų pirkimo sutartis, organizavimui ir finansavimui. Valstybės narės turėtų turėti galimybę apriboti rinkos prieigos teisę, jei dėl šios teisės iškiltų pavojus šių viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai ir jei, remdamasi objektyvia ekonomine analize, kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį, prašymu tam pritaria atitinkama šios direktyvos 55 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija
  ir, prireikus, reguliavimo institucijų tinklas, kaip nustatyta 57 straipsnyje; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

tarptautinių keleivių vežimo paslaugų rinkos atvėrimas konkurencijai gali turėti įtakos keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų, teikiamų pagal viešojo paslaugų pirkimo sutartis, organizavimui ir finansavimui. Valstybės narės turėtų turėti galimybę apriboti rinkos prieigos teisę, jei dėl šios teisės iškiltų pavojus šių viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai ir jei, remdamasi objektyvia ekonomine analize, kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį, prašymu tam pritaria atitinkama šios direktyvos 55 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija
  ir, prireikus, reguliavimo institucijų tinklas, kaip nustatyta 57 straipsnyje; [19 pakeit.]

| (17) | vertinant, ar galėtų iškilti pavojus viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai, reikėtų atsižvelgti į iš anksto nustatytus kriterijus, pavyzdžiui, poveikį paslaugų, įtrauktų į viešųjų paslaugų sutartį, pelningumui, įskaitant poveikį sutartį sudariusios kompetentingos valdžios institucijos grynosioms išlaidoms, keleivinio transporto paklausą, bilietų kainodarą, bilietų pardavimo tvarką, stočių abiejose sienos pusėse vietą ir skaičių bei siūlomos naujos paslaugos tvarkaraštį ir dažnumą. Valstybės narės pagal tokį įvertinimą ir atitinkamos reguliavimo institucijos sprendimą gali suteikti, pakeisti arba atsisakyti suteikti prieigos teisę norimoms teikti tarptautinio keleivių vežimo paslaugoms, įskaitant naują tarptautinio keleivių vežimo paslaugą teikiančio ūkio subjekto apmokestinimą mokesčiais, atsižvelgiant į ekonominę analizę ir laikantis Sąjungos teisės bei lygybės ir nediskriminavimo principų; |
| --- | --- |

(17)

vertinant, ar galėtų iškilti pavojus viešųjų paslaugų sutarčių ekonominei pusiausvyrai, reikėtų atsižvelgti į iš anksto nustatytus kriterijus, pavyzdžiui, poveikį paslaugų, įtrauktų į viešųjų paslaugų sutartį, pelningumui, įskaitant poveikį sutartį sudariusios kompetentingos valdžios institucijos grynosioms išlaidoms, keleivinio transporto paklausą, bilietų kainodarą, bilietų pardavimo tvarką, stočių abiejose sienos pusėse vietą ir skaičių bei siūlomos naujos paslaugos tvarkaraštį ir dažnumą. Valstybės narės pagal tokį įvertinimą ir atitinkamos reguliavimo institucijos sprendimą gali suteikti, pakeisti arba atsisakyti suteikti prieigos teisę norimoms teikti tarptautinio keleivių vežimo paslaugoms, įskaitant naują tarptautinio keleivių vežimo paslaugą teikiančio ūkio subjekto apmokestinimą mokesčiais, atsižvelgiant į ekonominę analizę ir laikantis Sąjungos teisės bei lygybės ir nediskriminavimo principų;

| (18) | siekiant padėti teikti keleivių vežimo paslaugas maršrutais, kuriais teikiamos privalomosios viešosios paslaugos, tikslinga valstybėms narėms leisti už šias paslaugas atsakingoms institucijoms imti mokestį už tų institucijų jurisdikcijai priskiriamas keleivių vežimo paslaugas. Toks mokestis turėtų prisidėti prie įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas, nustatytų viešųjų paslaugų teikimo sutartyse, finansavimo; |
| --- | --- |

(18)

siekiant padėti teikti keleivių vežimo paslaugas maršrutais, kuriais teikiamos privalomosios viešosios paslaugos, tikslinga valstybėms narėms leisti už šias paslaugas atsakingoms institucijoms imti mokestį už tų institucijų jurisdikcijai priskiriamas keleivių vežimo paslaugas. Toks mokestis turėtų prisidėti prie įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas, nustatytų viešųjų paslaugų teikimo sutartyse, finansavimo;

| (18a) | iš rinkos pokyčių matyti, kad didžiausias dėmesys turi būti skiriamas reguliavimo institucijų vaidmens stiprinimui. Jeigu joms teks pagrindinis vaidmuo užtikrinant sąžiningą aplinką su teisingomis prieigos sąlygomis, jos turi būti aprūpintos finansinėmis priemonėmis bei tinkamu personalu bei logistine įranga, kad galėtų vykdyti šią funkciją; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(18a)

iš rinkos pokyčių matyti, kad didžiausias dėmesys turi būti skiriamas reguliavimo institucijų vaidmens stiprinimui. Jeigu joms teks pagrindinis vaidmuo užtikrinant sąžiningą aplinką su teisingomis prieigos sąlygomis, jos turi būti aprūpintos finansinėmis priemonėmis bei tinkamu personalu bei logistine įranga, kad galėtų vykdyti šią funkciją; [20 pakeit.]

| (18b) | nacionalinė reguliavimo institucija turi būti nepriklausoma reguliavimo institucija, kuri turėtų veikti savo iniciatyva, atlikti tyrimus, teikti nuomones, priimti vykdytinus sprendimus, siekiant užtikrinti atvirą rinką be kliūčių, kurioje būtų garantuojama laisva ir neiškraipyta konkurencija; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(18b)

nacionalinė reguliavimo institucija turi būti nepriklausoma reguliavimo institucija, kuri turėtų veikti savo iniciatyva, atlikti tyrimus, teikti nuomones, priimti vykdytinus sprendimus, siekiant užtikrinti atvirą rinką be kliūčių, kurioje būtų garantuojama laisva ir neiškraipyta konkurencija; [21 pakeit.]

| (19) | nacionalinė reguliavimo institucija turėtų veikti vengdama interesų konflikto ir galimo dalyvavimo svarstomos viešųjų paslaugų sutarties sudaryme
  , nedarant poveikio šios institucijos galimybei būti finansuojamai iš nacionalinio biudžeto arba iš geležinkelių sektoriaus subjektų mokamų mokesčių ir šios informacijos paskelbimui viešai
  . Reguliavimo institucijos kompetencija turėtų būti išplėsta, kad būtų galima įvertinti tarptautinės paslaugos tikslą ir tam tikrais atvejais potencialų ekonominį poveikį esamoms viešųjų paslaugų teikimo sutartims; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

nacionalinė reguliavimo institucija turėtų veikti vengdama interesų konflikto ir galimo dalyvavimo svarstomos viešųjų paslaugų sutarties sudaryme
  , nedarant poveikio šios institucijos galimybei būti finansuojamai iš nacionalinio biudžeto arba iš geležinkelių sektoriaus subjektų mokamų mokesčių ir šios informacijos paskelbimui viešai
  . Reguliavimo institucijos kompetencija turėtų būti išplėsta, kad būtų galima įvertinti tarptautinės paslaugos tikslą ir tam tikrais atvejais potencialų ekonominį poveikį esamoms viešųjų paslaugų teikimo sutartims; [22 pakeit.]

| (19a) | nacionalinė reguliavimo institucija savo organizacijos, sprendimų dėl finansavimo priėmimo, teisinės struktūros ir sprendimų priėmimo atžvilgiu turėtų būti visiškai nepriklausoma nuo infrastruktūros valdytojo, mokesčius imančios įstaigos, pajėgumus paskirstančios įstaigos ar pareiškėjo. Nacionalinė reguliavimo institucija turi turėti būtinus administracinius pajėgumus, t. y. personalą bei išteklius, kad galėtų užtikrinti atvirą ir skaidrią geležinkelių rinką. Reikiamas darbuotojų skaičius turėtų būti tiesiogiai susijęs su rinkos poreikiais ir atitinkamai kisti. Ši institucija turi galėti priimti sprendimus dėl skundų, veikti savo iniciatyva, atlikti tyrimą kilus ginčui ir stebėti rinkos pokyčius. Ją turėtų remti Komisijos reguliavimo tarnyba. Be to, nacionalinė reguliavimo institucija turėtų turėti savo sprendimų projektų duomenų bazę, kuri būtų prieinama Komisijai; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(19a)

nacionalinė reguliavimo institucija savo organizacijos, sprendimų dėl finansavimo priėmimo, teisinės struktūros ir sprendimų priėmimo atžvilgiu turėtų būti visiškai nepriklausoma nuo infrastruktūros valdytojo, mokesčius imančios įstaigos, pajėgumus paskirstančios įstaigos ar pareiškėjo. Nacionalinė reguliavimo institucija turi turėti būtinus administracinius pajėgumus, t. y. personalą bei išteklius, kad galėtų užtikrinti atvirą ir skaidrią geležinkelių rinką. Reikiamas darbuotojų skaičius turėtų būti tiesiogiai susijęs su rinkos poreikiais ir atitinkamai kisti. Ši institucija turi galėti priimti sprendimus dėl skundų, veikti savo iniciatyva, atlikti tyrimą kilus ginčui ir stebėti rinkos pokyčius. Ją turėtų remti Komisijos reguliavimo tarnyba. Be to, nacionalinė reguliavimo institucija turėtų turėti savo sprendimų projektų duomenų bazę, kuri būtų prieinama Komisijai; [23 pakeit.]

| (20) | kad investuotų į paslaugas, susijusias su specialiosios infrastruktūros, pavyzdžiui, greitųjų traukinių linijų, naudojimu, pareiškėjams būtinas teisinis tikrumas atsižvelgiant į dideles ilgalaikes investicijas; |
| --- | --- |

(20)

kad investuotų į paslaugas, susijusias su specialiosios infrastruktūros, pavyzdžiui, greitųjų traukinių linijų, naudojimu, pareiškėjams būtinas teisinis tikrumas atsižvelgiant į dideles ilgalaikes investicijas;

| (21) | nacionalinės reguliavimo institucijos
  remiant Komisijai
  turėtų
  sukurti tinklą, kad galėtų stiprinti savo bendradarbiavimą rengdamos bendrus principus ir
  keisdamasi
  gerąja patirtimi bei
  informacijair

  .
  Prireikus atskirais atvejais
  jos taip pat turėtų
  koordinuoti vertinimo, ar yra iškilęs pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, principus bei praktiką. Palaipsniui jos turėtų
  Europos lygiu
  parengti
  bendras
  savo patirtimi pagrįstas gaires.
  Remdamasi reguliavimo institucijų tinklo patirtimi Komisija turėtų pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl Europos reguliavimo institucijos įsteigimo; [24 ir 25 pakeit.] |
| --- | --- |

(21)

nacionalinės reguliavimo institucijos
  remiant Komisijai
  turėtų
  sukurti tinklą, kad galėtų stiprinti savo bendradarbiavimą rengdamos bendrus principus ir
  keisdamasi
  gerąja patirtimi bei
  informacijair

  .
  Prireikus atskirais atvejais
  jos taip pat turėtų
  koordinuoti vertinimo, ar yra iškilęs pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, principus bei praktiką. Palaipsniui jos turėtų
  Europos lygiu
  parengti
  bendras
  savo patirtimi pagrįstas gaires.
  Remdamasi reguliavimo institucijų tinklo patirtimi Komisija turėtų pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl Europos reguliavimo institucijos įsteigimo; [24 ir 25 pakeit.]

| (22) | siekiant užtikrinti sąžiningą geležinkelio įmonių konkurenciją, transporto paslaugų teikimas turėtų būti atskirtas nuo

  ir
  geležinkelių infrastruktūros objektų eksploatavimo

  eksploatavimas turėtų būti organizuojami skaidriai ir be diskriminacijos

  Atsižvelgiant į šią padėtį, būtina, kad šias dvi veiklos rūšis nepriklausomai valdytų atskiri juridiniai asmenys. Nepriklausomumo reikalavimas nereiškia, kad kiekvienam geležinkelių infrastruktūros objektui būtina steigti atskirą įstaigą arba įmonę.

  pagal šioje direktyvoje įtvirtintas nuostatas
  ; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti sąžiningą geležinkelio įmonių konkurenciją, transporto paslaugų teikimas turėtų būti atskirtas nuo

  ir
  geležinkelių infrastruktūros objektų eksploatavimo

  eksploatavimas turėtų būti organizuojami skaidriai ir be diskriminacijos

  Atsižvelgiant į šią padėtį, būtina, kad šias dvi veiklos rūšis nepriklausomai valdytų atskiri juridiniai asmenys. Nepriklausomumo reikalavimas nereiškia, kad kiekvienam geležinkelių infrastruktūros objektui būtina steigti atskirą įstaigą arba įmonę.

  pagal šioje direktyvoje įtvirtintas nuostatas
  ; [26 pakeit.]

| (22a) | be kitų reguliavimo iniciatyvų, kuriomis siekiama supaprastinti telematikos priemonių keleiviams diegimą ir vystymą, reikėtų užtikrinti geresnes galimybes gauti informaciją apie kelionę ir bilietų įsigijimo paslaugas keleivių stotyse; [138 pakeit.] |
| --- | --- |

(22a)

be kitų reguliavimo iniciatyvų, kuriomis siekiama supaprastinti telematikos priemonių keleiviams diegimą ir vystymą, reikėtų užtikrinti geresnes galimybes gauti informaciją apie kelionę ir bilietų įsigijimo paslaugas keleivių stotyse; [138 pakeit.]

| (23) | siekiant užtikrinti patikimas ir tinkamas paslaugas būtina užtikrinti, kad geležinkelio įmonės visada atitiktų tam tikrus geros reputacijos, finansinės būklės
  , socialinių standartų
  ir profesinės kompetencijos reikalavimus; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(23)

siekiant užtikrinti patikimas ir tinkamas paslaugas būtina užtikrinti, kad geležinkelio įmonės visada atitiktų tam tikrus geros reputacijos, finansinės būklės
  , socialinių standartų
  ir profesinės kompetencijos reikalavimus; [27 pakeit.]

| (24) | siekiant apsaugoti vartotojus ir trečiuosius asmenis, būtina užtikrinti, kad geležinkelio įmonės būtų reikiamai apdraustos civilinės atsakomybės draudimu.
  Taip pat turėtų būti leidžiama apdrausti jų civilinę atsakomybę nelaimingų atsitikimų atveju bankų ar kitų įmonių garantijomis su sąlyga, kad toks draudimas siūlomas rinkos sąlygomis, jam neteikiama valstybės pagalba ir jis neturi geležinkelio įmonių diskriminavimo požymių; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

(24)

siekiant apsaugoti vartotojus ir trečiuosius asmenis, būtina užtikrinti, kad geležinkelio įmonės būtų reikiamai apdraustos civilinės atsakomybės draudimu.
  Taip pat turėtų būti leidžiama apdrausti jų civilinę atsakomybę nelaimingų atsitikimų atveju bankų ar kitų įmonių garantijomis su sąlyga, kad toks draudimas siūlomas rinkos sąlygomis, jam neteikiama valstybės pagalba ir jis neturi geležinkelio įmonių diskriminavimo požymių; [28 pakeit.]

| (25) | taip pat turėtų būti reikalaujama, kad
  visos
  geležinkelio įmonės, teikiančios geležinkelio paslaugas, laikytųsi
  ir
  nacionalinių
  ,
  ir Sąjungos taisyklių, taikomų nediskriminuojant ir skirtų užtikrinti, kad minėtos įmonės konkrečiuose

  visuose
  geležinkelio ruožuose galėtų plėtoti savo veiklą visiškai saugiai ir tinkamai

  visiškai
  atsižvelgdamos į
  esamas pareigas, susijusias su socialinėmis sąlygomis,
  sveikatos ir socialines sąlygas, taip pat

  apsauga bei
  darbuotojų ir vartotojų teisėmis; [29 ir 30 pakeit.] |
| --- | --- |

(25)

taip pat turėtų būti reikalaujama, kad
  visos
  geležinkelio įmonės, teikiančios geležinkelio paslaugas, laikytųsi
  ir
  nacionalinių
  ,
  ir Sąjungos taisyklių, taikomų nediskriminuojant ir skirtų užtikrinti, kad minėtos įmonės konkrečiuose

  visuose
  geležinkelio ruožuose galėtų plėtoti savo veiklą visiškai saugiai ir tinkamai

  visiškai
  atsižvelgdamos į
  esamas pareigas, susijusias su socialinėmis sąlygomis,
  sveikatos ir socialines sąlygas, taip pat

  apsauga bei
  darbuotojų ir vartotojų teisėmis; [29 ir 30 pakeit.]

| (26) | geležinkelio įmonių veiklos licencijų išdavimo, tvarkymo ir dalinio pakeitimo tvarka turėtų būti skaidri ir atitikti nediskriminavimo principą; |
| --- | --- |

(26)

geležinkelio įmonių veiklos licencijų išdavimo, tvarkymo ir dalinio pakeitimo tvarka turėtų būti skaidri ir atitikti nediskriminavimo principą;

| (26a) | vis dar per dažnai nepagrįstai apsunkinamas leidimų naudoti riedmenis išdavimas geležinkelių transporto įmonėms ir taip iškreipiamas pateikimas į rinką. Atsižvelgiant į tai, Europos geležinkelio agentūrai turėtų būti suteikti platūs įgaliojimai. Todėl persvarstant 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantį Europos geležinkelio agentūrą

   (9)

  , Komisija raginama ištirti, ar būtų galima tuo klausimu išplėsti Europos geležinkelio agentūros įgaliojimus; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

(26a)

vis dar per dažnai nepagrįstai apsunkinamas leidimų naudoti riedmenis išdavimas geležinkelių transporto įmonėms ir taip iškreipiamas pateikimas į rinką. Atsižvelgiant į tai, Europos geležinkelio agentūrai turėtų būti suteikti platūs įgaliojimai. Todėl persvarstant 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantį Europos geležinkelio agentūrą

   (9)

  , Komisija raginama ištirti, ar būtų galima tuo klausimu išplėsti Europos geležinkelio agentūros įgaliojimus; [31 pakeit.]

| (27) | siekiant visoms geležinkelio įmonėms užtikrinti skaidrumą ir nediskriminacinę prieigą prie geležinkelių infrastruktūros ir su geležinkeliais susijusių paslaugų, visa informacija, kurios reikia, kad būtų galima naudotis prieigos prie infrastruktūros teisėmis, turi būti skelbiama tinklo nuostatuose
  , įskaitant neįgaliesiems ar riboto judumo asmenims prieinama forma skelbiamą informaciją
  ; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

(27)

siekiant visoms geležinkelio įmonėms užtikrinti skaidrumą ir nediskriminacinę prieigą prie geležinkelių infrastruktūros ir su geležinkeliais susijusių paslaugų, visa informacija, kurios reikia, kad būtų galima naudotis prieigos prie infrastruktūros teisėmis, turi būti skelbiama tinklo nuostatuose
  , įskaitant neįgaliesiems ar riboto judumo asmenims prieinama forma skelbiamą informaciją
  ; [32 pakeit.]

| (28) | tinkamos geležinkelių infrastruktūros pajėgumo paskirstymo sistemos kartu su konkurencingų operatorių buvimu padės pasiekti pusiausvyrą tarp įvairių transporto rūšių; |
| --- | --- |

(28)

tinkamos geležinkelių infrastruktūros pajėgumo paskirstymo sistemos kartu su konkurencingų operatorių buvimu padės pasiekti pusiausvyrą tarp įvairių transporto rūšių;

| (29) | paskatinus optimaliai panaudoti geležinkelių infrastruktūrą, sumažės transporto paslaugų kaina visuomenei; |
| --- | --- |

(29)

paskatinus optimaliai panaudoti geležinkelių infrastruktūrą, sumažės transporto paslaugų kaina visuomenei;

| (30) | tinkamos apmokestinimo mokesčiais už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra sistemos kartu su tinkamomis apmokestinimo mokesčiais už naudojimąsi kitomis transporto infrastruktūromis sistemomis bei konkurencingų operatorių buvimas turėtų leisti pasiekti tarp įvairių transporto rūšių optimalią pusiausvyrą tvariu pagrindu; |
| --- | --- |

(30)

tinkamos apmokestinimo mokesčiais už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra sistemos kartu su tinkamomis apmokestinimo mokesčiais už naudojimąsi kitomis transporto infrastruktūromis sistemomis bei konkurencingų operatorių buvimas turėtų leisti pasiekti tarp įvairių transporto rūšių optimalią pusiausvyrą tvariu pagrindu;

| (31) | apmokestinimo mokesčiais ir pajėgumo paskirstymo sistemos turėtų visoms įmonėms užtikrinti vienodą ir nediskriminacinę prieigą prie infrastruktūros ir kiek galima labiau siekti teisingai ir nediskriminuojant patenkinti visų naudotojų ir transporto rūšių poreikius. Apmokestinimo mokesčiais ir pajėgumo paskirstymo sistemos turėtų sudaryti sąlygas sąžiningai konkurencijai teikiant geležinkelių paslaugas; |
| --- | --- |

(31)

apmokestinimo mokesčiais ir pajėgumo paskirstymo sistemos turėtų visoms įmonėms užtikrinti vienodą ir nediskriminacinę prieigą prie infrastruktūros ir kiek galima labiau siekti teisingai ir nediskriminuojant patenkinti visų naudotojų ir transporto rūšių poreikius. Apmokestinimo mokesčiais ir pajėgumo paskirstymo sistemos turėtų sudaryti sąlygas sąžiningai konkurencijai teikiant geležinkelių paslaugas;

| (33) | laikantis valstybių narių nustatytų reikalavimų, apmokestinimo mokesčiais ir infrastruktūros pajėgumo paskirstymo sistemos turėtų geležinkelių infrastruktūros valdytojus paskatinti optimizuoti jų valdomos infrastruktūros panaudojimą; |
| --- | --- |

(33)

laikantis valstybių narių nustatytų reikalavimų, apmokestinimo mokesčiais ir infrastruktūros pajėgumo paskirstymo sistemos turėtų geležinkelių infrastruktūros valdytojus paskatinti optimizuoti jų valdomos infrastruktūros panaudojimą;

| (34) | infrastruktūros pajėgumo paskirstymo sistemos turėtų suteikti geležinkelio įmonėms aiškią ir nuoseklią informaciją, padedančią priimti racionalius sprendimus; |
| --- | --- |

(34)

infrastruktūros pajėgumo paskirstymo sistemos turėtų suteikti geležinkelio įmonėms aiškią ir nuoseklią informaciją, padedančią priimti racionalius sprendimus;

| (35) | kiekviena apmokestinimo mokesčiais sistema suteiks ekonominio pobūdžio informaciją naudotojams. Svarbu, kad geležinkelio įmonių gaunama informacija būtų nuosekli ir
  aiški bei
  skatintų jas priimti racionalius
  ir tvarius
  sprendimus; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

(35)

kiekviena apmokestinimo mokesčiais sistema suteiks ekonominio pobūdžio informaciją naudotojams. Svarbu, kad geležinkelio įmonių gaunama informacija būtų nuosekli ir
  aiški bei
  skatintų jas priimti racionalius
  ir tvarius
  sprendimus; [33 pakeit.]

| (36) | siekiant atsižvelgti į geležinkelių infrastruktūros pajėgumo naudotojų ar potencialių naudotojų poreikį planuoti savo veiklą, taip pat į klientų ir lėšų skyrėjų poreikius, svarbu, kad infrastruktūros valdytojas užtikrintų, jog infrastruktūros pajėgumas būtų paskirstomas taip, kad atsispindėtų poreikis palaikyti ir gerinti paslaugų patikimumo lygį; |
| --- | --- |

(36)

siekiant atsižvelgti į geležinkelių infrastruktūros pajėgumo naudotojų ar potencialių naudotojų poreikį planuoti savo veiklą, taip pat į klientų ir lėšų skyrėjų poreikius, svarbu, kad infrastruktūros valdytojas užtikrintų, jog infrastruktūros pajėgumas būtų paskirstomas taip, kad atsispindėtų poreikis palaikyti ir gerinti paslaugų patikimumo lygį;

| (37) | pageidautina, kad geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojas būtų skatinami mažinti sutrikimų skaičių ir gerinti tinklo eksploatacines savybes; |
| --- | --- |

(37)

pageidautina, kad geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojas būtų skatinami mažinti sutrikimų skaičių ir gerinti tinklo eksploatacines savybes;

| (38) | valstybės narės turėtų turėti galimybę leisti geležinkelių paslaugų pirkėjams tiesiogiai dalyvauti skirstant infrastruktūros pajėgumą; |
| --- | --- |

(38)

valstybės narės turėtų turėti galimybę leisti geležinkelių paslaugų pirkėjams tiesiogiai dalyvauti skirstant infrastruktūros pajėgumą;

| (39) | svarbu atsižvelgti ir į pareiškėjų, ir į infrastruktūros valdytojo veiklos poreikius; |
| --- | --- |

(39)

svarbu atsižvelgti ir į pareiškėjų, ir į infrastruktūros valdytojo veiklos poreikius;

| (40) | svarbu padidinti infrastruktūros valdytojų lankstumą skirstant infrastruktūros pajėgumą, tačiau tai turėtų būti suderinta su pareiškėjų pagrįstų poreikių patenkinimu; |
| --- | --- |

(40)

svarbu padidinti infrastruktūros valdytojų lankstumą skirstant infrastruktūros pajėgumą, tačiau tai turėtų būti suderinta su pareiškėjų pagrįstų poreikių patenkinimu;

| (40a) | siekiant išplėsti potencialią rinką naujiems geležinkelių klientams turi būti skatinami pareiškėjai, siūlantys keičiamo sąstato krovininių traukinių paslaugas. Todėl svarbu, kad infrastruktūros valdytojas atsižvelgtų į tuos pareiškėjus suteikdamas pajėgumus, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti šiuo teisiniu pagrindu ir išplėsti naujų sektorių turimą geležinkelių transporto rinkos dalį; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

(40a)

siekiant išplėsti potencialią rinką naujiems geležinkelių klientams turi būti skatinami pareiškėjai, siūlantys keičiamo sąstato krovininių traukinių paslaugas. Todėl svarbu, kad infrastruktūros valdytojas atsižvelgtų į tuos pareiškėjus suteikdamas pajėgumus, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti šiuo teisiniu pagrindu ir išplėsti naujų sektorių turimą geležinkelių transporto rinkos dalį; [34 pakeit.]

| (41) | pajėgumo paskirstymas turi užkirsti kelią taikyti kitoms įmonėms, turinčioms ar ketinančioms turėti teisę naudotis infrastruktūra ir norinčioms plėtoti savo verslą, nepagrįstus suvaržymus; |
| --- | --- |

(41)

pajėgumo paskirstymas turi užkirsti kelią taikyti kitoms įmonėms, turinčioms ar ketinančioms turėti teisę naudotis infrastruktūra ir norinčioms plėtoti savo verslą, nepagrįstus suvaržymus;

| (42) | taikant pajėgumo paskirstymo ir apmokestinimo mokesčiais sistemas gali reikėti atsižvelgti į tai, kad įvairūs infrastruktūros tinklo komponentai galėjo būti suprojektuoti tenkinti skirtingų pagrindinių naudotojų reikmes; |
| --- | --- |

(42)

taikant pajėgumo paskirstymo ir apmokestinimo mokesčiais sistemas gali reikėti atsižvelgti į tai, kad įvairūs infrastruktūros tinklo komponentai galėjo būti suprojektuoti tenkinti skirtingų pagrindinių naudotojų reikmes;

| (43) | skirtingi naudotojai ir naudotojų tipai dažnai darys skirtingą poveikį infrastruktūros pajėgumui, todėl įvairių paslaugų poreikiai turi būti tinkamai subalansuoti; |
| --- | --- |

(43)

skirtingi naudotojai ir naudotojų tipai dažnai darys skirtingą poveikį infrastruktūros pajėgumui, todėl įvairių paslaugų poreikiai turi būti tinkamai subalansuoti;

| (44) | siekiant, kad pagal sutartį viešosios valdžios institucijai teikiamos paslaugos būtų patrauklios naudotojams, gali reikėti priimti specialias taisykles; |
| --- | --- |

(44)

siekiant, kad pagal sutartį viešosios valdžios institucijai teikiamos paslaugos būtų patrauklios naudotojams, gali reikėti priimti specialias taisykles;

| (45) | taikant apmokestinimo mokesčiais ir pajėgumo paskirstymo sistemas turi būti atsižvelgta į didėjančio infrastruktūros pajėgumo susikaupimo ir į pajėgumo stokos poveikį; |
| --- | --- |

(45)

taikant apmokestinimo mokesčiais ir pajėgumo paskirstymo sistemas turi būti atsižvelgta į didėjančio infrastruktūros pajėgumo susikaupimo ir į pajėgumo stokos poveikį;

| (46) | įvairių rūšių geležinkelių transporto planavimo laikas skiriasi, dėl to turėtų būti užtikrinta, kad jau užbaigus metų tarnybinio traukinių tvarkaraščio sudarymo procesą pateikti prašymai dėl infrastruktūros pajėgumo skyrimo galėtų būti patenkinti; |
| --- | --- |

(46)

įvairių rūšių geležinkelių transporto planavimo laikas skiriasi, dėl to turėtų būti užtikrinta, kad jau užbaigus metų tarnybinio traukinių tvarkaraščio sudarymo procesą pateikti prašymai dėl infrastruktūros pajėgumo skyrimo galėtų būti patenkinti;

| (47) | siekiant geležinkelio įmonėms užtikrinti optimalų rezultatą, pageidautina reikalauti, kad būtų tikrinamas infrastruktūros pajėgumo panaudojimas tuo atveju, kai siekiant patenkinti naudotojų poreikius reikia derinti prašymus skirti infrastruktūros pajėgumo; |
| --- | --- |

(47)

siekiant geležinkelio įmonėms užtikrinti optimalų rezultatą, pageidautina reikalauti, kad būtų tikrinamas infrastruktūros pajėgumo panaudojimas tuo atveju, kai siekiant patenkinti naudotojų poreikius reikia derinti prašymus skirti infrastruktūros pajėgumo;

| (48) | atsižvelgiant į infrastruktūros valdytojų monopolistinę padėtį, turėtų būti reikalaujama, kad jie patikrintų turimą infrastruktūros pajėgumą ir jo didinimo metodus tuo atveju, kai pajėgumo paskirstymo procedūra nepatenkina naudotojų poreikių; |
| --- | --- |

(48)

atsižvelgiant į infrastruktūros valdytojų monopolistinę padėtį, turėtų būti reikalaujama, kad jie patikrintų turimą infrastruktūros pajėgumą ir jo didinimo metodus tuo atveju, kai pajėgumo paskirstymo procedūra nepatenkina naudotojų poreikių;

| (49) | dėl informacijos apie kitų geležinkelio įmonių prašymus ir apie sistemoje esančius suvaržymus stokos geležinkelio įmonėms gali būti sunku optimizuoti savo prašymus skirti infrastruktūros pajėgumo; |
| --- | --- |

(49)

dėl informacijos apie kitų geležinkelio įmonių prašymus ir apie sistemoje esančius suvaržymus stokos geležinkelio įmonėms gali būti sunku optimizuoti savo prašymus skirti infrastruktūros pajėgumo;

| (50) | siekiant didinti geležinkelių patrauklumą tuo atveju, kai teikiant transporto paslaugas naudojamasi kelių infrastruktūros valdytojų tinklu, ypač teikiant tarptautinio transporto paslaugas, svarbu garantuoti geresnį pajėgumo paskirstymo sistemų koordinavimą.
  Tokiomis aplinkybėmis būtų pageidautina galiausiai įsteigti Europos reguliavimo instituciją; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

(50)

siekiant didinti geležinkelių patrauklumą tuo atveju, kai teikiant transporto paslaugas naudojamasi kelių infrastruktūros valdytojų tinklu, ypač teikiant tarptautinio transporto paslaugas, svarbu garantuoti geresnį pajėgumo paskirstymo sistemų koordinavimą.
  Tokiomis aplinkybėmis būtų pageidautina galiausiai įsteigti Europos reguliavimo instituciją; [35 pakeit.]

| (51) | svarbu sumažinti geležinkelių infrastruktūrų arba įvairių transporto rūšių konkurencijos iškraipymus, galinčius atsirasti dėl labai skirtingų apmokestinimo mokesčiais principų; |
| --- | --- |

(51)

svarbu sumažinti geležinkelių infrastruktūrų arba įvairių transporto rūšių konkurencijos iškraipymus, galinčius atsirasti dėl labai skirtingų apmokestinimo mokesčiais principų;

| (52) | pageidautina nustatyti tas infrastruktūros paslaugų sudedamąsias dalis, kurios yra svarbios tam, kad operatorius galėtų teikti paslaugas ir kurios turėtų būti suteikiamos už minimalų prieigos prie infrastruktūros mokestį; |
| --- | --- |

(52)

pageidautina nustatyti tas infrastruktūros paslaugų sudedamąsias dalis, kurios yra svarbios tam, kad operatorius galėtų teikti paslaugas ir kurios turėtų būti suteikiamos už minimalų prieigos prie infrastruktūros mokestį;

| (53) | būtina
  daugiau
  investuoti į geležinkelių infrastruktūrą
  , ypač į esamą infrastruktūrą
  , o apmokestinimo infrastruktūros mokesčiais sistema turėtų būti tokia, kad skatintų infrastruktūros valdytojus skirti reikiamas investicijas, kurios būtų ekonomiškai patrauklios
  ir ekologiškai tvarios
  ; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

(53)

būtina
  daugiau
  investuoti į geležinkelių infrastruktūrą
  , ypač į esamą infrastruktūrą
  , o apmokestinimo infrastruktūros mokesčiais sistema turėtų būti tokia, kad skatintų infrastruktūros valdytojus skirti reikiamas investicijas, kurios būtų ekonomiškai patrauklios
  ir ekologiškai tvarios
  ; [36 pakeit.]

| (54) | kad būtų galima nustatyti tinkamus ir nešališkus infrastruktūros mokesčius, infrastruktūros valdytojai turi įvertinti ir nustatyti savo turto vertę bei gerai suprasti, kokie faktoriai turi įtakos infrastruktūros eksploatacijos išlaidoms; |
| --- | --- |

(54)

kad būtų galima nustatyti tinkamus ir nešališkus infrastruktūros mokesčius, infrastruktūros valdytojai turi įvertinti ir nustatyti savo turto vertę bei gerai suprasti, kokie faktoriai turi įtakos infrastruktūros eksploatacijos išlaidoms;

| (55) | pageidautina užtikrinti, kad priimant su transportu susijusius sprendimus būtų atsižvelgta į išorės išlaidas, o geležinkelių infrastruktūros mokesčiais būtų galima suderintai ir subalansuotai prisidėti prie visų transporto rūšių išorės išlaidų internalizacijos; |
| --- | --- |

(55)

pageidautina užtikrinti, kad priimant su transportu susijusius sprendimus būtų atsižvelgta į išorės išlaidas, o geležinkelių infrastruktūros mokesčiais būtų galima suderintai ir subalansuotai prisidėti prie visų transporto rūšių išorės išlaidų internalizacijos;

| (56) | svarbu užtikrinti, kad vidaus ir tarptautiniam susisiekimui taikomi mokesčiai būtų tokie, kad leistų geležinkeliams patenkinti rinkos poreikius; taigi už naudojimąsi infrastruktūra imamų mokesčių dydis turėtų atitikti dėl tam tikro traukinio reiso tiesiogiai atsirandančias išlaidas; |
| --- | --- |

(56)

svarbu užtikrinti, kad vidaus ir tarptautiniam susisiekimui taikomi mokesčiai būtų tokie, kad leistų geležinkeliams patenkinti rinkos poreikius; taigi už naudojimąsi infrastruktūra imamų mokesčių dydis turėtų atitikti dėl tam tikro traukinio reiso tiesiogiai atsirandančias išlaidas;

| (57) | bendras išlaidų padengimo iš infrastruktūros mokesčių dydis turi įtakos būtinam valstybės įnašo dydžiui; valstybės narės gali reikalauti skirtingo bendro išlaidų padengimo. Tačiau pageidautina, kad kiekviena infrastruktūros apmokestinimo mokesčiais sistema leistų tokias geležinkelių transporto paslaugas, kad galėtų būti padengtos bent papildomos geležinkelių tinklo naudojimo išlaidos; |
| --- | --- |

(57)

bendras išlaidų padengimo iš infrastruktūros mokesčių dydis turi įtakos būtinam valstybės įnašo dydžiui; valstybės narės gali reikalauti skirtingo bendro išlaidų padengimo. Tačiau pageidautina, kad kiekviena infrastruktūros apmokestinimo mokesčiais sistema leistų tokias geležinkelių transporto paslaugas, kad galėtų būti padengtos bent papildomos geležinkelių tinklo naudojimo išlaidos;

| (58) | geležinkelių infrastruktūra yra natūralus monopolis. Dėl to infrastruktūros valdytojus reikia skatinti mažinti išlaidas ir veiksmingai valdyti jiems priklausančią infrastruktūrą; |
| --- | --- |

(58)

geležinkelių infrastruktūra yra natūralus monopolis. Dėl to infrastruktūros valdytojus reikia skatinti mažinti išlaidas ir veiksmingai valdyti jiems priklausančią infrastruktūrą;

| (58a) | siekiant padidinti geležinkeliais gabenamų keleivių ir krovinių dalį, palyginti su kitomis transporto rūšimis, valstybėms narėms derėtų pasirūpinti, kad įskaičiuojant išorės sąnaudas mokesčių diferencijavimas neturėtų neigiamo poveikio infrastruktūros valdytojo finansiniam stabilumui. Jei infrastruktūros valdytojas dėl šio diferencijavimo vis dėlto patirtų nuostolių, rekomenduojama skirtumą kompensuoti valstybės lėšomis tinkamai atsižvelgiant į valstybės pagalbos teikimo taisykles; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

(58a)

siekiant padidinti geležinkeliais gabenamų keleivių ir krovinių dalį, palyginti su kitomis transporto rūšimis, valstybėms narėms derėtų pasirūpinti, kad įskaičiuojant išorės sąnaudas mokesčių diferencijavimas neturėtų neigiamo poveikio infrastruktūros valdytojo finansiniam stabilumui. Jei infrastruktūros valdytojas dėl šio diferencijavimo vis dėlto patirtų nuostolių, rekomenduojama skirtumą kompensuoti valstybės lėšomis tinkamai atsižvelgiant į valstybės pagalbos teikimo taisykles; [37 pakeit.]

| (59) | Geležinkelių transporto plėtra turėtų būti užtikrinta pasitelkiant, inter alia, Sąjungos turimas priemones, nepažeidžiant jau nustatytų prioritetų.
  [38 pakeit.] |
| --- | --- |

(59)

Geležinkelių transporto plėtra turėtų būti užtikrinta pasitelkiant, inter alia, Sąjungos turimas priemones, nepažeidžiant jau nustatytų prioritetų.
  [38 pakeit.]

| (60) | geležinkelio įmonėms suteikiamos nuolaidos turi būti siejamos su faktiškai sutaupytomis administracinėmis išlaidomis, ypač su sutaupytomis sandorių išlaidomis. Nuolaidos taip pat gali būti taikomos siekiant paskatinti veiksmingą infrastruktūros panaudojimą; |
| --- | --- |

(60)

geležinkelio įmonėms suteikiamos nuolaidos turi būti siejamos su faktiškai sutaupytomis administracinėmis išlaidomis, ypač su sutaupytomis sandorių išlaidomis. Nuolaidos taip pat gali būti taikomos siekiant paskatinti veiksmingą infrastruktūros panaudojimą;

| (61) | Pageidautina, kad geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojas būtų skatinami mažinti sutrikimų tinkle skaičių.
  [39 pakeit.] |
| --- | --- |

(61)

Pageidautina, kad geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojas būtų skatinami mažinti sutrikimų tinkle skaičių.
  [39 pakeit.]

| (62) | Skirstydamas pajėgumus, infrastruktūros valdytojas turi išlaidų, kurias turėtų būti reikalaujama apmokėti.
  [40 pakeit.] |
| --- | --- |

(62)

Skirstydamas pajėgumus, infrastruktūros valdytojas turi išlaidų, kurias turėtų būti reikalaujama apmokėti.
  [40 pakeit.]

| (63) | kad geležinkelių infrastruktūra būtų veiksmingai valdoma bei tinkamai ir nediskriminuojant naudojama, reikia įsteigti
  nacionalines
  reguliavimo instituciją,
  institucijas, kurios
  nepaisant nagrinėjimo teismine tvarka galimybės prižiūrėtų šioje direktyvoje nustatytų taisyklių taikymą ir būtų apeliacinis organas

  skundų nagrinėjimo organai
  ; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

(63)

kad geležinkelių infrastruktūra būtų veiksmingai valdoma bei tinkamai ir nediskriminuojant naudojama, reikia įsteigti
  nacionalines
  reguliavimo instituciją,
  institucijas, kurios
  nepaisant nagrinėjimo teismine tvarka galimybės prižiūrėtų šioje direktyvoje nustatytų taisyklių taikymą ir būtų apeliacinis organas

  skundų nagrinėjimo organai
  ; [41 pakeit.]

| (64) | reikalingos konkrečios priemonės tam, kad būtų atsižvelgta į konkrečią tam tikrų valstybių narių geopolitinę ir geografinę padėtį ir geležinkelių sektoriaus organizacijos įvairiose valstybėse narėse ypatybes, kartu užtikrinant vidaus rinkos vientisumą; |
| --- | --- |

(64)

reikalingos konkrečios priemonės tam, kad būtų atsižvelgta į konkrečią tam tikrų valstybių narių geopolitinę ir geografinę padėtį ir geležinkelių sektoriaus organizacijos įvairiose valstybėse narėse ypatybes, kartu užtikrinant vidaus rinkos vientisumą;

| (65) | Komisija turėtų būti įgaliota pritaikyti šios direktyvos priedus. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti, jos turi būti priimtos kaip deleguotieji teisės aktai pagal Sutarties 290 straipsnį.

  siekiant užtikrinti tinkamą geležinkelių rinkos stebėseną ir gerą reguliavimą, kiek tai susiję su apmokestinimu mokesčiais už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra bei geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymu, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl kriterijų ir procedūros, susijusios su rinkos stebėsenos apimtimi, tam tikrų tinklo nuostatų elementų, tam tikrų apmokestinimo principų, laikinų nuolaidų traukiniams, kuriuose įrengta Europos traukinių kontrolės sistema (toliau - ETCS) sistema, tam tikrų veiklos rezultatų gerinimo sistemos elementų, kriterijų, kurių turi būti laikomasi nustatant reikalavimus norintiems naudotis infrastruktūra pareiškėjams, infrastruktūros pajėgumo paskirstymo grafiko, finansinių ataskaitų ir bendrų reguliavimo institucijų sprendimų priėmimo principų ir praktikos. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

(65)

Komisija turėtų būti įgaliota pritaikyti šios direktyvos priedus. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti, jos turi būti priimtos kaip deleguotieji teisės aktai pagal Sutarties 290 straipsnį.

  siekiant užtikrinti tinkamą geležinkelių rinkos stebėseną ir gerą reguliavimą, kiek tai susiję su apmokestinimu mokesčiais už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra bei geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymu, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl kriterijų ir procedūros, susijusios su rinkos stebėsenos apimtimi, tam tikrų tinklo nuostatų elementų, tam tikrų apmokestinimo principų, laikinų nuolaidų traukiniams, kuriuose įrengta Europos traukinių kontrolės sistema (toliau - ETCS) sistema, tam tikrų veiklos rezultatų gerinimo sistemos elementų, kriterijų, kurių turi būti laikomasi nustatant reikalavimus norintiems naudotis infrastruktūra pareiškėjams, infrastruktūros pajėgumo paskirstymo grafiko, finansinių ataskaitų ir bendrų reguliavimo institucijų sprendimų priėmimo principų ir praktikos. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; [42 pakeit.]

| (66) | Priemonės, reikalingos šiai direktyvai įgyvendinti, priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką
   (10)
  .

  siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai

   (11)

  ; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

(66)

Priemonės, reikalingos šiai direktyvai įgyvendinti, priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką
   (10)
  .

  siekiant užtikrinti vienodas šios direktyvos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai

   (11)

  ; [43 pakeit.]

| (67) | vadovaudamosi Europos Sąjungos Sutarties 5 straipsnyje įtvirtintais subsidiarumo ir proporcingumo principais, valstybės narės negali deramai pasiekti šios direktyvos tikslų, t. y. skatinti Sąjungos geležinkelių plėtrą, nustatyti bendruosius geležinkelio įmonių licencijų išdavimo principus ir koordinuoti valstybėse narėse taikomas geležinkelio infrastruktūros pajėgumo paskirstymo taisykles ir tos infrastruktūros naudojimo mokesčius, dėl tokių licencijų išdavimui svarbių geležinkelių tinklų sudedamųjų dalių eksploatavimui būdingo akivaizdžiai tarptautinio pobūdžio, ir taip pat dėl poreikio užtikrinti sąžiningas ir nediskriminacines infrastruktūros prieigos sąlygas, todėl tuos tikslus dėl jų transnacionalinio pobūdžio geriau galėtų siekti Sąjunga. Šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(67)

vadovaudamosi Europos Sąjungos Sutarties 5 straipsnyje įtvirtintais subsidiarumo ir proporcingumo principais, valstybės narės negali deramai pasiekti šios direktyvos tikslų, t. y. skatinti Sąjungos geležinkelių plėtrą, nustatyti bendruosius geležinkelio įmonių licencijų išdavimo principus ir koordinuoti valstybėse narėse taikomas geležinkelio infrastruktūros pajėgumo paskirstymo taisykles ir tos infrastruktūros naudojimo mokesčius, dėl tokių licencijų išdavimui svarbių geležinkelių tinklų sudedamųjų dalių eksploatavimui būdingo akivaizdžiai tarptautinio pobūdžio, ir taip pat dėl poreikio užtikrinti sąžiningas ir nediskriminacines infrastruktūros prieigos sąlygas, todėl tuos tikslus dėl jų transnacionalinio pobūdžio geriau galėtų siekti Sąjunga. Šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (68) | vykdant pareigas perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę, turėtų būti perkeliamos tik tos nuostatos, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnių direktyvų nuostatų. Pareiga perkelti iš esmės nepakeistas nuostatas vykdomas pagal ankstesnes direktyvas; |
| --- | --- |

(68)

vykdant pareigas perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę, turėtų būti perkeliamos tik tos nuostatos, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnių direktyvų nuostatų. Pareiga perkelti iš esmės nepakeistas nuostatas vykdomas pagal ankstesnes direktyvas;

| (69) | valstybei narei, kurioje nėra geležinkelių sistemos ir artimiausiu metu nenumatoma jos sukurti, pareiga į nacionalinę teisę perkelti ir įgyvendinti šią direktyvą būtų neproporcinga ir betikslė. Todėl tokioms valstybėms narėms turėtų būti daroma šios pareigos išimtis; |
| --- | --- |

(69)

valstybei narei, kurioje nėra geležinkelių sistemos ir artimiausiu metu nenumatoma jos sukurti, pareiga į nacionalinę teisę perkelti ir įgyvendinti šią direktyvą būtų neproporcinga ir betikslė. Todėl tokioms valstybėms narėms turėtų būti daroma šios pareigos išimtis;

| (70) | pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (12) 34 punktą valstybės narės skatinamos dėl savo ir Sąjungos interesų parengti lenteles, kurios kuo geriau parodytų šios direktyvos ir jos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir viešai jas paskelbti; |
| --- | --- |

(70)

pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (12) 34 punktą valstybės narės skatinamos dėl savo ir Sąjungos interesų parengti lenteles, kurios kuo geriau parodytų šios direktyvos ir jos perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir viešai jas paskelbti;

| (71) | šia direktyva neturėtų būti keičiami XI priedo B dalyje nurodyti terminai, iki kurių valstybės narės turi įgyvendinti ankstesnes direktyvas; |
| --- | --- |

(71)

šia direktyva neturėtų būti keičiami XI priedo B dalyje nurodyti terminai, iki kurių valstybės narės turi įgyvendinti ankstesnes direktyvas;

| (71a) | ryšium su 2007 m. liepos 12 d.

   (13)

  ir 2010 m. birželio 17 d.

   (14)

  Europos Parlamento rezoliucijomis dėl pirmojo geležinkelių transporto teisės aktų rinkinio įgyvendinimo ir Direktyvos 2001/12/EB įgyvendinimu, Komisija turėtų ne vėliau kaip 2012 m. pabaigoje pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl infrastruktūros valdytojų ir operatorių atskyrimo. Kadangi geležinkelių sektorius iki šiol nėra visiškai atviras, Komisija turėtų ne vėliau kaip tą datą pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl rinkos atvėrimo, [44 pakeit.] |
| --- | --- |

(71a)

ryšium su 2007 m. liepos 12 d.

   (13)

  ir 2010 m. birželio 17 d.

   (14)

  Europos Parlamento rezoliucijomis dėl pirmojo geležinkelių transporto teisės aktų rinkinio įgyvendinimo ir Direktyvos 2001/12/EB įgyvendinimu, Komisija turėtų ne vėliau kaip 2012 m. pabaigoje pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl infrastruktūros valdytojų ir operatorių atskyrimo. Kadangi geležinkelių sektorius iki šiol nėra visiškai atviras, Komisija turėtų ne vėliau kaip tą datą pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl rinkos atvėrimo, [44 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šia direktyva nustatomi:

| a) | taisyklės, taikomos geležinkelio infrastruktūros valdymui ir geležinkelio įmonių, įsisteigusių arba ketinančių įsisteigti kurioje nors valstybėje narėje, geležinkelių transporto veiklos rūšims, kaip nustatyta II skyriuje; |
| --- | --- |

a)

taisyklės, taikomos geležinkelio infrastruktūros valdymui ir geležinkelio įmonių, įsisteigusių arba ketinančių įsisteigti kurioje nors valstybėje narėje, geležinkelių transporto veiklos rūšims, kaip nustatyta II skyriuje;

| b) | kriterijai, taikomi valstybei narei išduodant, pratęsiant ar keičiant licencijas, skirtas geležinkelio įmonėms, kurios yra ar bus įsteigtos Sąjungoje, kaip nustatyta III skyriuje; |
| --- | --- |

b)

kriterijai, taikomi valstybei narei išduodant, pratęsiant ar keičiant licencijas, skirtas geležinkelio įmonėms, kurios yra ar bus įsteigtos Sąjungoje, kaip nustatyta III skyriuje;

| c) | principai ir procedūros, taikomi nustatant ir renkant geležinkelių infrastruktūros mokesčius bei paskirstant geležinkelių infrastruktūros pajėgumą, kaip nustatyta IV skyriuje. |
| --- | --- |

c)

principai ir procedūros, taikomi nustatant ir renkant geležinkelių infrastruktūros mokesčius bei paskirstant geležinkelių infrastruktūros pajėgumą, kaip nustatyta IV skyriuje.

2.   Ši direktyva taikoma naudojantis geležinkelių infrastruktūra teikiant vidaus ir tarptautines vežimo geležinkeliais paslaugas.

2 straipsnis

Taikymo srities išimtys

1.   II skyrius netaikomas geležinkelio įmonėms, kurios paslaugas teikia tik mieste, priemiestyje arba regione.

2.   Valstybės narės III skyriaus gali netaikyti:

| a) | geležinkelio įmonėms, kurios, teikdamos tik keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas, naudojasi vietine ir regionine autonomine geležinkelių infrastruktūra; |
| --- | --- |

a)

geležinkelio įmonėms, kurios, teikdamos tik keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas, naudojasi vietine ir regionine autonomine geležinkelių infrastruktūra;

| b) | geležinkelio įmonėms, kurios teikia tik miesto arba priemiestines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas; |
| --- | --- |

b)

geležinkelio įmonėms, kurios teikia tik miesto arba priemiestines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas;

| c) | geležinkelio įmonėms, kurios teikia tik regioninio krovinių vežimo geležinkeliais paslaugas; |
| --- | --- |

c)

geležinkelio įmonėms, kurios teikia tik regioninio krovinių vežimo geležinkeliais paslaugas;

| d) | geležinkelio įmonėms, kurios teikia tik krovinių vežimo privačia geležinkelių infrastruktūra, kuri skirta vien tik infrastruktūros savininko krovinių vežimo reikmėms, paslaugas. |
| --- | --- |

d)

geležinkelio įmonėms, kurios teikia tik krovinių vežimo privačia geležinkelių infrastruktūra, kuri skirta vien tik infrastruktūros savininko krovinių vežimo reikmėms, paslaugas.

2a.
     
  Valstybės narės gali netaikyti 6, 7, 8 ir 13 straipsnių bei IV skyriaus:

| — | geležinkelio įmonėms, kurios teikia tik krovinių vežimo geležinkeliais paslaugas geležinkelių infrastruktūra, kurią valdo tos įmonės anksčiau nei ...

   (15)

  ir kurios vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio tos valstybės narės geležinkelio tinklo vėžės, kuri yra sujungta su trečiosios valstybės teritorijoje esančia geležinkelių infrastruktūra, pločio jeigu valdoma infrastruktūra nėra nurodyta 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 661/2010/ES dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių

   (16)

  . [134 ir 135 pakeit.] |
| --- | --- |

—

geležinkelio įmonėms, kurios teikia tik krovinių vežimo geležinkeliais paslaugas geležinkelių infrastruktūra, kurią valdo tos įmonės anksčiau nei ...

   (15)

  ir kurios vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio tos valstybės narės geležinkelio tinklo vėžės, kuri yra sujungta su trečiosios valstybės teritorijoje esančia geležinkelių infrastruktūra, pločio jeigu valdoma infrastruktūra nėra nurodyta 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 661/2010/ES dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių

   (16)

  . [134 ir 135 pakeit.]

3.   Valstybės narės IV skyriaus gali netaikyti:

| a) | vietiniams ir regioniniams autonominiams tinklams teikiant keleivių vežimo geležinkelių infrastruktūra paslaugas; |
| --- | --- |

a)

vietiniams ir regioniniams autonominiams tinklams teikiant keleivių vežimo geležinkelių infrastruktūra paslaugas;

| b) | tinklams, skirtiems tik miesto ar priemiestinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms teikti; |
| --- | --- |

b)

tinklams, skirtiems tik miesto ar priemiestinėms keleivių vežimo geležinkeliais paslaugoms teikti;

| c) | regioniniams tinklams, kuriais naudojasi tik geležinkelio įmonė, kuriai netaikoma šio straipsnio 1 dalis, regioninėms krovinių vežimo paslaugoms teikti tol, kol tinklo pajėgumo nepaprašo kitas pareiškėjas; |
| --- | --- |

c)

regioniniams tinklams, kuriais naudojasi tik geležinkelio įmonė, kuriai netaikoma šio straipsnio 1 dalis, regioninėms krovinių vežimo paslaugoms teikti tol, kol tinklo pajėgumo nepaprašo kitas pareiškėjas;

| d) | tik infrastruktūros savininko krovinių vežimo reikmėms skirtai privačiai geležinkelių infrastruktūrai; |
| --- | --- |

d)

tik infrastruktūros savininko krovinių vežimo reikmėms skirtai privačiai geležinkelių infrastruktūrai;

| e) | transporto veiklai teikiant tranzitinio vežimo geležinkeliais Sąjungoje paslaugas. |
| --- | --- |

e)

transporto veiklai teikiant tranzitinio vežimo geležinkeliais Sąjungoje paslaugas.

Valstybės narės gali nuspręsti patvirtinti kitus pajėgumų paskirstymo grafiko laikotarpius ir terminus, nei nurodytieji 43 straipsnio 2 dalyje, VIII priedo 4 punkto b papunktyje ir IX priedo 3, 4 ir 5 punktuose, kad bendradarbiaujant su trečiųjų šalių infrastruktūros valdytojais tarptautinės traukinio linijos būtų nustatytos tinkle, kurio vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio Sąjungos geležinkelio tinklo vežės pločio. [45 pakeit.]

3a.
     
  Valstybės narės gali netaikyti 31 straipsnio 5 dalies transporto priemonėms, naudojamoms ar numatytoms naudoti pervežimams iš trečiųjų šalių ir į jas bei važinėjančioms tinklais, kurių vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio Sąjungoje geležinkelio tinklo vėžės pločio. [46 pakeit.]

4.   Ši direktyva netaikoma geležinkelio įmonėms, kurių vežimo geležinkeliais veikla apsiriboja tik šaudyklinėmis kelių transporto priemonių vežimo Lamanšo sąsiaurio tuneliu paslaugomis ir transporto veiklai, kurią vykdant teikiamos šaudyklinės kelių transporto priemonių vežimo Lamanšo tuneliu paslaugos, išskyrus 6 straipsnio 1 dalį, 10, 11, 12 ir 28 straipsnius.

5.   Valstybės narės gali netaikyti 10, 11, 12 ir 28 straipsnių bet kuriai tranzito per Sąjungos teritoriją geležinkelio paslaugai, kuri pradedama ir baigiama teikti už Sąjungos teritorijos ribų.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   geležinkelio įmonė– bet kuri pagal šią direktyvą licencijuota valstybinė arba privati įmonė, kurios pagrindinė veikla – teikti prekių ir (arba) keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas, tuo atveju, kai ta įmonė užtikrina trauką; šis terminas taip pat apima tik trauką teikiančias įmones;

2)   infrastruktūros valdytojas– bet kuri įstaiga ar įmonė, atsakinga visų pirma už geležinkelių infrastruktūros sukūrimą, valdymą ir priežiūrą, įskaitant eismo valdymą, traukinių kontrolę ir valdymą bei signalizaciją tinklo arba tinklo dalies

  laikantis taikomų saugos taisyklių; pagrindinės
  infrastruktūros valdytojo funkcijos gali būti pavestos kelioms įstaigoms ar įmonėms

  yra šios: priimti sprendimus dėl traukinio linijų paskirstymo, įskaitant galimybių naudotis konkrečiomis linijomis nustatymą ir įvertinimą bei jų paskyrimą, priimti sprendimus dėl apmokestinimo infrastruktūros mokesčiais, įskaitant sprendimus dėl mokesčių dydžio nustatymo ir jų surinkimo, ir dėl investicijų į infrastruktūrą
  ; [47 pakeit.]

2a)
     reguliavimo institucija–

3)   geležinkelių infrastruktūra– tai visi punktai, išvardyti 1970 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2598/70, nustatančio įvairių sąskaitų formų pozicijų, nurodytų 1970 m. birželio 4 d. Reglamento (EEB) Nr. 1108/70 I priede, turinį
   (17)
  I priedo A punkte, kurie dėl aiškumo įtraukti įšios direktyvos I priede. [49 pakeit.]

4)   tarptautinio krovinių vežimo paslauga– transporto paslauga, kai traukinys kerta bent vieną valstybės narės sieną; traukinys gali būti performuotas ir (arba) įvairios jo dalys gali būti pradėjusios maršrutą skirtingose vietose ir vykti į skirtingas paskirties vietas, su sąlyga, kad visi vagonai kerta bent vieną sieną;

5)   tarptautinė keleivių vežimo paslauga– keleivių vežimo paslauga, kai traukinys kerta bent vieną valstybės narės sieną ir kurios pagrindinis tikslas - vežti keleivius tarp stočių, esančių skirtingose valstybėse narėse; traukinys gali būti performuotas ir (arba) įvairios jo dalys gali būti pradėjusios maršrutą skirtingose vietose ir vykti į skirtingas paskirties vietas, su sąlyga, kad visi vagonai kerta bent vieną sieną;

6)   mieste ir priemiesčiuose teikiamos paslaugos– transporto paslaugos, teikiamos, kad būtų patenkinti miesto arba aglomeracijos transporto poreikiai ir transporto poreikiai tarp tokio miesto arba aglomeracijos ir juos supančių rajonų;

7)   regioninės paslaugos– transporto paslaugos, teikiamos, kad būtų patenkinti
  vieno
  regiono
  arba pasienio regionų
  transporto poreikiai; [50 pakeit.]

8)   tranzitas– Sąjungos teritorijos kirtimas nepakraunant ar neiškraunant krovinių ir (arba) neįlaipinant ar neišlaipinant keleivių Sąjungos teritorijoje;

9)   licencija– valstybės narės išduotas leidimas įmonei, kuriuo pripažįstami jos įgaliojimai teikti vežimo geležinkeliais paslaugas; tie įgaliojimai gali apsiriboti specifinių paslaugų rūšių teikimu;

10)   licencijas išduodanti institucija– institucija, atsakinga už licencijų išdavimą valstybėje narėje;

11)   paskirstymas– geležinkelių infrastruktūros pajėgumo paskirstymas, kurį atlieka infrastruktūros valdytojas;

12)   pareiškėjas– geležinkelio įmonė ir kiti fiziniai arba juridiniai asmenys, pavyzdžiui, Reglamente (EB) Nr. 1370/2007 apibrėžtos kompetentingos institucijos, taip pat siuntėjai, ekspeditoriai ir kombinuoto susisiekimo operatoriai, kurie, norėdami teikti viešąsias paslaugas arba turėdami komercinių interesų, pageidauja įsigyti infrastruktūros pajėgumo;

13)   perpildyta infrastruktūra– infrastruktūros dalis, kurioje infrastruktūros pajėgumo paklausa negali būti visiškai patenkinta tam tikru metu net ir po to, kai suderinami įvairūs prašymai dėl infrastruktūros pajėgumo;

14)   pajėgumo didinimo planas– priemonė ar kelios priemonės ir jų įgyvendinimo grafikas, kuriomis siekiama sumažinti pajėgumų apribojimus, dėl kurių infrastruktūros dalis paskelbiama „perpildyta infrastruktūra“, sumažinti;

15)   derinimas– procesas, kada infrastruktūros valdytojas ir pareiškėjai stengiasi rasti sprendimą, kaip suderinti konkuruojančius prašymus dėl infrastruktūros pajėgumo;

16)   pamatinis susitarimas– pagal viešąją ar privatinę teisę sudarytas teisiškai privalomas bendro pobūdžio susitarimas, nustatantis pareiškėjo ir infrastruktūros valdytojo teises ir pareigas dėl infrastruktūros pajėgumo paskirstymo ir apmokestinimo mokesčiais per ilgesnį negu vieną tarnybinio traukinių tvarkaraščio galiojimo laikotarpį;

17)   infrastruktūros pajėgumas– galimybė tvarkaraštyje numatyti traukinio linijas, prašomas skirti tam tikroje infrastruktūros dalyje tam tikru laikotarpiu;

18)   tinklas– visa geležinkelių infrastruktūra, kurią valdo infrastruktūros valdytojas;

19)   tinklo nuostatai– dokumentas, kuriame išsamiai išdėstomos apmokestinimo mokesčiais ir pajėgumo paskirstymo sistemų bendrosios taisyklės, galutiniai terminai, procedūros ir kriterijai, taikomi apmokestinimo mokesčiais ir pajėgumų paskirstymo sistemoms, įskaitant kitą informaciją, reikalingą norint kreiptis dėl infrastruktūros pajėgumo skyrimo;

20)   traukinio linija– infrastruktūros pajėgumas, reikalingas tam, kad konkrečiu laikotarpiu traukinys galėtų važiuoti tarp dviejų vietovių;

21)   tarnybinis traukinių tvarkaraštis– duomenys, atspindintys visą suplanuotą traukinių ir riedmenų eismą atitinkama infrastruktūra per tvarkaraščio galiojimo laikotarpį.

II   SKYRIUS

SĄJUNGOS GELEŽINKELIŲ PLĖTRA

1   SKIRSNIS

Valdymo nepriklausomumas

4 straipsnis

Geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų nepriklausomumas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad administracinių, ekonominių ir buhalterinės apskaitos reikalų tvarkymo, administravimo ir vidaus kontrolės srityse tiesiogiai arba netiesiogiai valstybėms narėms priklausančios arba jų kontroliuojamos geležinkelio įmonės būtų nepriklausomos, ir dėl to tvarkytų savo turtą, biudžetą ir apskaitą atskirai nuo valstybės turto, biudžeto ir apskaitos.

2.   Infrastruktūros valdytojas laikosi valstybių narių nustatytų apmokestinimo mokesčiais už naudojimąsi infrastruktūra ir infrastruktūros pajėgumo paskirstymo bendrų ir konkrečių taisyklių ir kartu atsako už savo įstaigos valdymą, administravimą ir vidaus kontrolę.

2a.
     
  Infrastruktūros valdytojas turi savo informacinių technologijų skyrių, kad būtų tinkamai apsaugota neskelbtina komercinė informacija. [51 pakeit.]

2b.
     
  Valstybės narės taip pat užtikrina, kad tiek geležinkelių įmonės, tiek infrastruktūros valdytojai, kurie nėra visiškai vieni nuo kitų nepriklausomi, būtų atsakingi už savo personalo valdymą. [52 pakeit.]

5 straipsnis

Geležinkelio įmonių valdymas pagal komercinius principus

1.   Valstybės narės užtikrina, kad geležinkelio įmonėms būtų suteikta galimybė savo veiklą reguliuoti pagal rinkos poreikius ir kad už šios veiklos tvarkymą būtų atsakingos tų geležinkelio įmonių vadybos organizacijos tam, kad būtų teikiamos veiksmingos ir tinkamos paslaugos kuo mažesne kaina ir reikiamos kokybės.

Geležinkelio įmonės, nepriklausomai nuo jų nuosavybės teisių, valdomos pagal komercinėms įmonėms taikomus principus. Tai taikoma ir valstybių narių geležinkelio įmonės nustatytiems įsipareigojimams teikti viešąsias paslaugas ir viešųjų paslaugų sutartims, kurias tos įmonės sudaro su valstybės kompetentingomis institucijomis.

2.   Geležinkelio įmonės parengia savo verslo planus, įskaitant investavimo ir finansavimo programas. Tokie planai rengiami tam, kad būtų užtikrinta įmonės finansinė pusiausvyra ir kiti techniniai, komerciniai bei finansiniai valdymo tikslai; planuose taip pat nurodomi būdai, kaip tuos tikslus pasiekti.

3.   Pagal kiekvienos valstybės narės nustatytas bendros politikos gaires ir atsižvelgiant į nacionalinius planus bei sutartis (kurie gali būti daugiamečiai), įskaitant investavimo bei finansavimo planus, geležinkelio įmonėms suteikiama teisė visų pirma:

| a) | nustatyti savo vidaus organizavimą nedarant poveikio 7, 29 ir 39 straipsnių nuostatoms; |
| --- | --- |

a)

nustatyti savo vidaus organizavimą nedarant poveikio 7, 29 ir 39 straipsnių nuostatoms;

| b) | nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 nuostatoms, kontroliuoti paslaugų teikimą bei jų pardavimą ir nustatyti šių paslaugų kainas; |
| --- | --- |

b)

nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 nuostatoms, kontroliuoti paslaugų teikimą bei jų pardavimą ir nustatyti šių paslaugų kainas;

| c) | priimti sprendimus dėl savo darbuotojų, lėšų ir pirkimų; |
| --- | --- |

c)

priimti sprendimus dėl savo darbuotojų, lėšų ir pirkimų;

| d) | išplėsti savo rinkos dalį, kurti naujas technologijas ir paslaugas bei taikyti bet kokius naujoviškus vadybos būdus; |
| --- | --- |

d)

išplėsti savo rinkos dalį, kurti naujas technologijas ir paslaugas bei taikyti bet kokius naujoviškus vadybos būdus;

| e) | pradėti kitas su geležinkelių verslu susijusias veiklas. |
| --- | --- |

e)

pradėti kitas su geležinkelių verslu susijusias veiklas.

4.   Jei geležinkelio įmonė tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso valstybei narei arba yra jos kontroliuojama, valstybės narės kontrolės teisės, susijusios su vadovavimu įmonei, yra ne didesnės nei suteikiamos pagal nacionalinę bendrovių teisę privačių akcinių bendrovių akcininkams su vadovavimu susijusios teisės. 3 dalyje nurodytos politikos gairės, kurias valstybė gali nustatyti įmonėms, naudodamasi savo kaip akcininkės kontrolės teisėmis, gali būti tik bendro pobūdžio ir neturi būti susijusios su konkrečiais vadovavimo įmonei sprendimais.

2   SKIRSNIS

Infrastruktūros valdymo ir transporto paslaugų bei įvairių kategorijų transporto paslaugų atskyrimas

6 straipsnis

Skaidrus
  apskaitos atskyrimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad su geležinkelio įmonių teikiamomis transporto paslaugomis susijusios veiklos ir su geležinkelių infrastruktūros valdymu susijusios veiklos pelno (nuostolių) ataskaitos ir balansai būtų tvarkomi ir skelbiami atskirai. Viešosios lėšos, skirtos vienai iš šių dviejų veiklos sričių, negali būti perkeltos į kitą sritį.

2.   Valstybės narės taip pat gali numatyti, kad dėl minėto atskyrimo vienoje įmonėje turės būti įsteigti atskiri padaliniai, arba kad infrastruktūrą ir transporto paslaugas valdo atskiri subjektai,
  siekiant užtikrinti konkurencijos plėtrą, tolesnes investicijas ir ekonominę paslaugų teikimo naudą geležinkelių sektoriuje
  .

3.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų tvarkomos ir skelbiamos atskiros krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų teikimo pelno (nuostolių) ataskaitos ir balansai. Kiekvienos viešųjų paslaugų sutarties viešosios lėšos, skirtos su vežimo viešųjų paslaugų teikimu susijusiai veiklai, atitinkamose sąskaitose turi būti apskaitomos atskirai ir negali būti perkeliamos prie lėšų, skirtų veiklai, susijusiai su kitų transporto paslaugų teikimu ar su kita veikla.

4.   
  Siekiant užtikrinti visišką infrastruktūros išlaidų skaidrumą,
  skirtingų 1 ir 3 dalyse nurodytų veiklos sričių apskaita tvarkoma taip, kad būtų galima stebėti, kaip laikomasi draudimo vienos srities veiklai skirtas viešąsias lėšas skirti kitos srities veiklai
  tų dalių ir kaip naudojamos iš infrastruktūros mokesčių gautos pajamos, papildomos pajamos iš kitos komercinės veiklos ir infrastruktūros valdytojui skirtos viešosios ir privačios lėšos. Infrastruktūros valdytojo pajamomis jokiu būdu negali naudotis geležinkelio įmonė arba įstaiga ar įmonė, kuri kontroliuoja geležinkelio įmonę, nes dėl to gali sustiprėti jos padėtis rinkoje arba ji gali įgauti ekonominio pranašumo, palyginti su kitomis geležinkelio įmonėmis. Šia dalimi neužkertamas kelias, prižiūrint 55 straipsnyje nurodytai reguliavimo institucijai, grąžinti pagal rinkos sąlygas, panaudotą kapitalą, kurį infrastruktūros valdytojui suteikė įstaiga ar įmonė, kontroliuojanti geležinkelio įmonę, įskaitant palūkanas
  . [53 pakeit.]

7 straipsnis

Esminių infrastruktūros valdytojo funkcijų nepriklausomumas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad II priede išvardytos funkcijos, garantuojančios tinkamą ir nediskriminuojančią prieigą prie
  3 straipsnio 3 dalyje apibrėžtos
  infrastruktūros, būtų pavestos įstaigoms ar įmonėms, kurios pačios neteikia jokių geležinkelių transporto paslaugų. Nepriklausomai nuo organizacinių struktūrų, turi būti įrodyta, kad šis tikslas buvo pasiektas.
  Vis dėlto valdant eismą tinkle itin svarbus veiksmingas geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimas.

Prireikus II priedas gali būti iš dalies keičiamas 60 straipsnyje nurodyta tvarka, atsižvelgiant į patirtį.

Vis dėlto pareigą prisidėti prie geležinkelių infrastruktūros plėtros, pavyzdžiui, tvarkyti reikalus, susijusius su investicijomis, technine priežiūra ir finansavimu, valstybės narės gali pavesti geležinkelio įmonėms ar bet kuriai kitai įstaigai.

2.   Jei infrastruktūros valdytojas savo teisine forma, organizacija arba sprendimų priėmimo funkcijomis yra priklausomas nuo kurios nors geležinkelio įmonės, IV skyriaus 3 ir 4 skirsniuose aprašytas funkcijas vykdo atitinkamai savo teisine forma, organizacija ir sprendimų priėmimu nuo jokios geležinkelio įmonės nepriklausomos mokesčių surinkimo įstaiga ir paskirstymo įstaiga.

3.   Jei IV skyriaus 2 ir 3 skirsnių nuostatos susijusios su esminėmis infrastruktūros valdytojo funkcijomis, laikoma, kad šios nuostatos galioja atitinkamose mokesčių surinkimo įstaigos arba paskirstymo įstaigos kompetencijos srityse.

3a.
     
  Ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia pasiūlymą dėl direktyvos dėl infrastruktūros valdymo ir transporto paslaugų atskyrimo ir pasiūlymą dėl keleivių vežimo vidaus rinkos atvėrimo, nedarant neigiamo poveikio geležinkelių transporto paslaugų kokybei ir užtikrinant, kad bus laikomasi įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas. [54 ir 137 pakeit.]

3   SKIRSNIS

Finansinės padėties pagerinimas

8 straipsnis

Patikimas infrastruktūros valdytojo finansavimas

1.   Valstybės narės plėtoja savo nacionalinę geležinkelių infrastruktūrą prireikus atsižvelgdamos į bendruosius Sąjungos poreikius. Tuo tikslu jos ne vėliau kaip ... (18)

  ir pasikonsultavusios su visomis suinteresuotosiomis šalimis ir subjektais, įskaitant atitinkamas vietos ir regionines valdžios institucijas, profesines sąjungas, sektoriaus profesines sąjungas ir naudotojų atstovus,
  paskelbia geležinkelių infrastruktūros plėtros strategiją, kad būtų patenkintas būsimas mobilumo poreikis remiantis patikimu ir stabiliu geležinkelių sistemos finansavimu. Strategija kuriama bent penkeriems

  septyneriems
  metams ir yra atnaujinama.

2.   Deramai atsižvelgdamos į Sutarties 93, 107 ir 108 straipsnius,

  Tuo atveju, kai pajamų nepakanka infrastruktūros valdytojo finansavimo poreikiams patenkinti,
  valstybės narės
  , nedarydamos poveikio šios direktyvos 31 ir 32 straipsniuose numatytai apmokestinimo mokesčiais sistemai ir tinkamai atsižvelgdamos į SESV 93, 107 ir 108 straipsnius,
  infrastruktūros valdytojui gali taip pat skirti

  skiria
  jo veiklos uždavinius, infrastruktūros apimtį ir finansinius poreikius atitinkantį finansavimą, ypač tam, kad būtų skirta lėšų naujoms investicijoms.

3.   Laikydamasis valstybės nustatytos bendrosios politikos ir atsižvelgdamas į 1 dalyje nurodytą geležinkelių infrastruktūros plėtros strategiją infrastruktūros valdytojas priima verslo planą, įskaitant investicijų ir finansines programas. Planas rengiamas siekiant užtikrinti optimalų ir veiksmingą infrastruktūros panaudojimą, suteikimą ir plėtrą, užtikrinant finansinę pusiausvyrą ir numatant priemones tiems tikslams pasiekti. Infrastruktūros valdytojas užtikrina, kad prieš verslo

  investicijų
  plano patvirtinimą būtų konsultuojamasi su pareiškėjais
  be jokios diskriminacijos, kiek tai susiję su prieiga prie infrastruktūros ir jos naudojimo sąlygomis, taip pat su infrastruktūros pobūdžiu, suteikimu ir plėtra
  . 55 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija pateikia neprivalomą nuomonę dėl to, ar
  pareiškėjai nediskriminuojami pagal
  verslo tinkamas šiems tikslams pasiekti planą.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad esant įprastoms verslo sąlygoms irinfrastruktūros valdytojo sąskaitos ne ilgiau kaip per trejus

  dvejus
  metus būtų subalansuotos su pirma, iš infrastruktūros mokesčių gautomis pajamomis, papildomomis pajamomis iš kitos komercinės veiklos,
  negrąžinamomis privačiomis subsidijomis ir
  valstybės skirtomis lėšomis
  , įskaitant, jei reikia, išankstinius valstybės mokėjimus,
  ir, antra, infrastruktūros išlaidomis, įskaitant, prireikus,
  tvarų ilgalaikio turto atnaujinimo finansavimą.

  Jei reikia, šis reikalavimas taikomas išankstiniams valstybės mokėjimams.
  [55 pakeit.]

Nedarant poveikio galimai ilgalaikiam tikslui, kad visų transporto rūšių infrastruktūros išlaidas padengtų jos naudotojai esant tinkamai ir nediskriminuojančiai įvairių transporto rūšių konkurencijai, tais atvejais, kai geležinkelių transportas gali konkuruoti su kitomis transporto rūšimis, laikydamasi 31 ir 32 straipsniuose nurodytos apmokestinimo mokesčiais sistemos, valstybė narė gali pareikalauti, kad infrastruktūros valdytojas pajamas ir išlaidas subalansuotų be valstybės lėšų.

9 straipsnis

Skaidrus skolos likvidavimas

1.   Nedarant poveikio Sąjungos valstybės pagalbos taisyklėms ir laikydamosi SESV 93, 107 ir 108 straipsnių valstybės narės nustato atitinkamą mechanizmą valstybei priklausančių arba valstybės kontroliuojamų geležinkelio įmonių skoloms sumažinti iki tokio lygio, kad nebūtų kliudoma tinkamai valdyti įmonės finansus ir kad pagerėtų jų finansinė padėtis.

2.   Siekiant 1 dalyje nurodytų tikslų valstybės narės reikalauja, kad tokių įmonių buhalterinės apskaitos skyriuose būtų įkurtas atskiras laipsniško skolos grąžinimo periodiniais mokėjimais padalinys.

Į tokio padalinio buhalterinį balansą gali būti įrašytos visos įmonei suteiktos paskolos, kol jos negrąžintos, skirtos ir investicijoms finansuoti, ir veiklos išlaidų perviršiui, atsirandančiam teikiant geležinkelių transporto paslaugas arba valdant geležinkelių infrastruktūrą, padengti. Į skolas, atsiradusias dėl dukterinių įmonių veiklos neatsižvelgiama.

3.   1 ir 2 dalys netaikomos skoloms ar jų palūkanoms, jei įmonėse jos sukauptos po ... (19)
  2001 m. kovo 15 d. arba po valstybių narių įstojimo į Europos Sąjungą dienos, jei valstybės narės į Europos Sąjungą įstojo po 2001 m. kovo 15 d.. [56 pakeit.]

4   SKIRSNIS

Prieiga prie geležinkelių infrastruktūros ir paslaugų

10 straipsnis

Prieigos prie geležinkelių infrastruktūros sąlygos

1.   Geležinkelio įmonėms, kurioms taikoma ši direktyva, suteikiama teisė lygiavertėmis, nediskriminacinėmis ir skaidriomis sąlygomis naudotis geležinkelių infrastruktūra visose valstybėse narėse visų rūšių krovinių vežimo geležinkeliais paslaugoms teikti. Šis reikalavimas taip pat taikomas prieigai prie kelių į uostus ir iš jų.

2.   Geležinkelio įmonėms, kurioms taikoma ši direktyva, suteikiama prieigos prie infrastruktūros visose valstybėse narėse teisė, kad jos galėtų teikti tarptautines keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas. Geležinkelio įmonės, teikdamos tarptautines keleivių vežimo paslaugas, turi teisę įlaipinti keleivius bet kurioje tarptautiniame maršrute esančioje stotyje bei išlaipinti kitoje, įskaitant toje pačioje valstybėje narėje esančias stotis.

Prieigos prie valstybių narių, kuriose tarptautinis keleivių vežimas traukiniais sudaro daugiau nei pusę geležinkelio įmonių keleivių vežimo apyvartos toje valstybėje narėje, infrastruktūros teisė suteikiama ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 31 d.

55 straipsnyje nurodyta atitinkama reguliavimo institucija arba institucijos atitinkamų kompetentingų valdžios institucijų arba suinteresuotų geležinkelio įmonių prašymu nustato, ar paslaugos pagrindinis tikslas - vežti keleivius tarp stočių, esančių skirtingose valstybėse narėse.

Jokiu būdu dėl prieigos prie geležinkelių infrastruktūros sąlygų neturi kilti kliūčių keleiviams gauti informaciją apie kelionę iš vienos vietos į kitą arba įsigyti tokį bilietą, nepriklausomai nuo geležinkelių transporto operatorių, kurie tarp šių dviejų vietovių teikia visas keleivių vežimo paslaugas arba jų dalį, skaičiaus. [57 pakeit.]

Komisija gali priimti

  , remdamasi reguliavimo institucijų sukaupta patirtimi ne vėliau kaip ...

   (20)

  patvirtina
  įgyvendinimo priemones, kuriose išsamiai nustatomi šios dalies taikymo tvarka ir kriterijai. Tos priemonės, skirtos užtikrinti, kad ši direktyva būtų įgyvendinta vienodomis sąlygomis, priimamos įgyvendinimo aktų forma
  laikantis
  64 straipsnio 3 dalyje
  nurodytos nagrinėjimo procedūros
  . [58 pakeit.]

11 straipsnis

Prieigos teisės ir teisės įlaipinti ir išlaipinti keleivius ribojimas

1.   Valstybės narės gali riboti 10 straipsnyje nustatytą prieigos teisę paslaugoms tarp išvykimo vietos ir paskirties vietos, kurioms taikoma viena ar kelios viešųjų paslaugų sutartys, atitinkančios galiojančius Sąjungos teisės aktus. Tokiais apribojimais negali būti ribojama teisė įlaipinti keleivius bet kurioje stotyje, esančioje tarptautinės paslaugos maršrute, ir juos išlaipinti kitoje, įskaitant toje pačioje valstybėje narėje esančias stotis, išskyrus atvejus, kai dėl pasinaudojimo šia teise iškiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai.

2.   Tai, ar iškiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, sprendžia atitinkama reguliavimo institucija ar institucijos, nurodytos 55 straipsnyje, remdamosi objektyvia ekonomine analize ir iš anksto nustatytais kriterijais, gavusios bet kurio iš toliau išvardytų subjektų prašymą:

| a) | kompetentingos valdžios institucijos arba kompetentingos valdžios institucijos, sudariusios viešųjų paslaugų sutartį; |
| --- | --- |

a)

kompetentingos valdžios institucijos arba kompetentingos valdžios institucijos, sudariusios viešųjų paslaugų sutartį;

| b) | kitos suinteresuotos kompetentingos institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal šį straipsnį; |
| --- | --- |

b)

kitos suinteresuotos kompetentingos institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal šį straipsnį;

| c) | infrastruktūros valdytojo; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūros valdytojo;

| d) | geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį. |
| --- | --- |

d)

geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį.

Kompetentingos institucijos ir geležinkelio įmonės, teikiančios viešąsias paslaugas, teikia atitinkamai reguliavimo institucijai ar institucijoms informaciją, kurios pagrįstai reikalaujama sprendimui priimti. Reguliavimo institucija apsvarsto pateiktą informaciją, prireikus konsultuodamasi su visomis atitinkamomis šalimis, ir informuoja atitinkamas šalis apie savo pagrįstą sprendimą per iš anksto nustatytą, pagrįstą laikotarpį ir bet kokiu atveju ne vėliau kaip praėjus dviems mėnesiams nuo visos atitinkamos informacijos

  vieną mėnesį nuo skundo
  gavimo
  dienos
  . [59 pakeit.]

3.   Reguliavimo institucija pateikia savo sprendimo pagrindimą ir nurodo laikotarpį bei sąlygas, kurių laikydamasis bet kuris iš toliau išvardytų subjektų gali pateikti prašymą sprendimą apsvarstyti iš naujo:

| a) | atitinkama kompetentinga institucija arba kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

a)

atitinkama kompetentinga institucija arba kompetentingos institucijos;

| b) | infrastruktūros valdytojas; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros valdytojas;

| c) | geležinkelio įmonė, vykdanti viešųjų paslaugų sutartį; |
| --- | --- |

c)

geležinkelio įmonė, vykdanti viešųjų paslaugų sutartį;

| d) | geležinkelio įmonė, siekianti, kad būtų suteikta prieiga. |
| --- | --- |

d)

geležinkelio įmonė, siekianti, kad būtų suteikta prieiga.

4.   Komisija gali priimti

  , remdamasi reguliavimo institucijų sukaupta patirtimi, ne vėliau kaip ...

   (21)

  patvirtina
  įgyvendinimo priemones, kuriose išsamiai nustatomi šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalių taikymo tvarka ir kriterijai. Tos priemonės, skirtos užtikrinti, kad ši direktyva būtų įgyvendinta vienodomis sąlygomis, priimamos įgyvendinimo aktų forma
  laikantis
  64 straipsnio 3 dalyje
  nurodytos nagrinėjimo procedūros
  . [60 pakeit.]

5.   Valstybės narės taip pat gali apriboti teisę įlaipinti ir išlaipinti keleivius toje pačioje valstybėje narėje esančiose tarptautinės keleivių vežimo paslaugos maršruto stotyse, jei buvo suteikta išimtinė teisė vežti keleivius tarp tų stočių pagal koncesijos sutartį, sudarytą anksčiau nei 2007 m. gruodžio 4 d., remiantis sąžiningą konkurenciją užtikrinančio konkurso tvarka ir laikantis atitinkamų Sąjungos teisės principų. Šie apribojimai gali būti taikomi sutarties galiojimo pirminiu laikotarpiu arba 15 metų laikotarpiu, atsižvelgiant į tai, kuris laikotarpis yra trumpesnis.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad 1, 2, 3 ir 5 dalyse nurodytus sprendimus būtų galima peržiūrėti teismine tvarka.

12 straipsnis

Keleivių vežimo paslaugas teikiančių geležinkelio įmonių apmokestinimas

1.   Nedarant poveikio 11 straipsnio 2 daliai, valstybės narės, laikydamosi šiame straipsnyje nustatytų sąlygų, gali įgalioti valdžios institucijas, atsakingas už keleivinį geležinkelių transportą, imti mokestį iš geležinkelio įmonių, teikiančių keleivių vežimo paslaugas, už maršrutų, kurie priklauso tos valdžios institucijos jurisdikcijai ir kurie yra tarp dviejų stočių toje valstybėje narėje, naudojimą.

Tokiu atveju, geležinkelio įmonėms, teikiančioms vietos ar tarptautines keleivinio geležinkelių transporto paslaugas, už maršrutų, kurie priklauso tos valdžios institucijos jurisdikcijai, naudojimą taikomas toks pats mokestis.

2.   Mokesčiu siekiama kompensuoti institucijos išlaidas, atsirandančias dėl įsipareigojimo teikti viešąsias paslaugas, remiantis viešųjų paslaugų sutartimis, sudarytomis pagal Sąjungos teisę. Pajamos, atsiradusios iš tokio mokesčio ir sumokėtos kaip kompensacija, negali viršyti dydžio, reikalingo padengti visoms ar daliai išlaidų, susidariusių vykdant įsipareigojimus teikti viešąsias paslaugas, atsižvelgiant į atitinkamas pajamas ir į pagrįstą su šių įsipareigojimų įvykdymu susijusį pelną.

3.   Mokestis imamas vadovaujantis Sąjungos teise, ir atitinka sąžiningumo, skaidrumo, nediskriminavimo ir proporcingumo principus, ypač paslaugos kainos ir mokesčio dydžio atžvilgiu. Pareiga prisidėti kompensuojant išlaidas, atsirandančias dėl įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas, turi nekelti pavojaus tarptautinio keleivių vežimo paslaugų ekonominiam gyvybingumui.

4.   Atitinkamos valdžios institucijos saugo informaciją, būtiną nustatyti mokesčių kilmę ir jų panaudojimą. Valstybės narės teikia šią informaciją Komisijai.

Komisija parengia valstybių narių taikomų mokesčių dydžio nustatymo metodų lyginamąją analizę, kad būtų galima sukurti bendrą mokesčių dydžio apskaičiavimo būdą. [61 pakeit.]

13 straipsnis

Prieigos prie paslaugų sąlygos

1.   Geležinkelio įmonės turi teisę

  Infrastruktūros valdytojai
  turi be jokios diskriminacijos gauti

  visoms geležinkelio įmonėms suteikti
  III priedo 1 punkte nustatytą minimalų prieigos paketą.

2.   III priedo 2 punkte nurodytas paslaugas visi

  Prižiūrint reguliavimo institucijai, kaip nustatyta 56 straipsnyje,
  geležinkelių infrastruktūros objektų operatoriai teikia be jokios diskriminacijos
  suteikia visoms geležinkelio įmonėms prieigą (įskaitant kelių prieigą) prie III priedo 2 punkte nurodytų objektų ir tuose objektuose teikiamų paslaugų.

Jei
  III priedo 2 punkte nurodytas
  geležinkelių infrastruktūros objektų operatorius priklauso įstaigai arba įmonei, taip pat veikiančiai ir dominuojančiai bent vienoje geležinkelių transporto paslaugų rinkoje, kurioje naudojami tie infrastruktūros objektai, operatorius turi būti teisiniu, organizavimo ir sprendimų priėmimo atžvilgiu nepriklausomas nuo tos įstaigos ar įmonės.
  Geležinkelių infrastruktūros objektų operatorius ir ši įstaiga ar įmonė turi atskirą apskaitą, įskaitant atskiras pelno (nuostolių) ataskaitas ir balansus.

Į geležinkelio įmonių pateiktus prieigos prie geležinkelių infrastruktūros objektų prašymus
  atsakoma per nustatytą laiką, kurį nustato nacionalinė reguliavimo institucija, ir juos
  galima atmesti, tik jei yra perspektyvių alternatyvų atitinkamas krovinių arba keleivių vežimo paslaugas teikti tuo pačiu maršrutu ekonomiškai priimtinomis sąlygomis. Įrodyti, kad yra perspektyvių alternatyvų, turi geležinkelių infrastruktūros objektų operatorius.

  Atmetęs prieigos prie geležinkelių infrastruktūros objektų prašymą geležinkelių infrastruktūros objektų operatorius pasiūlo ekonominiu ir techniniu požiūriu perspektyvią alternatyvą ir pagrindžia savo atsisakymą raštu. Dėl atsisakymo suteikti prieigą geležinkelių infrastruktūros objektų operatorius neįpareigojamas skirti investicijų ištekliams arba objektams plėsti, siekiant patenkinti visus geležinkelio įmonių prašymus.

Priešingus prašymus gavęs geležinkelių infrastruktūros objektų operatorius stengiasi kuo geriau suderinti visus reikalavimus. Jei nėra perspektyvių alternatyvų ir pagal pareikštą poreikį neįmanoma suderinti visų atitinkamos infrastruktūros objektų pajėgumo prašymų, 55 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija savo iniciatyva arba gavusi
  pareiškėjo
  skundą imasi tinkamų veiksmų,
  atsižvelgdama į visų suinteresuotų subjektų poreikius ir
  siekdama užtikrinti, kad tinkama pajėgumo dalis būtų skirta geležinkelio įmonėms, kurios nėra įstaigos ar įmonės, kuriai priklauso geležinkelių infrastruktūros objektų operatorius, dalis. Vis dėlto pastatyti nauji priežiūros arba kitokie techniniai objektai, sukurti konkretiems naujiems
  greitųjų traukinių
  riedmenims
  , nurodytiems 2008 m. vasario 21 d. Komisijos sprendime 2008/232/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos Geležinkelių riedmenų posistemiui skirtos sąveikos techninės specifikacijos

   (22)

  ,
  gali būti rezervuoti naudoti vienai geležinkelio įmonei penkerius metus

  dešimčiai metų
  nuo tų objektų eksploatavimo pradžios.

Jei geležinkelių infrastruktūros objektai nenaudojami dvejus metus iš eilės

  bent vienerius metus, o geležinkelio įmonės, remdamosi pareikštais poreikiais, šių infrastruktūros objektų operatoriui pareiškia pageidavimą dėl prieigos
  , jų savininkas paskelbia, kad objektais galima naudotis išperkamosios nuomos arba nuomos sąlygomis
  su geležinkelių sektoriumi susijusiai veiklai vykdyti, nebent tokių geležinkelių infrastruktūros operatorius įrodo, kad infrastruktūros objektai pertvarkomi, todėl geležinkelio įmonė negali jų naudoti.

3.   Jei geležinkelių infrastruktūros valdytojas

  objekto operatorius
  kaip papildomas paslaugas gali teikti III priedo 3 punkte aprašytas paslaugas, jis be diskriminacijos teikia jas geležinkelio įmonėms šioms jų paprašius.

4.   Geležinkelio įmonės gali prašyti infrastruktūros valdytojo ar kitų tiekėjų

  geležinkelių infrastruktūros objektų operatorių
  kitų III priedo 4 punkte išvardytų pagalbinių paslaugų. Infrastruktūros valdytojas šių paslaugų teikti neprivalo.

5.   Prireikus III priedas gali būti iš dalies keičiamas 60 straipsnyje nurodyta tvarka, atsižvelgiant į patirtį.
  [62 ir 162 pakeit.]

5   SKIRSNIS

Tarpvalstybiniai susitarimai

14 straipsnis

Bendrieji tarpvalstybinių susitarimų principai

1.   Bet kokios valstybių narių sudarytų tarpvalstybinių susitarimų nuostatos, diskriminuojančios

  Valstybės narės užtikrina, kad pagal jų sudaromus tarpvalstybinius susitarimus nebūtų diskriminuojamos tam tikros
  geležinkelio įmones

  įmonės
  arba ribojančios

  ribojama
  geležinkelio įmonių laisvę

  laisvė
  teikti tarpvalstybines paslaugas yra negaliojančios. [63 pakeit.]

Apie tuos susitarimus pranešama Komisijai. Komisija išnagrinėja tokių susitarimų atitiktį šiai direktyvai ir, laikydamasi 64 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros, nusprendžia, ar atitinkamus susitarimus galima taikyti toliau. Komisija apie savo sprendimą praneša Europos Parlamentui, Tarybai ir valstybėms narėms.

2.   Laikantis Sąjungos ir valstybių narių kompetencijos sričių padalijimo ir pagal Sąjungos teisės aktus derybos dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių tarpvalstybinių susitarimų ir tokių susitarimų įgyvendinimas vykdomi laikantis valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimo tvarkos.

Komisija gali patvirtinti įgyvendinimo priemones, kuriose išsamiai nurodyta šios dalies taikymo tvarka

  apibrėžiama procedūra, taikoma pirmoje pastraipoje nurodytai bendradarbiavimo tvarkai
  . Tos
  įgyvendinimo
  priemonės, skirtos užtikrinti, kad ši direktyva būtų įgyvendinta vienodomis sąlygomis, priimamos įgyvendinimo aktų forma laikantis 63 straipsnio 3 dalį

  64 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros
  . [64 pakeit.]

6   SKIRSNIS

Su stebėsena susiję Komisijos uždaviniai

15 straipsnis

Rinkos stebėsenos apimtis

1.   Komisija imasi būtinų priemonių, kad būtų stebimos Europos geležinkelių transporto techninės
  , socialinės
  ir ekonominės sąlygos bei rinkos raida,
  įskaitant užimtumo pokyčius, taip pat, kaip laikomasi atitinkamų Sąjungos teisės aktų
  .

2.   Tokiomis aplinkybėmis Komisija į savo darbą įtraukia atitinkamų valstybių narių
  , įskaitant 55 straipsnyje nurodytų reguliavimo institucijų,
  ir sektorių atstovus, įskaitant
  atitinkamas vietos ir regionines valdžios institucijas, geležinkelių sektoriaus socialinius partnerius ir
  naudotojus, kad jie galėtų geriau stebėti geležinkelių sektoriaus plėtrą ir rinkos raidą, įvertinti priimtų priemonių poveikį ir išanalizuoti Komisijos planuojamų priimti priemonių įtaką.
  Prireikus, Komisija taip pat įtraukia Europos geležinkelio agentūrą.

3.   Komisija stebi tinklų panaudojimą ir bendrųjų sąlygų raidą geležinkelių sektoriuje, ypač apmokestinimą infrastruktūros mokesčiais, pajėgumo paskirstymą, investicijas į geležinkelių infrastruktūrą, geležinkelių transporto paslaugų kainų ir kokybės raidą, geležinkelių transporto paslaugas, dėl kurių sudarytos viešųjų paslaugų sutartys, licencijavimą ir valstybių narių

  , rinkos atvėrimo laipsnį, užimtumo ir socialines sąlygas bei
  suderinimo laipsnį,
  ypač socialinių teisių srityje, valstybėse narėse ir tarp jų
  . Ji užtikrina aktyvų atitinkamų reguliavimo institucijų valstybėse narėse bendradarbiavimą.

4.   Komisija reguliariai

  kas dvejus metus
  pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje praneša apie:

| a) | vidaus rinkos geležinkelių paslaugų
  ir su geležinkeliais susijusių paslaugų
  sektoriuje raidą
  , įskaitant rinkos atvėrimo laipsnį
  ; |
| --- | --- |

a)

vidaus rinkos geležinkelių paslaugų
  ir su geležinkeliais susijusių paslaugų
  sektoriuje raidą
  , įskaitant rinkos atvėrimo laipsnį
  ;

| b) | bendrąsias, įskaitant viešojo keleivinio transporto paslaugų, sąlygas; |
| --- | --- |

b)

bendrąsias, įskaitant viešojo keleivinio transporto paslaugų, sąlygas;

| ba) | užimtumo, darbo ir socialinių sąlygų raidą sektoriuje; |
| --- | --- |

ba)

užimtumo, darbo ir socialinių sąlygų raidą sektoriuje;

| c) | Europos geležinkelių tinklo būklę; |
| --- | --- |

c)

Europos geležinkelių tinklo būklę;

| d) | prieigos prie infrastruktūros teisių panaudojimą; |
| --- | --- |

d)

prieigos prie infrastruktūros teisių panaudojimą;

| e) | kliūtis, trukdančias teikti veiksmingesnes geležinkelių paslaugas; |
| --- | --- |

e)

kliūtis, trukdančias teikti veiksmingesnes geležinkelių paslaugas;

| f) | infrastruktūros ribotumus; |
| --- | --- |

f)

infrastruktūros ribotumus;

| g) | teisės aktų poreikį. |
| --- | --- |

g)

teisės aktų poreikį.

5.   Kad Komisija galėtų stebėti rinką, valstybės narės kiekvienais metais jai pateikia
  šią ir
  IV priede nurodytą informaciją ir

  bei
  kitus reikiamus duomenis, kurių ji paprašė
  ir kurie susiję su:

| a) | geležinkelių transporto veiklos rezultatų raida ir kompensacijomis už įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas vykdymą; |
| --- | --- |

a)

geležinkelių transporto veiklos rezultatų raida ir kompensacijomis už įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas vykdymą;

| b) | rinkos atvėrimo laipsniu ir sąžininga konkurencija kiekvienoje valstybėje narėje ir geležinkelio įmonių dalimi bendroje transporto sistemoje; |
| --- | --- |

b)

rinkos atvėrimo laipsniu ir sąžininga konkurencija kiekvienoje valstybėje narėje ir geležinkelio įmonių dalimi bendroje transporto sistemoje;

| c) | reguliavimo institucijų, kurios veikia kaip skundų nagrinėjimo institucijos, ištekliais ir veikla; |
| --- | --- |

c)

reguliavimo institucijų, kurios veikia kaip skundų nagrinėjimo institucijos, ištekliais ir veikla;

| d) | svarbiais ankstesnių metų pokyčiais, susijusiais su rinkoje įsitvirtinusių geležinkelio įmonių restruktūrizavimu ir priimtomis ir (arba) įgyvendintomis nacionalinėmis transporto strategijomis; |
| --- | --- |

d)

svarbiais ankstesnių metų pokyčiais, susijusiais su rinkoje įsitvirtinusių geležinkelio įmonių restruktūrizavimu ir priimtomis ir (arba) įgyvendintomis nacionalinėmis transporto strategijomis;

| e) | svarbiomis geležinkelių transporto srities mokymo iniciatyvomis ir (arba) priemonėmis, kurių buvo imtasi valstybėje narėje ankstesniais metais; |
| --- | --- |

e)

svarbiomis geležinkelių transporto srities mokymo iniciatyvomis ir (arba) priemonėmis, kurių buvo imtasi valstybėje narėje ankstesniais metais;

| f) | geležinkelio įmonių, infrastruktūros valdytojų ir kitų bendrovių, veikiančių geležinkelių transporto sektoriuje, personalo užimtumo ir socialinėmis sąlygomis ankstesnių metų pabaigoje; |
| --- | --- |

f)

geležinkelio įmonių, infrastruktūros valdytojų ir kitų bendrovių, veikiančių geležinkelių transporto sektoriuje, personalo užimtumo ir socialinėmis sąlygomis ankstesnių metų pabaigoje;

| g) | ankstesnių metų investicijomis į greitųjų geležinkelių tinklą; |
| --- | --- |

g)

ankstesnių metų investicijomis į greitųjų geležinkelių tinklą;

| h) | geležinkelių tinklo ilgiu ankstesnių metų pabaigoje; |
| --- | --- |

h)

geležinkelių tinklo ilgiu ankstesnių metų pabaigoje;

| i) | prieigos prie kelių mokesčiais ankstesniais metais; |
| --- | --- |

i)

prieigos prie kelių mokesčiais ankstesniais metais;

| j) | veiklos rezultatų gerinimo sistemos sukūrimu pagal šios direktyvos 35 straipsnį; |
| --- | --- |

j)

veiklos rezultatų gerinimo sistemos sukūrimu pagal šios direktyvos 35 straipsnį;

| k) | kompetentingos nacionalinės institucijos išduotų galiojančių licencijų skaičiumi; |
| --- | --- |

k)

kompetentingos nacionalinės institucijos išduotų galiojančių licencijų skaičiumi;

| l) | Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) įgyvendinimo būkle; |
| --- | --- |

l)

Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) įgyvendinimo būkle;

| m) | ankstesniais metais tinkle įvykusiais riktais, avarijomis ir katastrofomis, kaip apibrėžta 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose

   (23)

  ; |
| --- | --- |

m)

ankstesniais metais tinkle įvykusiais riktais, avarijomis ir katastrofomis, kaip apibrėžta 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose

   (23)

  ;

| n) | kitais svarbiais pokyčiais; |
| --- | --- |

n)

kitais svarbiais pokyčiais;

| o) | techninės priežiūros rinkų raida ir techninės priežiūros paslaugų rinkos atvėrimo laipsniu. |
| --- | --- |

o)

techninės priežiūros rinkų raida ir techninės priežiūros paslaugų rinkos atvėrimo laipsniu.

IV priedas gali būti iš dalies keičiamas 60 straipsnyje laikantis
  60 a straipsnyje
  nurodytos procedūros, atsižvelgiant į įgytą patirtį
  , kad būtų atnaujinta informacija, kurios reikia geležinkelių transporto rinkos stebėsenai atlikti
  . [65 pakeit.]

III   SKYRIUS

GELEŽINKELIO ĮMONIŲ LICENCIJAVIMAS

1   SKIRSNIS

Už licencijų išdavimą atsakinga institucija

16 straipsnis

Už licencijų išdavimą atsakinga institucija

Kiekviena valstybė narė paskiria instituciją, atsakingą už licencijų išdavimą ir už tai, kad būtų vykdomos šiame skyriuje nustatytos pareigos.

Paskirta institucija pati neteikia geležinkelių transporto paslaugų ir yra nepriklausoma nuo tokią veiklą vykdančių įstaigų arba įmonių.

2   SKIRSNIS

Licencijos išdavimo sąlygos

17 straipsnis

Bendrieji reikalavimai

1.   Geležinkelio įmonė gali pateikti paraišką dėl licencijos toje valstybėje narėje, kurioje įmonė yra įsisteigusi, jei valstybėms narėms arba jų piliečiams bendrai priklauso daugiau kaip 50 % tos geležinkelio įmonės ir valstybės narės ir jų piliečiai faktiškai kontroliuoja tą įmonę tiesiogiai arba netiesiogiai per vieną arba daugiau tarpinių įmonių, nebent susitarime su trečiąją šalimi, kurio Susitariančioji Šalis yra Sąjunga, būtų numatyta kitaip.

2.   Valstybės narės neišduoda licencijos arba nepratęsia jos galiojimo trukmės, jeigu nesilaikoma šio skyriaus reikalavimų.

3.   Geležinkelio įmonei, kuri įvykdo šiame skyriuje nustatytus reikalavimus, leidžiama gauti licenciją.

4.   Jokiai geležinkelio įmonei neleidžiama teikti geležinkelių transporto paslaugų, kurioms taikomos šio skyriaus nuostatos, jeigu įmonei neišduota atitinkama licencija teikti paslaugas.

Vis dėlto tokia licencija savaime nesuteikia jos turėtojui teisės naudotis geležinkelių infrastruktūra.

5.   Komisija gali priimti

  patvirtina
  įgyvendinimo priemones, kuriose išsamiai nurodyta šio straipsnio taikymo tvarka, įskaitant

  apibrėžiama procedūra, taikoma išduodant licencijas ir nustatant
  bendrą licencijos formą
  laikantis 2 skirsnyje nustatytų reikalavimų
  . Tos įgyvendinimo
  priemonės, skirtos užtikrinti, kad ši direktyva būtų įgyvendinta vienodomis sąlygomis, priimamos įgyvendinimo aktų forma pagal 63 straipsnio 3 dalį

  laikantis 64 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros
  . [66 pakeit.]

18 straipsnis

Licencijos išdavimo sąlygos

Geležinkelio įmonė, prieš pradėdama savo veiklą, privalo įrodyti atitinkamos valstybės narės licencijas išduodančioms institucijoms, kad ji bet kuriuo metu galės atitikti geros reputacijos, finansinės būklės, profesinės kompetencijos ir civilinės atsakomybės reikalavimus, išvardytus 19–22 straipsniuose.

Tais tikslais kiekvienas pareiškėjas pateikia visą atitinkamą informaciją.

19 straipsnis

Geros reputacijos reikalavimai

Valstybės narės apibrėžia sąlygas, kuriomis remiantis nustatoma, ar laikomasi geros reputacijos reikalavimų, norint užtikrinti, kad pateikusi paraišką geležinkelio įmonė arba jai vadovaujantys pareigūnai:

| a) | nebuvo teisti už sunkius nusikaltimus, įskaitant finansinius nusikaltimus; |
| --- | --- |

a)

nebuvo teisti už sunkius nusikaltimus, įskaitant finansinius nusikaltimus;

| b) | nebuvo paskelbti bankrutavusiais; |
| --- | --- |

b)

nebuvo paskelbti bankrutavusiais;

| c) | nebuvo teisti už didelius konkrečių, transportui taikomų teisės aktų pažeidimus; |
| --- | --- |

c)

nebuvo teisti už didelius konkrečių, transportui taikomų teisės aktų pažeidimus;

| d) | nebuvo teisti už didelius ar pakartotinus socialinės apsaugos arba darbo teisėje numatytų pareigų pažeidimus, įskaitant įsipareigojimus, prisiimtus laikantis
  saugos,
  profesinės sveikatos ir darbo saugos teisės aktų, taip pat įsipareigojimus, prisiimtus laikantis muitinės įstatymų tuo atveju, kai bendrovė nori vykdyti tarpvalstybines krovinių vežimo operacijas, kurioms taikomos muitinės procedūros. [67 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

nebuvo teisti už didelius ar pakartotinus socialinės apsaugos arba darbo teisėje numatytų pareigų pažeidimus, įskaitant įsipareigojimus, prisiimtus laikantis
  saugos,
  profesinės sveikatos ir darbo saugos teisės aktų, taip pat įsipareigojimus, prisiimtus laikantis muitinės įstatymų tuo atveju, kai bendrovė nori vykdyti tarpvalstybines krovinių vežimo operacijas, kurioms taikomos muitinės procedūros. [67 pakeit.]

20 straipsnis

Finansinės būklės reikalavimai

1.   Finansinės būklės reikalavimų yra laikomasi, jeigu paraišką pateikusi geležinkelio įmonė gali įrodyti, kad ji sugebės įvykdyti savo šiuo metu galiojančius ir potencialius įsipareigojimus, nustatytus 12 mėnesių laikotarpiui, laikydamasi realių prielaidų.
  Licencijas išduodančios institucijos tikrina finansinę būklę pagal geležinkelio įmonės metines finansines ataskaitas arba, jeigu geležinkelio įmonės, pareiškėjos, negali pateikti metinių finansinių ataskaitų, – pagal balansą
  . [68 pakeit.]

2.   Siekdamas tų tikslų kiekvienas pareiškėjas nurodo bent jau tai, kas nurodyta V priede.

  pateikia išsamius duomenis dėl šių aspektų:

| a) | turimų lėšų, įskaitant banko sąskaitos likutį, sąskaitos likučio perviršis su užstatu ir paskolos; |
| --- | --- |

a)

turimų lėšų, įskaitant banko sąskaitos likutį, sąskaitos likučio perviršis su užstatu ir paskolos;

| b) | lėšų ir turto, kurį galima naudoti kaip užstatą; |
| --- | --- |

b)

lėšų ir turto, kurį galima naudoti kaip užstatą;

| c) | apyvartinio kapitalo; |
| --- | --- |

c)

apyvartinio kapitalo;

| d) | atitinkamų išlaidų, įskaitant išlaidas ir avansinius mokėjimus transporto priemonių, žemės, statinių, įrenginių ir riedmenų įsigijimui apmokėti; |
| --- | --- |

d)

atitinkamų išlaidų, įskaitant išlaidas ir avansinius mokėjimus transporto priemonių, žemės, statinių, įrenginių ir riedmenų įsigijimui apmokėti;

| e) | mokesčių, kuriais apmokestinamas įmonės turtas; |
| --- | --- |

e)

mokesčių, kuriais apmokestinamas įmonės turtas;

| f) | mokesčių ir socialinio draudimo įmokų. [69 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

mokesčių ir socialinio draudimo įmokų. [69 pakeit.]

3.
     
  Licencijas išduodanti institucija laiko, kad pareiškėjas neatitinka finansinių reikalavimų, jeigu dėl vykdomos įmonės veiklos jis turi didelių mokesčių arba socialinio draudimo įsiskolinimų. [70 pakeit.]

4.
     
  Licencijas išduodanti institucija visų pirma gali prašyti, kad bankas, valstybinis taupomasis bankas, apskaitininkas arba auditorius pateiktų audito ataskaitą ir atitinkamus dokumentus. Tuose dokumentuose turi būti nurodyta informacija apie šio straipsnio 2 dalies a–f punktuose nurodytus aspektus. [71 pakeit.]

V priedas gali būti iš dalies keičiamas 60 straipsnyje nurodyta tvarka, atsižvelgiant į patirtį.
  [72 pakeit.]

21 straipsnis

Reikalavimai, susiję su profesine kompetencija

Reikalavimai, susiję su profesine kompetencija, įvykdomi tuomet, kai paraišką teikianti geležinkelio įmonė gali įrodyti, kad ji turi ar turės valdymo struktūrą, kurioje būtų žinių arba patirties, būtinos vykdyti saugią ir patikimą licencijoje nurodytos veiklos rūšies operatyvinę kontrolę ir priežiūrą.
  Teikdama paraišką įmonė turi įrodyti, kad ji turi saugos sertifikatą, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/49/EB 10 straipsnyje.

  [73 pakeit.]

22 straipsnis

Civilinės atsakomybės reikalavimai

Nedarant poveikio
  2007 m. spalio 23 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1371/2007
  dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų

   (24) III skyriui, geležinkelio įmonė tinkamai apdraudžiama
  arba gauna atitinkamų garantijų nuostoliams padengti remiantis rinkos sąlygomis
  , kad galėtų vykdyti nacionalinės ir tarptautinės teisės aktų civilinės atsakomybės reikalavimus, jeigu įvyktų nelaimingas atsitikimas su kroviniu, pašto siuntomis ar trečiaisiais asmenimis.
  Tinkama laikoma draudimo suma gali būti diferencijuojama, siekiant atsižvelgti į paslaugų, ypač geležinkelių transporto paslaugų, teikiamų plačiajai visuomenei kultūros ar paveldo tikslais geležinkelių tinkle, ypatumus.

  [140 pakeit.]

3   SKIRSNIS

Licencijos galiojimas

23 straipsnis

Galiojimas vietos ir laiko atžvilgiu

1.   Licencija galioja visoje Sąjungos teritorijoje.

2.   Licencija galioja tol, kol geležinkelio įmonė vykdo šiame skyriuje nustatytas pareigas. Vis dėlto licencijas išduodanti institucija gali nustatyti, kad ji būtų reguliariai iš naujo apsvarstyta. Jei priimta tokia nuostata, licencijos persvarstomos bent kas penkerius metus.

3.   Į pačią licenciją gali būti įrašytos nuostatos dėl licencijos paskelbimo laikinai negaliojančia arba jos atšaukimo tvarkos.

24 straipsnis

Laikinoji licencija, licencijos paskelbimas laikinai negaliojančia ir patvirtinimas

1.   Jeigu yra pagrįstų abejonių, ar geležinkelio įmonė, kuriai licencijas išduodanti institucija yra išdavusi licenciją, atitinka šio skyriaus 2 ir 3 skirsnių, ir ypač jo 18 straipsnio, reikalavimus, ji gali bet kuriuo metu patikrinti, ar ta geležinkelio įmonė tikrai atitinka tuos reikalavimus.

Jeigu institucija, išduodanti licencijas, yra įsitikinusi, kad geležinkelio įmonė negali atitikti reikalavimų, ji paskelbia licenciją laikinai negaliojančia arba ją atšaukia.

2.   Jeigu valstybės narės institucija, išduodanti licencijas, yra įsitikinusi, kad kyla pagrįstų abejonių, ar geležinkelio įmonė, kuriai licenciją yra išdavusi kitos valstybės narės institucija, atitinka šiame skyriuje nustatytus reikalavimus, pirmosios valstybės narės institucija nedelsdama praneša apie tai kitos valstybės narės licencijas išduodančiai institucijai.

3.   Nepaisydama šio straipsnio 1 dalies tais atvejais, jeigu licencija yra paskelbta laikinai negaliojančia arba atšaukta todėl, kad nesilaikoma finansinės būklės reikalavimų, licencijas išduodanti institucija gali išduoti laikinąją licenciją kol geležinkelio įmonė bus pertvarkyta, jeigu nekyla grėsmė saugai. Tačiau laikinoji licencija galioja ne ilgiau kaip šešis mėnesius nuo jos išdavimo.

4.   Tais atvejais, kai geležinkelio įmonė nutraukia savo veiklą šešiems mėnesiams arba šios veiklos nepradeda per šešis mėnesius nuo licencijos išdavimo, licencijas išduodanti institucija gali nuspręsti, kad licencija būtų pakartotinai pateikta patvirtinti arba paskelbta laikinai negaliojančia.

Veiklos pradžioje geležinkelio įmonė gali prašyti, kad būtų nustatytas ilgesnis laikotarpis atsižvelgiant į konkretų numatytų teikti paslaugų pobūdį.

5.   Įvykus pokyčiams, turintiems įtakos įmonės teisinei padėčiai, ir ypač įmonių susijungimo arba įsigijimo atveju, licencijas išduodanti institucija gali nuspręsti, kad licencija būtų dar kartą pateikta patvirtinti. Geležinkelio įmonės gali nenutraukti savo veiklos, nebent licencijas išduodanti institucija nuspręstų, kad saugai keliama grėsmė. Tokiu atveju nurodomos tokio sprendimo priežastys.

6.   Jeigu geležinkelio įmonė ketina labai pakeisti arba išplėsti savo veiklą, jos licencija iš naujo pateikiama licencijas išduodančiai institucijai, kad ši galėtų ją apsvarstyti iš naujo.

7.   Licencijas išduodanti institucija neleidžia geležinkelio įmonei, kuriai pradėta bankroto arba panaši procedūra, išlaikyti savo licencijos, jeigu pirmiau minėta institucija yra įsitikinusi, kad per pagrįstą laikotarpį pertvarkyti įmonę finansiškai nėra realios galimybės.

8.   Kai licencijas išduodanti institucija išduoda licenciją, laikinai sustabdo jos galiojimą, ją atšaukia ar keičia, atitinkama valstybė narė nedelsdama apie tai praneša Komisijai. Komisija apie tai nedelsdama informuoja kitas valstybes nares.

25 straipsnis

Licencijų išdavimo tvarka

1.   Licencijas išduodanti institucija viešai paskelbia licencijų išdavimo tvarką ir apie tai praneša Europos geležinkelio agentūrai.

2.   Licencijas išduodanti institucija priima sprendimą dėl paraiškos per kuo trumpesnį laikotarpį, tačiau ne ilgesnį kaip trys mėnesiai nuo visos atitinkamos informacijos, ypač V priede išvardytos išsamios informacijos, pateikimo. Licencijas išduodanti institucija atsižvelgia į visą turimą informaciją. Sprendimas nedelsiant pranešamas paraišką pateikusiai geležinkelio įmonei. Atsisakius išduoti licenciją, nurodomos tokio sprendimo priežastys.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad licencijas išduodančios institucijos sprendimams taikoma teisminė peržiūra.

IV   SKYRIUS

APMOKESTINIMAS MOKESČIAIS UŽ NAUDOJIMĄSI GELEŽINKELIŲ INFRASTRUKTŪRA IR GELEŽINKELIŲ INFRASTRUKTŪROS PAJĖGUMO PASKIRSTYMAS

1   SKIRSNIS

Bendrieji principai

26 straipsnis

Veiksmingas infrastruktūros pajėgumo naudojimas

Valstybės narės užtikrina, kad geležinkelių infrastruktūros apmokestinimo mokesčiais ir pajėgumo paskirstymo sistemos atitiktų šioje direktyvoje nustatytus principus ir taip leistų infrastruktūros valdytojui prekiauti turimu infrastruktūros pajėgumu ir optimaliai veiksmingai jį panaudoti.

27 straipsnis

Tinklo nuostatai

1.   Pasikonsultavęs su suinteresuotomis šalimis, įskaitant 55 straipsnyje nurodytą reguliavimo instituciją, infrastruktūros valdytojas parengia ir išleidžia tinklo nuostatus, kuriuos galima įsigyti sumokėjus mokestį, kuris negali būti didesnis už tų nuostatų išleidimo sąnaudas. Tinklo nuostatai išleidžiami bent dviem oficialiosiomis Sąjungos kalbomis,
  iš kurių viena kalba yra anglų.
  Elektroniniu formatu tinklo nuostatų turinys nemokamai pateikiamas Europos geležinkelio agentūros interneto portale. [75 pakeit.]

2.   Tinklo nuostatuose aprašomas infrastruktūros, kuria gali naudotis geležinkelio įmonės, pobūdis. Juose pateikiama
  toliau nurodyta
  informacija apie prieigos prie atitinkamos geležinkelių infrastruktūros ir geležinkelių infrastruktūros objektų sąlygas. Tinklo nuostatų turinys pateiktas VI priede.:

| a) | skyrius, kuriame aprašomas infrastruktūros, kuria gali naudotis geležinkelio įmonės, pobūdis ir prieigos prie jos sąlygos; |
| --- | --- |

a)

skyrius, kuriame aprašomas infrastruktūros, kuria gali naudotis geležinkelio įmonės, pobūdis ir prieigos prie jos sąlygos;

| b) | skyrius, kuriame aprašomi apmokestinimo mokesčiais principai ir tarifai; |
| --- | --- |

b)

skyrius, kuriame aprašomi apmokestinimo mokesčiais principai ir tarifai;

| c) | skyrius, kuriame aprašomi infrastruktūros pajėgumo paskirstymo principai ir kriterijai. Infrastruktūros valdytojų nekontroliuojami geležinkelių infrastruktūros objektų operatoriai teikia informaciją apie mokesčius už prieigą prie objektų ir už paslaugų teikimą, taip pat informaciją apie technines prieigos sąlygas, kurias reikia įtraukti į tinklo nuostatus; |
| --- | --- |

c)

skyrius, kuriame aprašomi infrastruktūros pajėgumo paskirstymo principai ir kriterijai. Infrastruktūros valdytojų nekontroliuojami geležinkelių infrastruktūros objektų operatoriai teikia informaciją apie mokesčius už prieigą prie objektų ir už paslaugų teikimą, taip pat informaciją apie technines prieigos sąlygas, kurias reikia įtraukti į tinklo nuostatus;

| d) | skyrius, skirtas informacijai, susijusiai su paraiška licencijai gauti, nurodyta 25 straipsnyje, ir su geležinkelio saugos sertifikatais, išduotais pagal Direktyvą 2004/49/EB; |
| --- | --- |

d)

skyrius, skirtas informacijai, susijusiai su paraiška licencijai gauti, nurodyta 25 straipsnyje, ir su geležinkelio saugos sertifikatais, išduotais pagal Direktyvą 2004/49/EB;

| e) | skyrius, skirtas informacijai apie ginčų sprendimo procedūras ir skundų, susijusių su prieiga prie geležinkelių infrastruktūros ir paslaugų bei su 35 straipsnyje nurodyta veiklos rezultatų gerinimo sistema, nagrinėjimo tvarka; |
| --- | --- |

e)

skyrius, skirtas informacijai apie ginčų sprendimo procedūras ir skundų, susijusių su prieiga prie geležinkelių infrastruktūros ir paslaugų bei su 35 straipsnyje nurodyta veiklos rezultatų gerinimo sistema, nagrinėjimo tvarka;

| f) | skyrius, skirtas informacijai apie prieigą prie III priede nurodytų geležinkelių infrastruktūros objektų ir mokesčius, imamus už jų naudojimą; |
| --- | --- |

f)

skyrius, skirtas informacijai apie prieigą prie III priede nurodytų geležinkelių infrastruktūros objektų ir mokesčius, imamus už jų naudojimą;

| g) | infrastruktūros valdytojo ir pareiškėjo pamatinio susitarimo, sudaromo pagal 42 straipsnį, pavyzdys. |
| --- | --- |

g)

infrastruktūros valdytojo ir pareiškėjo pamatinio susitarimo, sudaromo pagal 42 straipsnį, pavyzdys.

Tinklo nuostatuose pateikiama informacija kasmet atnaujinama ir atitinka geležinkelių infrastruktūros registruose, kurie skelbiami pagal 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje

   (25)

  35 straipsnį, esančią informaciją arba turi būti pateikiama nuoroda į šiuos registrus. Naudotojai laiku informuojami apie netinkamai tvarkomą infrastruktūrą ir blogėjančią jos kokybę.

Komisija gali 60 a straipsnyje nurodyta tvarka keisti ir tikslinti a-g punktuose nurodytą informaciją pagal VI priedą, atsižvelgdama į sukauptą patirtį. [76 pakeit.]

VI priedas gali būti iš dalies keičiamas laikantis 60a straipsnyje nurodytos procedūros, atsižvelgiant į įgytą patirtį.

3.   Tinklo nuostatai nuolat atnaujinami ir prireikus iš dalies keičiami.

4.   Tinklo nuostatai išleidžiami ne vėliau kaip prieš keturis mėnesius iki galutinio termino pateikti prašymus skirti infrastruktūros pajėgumo.

28 straipsnis

Geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų sutartys

Kiekviena geležinkelio įmonė, teikianti geležinkelių transporto paslaugas, su naudojamos geležinkelių infrastruktūros valdytojais pagal viešąją ar privatinę teisę sudaro būtinas sutartis. Tokias sutartis reglamentuojančios sąlygos turi būti nediskriminuojančios ir skaidrios, laikantis šios direktyvos nuostatų.

2   SKIRSNIS

Infrastruktūros ir paslaugų mokesčiai

29 straipsnis

Mokesčių įvedimas, nustatymas ir surinkimas

1.   Valstybės narės, laikydamosi 4 straipsnyje nustatyto valdymo nepriklausomumo principo, nustato apmokestinimo mokesčiais sistemą.

Taikydamos valdymo nepriklausomumo sąlygas, valstybės narės taip pat nustato konkrečias apmokestinimo mokesčiais taisykles arba suteikia tokius įgaliojimus infrastruktūros valdytojui.

Valstybės narės užtikrina, kad apmokestinimo mokesčiais sistema ir taisyklės būtų paskelbtos tinklo nuostatuose.

Nedarant poveikio 4 straipsnyje nustatytam valdytojų nepriklausomumo principui ir su sąlyga, kad ši teisė buvo tiesiogiai suteikta pagal konstitucinę teisę ne vėliau kaip prieš dvejus metus iki šios direktyvos įsigaliojimo dienos, nacionalinis parlamentas gali turėti teisę tikrinti infrastruktūros valdytojo nustatytus mokesčius ir, prireikus, juos persvarstyti. Tuo atveju, jei tie mokesčiai persvarstomi, užtikrinama, kad jie atitiktų šią direktyvą, nustatytą apmokestinimo mokesčiais sistemą ir taisykles. [141/rev pakeit.]

Mokesčius už naudojimąsi infrastruktūra nustato ir juos surenka infrastruktūros valdytojas.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai bendradarbiautų, kad būtų galima taikyti veiksmingas apmokestinimo mokesčiais už geležinkelių transporto paslaugas, teikiamas daugiau negu viename infrastruktūros tinkle, sistemas. Visų pirma, infrastruktūros valdytojai siekia užtikrinti optimalų tarptautinių geležinkelių paslaugų konkurencingumą ir užtikrinti veiksmingą geležinkelių tinklų panaudojimą.

Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojų, kurių apmokestinimo mokesčiais sprendimai turi įtakos kitai infrastruktūrai, atstovai drauge
  bendrai
  derintų mokesčių ėmimą arba nustatytų tarptautinio lygio mokesčius už naudojimąsi atitinkama infrastruktūra. [77 pakeit.]

3.   Infrastruktūros valdytojai užtikrina, kad visame jų tinkle būtų taikoma tais pačiais principais pagrįsta apmokestinimo mokesčiais sistema, išskyrus tuos atvejus, kai pagal 32 straipsnio 2 dalį taikomos ypatingos priemonės.

4.   Infrastruktūros valdytojai užtikrina, kad taikant apmokestinimo mokesčiais sistemą įvairioms geležinkelio įmonėms, panašioje rinkos dalyje teikiančioms lygiaverčio pobūdžio paslaugas, būtų nustatomi lygiaverčiai ir nediskriminuojantys mokesčiai ir kad faktiškai taikomi mokesčiai atitiktų tinklo nuostatuose nustatytas taisykles.

5.   Infrastruktūros valdytojas saugo pareiškėjų jam suteiktos informacijos komercinį konfidencialumą.

30 straipsnis

Infrastruktūros išlaidos ir apskaita

1.   Tinkamai atsižvelgiant į saugą bei infrastruktūros paslaugų teikimo kokybės išlaikymą ir gerinimą, infrastruktūros valdytojai skatinami mažinti infrastruktūros teikimo išlaidas ir prieigos prie geležinkelių infrastruktūros mokesčių dydį.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad šio straipsnio 1 dalis būtų įgyvendinta kompetentingos institucijos ir infrastruktūros valdytojo sutartimi, sudaryta ne trumpesniam kaip penkerių

  septynerių
  metų laikotarpiui, kurioje būtų numatytas valstybės finansavimas.

3.   Sutarties sąlygos ir infrastruktūros valdytojui skiriamo finansavimo sutartų mokėjimų struktūra sutariamos iš anksto, kad galiotų visą sutarties galiojimo laiką.

Pagrindiniai tokių sutarčių principai ir kriterijai nustatomi VII priede, kuris gali būti iš dalies keičiamas 60 straipsnyje nurodyta tvarka, atsižvelgiant į patirtį.

Valstybės narės konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis bent prieš mėnesį iki sutarties pasirašymo ir ją paskelbia per mėnesį nuo jos sudarymo.

Infrastruktūros valdytojas užtikrina, kad jo verslo planas atitiktų sutarties nuostatas.

Bent prieš mėnesį iki sutarties pasirašymo 55 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija įvertina, ar pajamos, kurias per vidutinį ir ilgąjį laikotarpį planuoja gauti infrastruktūros valdytojas, atitinka sutartus veiklos rodiklius, ir pateikia susijusias rekomendacijas.

Jei kompetentinga institucija ketina nukrypti nuo šių rekomendacijų, reguliavimo institucijai ji pagrindžia savo sprendimą.
  [78 pakeit.]

4.   Infrastruktūros valdytojai parengia ir tvarko savo valdomo turto inventorių, kuriame nurodo savo valdomo turo esamą vertę, taip pat duomenis apie išlaidas infrastruktūrai atnaujinti ir modernizuoti.

5.   Infrastruktūros valdytojas ir geležinkelių infrastruktūros objektų operatorius nustato metodą, kuriuo paskirstyti išlaidas pagal įvairias paslaugas, teikiamas pagal III priedą, ir pagal geležinkelių transporto priemones remiantis geriausiomis turimomis žiniomis apie išlaidų priežastis ir 31 straipsnyje nurodytus apmokestinimo mokesčiais principus. Valstybės narės gali pareikalauti, kad jis būtų iš anksto patvirtintas. Šis metodas periodiškai atnaujinamas, kad atitiktų geriausią praktiką tarptautiniu lygiu.

31 straipsnis

Apmokestinimo mokesčiais principai

1.   Mokesčiai už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ir geležinkelių infrastruktūros objektais mokami atitinkamai infrastruktūros valdytojui ir geležinkelių infrastruktūros objektų operatoriui ir naudojami jų veiklai finansuoti.

2.   Valstybės narės reikalauja, kad infrastruktūros valdytojas ir geležinkelių infrastruktūros objektų operatorius teiktų reguliavimo institucijai visą reikalingą informaciją apie taikomus mokesčius. Dėl to infrastruktūros valdytojas ir geležinkelių infrastruktūros objektų operatorius privalo galėti įrodyti kiekvienai geležinkelio įmonei, kad infrastruktūros ir paslaugų mokesčiai, kuriuos geležinkelio įmonė turi jiems sumokėti pagal 30–37 straipsnius pateiktas sąskaitas, atitiktų metodologiją, taisykles ir tam tikrais atvejais tinklo nuostatuose nustatytas skaičiavimo sistemas.

3.   Nedarant poveikio šio straipsnio 4 ar 5 daliai arba 32 straipsniui už minimalų prieigos paketą nustatomi mokesčiai turi prilygti išlaidoms, tiesiogiai patirtoms dėl tam tikros vežimo geležinkeliais paslaugos pagal VIII priedo 1 punktą.

VIII priedo 1 punktas gali būti iš dalies keičiamas 60 straipsnyje laikantis
  60a straipsnyje
  nurodytos procedūros, atsižvelgiant į įgytą patirtį.

4.   Į infrastruktūros mokesčius gali būti įtrauktas mokestis, atspindintis konkrečios perpildytos infrastruktūros dalies pajėgumo stoką.

5.   Jei ES teisės aktais dėl krovinių vežimo keliais leidžiama apmokestinti už triukšmą, Infrastruktūros mokesčiai keičiami pagal VIII priedo 2 punktą siekiant atsižvelgti į eksploatuojamų traukinių keliamo triukšmo poveikį.
  Šie infrastruktūros mokesčių keitimai užtikrina, kad būtų mokamos kompensacijos už investicijas į geležinkelių transporto priemonių modifikavimą, įrengiant juose ekonomiškai naudingiausias mažai triukšmo keliančias stabdymo technologijas. Valstybės narės užtikrina, kad tokių diferencijuotų mokesčių nustatymas neturėtų neigiamo poveikio finansinei infrastruktūros valdytojų pusiausvyrai. Taisyklės dėl Europos bendro finansavimo turi būti pakeistos taip, kad būtų leistinas bendras finansavimas už riedmenų modifikavimą, siekiant sumažinti skleidžiamą triukšmą, kaip tai jau yra daroma ERTMS atveju.

VIII priedo 2 punktas gali būti iš dalies keičiamas, visų pirma siekiant nurodyti diferencijuotų infrastruktūros mokesčių elementus, laikantis 60 straipsnyje

  60a straipsnyje
  nurodytos procedūros, atsižvelgiant į įgytą patirtį
  , su sąlyga, kad tai neiškraipys konkurencijos geležinkelių transporto sektoriuje arba konkurencijos su kelių transporto sektoriumi geležinkelių transporto nenaudai
  .

Infrastruktūros mokesčiai gali būti keičiami siekiant atsižvelgti į kito poveikio aplinkai, atsirandančio dėl traukinių eksploatacijos, nenurodytos VIII priedo 2 punkte, išlaidas. Mokesčio keitimas, dėl kurio gali kilti išorės išlaidų, atsirandančių dėl eksploatuojant traukinius išmestų teršalų, internalizavimas, atliekamas atsižvelgiant į poveikio aplinkai dydį.

Vis dėlto imti kitus mokesčius išlaidoms aplinkos apsaugai padengti, kai imant tokius mokesčius padidėja bendros infrastruktūros valdytojo gaunamos pajamos, galima tik tuo atveju, jeigu tokį

  toks
  panašaus dydžio mokestį

  mokestis
  už krovinių vežimą keliais leidžiama imti

  taikomas
  pagal Sąjungos teisę. Jei pagal Sąjungos teisę tokių mokesčių išlaidoms aplinkos apsaugai padengti negalima imti už krovinių vežimą keliais, dėl tokio mokesčių pakeitimo infrastruktūros valdytojo gaunamų pajamų dydis pasikeisti negali.

Jeigu iš mokesčių išlaidoms aplinkos apsaugai padengti gaunama papildomų pajamų, sprendimą dėl tų pajamų panaudojimo
  transporto sistemų naudai
  priima valstybės narės. Atitinkamos valdžios institucijos saugo informaciją, būtiną kad būtų galima nustatyti mokesčių išlaidoms aplinkos apsaugai padengti kilmę ir jų panaudojimą. Valstybės narės reguliariai teikia šią informaciją Komisijai. [79 pakeit.]

6.   Siekiant išvengti nepageidaujamų neproporcingų svyravimų, 3, 4 ir 5 dalyse nurodyti mokesčiai gali būti išreikšti kaip aritmetinis vidurkis, apskaičiuotas remiantis pagrįstu traukinių reisų ir laikotarpių skaičiumi. Tačiau santykinis infrastruktūros mokesčio dydis turi būti siejamas su teikiamoms paslaugoms priskirtinomis išlaidomis.

7.   Teikiant III priedo 2 punkte nurodytas paslaugas, šis straipsnis netaikomas. Bet kuriuo atveju už tas paslaugas imamas mokestis negali būti didesnis už jų teikimo išlaidas, pridėjus pagrįstą pelną.

8.   Jei III priedo 3 ir 4 punktuose išvardytas papildomas ir pagalbines paslaugas teikia tik vienas teikėjas, už tas paslaugas imamas mokestis negali būti didesnis už jų teikimo išlaidas pridėjus pagrįstą pelną.

9.   Mokesčiai gali būti imami už infrastruktūros priežiūrai panaudotus pajėgumus. Tokie mokesčiai negali būti didesni negu infrastruktūros valdytojo dėl techninės priežiūros negautos grynosios pajamos.

10.   Objektų, naudojamų III priedo 2, 3 ir 4 punktuose nurodytoms paslaugoms teikti, operatoriai infrastruktūros valdytojui pateikia informaciją apie mokesčius, kurie turi būti įrašyti į tinklo nuostatus pagal 27 straipsnį.

32 straipsnis

Apmokestinimo mokesčiais principams taikomos išimtys

1.   Siekdama visiškai kompensuoti infrastruktūros valdytojo patirtas išlaidas, valstybė narė, remdamasi veiksmingais, skaidriais ir nediskriminuojančiais principais, garantuodama optimalų
  geležinkelių sektoriaus
  konkurencingumą, ypač tarptautinio krovinių vežimo geležinkeliais, gali, jei rinka pajėgi tą pakelti,
  leisti infrastruktūros valdytojui
  taikyti antkainius. Apmokestinimo mokesčiais sistemoje turi būti atsižvelgta į geležinkelio įmonių pasiektą produktyvumo padidėjimą.

Vis dėlto neleistina, kad dėl mokesčių dydžio infrastruktūra negalėtų naudotis tie rinkos segmentai, kurie gali apmokėti bent tiesiogines suteiktos vežimo geležinkeliais paslaugos išlaidas ir dar tokį grąžos koeficientą, kokį gali pakelti rinka.

Prieš patvirtindamos tokius antkainius, valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas įvertintų jų svarbą konkretiems rinkos segmentams. Į infrastruktūros valdytojo parengtą rinkos segmentų sąrašą turi būti įtraukti bent šie trys segmentai: krovinių vežimo paslaugos, keleivių vežimo paslaugos, kaip apibrėžta viešųjų paslaugų sutartyje, ir kitos keleivių vežimo paslaugos. Infrastruktūros valdytojai gali papildomai išskirti rinkos segmentus.

Taip pat apibrėžiami rinkos segmentai, kuriuose geležinkelio įmonės šiuo metu veiklos nevykdo, bet gali teikti paslaugas apmokestinimo sistemos galiojimo metu. Šiems rinkos segmentams infrastruktūros valdytojas antkainio į apmokestinimo sistemą neįtraukia.

Rinkos segmentų sąrašas skelbiamas tinklo nuostatuose ir persvarstomas bent kas penkerius metus.

Šie

  Papildomi
  rinkos segmentai nustatomi pagal

  laikantis
  VIII priedo 3 punkte nurodytus kriterijus, gavus išankstinį reguliavimo institucijos pritarimą. Rinkos segmentuose, kuriuose nėra eismo, antkainiai į mokesčių ėmimo sistemą neįtraukiami

  nustatytos tvarkos
  .

VIII priedo 3 punktas gali būti iš dalies keičiamas 60 straipsnyje nurodyta tvarka, atsižvelgiant į patirtį.

1a.
     
  Perveždami krovinius į trečiąsias šalis arba iš jų tinklais, kurių vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio geležinkelių tinklo Sąjungoje vėžės pločio, infrastruktūros valdytojai gali nustatyti didesnius mokesčius, kad susigrąžintų visas patirtas išlaidas.

2.   Dėl konkrečių ateities investicinių projektų arba konkrečių investicinių projektų, kurie buvo įgyvendinti po 1988 m., remdamasis tokių projektų ilgalaikėmis išlaidomis, jei jie padidins našumą ar ekonominį efektyvumą arba juos abu, ir kurių kitaip nebūtų galima arba nebūtų buvę galima įgyvendinti, infrastruktūros valdytojas gali pradėti taikyti arba toliau taikyti didesnius mokesčius. Taikant tokią apmokestinimo mokesčiais tvarką taip pat gali būti numatyti susitarimai dėl su naujomis investicijomis susijusios rizikos pasidalinimo.

3.   Traukiniams, kuriuose įrengta ETCS, važinėjantiems linijomis, kuriose įrengtos nacionalinės kontrolės ir valdymo bei signalizacijos sistemos, laikinai taikomas mažesnis pagal VIII priedo 5 punktą apskaičiuotas infrastruktūros mokestis.
  Infrastruktūros valdytojas turi galėti užtikrinti, kad dėl šio sumažinimo nebūtų prarandamos pajamos. Šis sumažinimas kompensuojamas nustačius didesnius mokesčius už ta pačia geležinkelio linija važiuojančius traukinius, kuriuose neįrengta ETCS sistema.

Siekiant toliau skatinti Europos geležinkelių eismo valdymo sistemą (ERTMS),
  VIII priedo 5 punktas gali būti iš dalies keičiamas laikantis 60 straipsnyje

  60 a straipsnyje
  nurodytos procedūros, atsižvelgiant į įgytą patirtį.

4.   Siekiant užkirsti kelią diskriminacijai užtikrinama, kad bet kurio infrastruktūros valdytojo už lygiavertį naudojimąsi jo valdoma infrastruktūra taikomi vidutiniai ir ribiniai mokesčiai būtų panašaus dydžio ir kad už atitinkamas paslaugas, teikiamas tame pačiame rinkos segmente, būtų taikomi tokie patys mokesčiai. Infrastruktūros valdytojas tinklo nuostatuose nurodo, kad apmokestinimo mokesčiais sistema atitinka tuos reikalavimus, jei tai gali būti padaryta neatskleidžiant konfidencialios verslo informacijos.

5.   Jeigu infrastruktūros valdytojas ketina keisti esminius šio straipsnio 1 dalyje nurodytos apmokestinimo mokesčiais sistemos elementus, jis ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki 27 straipsnio 4 dalyje nurodyto tinklo nuostatų išleidimo termino apie tuos pakeitimus paskelbia viešai.

Valstybės narės gali nuspręsti paskelbti specialią apmokestinimo mokesčiais sistemą ir taisykles, taikomas tarptautinio krovinių vežimo į trečiąsias šalis arba iš jų tinklais, kurių vėžės plotis skiriasi nuo pagrindinio Sąjungos geležinkelių tinklo vėžės pločio, paslaugoms. Jei tai būtina siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją, pagal šią sistemą ir taisykles gali būti numatytos skirtingos priemonės ir terminai, nei nustatyti pagal 29 straipsnio 1 dalį. [80 pakeit.]

33 straipsnis

Nuolaidos

1.   Nedarant poveikio SESV 101, 102, 106 ir 107 straipsniams ir nepaisant šios direktyvos 31 straipsnio 3 dalyje nustatyto tiesioginių išlaidų principo, visos mokesčių, kuriuos infrastruktūros valdytojas taiko geležinkelio įmonei už kiekvieną paslaugą, nuolaidos turi atitikti šiame straipsnyje nustatytus kriterijus.

2.   Nuolaidos, išskyrus 3 dalį, apsiriboja faktine infrastruktūros valdytojo administracinių išlaidų ekonomija. Nustatant nuolaidos dydį, į išlaidų ekonomiją, kuri jau įtraukta į taikomą mokestį, galima neatsižvelgti.

3.   Infrastruktūros valdytojai tam tikriems vežimo srautams gali taikyti sistemas, kuriomis galėtų naudotis visi infrastruktūros naudotojai, suteikdami terminuotas nuolaidas, kuriomis siekiama paskatinti naujų geležinkelių paslaugų atsiradimą, arba nuolaidas, skatinančias naudoti ženkliai per mažai naudojamas linijas.

4.   Nuolaidos gali būti siejamos tik su tam tikrai infrastruktūros daliai taikomais mokesčiais.

5.   Panašioms paslaugoms taikomos panašios nuolaidų sistemos. Nuolaidų sistemos be diskriminacijos taikomos visoms geležinkelio įmonėms.

34 straipsnis

Kompensacijų už neapmokėtas aplinkos apsaugos, avarijų ir infrastruktūros išlaidas sistemos

1.   Valstybės narės gali taikyti terminuotą naudojimosi geležinkelių infrastruktūra kompensacijos už aiškiai neapmokėtas konkuruojančių transporto rūšių aplinkos apsaugos, avarijų ir infrastruktūros išlaidas sistemą, jei šios išlaidos viršija atitinkamas geležinkelių išlaidas.

2.   Jei kompensaciją gaunanti geležinkelio įmonė naudojasi išskirtine teise, kartu su kompensacija naudotojams turi būti suteikiamos panašios lengvatos.

3.   Taikoma metodologija ir atliekami skaičiavimai turi būti vieši. Svarbiausia turi būti suteikta galimybė parodyti konkrečias vengiamas apmokėti nepareikalautas konkuruojančios transporto infrastruktūros išlaidas ir užtikrinti, kad įmonėms ta sistema taikoma nediskriminuojančiomis sąlygomis.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad sistema atitiktų SESV 93, 107 ir 108 straipsnius.

35 straipsnis

Veiklos rezultatų gerinimo sistema

1.   Infrastruktūros apmokestinimo mokesčiais sistemos turi skatinti geležinkelio įmones ir infrastruktūros valdytoją mažinti sutrikimų skaičių ir gerinti geležinkelių tinklo veiklą taikant veiklos rezultatų gerinimo sistemą. Šiuo tikslu gali būti numatytos baudos už tinklo darbą trikdančius veiksmus, kompensacijos dėl tokių trikdymų nukentėjusioms įmonėms ir premijos už geresnius negu buvo planuota veiklos rezultatus.

2.   VIII priedo 4 punkte išvardyti Pagrindiniai veiklos rezultatų gerinimo sistemos principai
  apima toliau išvardytus aspektus, kurie
  taikomi visame tinkle.

  :

| a) | norint užtikrinti, kad būtų pasiektas sutartas paslaugų kokybės lygis ir nekeliamas pavojus paslaugos ekonominiam perspektyvumui, infrastruktūros valdytojas, gavęs reguliavimo institucijos sutikimą, susitaria su pareiškėjais dėl pagrindinių veiklos rezultatų gerinimo sistemos kriterijų, visų pirma dėl vėlavimų vertės ir pagal veiklos rezultatų gerinimo sistemą mokėtinų mokėjimų ribinių verčių, kurios priklauso nuo geležinkelio įmonės atskirų traukinių ir visų jos traukinių ridos per tam tikrą laikotarpį; |
| --- | --- |

a)

norint užtikrinti, kad būtų pasiektas sutartas paslaugų kokybės lygis ir nekeliamas pavojus paslaugos ekonominiam perspektyvumui, infrastruktūros valdytojas, gavęs reguliavimo institucijos sutikimą, susitaria su pareiškėjais dėl pagrindinių veiklos rezultatų gerinimo sistemos kriterijų, visų pirma dėl vėlavimų vertės ir pagal veiklos rezultatų gerinimo sistemą mokėtinų mokėjimų ribinių verčių, kurios priklauso nuo geležinkelio įmonės atskirų traukinių ir visų jos traukinių ridos per tam tikrą laikotarpį;

| b) | infrastruktūros valdytojas ne vėliau kaip prieš penkias dienas iki traukinio važiavimo pateikia geležinkelio įmonei tvarkaraštį, pagal kurį bus apskaičiuojami vėlavimai; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros valdytojas ne vėliau kaip prieš penkias dienas iki traukinio važiavimo pateikia geležinkelio įmonei tvarkaraštį, pagal kurį bus apskaičiuojami vėlavimai;

| c) | jei kyla su veiklos rezultatų gerinimo sistema susijusių ginčų, siekiant tokius ginčus skubiai išspręsti, nepažeidžiant galiojančių skundų nagrinėjimo procedūrų ir 50 straipsnio nuostatų, taikoma ginčų sprendimo tvarka. Jei taikoma tokia tvarka, sprendimas priimamas per 10 darbo dienų; |
| --- | --- |

c)

jei kyla su veiklos rezultatų gerinimo sistema susijusių ginčų, siekiant tokius ginčus skubiai išspręsti, nepažeidžiant galiojančių skundų nagrinėjimo procedūrų ir 50 straipsnio nuostatų, taikoma ginčų sprendimo tvarka. Jei taikoma tokia tvarka, sprendimas priimamas per 10 darbo dienų;

| d) | kartą per metus infrastruktūros valdytojas skelbia geležinkelio įmonių pasiektą aptarnavimo kokybės metinį vidutinį lygį, nustatytą pagal sutartus veiklos rezultatų gerinimo sistemos pagrindinius kriterijus. [81 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

kartą per metus infrastruktūros valdytojas skelbia geležinkelio įmonių pasiektą aptarnavimo kokybės metinį vidutinį lygį, nustatytą pagal sutartus veiklos rezultatų gerinimo sistemos pagrindinius kriterijus. [81 pakeit.]

VIII priedo 4 punktas
  , kuriame pateikti tolesni aspektai, susiję su veiklos rezultatų gerinimo sistema,
  gali būti iš dalies keičiamas 60 straipsnyje laikantis
  60 a straipsnyje
  nurodytos procedūros, atsižvelgiant į įgytą patirtį. [82 pakeit.]

36 straipsnis

Mokesčiai už pajėgumo rezervavimą

Infrastruktūros valdytojai gali imti atitinkamą mokestį už paskirstytą, tačiau nepanaudotą pajėgumą. Toks mokestis turi skatinti veiksmingai panaudoti pajėgumą. Jei dėl
  sutampančių
  traukinio linijos, kuri

  linijų, kurios
  turi būti paskirstyta

  paskirstytos
  sudarant metinį tvarkaraštį, kreipėsi
  du ar
  daugiau nei vienas pareiškėjas

  pareiškėjų
  ,
  iš pareiškėjo, kuriam buvo skirta visa traukinio linija arba jos dalis, bet kurios jis nenaudojo,
  imamas rezervavimo mokestis. [83 pakeit.]

Infrastruktūros valdytojas visada turi galėti kiekvieną suinteresuotą asmenį informuoti apie geležinkelio įmonėms naudotojoms paskirstytą infrastruktūros pajėgumą.

37 straipsnis

Bendradarbiavimas daugiau nei vieno tinklo apmokestinimo mokesčiais sistemų klausimais

Valstybės narės užtikrina infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimą, kad daugiau nei vienu tinklu vykdomam susisiekimui būtų galima veiksmingai taikyti 32 straipsnyje nurodytus antkainius ir 35 straipsnyje nurodytas veiklos rezultatų gerinimo sistemas. Siekdami optimalaus tarptautinių geležinkelių paslaugų konkurencingumo, infrastruktūros valdytojai nustato tinkamas procedūras, kurioms privalomos šioje direktyvoje nustatytos taisyklės.

3   SKIRSNIS

Infrastruktūros pajėgumo paskirstymas

38 straipsnis

Su infrastruktūros pajėgumu susijusios teisės

1.   Infrastruktūros pajėgumą paskirsto infrastruktūros valdytojas. Pajėgumą paskyrus pareiškėjui, jo gavėjas negali jo perduoti kitai įmonei ar kitai vežimo geležinkeliais paslaugai teikti.

Bet kokia prekyba infrastruktūros pajėgumu yra draudžiama, o dėl tokios prekybos ateityje pajėgumas nebeskiriamas.

Jei vykdydama pareiškėjo, kuris nėra geležinkelio įmonė, veiklą pajėgumą naudoja geležinkelio įmonė, tai nėra pajėgumo perdavimas.

2.   Teisė naudotis konkrečiu infrastruktūros pajėgumu kaip traukinio linija pareiškėjams gali būti suteikta ne ilgesniam kaip vieno tarnybinio traukinių tvarkaraščio galiojimo laikotarpiui.

Infrastruktūros valdytojas ir pareiškėjas gali sudaryti, kaip numatyta 42 straipsnyje, pamatinį susitarimą, pagal kurį tam tikros geležinkelių infrastruktūros pajėgumas būtų naudojamas ilgesnį laikotarpį negu tas, kuriam sudaromas vienas tarnybinis traukinių tvarkaraštis.

3.   Infrastruktūros valdytojų ir pareiškėjų atitinkamos teisės ir pareigos dėl pajėgumo paskyrimo nustatomi sutartyse arba valstybių narių teisės aktuose.

4.   Kai pareiškėjas ketina prašyti infrastruktūros pajėgumo, kad galėtų teikti tarptautines keleivių vežimo paslaugas, kaip apibrėžta 3 straipsnyje, jis apie tai praneša atitinkamiems infrastruktūros valdytojams ir reguliavimo institucijoms. Kad jie galėtų įvertinti, ar tarptautinės paslaugos tikslas - vežti keleivius tarp stočių, esančių skirtingose valstybėse narėse ir koks potencialus ekonominis poveikis esamoms viešųjų paslaugų sutartims, reguliavimo institucijos užtikrina, kad apie tai būtų informuojama kompetentinga valdžios institucija, kuri priskyrė geležinkelių keleivių vežimo tuo maršrutu paslaugą, apibrėžtą viešųjų paslaugų sutartyje, kitos atitinkamos kompetentingos valdžios institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal 9 straipsnio 3 dalį ir geležinkelio įmonė, vykdanti viešųjų paslaugų sutartį šios tarptautinės keleivių vežimo paslaugos maršrute.

39 straipsnis

Infrastruktūros pajėgumo paskirstymas

1.   Valstybės narės gali nustatyti infrastruktūros pajėgumo paskirstymo struktūrą, laikydamosi 4 straipsnyje nustatyto valdymo nepriklausomumo principo. Nustatomos konkrečios pajėgumo paskirstymo taisyklės. Pajėgumą paskirsto infrastruktūros valdytojas. Infrastruktūros valdytojas visų pirma užtikrina, kad infrastruktūros pajėgumas būtų paskirstomas tinkamai ir nediskriminuojant bei laikantis Sąjungos teisės.

2.   Infrastruktūros valdytojai saugo jiems suteiktos informacijos komercinį konfidencialumą.

40 straipsnis

Bendradarbiavimas daugiau negu vieno tinklo infrastruktūros pajėgumo paskirstymo klausimais

1.   Valstybės narės užtikrina infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimą, kad būtų galima veiksmingai kurti ir paskirstyti daugiau negu vieno tinklo infrastruktūros pajėgumą, įskaitant pagal 42 straipsnyje nurodytus pamatinius susitarimus. Infrastruktūros valdytojai, laikydamiesi šioje direktyvoje nustatytų taisyklių, nustato būtinas procedūras ir atitinkamai organizuoja tarptautines traukinio linijas.

Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojų, kurių sprendimai dėl pajėgumo paskirstymo turi įtakos kitiems infrastruktūros valdytojams, atstovai drauge tarptautiniu lygiu koordinuotų infrastruktūros pajėgumo paskirstymą arba paskirstytų visą atitinkamą infrastruktūros pajėgumą, nedarant poveikio konkrečioms taisyklėms, nustatytoms Sąjungos teisėje dėl krovinio geležinkelių transporto tinklų.
  Minėto bendradarbiavimo dalyviai užtikrina, kad dalyvavimas bendradarbiaujant, veiklos metodai ir visi kiti svarbūs kriterijai, kuriais remiantis įvertinamas ir paskirstomas infrastruktūros pajėgumas, būtų vieši.
  Prie šių procedūrų gali prisijungti trečiųjų šalių infrastruktūros valdytojų atitinkami atstovai. [85 pakeit.]

2.   Komisija ir pagal 57 straipsnį bendradarbiaujančių reguliavimo institucijų atstovai informuojami apie visus posėdžius, kuriuose rengiami bendrieji

  bendruosius
  infrastruktūros paskirstymo principai

  principus
  ir tvarka, ir kviečiami juose dalyvauti stebėtojų teisėmis

  tvarką
  . Jei pajėgumui paskirstyti naudojamos informacinės sistemos, iš tokių sistemų reguliavimo institucijos gauna pakankamai informacijos, kad galėtų vykdyti savo reguliavimo priežiūros užduotis pagal 56 straipsnį. [86 pakeit.]

3.   Posėdžiuose arba atliekant kitus veiksmus, kuriais siekiama sudaryti sąlygas paskirstyti infrastruktūros pajėgumus vežimo geležinkeliais paslaugoms teikti kertant kelis infrastruktūros tinklus, sprendimus priima tik infrastruktūros valdytojų atstovai.

4.   Šio straipsnio 1 dalyje minėto bendradarbiavimo dalyviai užtikrina, kad dalyvavimas bendradarbiaujant, veiklos metodai ir visi kiti svarbūs kriterijai, kuriais remiantis įvertinamas ir paskirstomas infrastruktūros pajėgumas, būtų vieši.

5.   Kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, infrastruktūros valdytojai bendradarbiaudami įvertina tarptautinių traukinio linijų poreikį, o prireikus gali siūlyti ir nustatyti tarptautines traukinio linijas, kad palengvintų vežimą prekiniais traukiniais, kuriam taikomas 48 straipsnyje nurodytas ad hoc prašymas.

Tokias iš anksto nustatytas tarptautines traukinio linijas pareiškėjams suteikia bet kuris dalyvaujantis infrastruktūros valdytojas.

41 straipsnis

Pareiškėjai

1.   Infrastruktūros pajėgumo paraiškas gali pateikti šioje direktyvoje apibrėžti pareiškėjai.
  Siekdami naudotis tokiais infrastruktūros pajėgumais, pareiškėjai paskiria geležinkelio įmonę, kuri sudaro sutartį su infrastruktūros valdytoju laikydamiesi 28 straipsnio. [84 pakeit.]

2.   Siekdamas užtikrinti, kad jo teisėti lūkesčiai dėl būsimų pajamų ir infrastruktūros panaudojimo būtų apsaugoti, infrastruktūros valdytojas gali pareiškėjams nustatyti tam tikrus reikalavimus. Tokiuose reikalavimuose gali būti tik finansinės garantijos, kuri negali viršyti tam tikro numatomam pareiškėjo veiklos mastui proporcingo dydžio, suteikimas ir gebėjimo parengti tinkamas paraiškas infrastruktūros pajėgumui gauti užtikrinimas.

3.   Komisija gali priimti įgyvendinimo priemones, kuriose būtų nurodyti išsamūs

  Išsamius
  2 dalies taikymo kriterijai. Šios priemonės, skirtos užtikrinti, kad direktyva būtų įgyvendinta vienodomis sąlygomis, priimamos įgyvendinimo aktų forma pagal 63 straipsnio 3 dalį

  kriterijus galima iš dalies pakeisti laikantis 60 a straipsnyje nurodytos procedūros, atsižvelgiant į įgytą patirtį
  . [87 pakeit.]

42 straipsnis

Pamatiniai susitarimai

1.   Nedarant poveikio SESV 101, 102 ir 106 straipsniams, infrastruktūros valdytojas ir pareiškėjas gali sudaryti pamatinį susitarimą. Tokiame pamatiniame susitarime nurodomos pareiškėjo prašomų skirti ir ilgesniam negu vieno tarnybinio traukinių tvarkaraščio laikotarpiui jam suteikiamų infrastruktūros pajėgumo charakteristikos. Pamatiniame susitarime traukinio linija konkrečiai neapibūdinama, tačiau juo siekiama patenkinti pagrįstus pareiškėjo komercinius poreikius. Valstybė narė gali pareikalauti, kad tokį pamatinį susitarimą iš anksto patvirtintų šios direktyvos 55 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija.

2.   Pamatiniai susitarimai neturi kliudyti naudoti atitinkamą infrastruktūrą kitiems pareiškėjams ar teikiant kitas paslaugas.

3.   Pamatiniame susitarime numatoma galimybė keisti arba apriboti jame nustatytas sąlygas, kad būtų sudarytos sąlygos geriau panaudoti geležinkelių infrastruktūrą.

4.   Pamatiniame susitarime gali būti numatytos baudos, taikomos atsiradus būtinybei keisti arba nutraukti susitarimą.

5.   Pamatiniai susitarimai iš esmės turėtų būti sudaromi penkeriems metams su galimybe atnaujinti tokios pačios trukmės laikotarpiams. Infrastruktūros valdytojas konkrečiais atvejais gali sutikti sudaryti susitarimą trumpesniam arba ilgesniam laikotarpiui. Kiekvienas ilgesnis negu penkių metų laikotarpis turi būti pagrindžiamas atsižvelgiant į komercines sutartis, specializuotas investicijas arba riziką.

6.   Pamatiniai susitarimai dėl paslaugų, teikiamų naudojantis specializuota infrastruktūra, nurodyta 49 straipsnyje, kurioms reikalingos tinkamai pareiškėjo pagrįstos, didelės ir ilgalaikės investicijos, gali būti sudaryti 15 metų. Sudaryti susitarimus ilgesniam negu 15 metų laikotarpiui leidžiama tik išimtiniais atvejais, ypač jeigu tai susiję su didelėmis ilgalaikėmis investicijomis ir ypač jeigu tokios investicijos numatytos sutartiniais įsipareigojimais, įskaitant daugiametį amortizacijos planą.

Tokiais išimtiniais atvejais pamatiniuose susitarimuose gali būti išsamiai apibrėžti pajėgumo, kuris pareiškėjui suteikiamas pamatinio susitarimo galiojimo laikotarpiu, ypatumai. Šie ypatumai gali apimti traukinių reisų dažnį, apimtį ir kokybę. Infrastruktūros valdytojas gali sumažinti rezervuotus pajėgumus, kurie ne trumpesniu kaip vieno mėnesio laikotarpiu buvo naudojami mažiau nei pagal 52 straipsnyje numatytą ribinę kvotą.

Nuo 2010 m. sausio 1 d. pirminis pamatinis susitarimas gali būti sudaromas penkerių metų laikotarpiui ir atnaujinamas vieną kartą remiantis pajėgumo, kuriuo paslaugas teikiantis pareiškėjas naudojosi iki 2010 m. sausio 1 d., ypatumais, kad būtų atsižvelgta į specializuotas investicijas arba komercines sutartis. 55 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija yra atsakinga už leidimo tokiam susitarimui įsigalioti suteikimą.

7.   Kiekvienai suinteresuotai šaliai leidžiama susipažinti su kiekvieno pamatinio susitarimo turiniu, kartu išsaugant komercinį konfidencialumą.

43 straipsnis

Infrastruktūros pajėgumo paskirstymo grafikas

1.   Infrastruktūros valdytojas laikosi IX priede pateikto pajėgumo paskirstymo grafiko.

IX priedas gali būti iš dalies keičiamas laikantis
  60a straipsnyje
  nurodytos procedūros, atsižvelgiant į įgytą patirtį.

2.   Prieš pradėdami konsultacijas dėl tarnybinio traukinių tvarkaraščio projekto, infrastruktūros valdytojai su kitais atitinkamais infrastruktūros valdytojais susitaria, kurios tarptautinės traukinio linijos turi būti įtrauktos į tarnybinį traukinių tvarkaraštį. Korekcijos gali būti daromos tik tada, kai iš tikrųjų to reikia
  , ir turi būti tinkamai pagrįstos
  . [88 pakeit.]

44 straipsnis

Paraiška

1.   Kaip numatyta IV skyriaus 2 skirsnyje, pagal viešąją arba privatinę teisę pareiškėjai gali kreiptis į infrastruktūros valdytoją prašydami, kad su jais būtų sudaryta sutartis, suteikianti teisę už mokestį naudotis geležinkelių infrastruktūra.

2.   Pateikiant paraiškas, susijusias su tarnybiniu nuolatinių traukinių tvarkaraščiu, laikomasi IX priede nustatytų galutinių terminų.

3.   Pareiškėjas, kuris yra pamatinio susitarimo dalyvis, paraišką pateikia pagal tą sutartį.

4.   Skirti daugiau negu vieno tinklo infrastruktūros pajėgumo pareiškėjai prašo pateikdami paraišką vienam infrastruktūros valdytojui. Tuomet minėtam infrastruktūros valdytojui leidžiama veikti pareiškėjo vardu ir kitų atitinkamų infrastruktūros valdytojų prašyti infrastruktūros pajėgumo.

5.   Infrastruktūros valdytojai užtikrina, kad dėl daugiau negu vieno tinklo infrastruktūros pajėgumo pareiškėjai gali kreiptis tiesiogiai į bet kurį jungtinį organą, kurį gali įsteigti infrastruktūros valdytojai, pavyzdžiui, į vieno langelio principu veikiančią geležinkelių koridorių tarnybą.

45 straipsnis

Traukinių tvarkaraščio sudarymas

1.   Infrastruktūros valdytojas patenkina, jei įmanoma, visus prašymus skirti infrastruktūros pajėgumo, įskaitant prašymus skirti daugiau negu vieną tinklą kertančias traukinio linijas, ir turi, jei įmanoma, atsižvelgti į visus pareiškėjų patiriamus suvaržymus, įskaitant ekonominį poveikį jų veiklai.

2.   Sudarant ir derinant traukinių tvarkaraštį infrastruktūros valdytojas konkrečioms paslaugoms gali suteikti pirmumo teisę, tačiau tik atsižvelgdamas į 47 ir 49 straipsnių nuostatas.

3.   Infrastruktūros valdytojas su suinteresuotomis šalimis konsultuojasi dėl tarnybinio traukinių tvarkaraščio projekto ir nustato bent vieno mėnesio laikotarpį, per kurį jos gali pareikšti savo nuomonę. Suinteresuotos šalys – tai visos prašymus skirti infrastruktūros pajėgumo pateikusios šalys ir kitos šalys, kurios nori turėti galimybę pareikšti savo nuomonę, kaip per tarnybinio traukinių tvarkaraščio galiojimo laikotarpį minėtas tvarkaraštis gali paveikti jų pajėgumą įsigyti geležinkelių paslaugų.

4.   Gavęs prašymą, infrastruktūros valdytojas per pagrįstą laikotarpį ir 46 straipsnyje nurodytam derinimo procesui tinkamu laiku nemokamai raštu pateikia apsvarstyti šią informaciją:

| a) | traukinio linijas, kurių paprašė visi kiti to paties maršruto pareiškėjai; |
| --- | --- |

a)

traukinio linijas, kurių paprašė visi kiti to paties maršruto pareiškėjai;

| b) | visiems kitiems pareiškėjams paskirtas traukinio linijas ir likusias visų kitų to paties maršruto pareiškėjų paraiškos; |
| --- | --- |

b)

visiems kitiems pareiškėjams paskirtas traukinio linijas ir likusias visų kitų to paties maršruto pareiškėjų paraiškos;

| c) | visiems kitiems to paties maršruto, kaip ankstesniame tarnybiniame traukinių tvarkaraštyje, pareiškėjams paskirtas traukinio linijas; |
| --- | --- |

c)

visiems kitiems to paties maršruto, kaip ankstesniame tarnybiniame traukinių tvarkaraštyje, pareiškėjams paskirtas traukinio linijas;

| d) | likusį laisvą susijusių maršrutų pajėgumą; |
| --- | --- |

d)

likusį laisvą susijusių maršrutų pajėgumą;

| e) | visą informaciją apie pajėgumo paskirstymo kriterijus. |
| --- | --- |

e)

visą informaciją apie pajėgumo paskirstymo kriterijus.

5.   Infrastruktūros valdytojas imasi tinkamų priemonių, kad išspręstų visus klausimus, dėl kurių buvo pareikštas susirūpinimas.

46 straipsnis

Derinimo procesas

1.   Kai pagal 45 straipsnį sudarant traukinių tvarkaraščius infrastruktūros valdytojas susiduria su įvairių prašymų nesuderinamumu, jis turi stengtis, derindamas tuos prašymus, užtikrinti, kad būtų geriausiai suderinti visi reikalavimai.

2.   Jei reikia suderinti prašymus, infrastruktūros valdytojas turi teisę, neperžengdamas pagrįstų ribų, siūlyti tokius infrastruktūros pajėgumus, kurie skiriasi nuo tų, kurių buvo prašyta.

3.   Konsultuodamasis su atitinkamais pareiškėjais, infrastruktūros valdytojas stengiasi išspręsti visus konfliktus.

4.   Derinimą reglamentuojantys principai nustatomi tinklo nuostatuose. Jie visų pirma turi atspindėti sunkumus tvarkant tarptautines traukinio linijas ir atitinkamų pakeitimų poveikį kitų infrastruktūrų valdytojams.

5.   Jeigu prašymai skirti infrastruktūros pajėgumo negali būti patenkinti jų nesuderinus, infrastruktūros valdytojas stengiasi visus prašymus patenkinti juos derindamas.

6.   Jei kyla su infrastruktūros pajėgumo paskirstymu susiję ginčai, siekiant tokius ginčus skubiai išspręsti, nepažeidžiant esamų apeliacinių procedūrų ir 56 straipsnio, parengiama ginčų sprendimo tvarka. Ši tvarka nustatoma tinklo nuostatuose. Jei taikoma tokia tvarka, sprendimas priimamas per 10 darbo dienų.

47 straipsnis

Perpildyta infrastruktūra

1.   Jeigu, suderinęs prašymus skirti traukinio linijas ir pasikonsultavęs su pareiškėjais, infrastruktūros valdytojas negali tinkamai patenkinti prašymų skirti infrastruktūros pajėgumo, jis turi nedelsdamas pripažinti, kad ta infrastruktūros dalis, kurioje susidarė tokia padėtis, yra perpildyta. Perpildyta infrastruktūra galima pripažinti ir infrastruktūrą, kuri, kaip tikėtina, bus perpildyta artimiausioje ateityje.

2.   Pripažinus, kad tam tikra infrastruktūra yra perpildyta, jeigu dar nėra įgyvendinamas 51 straipsnyje nurodytas pajėgumo didinimo planas, infrastruktūros valdytojas atlieka 50 straipsnyje nurodytą pajėgumo analizę.

3.   Jeigu nebuvo taikomi mokesčiai pagal 31 straipsnio 4 dalį arba taikant tuos mokesčius nebuvo pasiektas teigiamas rezultatas ir paskelbta, kad infrastruktūra yra perpildyta, infrastruktūros valdytojas infrastruktūros pajėgumui paskirstyti dar gali taikyti pirmumo teisės suteikimo kriterijus.

4.   Nustatant pirmumo teisės suteikimo kriterijus atsižvelgiama į paslaugos svarbą visuomenei bet kurios kitos paslaugos, kurios bus dėl tos priežasties atsisakyta, atžvilgiu.

Siekdamos garantuoti tinkamų transporto paslaugų plėtrą pagal šias nuostatas, o ypač įvykdyti viešųjų paslaugų reikalavimus arba skatinti krovinių vežimo geležinkeliais
  , ypač tarptautinio vežimo,
  plėtrą, valstybės narės gali nediskriminuojančiomis sąlygomis imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų, jog skirstant infrastruktūros pajėgumą tokioms paslaugoms būtų suteikta pirmumo teisė. [89 pakeit.]

Valstybės narės tam tikrais atvejais gali skirti infrastruktūros valdytojui kompensaciją, lygią pajamoms, prarastoms dėl poreikio atitinkamą pajėgumą paskirti tam tikroms paslaugoms, nurodytoms antroje pastraipoje.

Taikant šias priemones ir kompensaciją atsižvelgiama į sprendimo neteikti tam tikrų paslaugų poveikį kitose valstybėse narėse.

5.   Nustatant

  Taikant
  pirmumo teisės skyrimo kriterijus, deramai atsižvelgiama į krovinių vežimo paslaugų

  paslaugas
  , ypač tarptautinio krovinių vežimo paslaugų, svarbą

  paslaugas
  . [90 pakeit.]

6.   Perpildytos infrastruktūros atveju taikomos procedūros ir naudojami kriterijai nurodomi tinklo nuostatuose.

48 straipsnis

Ad hoc

  prašymai

1.   Infrastruktūros valdytojas į ad hoc prašymus skirti individualias traukinio linijas atsiliepia kiek galėdamas greičiau, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per penkias darbo dienas. Galimybė susipažinti su informacija apie esamą neužimtą pajėgumą sudaroma visiems pasinaudoti šiuo pajėgumu norintiems pareiškėjams.

2.   Infrastruktūros valdytojai prireikus įvertina poreikį turėti rezervinio pajėgumo, kurį jie turi numatyti galutiniame sudarytame tarnybiniame traukinių tvarkaraštyje, kad galėtų greitai reaguoti į galimus ad hoc prašymus skirti pajėgumų. Ši nuostata taip pat taikoma perpildytos infrastruktūros atveju.

49 straipsnis

Specializuotoji infrastruktūra

1.   Nedarant poveikio šio straipsnio 2 daliai pripažįstama, kad infrastruktūros pajėgumu galima naudotis teikiant visų rūšių paslaugas, atitinkančias charakteristikas, būtinas norint vežti tam tikra traukinio linija.

2.   Jeigu yra tinkami alternatyvūs maršrutai, infrastruktūros valdytojas, pasikonsultavęs su suinteresuotomis šalimis, gali skirti tam tikrą infrastruktūrą nustatytų rūšių vežimui. Nedarant poveikio SESV 101, 102 ir 106 straipsniams, paskyręs infrastruktūrą tam tikrų rūšių nustatytam vežimui, infrastruktūros valdytojas, skirstydamas infrastruktūros pajėgumą, pirmumo teisę gali suteikti toms vežimo rūšims.

Toks paskyrimas neužkerta kelio tokią infrastruktūrą naudoti vykdant kitų rūšių vežimą, jeigu yra laisvo pajėgumo.

3.   Pagal šio straipsnio 2 dalį paskyrus infrastruktūrą tam tikrų nustatytų rūšių vežimui, tai nurodoma tinklo nuostatuose.

50 straipsnis

Infrastruktūros pajėgumo analizė

1.   Pajėgumo analizės tikslas - nustatyti infrastruktūros pajėgumo suvaržymus, dėl kurių negalima tinkamai patenkinti prašymų skirti pajėgumo ir pasiūlyti metodus, kuriuos pasitelkus būtų galima patenkinti papildomus prašymus. Atliekant analizę nustatomos infrastruktūros perpildymo priežastys ir kokių priemonių galėtų būti imtasi per trumpalaikį ir vidutinį laikotarpį tam perpildymui sumažinti.

2.   Atliekant analizę įvertinama infrastruktūra, eksploatacinės procedūros, įvairių teikiamų paslaugų pobūdis ir visų šių faktorių įtaka infrastruktūros pajėgumui. Priemonės, kurias reikia įvertinti: transporto paslaugų nukreipimas kitais maršrutais, kito laiko paskyrimas, traukinių judėjimo greičio keitimas ir infrastruktūros tobulinimas.

3.   Pajėgumo analizė parengiama per šešis mėnesius nuo tada, kai nustatoma, kad infrastruktūra yra perpildyta.

51 straipsnis

Infrastruktūros pajėgumo didinimo planas

1.   Per šešis mėnesius nuo pajėgumo analizės atlikimo infrastruktūros valdytojas parengia pajėgumo didinimo planą.

2.   Pajėgumo didinimo planas parengiamas pasikonsultavus su atitinkamos perpildytos infrastruktūros naudotojais.

Jame nustatoma:

| a) | infrastruktūros perpildymo priežastys, |
| --- | --- |

a)

infrastruktūros perpildymo priežastys,

| b) | tikėtinos vežimo plėtros kryptys, |
| --- | --- |

b)

tikėtinos vežimo plėtros kryptys,

| c) | infrastruktūros plėtros suvaržymai, |
| --- | --- |

c)

infrastruktūros plėtros suvaržymai,

| d) | galimybės padidinti pajėgumą ir su tuo susijusios išlaidos, įskaitant galimą prieigos prie infrastruktūros mokesčių pasikeitimą. |
| --- | --- |

d)

galimybės padidinti pajėgumą ir su tuo susijusios išlaidos, įskaitant galimą prieigos prie infrastruktūros mokesčių pasikeitimą.

Remiantis ekonominės naudos analize, tame plane nustatoma, kokių veiksmų būtina imtis norint padidinti infrastruktūros pajėgumą, įskaitant šių priemonių įgyvendinimo grafiką.

Valstybė narė planą gali turėti iš anksto patvirtinti. 55 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija gali pateikti nuomonę, ar plane numatyti veiksmai tinkami

  prižiūri konsultacijų procesą, siekdama užtikrinti, kad jis būtų vykdomas be jokios diskriminacijos
  . [91 pakeit.]

Jei transeuropinis tinklas ar jo linija, turinti didelės įtakos vienam ar keliems transeuropiniams tinklams, yra perpildyta, 57 straipsnyje įtvirtintas reguliavimo institucijos tinklas gali pateikti nuomonę apie šio plano veiksmų pagrįstumą.

  [92 pakeit.]

3.   Infrastruktūros valdytojas nebetaiko mokesčių, imamų už naudojimąsi atitinkama infrastruktūra pagal 31 straipsnio 4 dalį, tais atvejais, kai:

| a) | neparengiamas pajėgumo didinimo planas; arba |
| --- | --- |

a)

neparengiamas pajėgumo didinimo planas; arba

| b) | nepasiekiama pažanga įgyvendinant pajėgumo didinimo plane nustatytus veiksmus. |
| --- | --- |

b)

nepasiekiama pažanga įgyvendinant pajėgumo didinimo plane nustatytus veiksmus.

Tačiau, gavęs 55 straipsnyje nurodytos reguliavimo institucijos pritarimą, infrastruktūros valdytojas gali toliau tuos mokesčius taikyti, jeigu:

| a) | pajėgumo didinimo planas negali būti įgyvendintas dėl priežasčių, kurių infrastruktūros valdytojas negali kontroliuoti; arba |
| --- | --- |

a)

pajėgumo didinimo planas negali būti įgyvendintas dėl priežasčių, kurių infrastruktūros valdytojas negali kontroliuoti; arba

| b) | esamos pasirinkimo galimybės yra ekonomiškai arba finansiškai neperspektyvios. |
| --- | --- |

b)

esamos pasirinkimo galimybės yra ekonomiškai arba finansiškai neperspektyvios.

52 straipsnis

Traukinio linijų panaudojimas

1.   Infrastruktūros valdytojas tinklo nuostatuose nurodo reikalavimus, pagal kuriuos pajėgumo paskirstymo tikslais nustatinėdamas pirmumo teises jis atsižvelgia į prieš tai buvusį traukinio linijų panaudojimo lygį.

2.   Ypač jei infrastruktūra perpildyta, infrastruktūros valdytojas turi reikalauti, kad būtų atsisakyta tokios traukinio linijos, kuri bent vieną mėnesį buvo naudojama mažiau negu tinklo nuostatuose nustatyta ribinė norma, nebent ta linija buvo nenaudojama ne dėl ekonominių priežasčių, kurių operatorius negalėjo kontroliuoti.

53 straipsnis

Techniniam priežiūros darbui reikalingas infrastruktūros pajėgumas

1.   Prašymai skirti infrastruktūros pajėgumo techniniam priežiūros darbui atlikti pateikiami sudarant traukinių tvarkaraščius.

2.   Infrastruktūros valdytojas tinkamai atsižvelgia į poveikį, kurį pareiškėjams turės infrastruktūros pajėgumo rezervavimas planinės kelių techninės priežiūros darbui.

3.   Infrastruktūros valdytojas laiku

  ne vėliau kaip prieš savaitę
  informuoja suinteresuotąsias šalis apie neplaninį techninį priežiūros darbą. [93 pakeit.]

54 straipsnis

Specialios priemonės, kurių reikia imtis esant sutrikimui

1.   Jeigu dėl techninių gedimų ar avarijos sutrinka traukinių eismas, infrastruktūros valdytojas privalo imtis visų būtinų priemonių, kad atkurtų įprastą padėtį. Šiuo tikslu jis parengia nenumatytų atvejų planą, išvardydamas jame visas įstaigas, kurios turi būti informuotos įvykus pavojingam eismo įvykiui ar sutrikus traukinių eismui.

1a.
     
  Infrastruktūros valdytojai parengia veiksmų planus, skirtus nelaimingų atsitikimų arba technikos gedimo atvejams. [94 pakeit.]

2.   Susidarius avarinei situacijai ir tada, kai tai besąlygiškai būtina dėl gedimo, dėl kurio laikinai nebegalima naudotis infrastruktūra, paskirtos traukinių linijos gali būti be perspėjimo panaikintos tokiam laikotarpiui, koks yra reikalingas sistemai sutaisyti.

Infrastruktūros valdytojas gali, jei mano, kad tai yra būtina, pareikalauti, kad geležinkelio įmonės suteiktų jam išteklius, kurios, jo manymu, yra tinkamiausios kuo greičiau atkurti įprastinę padėtį.

3.   Valstybės narės gali pareikalauti, kad geležinkelio įmonės stebėtų ir kontroliuotų kaip jos pačios atitinka saugos normas ir taisykles.

  Išskyrus force majeure atvejus, įskaitant skubius ir saugumo sumetimais būtinus darbus, pagal šį straipsnį krovinių vežimui skirta traukinių linija negali būti panaikinta likus mažiau nei dviem mėnesiams iki jai numatyto laiko tarnybiniame traukinių tvarkaraštyje, jeigu atitinkamas pareiškėjas nepritaria tokiam panaikinimui. Tokiu atveju atitinkamas infrastruktūros valdytojas deda pastangas pasiūlyti pareiškėjui lygiavertės kokybės ir patikimumo traukinių liniją; pareiškėjas turi teisę su pasiūlymu sutikti arba nesutikti. Jei pareiškėjas pasiūlymo atsisako, jam turi būti bent grąžinamas atitinkamas mokestis.

  [95 pakeit.]

4   SKIRSNIS

Reguliavimo institucija

55 straipsnis

Nacionalinės
  reguliavimo institucija

  institucijos

1.   Kiekviena valstybė narė įsteigia nacionalinę geležinkelių sektoriaus reguliavimo instituciją. Ši institucija yra savarankiška institucija, kuri organizavimo, funkcijų, hierarchijos ir sprendimų priėmimo atžvilgiu teisiškai atskira ir nepriklausoma nuo kitų valdžios institucijų. Savo organizacija, sprendimų dėl finansavimo priėmimu, teisine struktūra ir sprendimų priėmimu ji taip pat yra nepriklausoma nuo bet kurio infrastruktūros valdytojo, mokesčius imančios įstaigos, pajėgumus paskirstančios įstaigos ar pareiškėjo. Be to, jos veikla nepriklauso nuo bet kurios kompetentingos valdžios institucijos, dalyvaujančios viešųjų paslaugų sutarčių sudaryme.
  Reguliavimo institucija tam, kad galėtų vykdyti jai pagal 56 straipsnį pavestas užduotis, turi turėti reikiamus organizacinius pajėgumus, t. y. personalą ir materialinę bazę, kurie atitiktų veiklos valstybės narės geležinkelių sektoriuje lygį, pavyzdžiui, pervežimų mastą ir tinklo dydį.

2.   Valstybės narės gali steigti reguliavimo institucijas, kurios būtų kompetentingos reguliuoti kelis sektorius, jei tokios sudėtinės reguliavimo institucijos atitinka 1 dalyje išdėstytus nepriklausomumo reikalavimus.

3.   Geležinkelių sektoriaus reguliavimo institucijos pirmininką ir valdybą paskiria
  nacionalinis arba kitas kompetentingas parlamentas
  pagal aiškias nepriklausomumo užtikrinimo taisykles nustatytos trukmės kadencijai, kuri gali būti pratęsiama. Jie renkami iš asmenų, kurie trejus

  turi geležinkelių srities reguliavimo žinių ir patirties arba kitų sektorių reguliavimo žinių ir patirties ir kurie, pageidautina, bent dvejus
  metus
  arba nacionalinės teisės aktuose nurodytą ilgesnį laikotarpį
  iki jų paskyrimo ir eidami savo pareigas tiesiogiai arba netiesiogiai nedirba, neturi jokių pareigų, interesų arba verslo ryšių reguliuojamosiose įmonėse arba subjektuose.
  Šie asmenys tą aiškiai patvirtina atitinkamoje interesų deklaracijoje.
  Pasibaigus kadencijai, šie asmenys ne mažiau kaip trejus

  dvejus
  metus
  arba nacionalinės teisės aktuose nurodytą ilgesnį laikotarpį
  nedirba, neturi jokių pareigų, interesų arba verslo ryšių reguliuojamosiose įmonėse arba subjektuose. Pirmininkas ir valdyba turi visus įgaliojimus priimti sprendimus dėl reguliavimo institucijos personalo priėmimo ir valdymo.
  Jie turi vykdyti savo veiklą visiškai nepriklausomai ir vyriausybių, privačių ar viešųjų įmonių nurodymai jiems negali daryti įtakos jokiomis aplinkybėmis. [96 pakeit.]

56 straipsnis

Nacionalinių
  reguliavimo institucijos

  institucijų
  funkcijos

1.   Nedarant poveikio 46 straipsnio 6 daliai, pareiškėjas turi teisę pateikti skundą reguliavimo institucijai, jeigu mano, kad su juo buvo neteisingai pasielgta, jis buvo diskriminuojamas arba kaip nors kitaip nukentėjo; visų pirma, pareiškėjas gali apskųsti infrastruktūros valdytojo arba atitinkamais atvejais geležinkelio įmonės arba geležinkelių infrastruktūros objektų operatoriaus priimtus sprendimus dėl:

| a) | tinklo nuostatų; |
| --- | --- |

a)

tinklo nuostatų;

| b) | tinklo nuostatuose nustatytų kriterijų; |
| --- | --- |

b)

tinklo nuostatuose nustatytų kriterijų;

| c) | pajėgumo paskirstymo ir jo rezultatų; |
| --- | --- |

c)

pajėgumo paskirstymo ir jo rezultatų;

| d) | apmokestinimo mokesčiais sistemos; |
| --- | --- |

d)

apmokestinimo mokesčiais sistemos;

| e) | infrastruktūros mokesčių, kuriuos jis turi arba gali turėti sumokėti, dydžio ar struktūros; |
| --- | --- |

e)

infrastruktūros mokesčių, kuriuos jis turi arba gali turėti sumokėti, dydžio ar struktūros;

| f) | prieigos priemonių pagal 10, 11 ir 12 straipsnius; |
| --- | --- |

f)

prieigos priemonių pagal 10, 11 ir 12 straipsnius;

| g) | prieigos prie paslaugų pagal 13 straipsnį ir mokesčių už jas; |
| --- | --- |

g)

prieigos prie paslaugų pagal 13 straipsnį ir mokesčių už jas;

| ga) | licencijos suteikimo tais atvejais, kai reguliavimo institucija nėra kartu ir institucija, išduodanti licencijas pagal 16 straipsnį. |
| --- | --- |

ga)

licencijos suteikimo tais atvejais, kai reguliavimo institucija nėra kartu ir institucija, išduodanti licencijas pagal 16 straipsnį.

1a.
     
  Reguliavimo institucija gali imtis veiksmų savo iniciatyva bei privalo priimti sprendimą, siekdama ištaisyti situaciją per ne ilgesnį kaip vieno mėnesio laikotarpį nuo skundo gavimo dienos. Jeigu pateikiamas skundas dėl atsisakymo skirti infrastruktūros pajėgumo arba dėl sąlygų, kuriomis buvo pasiūlyta skirti pajėgumą, reguliavimo institucija arba patvirtina, kad infrastruktūros valdytojo sprendimas turi likti nepakeistas, arba reikalauja, kad tas sprendimas būtų pakeistas pagal jos pateiktus nurodymus.

Komisija, laikydamasi 64 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos patariamosios procedūros, savo iniciatyva tikrina, kaip taikomos ir įgyvendinamos šios direktyvos nuostatos, susijusios su reguliavimo institucijų įgaliojimais ir sprendimų priėmimo terminais.

2.   Reguliavimo institucijai taip pat suteikiami įgaliojimai stebėti konkurenciją
  , užkirsti kelią diskriminaciniams ir rinką iškraipantiems pokyčiams
  geležinkelių paslaugų rinkose ir savo iniciatyva persvarstyti 1 dalies a–g

  a–ga
  punktus, kad užkirstų kelią pareiškėjų diskriminacijai
  , įskaitant reikiamų taisomųjų priemonių taikymą
  . Visų pirma ji tikrina, ar tinklo nuostatuose nėra diskriminacinių sąlygų ir ar infrastruktūros valdytojui nesuteikta tokia veiksmų laisvė, kurią turėdamas jis galėtų diskriminuoti pareiškėjus. Reguliavimo institucija šioms pareigoms atlikti turi reikiamą organizacinį pajėgumą.

  Šiuo tikslu reguliavimo institucija taip pat glaudžiai bendradarbiauja su nacionaline saugos institucija, atsakinga už sąveikumą užtikrinančios sistemos sudedamųjų dalių atitikties ar tinkamumo naudoti vertinimą arba už pranešimą apie „EB“ patikros procedūrą, pagal kurią atliekamas posistemių tikrinimas, kaip reikalaujama pagal Direktyvą 2008/57/EB. Nacionalinė saugos institucija, vykdydama procedūras, kurios gali turėti įtakos prieigai prie rinkos, pareiškėjų prašymu informuoja reguliavimo instituciją apie atitinkamus procedūros aspektus. Reguliavimo institucija pateikia rekomendacijas. Jei nacionalinė saugos institucija ketina nukrypti nuo tų rekomendacijų, ji pagrindžia savo sprendimą reguliavimo institucijai.

3.   Reguliavimo institucija užtikrina, kad infrastruktūros valdytojo nustatyti mokesčiai atitiktų IV skyriaus 2 skirsnį ir būtų nediskriminuojantys. Pareiškėjai ir infrastruktūros valdytojas dėl infrastruktūros mokesčių dydžio gali derėtis tik tuo atveju, jei tas derybas prižiūri reguliavimo institucija. Reguliavimo institucija įsikiša, jeigu tikėtina, kad tos derybos neatitinka šio skyriaus reikalavimų.

3a.
     
  Reguliavimo institucija tikrina, ar geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų apskaita vykdoma laikantis 6 straipsnio nuostatų dėl apskaitos atskyrimo.

3b.
     
  Jei to reikalaujama pagal nacionalinės teisės aktus, reguliavimo institucija, laikydamasi 10 straipsnio 2 dalies, nustato, ar paslaugos pagrindinis tikslas - vežti keleivius tarp stočių, esančių skirtingose valstybėse narėse, ir, laikydamasi 11 straipsnio 2 dalies, nustato, ar yra iškilęs pavojus viešųjų paslaugų teikimo sutarties ekonominei pusiausvyrai, kai pagal 10 straipsnį numatytos paslaugos teikiamos tarp išvykimo vietos ir paskirties vietos, kurioms taikoma viena ar kelios viešųjų paslaugų sutartys.

3c.
     
  Reguliavimo institucija praneša Komisijai apie bet kokį skundą dėl reguliavimo institucijos sprendimo pagal 1–3b dalis. Per dvi savaites nuo skundo gavimo dienos Komisija, prireikus, reikalauja pakeisti atitinkamą sprendimą, siekdama užtikrinti jo atitiktį Sąjungos teisei. Reguliavimo institucija iš dalies pakeičia savo sprendimą, atsižvelgdama į pakeitimus, kurių reikalauja Komisija.

3d.
     
  Reguliavimo institucija bent kartą per metus konsultuojasi su krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų naudotojų atstovais, siekdama atsižvelgti į jų nuomonę dėl geležinkelių transporto rinkos, įskaitant klausimus dėl paslaugų atlikimo, infrastruktūros mokesčių, taip pat geležinkelių paslaugų kainų dydžio ir skaidrumo. [97 pakeit.]

4.   Reguliavimo institucija turi įgaliojimus reikalauti, kad infrastruktūros valdytojas, pareiškėjai ar atitinkamoje valstybėje narėje veikianti trečioji šalis suteiktų jai atitinkamą informaciją. Reikalaujama suteikti informacija turi būti pateikta nedelsiant. Tokių prašymų vykdymą reguliavimo institucija įgaliota užtikrinti taikydama tinkamas sankcijas, įskaitant pinigines baudas. Reguliavimo institucijai teikiamoje informacijoje yra visi duomenys, kurių jai reikia skundų nagrinėjimo ir konkurencijos priežiūros geležinkelių paslaugų rinkose pagal 2 dalį funkcijoms vykdyti. Tokiai informacijai priskiriami duomenys, kurie būtini statistikos ir rinkos stebėjimo tikslais.

5.   Dėl kiekvieno skundo reguliavimo institucija privalo priimti sprendimą ir per ne ilgesnį kaip dviejų mėnesių laikotarpį nuo tada, kai gavo visą informaciją imtis veiksmų situacijai ištaisyti. Jei reikia, ji savo iniciatyva nusprendžia, kokiomis tinkamomis priemonėmis pašalinti nepageidaujamus šių rinkų pokyčius, ypač atsižvelgdama į 1 dalies
  a–ga punktus
  .

Reguliavimo institucijos sprendimas privalomas visoms šalims, kurioms tas sprendimas taikomas, ir jam netaikoma kitų administracinių instancijų kontrolė. Savo sprendimų vykdymą reguliavimo institucija turi užtikrinti taikydama tinkamas sankcijas, įskaitant pinigines baudas.

Jeigu pateikiamas skundas dėl atsisakymo skirti infrastruktūros pajėgumo arba dėl sąlygų, kuriomis buvo pasiūlyta skirti pajėgumą, reguliavimo institucija arba patvirtina, kad infrastruktūros valdytojo sprendimas turi likti nepakeistas, arba reikalauja, kad tas sprendimas būtų pakeistas pagal jos pateiktus nurodymus.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucijų priimtiems sprendimams būtų taikoma teisminė peržiūra. Pateikus skundą reguliavimo institucijos sprendimo vykdymas gali būti sustabdytas, tik jei nagrinėjant skundą teisme būtų nustatyta, kad reguliavimo institucijos sprendimo nedelstinas poveikis gali sukelti skundą pateikusiam asmeniui nepataisomą žalą.

7.   Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucija skelbtų informaciją apie konfliktų sprendimą ir skundų procedūras, susijusias su sprendimais, kuriuos priėmė infrastruktūros valdytojai ir III priede išvardytų paslaugų teikėjai.

8.   Reguliavimo institucija įgaliota atlikti infrastruktūros valdytojų (o prireikus ir geležinkelio įmonių) auditą arba inicijuoti jų išorės auditą, kad patikrintų atitiktį 6 straipsnio apskaitos atskyrimo nuostatoms.

Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai ir visos įmonės arba kiti subjektai, vykdantys arba integruojantys įvairių rūšių geležinkelių transporto arba infrastruktūros valdymo veiklą, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse, pateiktų reguliavimo institucijai išsamias finansines ataskaitas, kad ji galėtų vykdyti įvairias savo užduotis. Tose finansinėse ataskaitose turi būti bent X priede išvardytos dalys. Remdamasi tomis ataskaitomis reguliavimo institucija gali padaryti išvadas valstybės pagalbos klausimais, apie kurias ji praneša už tokių klausimų sprendimą atsakingoms institucijoms.

X priedas gali būti iš dalies keičiamas laikantis
  60a straipsnyje
  nurodytos procedūros, atsižvelgiant į įgytą patirtį.

56a straipsnis

Nacionalinių reguliavimo institucijų įgaliojimai

1.
     
  Kad reguliavimo institucija galėtų vykdyti 56 straipsnyje išvardytas užduotis, jai suteikiami įgaliojimai:

| a) | užtikrinti savo sprendimų vykdymą taikant tinkamas sankcijas, įskaitant pinigines baudas. Reguliavimo institucijos sprendimas yra privalomas visoms šalims, kurioms tas sprendimas taikomas, ir jam netaikoma kitų nacionalinių administracinių instancijų kontrolė; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti savo sprendimų vykdymą taikant tinkamas sankcijas, įskaitant pinigines baudas. Reguliavimo institucijos sprendimas yra privalomas visoms šalims, kurioms tas sprendimas taikomas, ir jam netaikoma kitų nacionalinių administracinių instancijų kontrolė;

| b) | reikalauti, kad infrastruktūros valdytojas, pareiškėjai ar atitinkamoje valstybėje narėje veikianti trečioji šalis suteiktų jai atitinkamą informaciją ir užtikrinti tokių reikalavimų vykdymą taikydama tinkamas sankcijas, įskaitant pinigines baudas. Reguliavimo institucijai teikiamoje informacijoje yra visi duomenys, kurių jai reikia skundų nagrinėjimo ir konkurencijos priežiūros geležinkelių paslaugų rinkose funkcijoms vykdyti. Tokiai informacijai priskiriami duomenys, kurie būtini statistikos ir rinkos stebėjimo tikslais. Prašoma informacija turi būti pateikta nedelsiant; |
| --- | --- |

b)

reikalauti, kad infrastruktūros valdytojas, pareiškėjai ar atitinkamoje valstybėje narėje veikianti trečioji šalis suteiktų jai atitinkamą informaciją ir užtikrinti tokių reikalavimų vykdymą taikydama tinkamas sankcijas, įskaitant pinigines baudas. Reguliavimo institucijai teikiamoje informacijoje yra visi duomenys, kurių jai reikia skundų nagrinėjimo ir konkurencijos priežiūros geležinkelių paslaugų rinkose funkcijoms vykdyti. Tokiai informacijai priskiriami duomenys, kurie būtini statistikos ir rinkos stebėjimo tikslais. Prašoma informacija turi būti pateikta nedelsiant;

| c) | atlikti infrastruktūros valdytojų (prireikus ir geležinkelio įmonių) auditą arba inicijuoti jų išorės auditą, kad būtų patikrinta atitiktis 6 straipsnio apskaitos atskyrimo nuostatoms. |
| --- | --- |

c)

atlikti infrastruktūros valdytojų (prireikus ir geležinkelio įmonių) auditą arba inicijuoti jų išorės auditą, kad būtų patikrinta atitiktis 6 straipsnio apskaitos atskyrimo nuostatoms.

2.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucijos priimti sprendimai galėtų būti peržiūrimi teismine tvarka. Pateikus skundą reguliavimo institucijos sprendimo vykdymas nesustabdomas.

3.
     
  Iškilus konfliktams dėl reguliavimo institucijų sprendimų dėl tarpvalstybinio vežimo paslaugų, suinteresuotosios šalys gali kreiptis į Komisiją, kad per vieną mėnesį nuo skundo gavimo dienos ji priimtų privalomą sprendimą dėl šių sprendimų suderinamumo su Sąjungos teise.

4.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad reguliavimo institucijos priimti sprendimai būtų paskelbti.

5.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai ir visos įmonės arba kiti subjektai, vykdantys įvairių rūšių geležinkelių transporto arba infrastruktūros valdymo veiklą, įskaitant geležinkelių infrastruktūros objektų operatorius, kaip nurodyta 6 straipsnyje, pateiktų reguliavimo institucijai išsamias finansines ataskaitas, kad ji galėtų vykdyti įvairias savo užduotis. Tose finansinėse ataskaitose turi būti bent X priede išvardyti elementai. Remdamasi tomis ataskaitomis reguliavimo institucija gali padaryti išvadas valstybės pagalbos klausimais, apie kurias ji praneša už tokių klausimų sprendimą atsakingoms institucijoms.

X priedas gali būti iš dalies keičiamas laikantis 60 a straipsnyje nurodytos procedūros, atsižvelgiant į įgytą patirtį. [98 pakeit.]

57 straipsnis

Nacionalinių
  reguliavimo institucijų bendradarbiavimas
  ir Komisijos įgaliojimai

1.   Siekdamos visoje Sąjungoje suderinti sprendimų priėmimą, nacionalinės reguliavimo institucijos keičiasi informacija apie savo darbą bei sprendimų priėmimo principus ir praktiką ir kitaip bendradarbiauja. Šiuo tikslu jos dirba kartu darbo grupėje, kuri

  oficialiai sukurtame tinkle, kurio nariai
  reguliariai renkasi į posėdžius. Reguliavimo institucijų bendradarbiavimą remia Komisija.

  Šiems posėdžiams pirmininkauja Komisija
  .
  Šiuo tikslu Komisija užtikrina aktyvų reguliavimo institucijų bendradarbiavimą ir imasi veiksmų, jei reguliavimo institucijos neįvykdo savo įgaliojimų.

Komisijai atstovauja už transportą ir už konkurenciją atsakingų tarnybų atstovai.

Komisija sukuria duomenų bazę, į kurią nacionalinės reguliavimo institucijos siunčia duomenis apie visas skundų nagrinėjimo procedūras, pavyzdžiui, skundų datas, savo iniciatyva vykdomų procedūrų pradžią, visus sprendimų projektus ir galutinius sprendimus, dalyvaujančias šalis, procedūrų metu sprendžiamus svarbiausius klausimus ir geležinkelių teisės aiškinimo problemas bei visus savo iniciatyva atliekamus tyrimus dėl galimybės naudotis tarptautinėmis geležinkelio paslaugomis arba joms taikomų mokesčių.

2.   Reguliavimo institucijoms sudaromos sąlygos glaudžiai bendradarbiauti, taip pat ir pagal sudarytus darbo susitarimus, kad jos galėtų teikti savitarpio pagalbą vykdant rinkos stebėsenos užduotis ir nagrinėjant skundus ar atliekant tyrimus.

3.   Kai nagrinėjamas skundas arba savo iniciatyva atliekamas tyrimas dėl prieigos prie tarptautinės traukinio linijos arba jai taikomų mokesčių, taip pat vykdant konkurencijos rinkoje, susijusios su tarptautinėmis geležinkelių transporto paslaugomis, stebėseną, tai atliekanti reguliavimo institucija informuoja
  Komisiją ir
  konsultuojasi su visų valstybių narių, per kurias eina atitinkama tarptautinė traukinio linija, reguliavimo institucijomis ir, prieš priimdama sprendimą, prašo pateikti visą būtiną informaciją.
  Reguliavimo institucijų tinklas taip pat pateikia savo nuomonę.

4.   Reguliavimo institucijos, su kuriomis konsultuojamasi pagal 3 dalį, pateikia visą informaciją, kurios reikalauti jos pačios turi teisę pagal savo nacionalinę taisę. Šią informaciją galima naudoti tik nagrinėjant skundą arba atliekant tyrimą, nurodytus 3 dalyje.

5.   Skundą gavusi ar savo iniciatyva tyrimą vykdanti reguliavimo institucija perduoda susijusią informaciją atsakingai reguliavimo institucijai, kad toji institucija imtųsi priemonių atitinkamų suinteresuotųjų šalių atžvilgiu.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad visi 40 straipsnio 1 dalyje nurodyti susiję infrastruktūros valdytojų atstovai nedelsdami pateiktų visą informaciją, kuri būtina šio straipsnio 3 dalyje nurodyto skundo nagrinėjimo ar tyrimo tikslais ir kurios paprašė valstybės narės, kurioje yra susijęs atstovas, reguliavimo institucija. Ši reguliavimo institucija turi teisę perduoti tokią informaciją apie atitinkamą tarptautinę traukinių liniją 3 dalyje nurodytoms reguliavimo institucijoms.

6a.
     
  Komisija gali savo iniciatyva dalyvauti veikloje, išvardytoje 2–6 dalyse, apie kurią ji informuoja 1 dalyje minimų reguliavimo institucijų tinklą.

7.   Reguliavimo institucijos

  institucijų tinklas, įsteigtas pagal 1 dalį,
  rengia bendrus sprendimų, kuriuos jos turi teisę priimti pagal šią direktyvą, priėmimo principus ir tvarką. Komisija gali priimti įgyvendinimo priemones, kuriomis nustatomi tokie bendrieji principai ir tvarka. Tos priemonės, skirtos užtikrinti, kad direktyva bus įgyvendinta vienodomis sąlygomis, priimamos įgyvendinimo aktų forma pagal 63 straipsnio 3 dalį.

  ir papildyti tokius bendruosius principus ir tvarką laikantis 60 a straipsnyje nurodytos procedūros
  .

Reguliavimo institucijos

  institucijų tinklas
  taip pat peržiūri 40 straipsnio 1 dalyje nurodytų infrastruktūros valdytojų asociacijų sprendimus ir tvarką, kuriais įgyvendinamos šios direktyvos nuostatos arba kitaip sudaromos palankesnės sąlygos tarptautiniam geležinkelių transportui. [99 pakeit.]

57a straipsnis

Europos reguliavimo institucija

Komisija, remdamasi nacionalinių reguliavimo institucijų tinklo patirtimi, ne vėliau kaip ...

   (26)

  parengia teisėkūros pasiūlymą dėl Europos reguliavimo institucijos įsteigimo. Šiai institucijai bus suteiktos kontrolės ir arbitražo funkcijos, t. y. spręsti tarpvalstybinio ir tarptautinio lygio problemas ir nagrinėti skundus dėl nacionalinių reguliavimo institucijų priimtų sprendimų. [100 pakeit.]

V   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

58 straipsnis

Šios direktyvos nuostatomis nedaromas poveikis 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (27).

59 straipsnis

Nukrypti leidžiančios nuostatos

1.   Iki 2013 m. kovo 15 d. Airija kaip saloje esanti valstybė narė, kurią geležinkelis jungia tik su viena valstybe nare, ir Jungtinė Karalystė Šiaurės Airijos atžvilgiu dėl tos pačios priežasties:

| a) | neprivalo pavesti nepriklausomai institucijai funkcijų, garantuojančių nešališką ir nediskriminuojančią prieigą prie infrastruktūros, kaip numatyta 7 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje tiek, kiek pagal tą straipsnį valstybės narės įpareigojamos steigti nepriklausomas institucijas, vykdančias 7 straipsnio 2 dalyje nurodytas užduotis; |
| --- | --- |

a)

neprivalo pavesti nepriklausomai institucijai funkcijų, garantuojančių nešališką ir nediskriminuojančią prieigą prie infrastruktūros, kaip numatyta 7 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje tiek, kiek pagal tą straipsnį valstybės narės įpareigojamos steigti nepriklausomas institucijas, vykdančias 7 straipsnio 2 dalyje nurodytas užduotis;

| b) | neprivalo laikytis reikalavimų, nustatytų 27 straipsnyje, 29 straipsnio 2 dalyje, 38, 39 ir 42 straipsniuose, 46 straipsnio 4 ir 6 dalyse, 47 straipsnyje, 49 straipsnio 3 dalyje, 50–53 straipsniuose ir 55 bei 56 straipsniuose, jeigu sprendimus dėl infrastruktūros pajėgumo paskirstymo arba apmokestinimo mokesčiais galima apskųsti geležinkelio įmonei to pareikalavus raštu nepriklausomoje institucijoje, kuri priima sprendimą per du mėnesius nuo visos būtinos informacijos pateikimo, o jos sprendimui taikoma teisminė peržiūra. |
| --- | --- |

b)

neprivalo laikytis reikalavimų, nustatytų 27 straipsnyje, 29 straipsnio 2 dalyje, 38, 39 ir 42 straipsniuose, 46 straipsnio 4 ir 6 dalyse, 47 straipsnyje, 49 straipsnio 3 dalyje, 50–53 straipsniuose ir 55 bei 56 straipsniuose, jeigu sprendimus dėl infrastruktūros pajėgumo paskirstymo arba apmokestinimo mokesčiais galima apskųsti geležinkelio įmonei to pareikalavus raštu nepriklausomoje institucijoje, kuri priima sprendimą per du mėnesius nuo visos būtinos informacijos pateikimo, o jos sprendimui taikoma teisminė peržiūra.

2.   Kai daugiau negu viena pagal 17 straipsnį licencijuota geležinkelio įmonė arba Airijos ir Šiaurės Airijos atveju kitur licencijuota geležinkelio bendrovė pateikia oficialų prašymą teikti konkuruojančias geležinkelių paslaugas Airijoje arba Šiaurės Airijoje arba į (iš) šių šalių, sprendimas dėl tolesnio šių nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo priimamas laikantis 64 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

1 dalyje nurodytos nukrypti leidžiančios nuostatos netaikomos, jei Airijoje arba Šiaurės Airijoje geležinkelių paslaugas teikianti geležinkelio įmonė pateikia oficialų prašymą teikti geležinkelių transporto paslaugas kitos valstybės narės teritorijoje arba į (iš) tos valstybės narės; išimtis taikoma Airijai, jei tai Šiaurės Airijoje vykdančios veiklą geležinkelio įmonės, ir Jungtinei Karalystei, jei tai Airijoje vykdančios veiklą geležinkelio įmonės.

Per vienerius metus nuo šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyto sprendimo arba nuo pranešimo apie oficialų prašymą, nurodytą šios dalies antroje pastraipoje, gavimo atitinkama valstybė narė ar atitinkamos valstybės narės (Airija arba Jungtinė Karalystė Šiaurės Airijos atžvilgiu) priima teisės aktus, kad būtų įgyvendintos šio straipsnio 1 dalyje nurodytų straipsnių nuostatos.

3.   1 dalyje nurodytų nukrypti leidžiančių nuostatų taikymas gali būti atnaujintas ne ilgiau kaip penkeriems metams. Ne vėliau kaip prieš 12 mėnesių iki tokio nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo tuo taikymu besinaudojanti valstybė narė gali pateikti Komisijai prašymą atnaujinti tokį taikymą. Kiekvienas toks prašymas turi būti pagrindžiamas. Komisija išnagrinėja tokį prašymą ir, laikydamasi 64 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros, priima sprendimą. Ta procedūra taikoma priimant kiekvieną su prašymu susijusį sprendimą.

Priimdama sprendimą Komisija atsižvelgia į kiekvieną geopolitinės padėties pokytį ir tendencijas leidimą pratęsti nukrypti leidžiančių nuostatų taikymą paprašiusios valstybės narės geležinkelių transporto rinkos viduje, iš jos ir į ją.

59a straipsnis

Straipsnis, pagal kurį suteikiami įgaliojimai

Komisijai pagal 60 a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl rinkos stebėsenos apimties pagal 15 straipsnio 5 dalį, tam tikrų tinklo nuostatų elementų pagal 27 straipsnio 2 dalį, tam tikrų apmokestinimo mokesčiais principų pagal 31 straipsnio 3 ir 5 dalis, laikinų infrastruktūros mokesčio nuolaidų traukiniams, kuriuose įrengta Europos traukinių kontrolės sistema (ETCS) pagal 32 straipsnio 3 dalį, tam tikrų veiklos rezultatų gerinimo sistemos elementų pagal 35 straipsnio 2 dalį, kriterijų, kurių turi būti laikomasi nustatant reikalavimus norintiems naudotis infrastruktūra pareiškėjams pagal 41 straipsnio 3 dalį, infrastruktūros pajėgumo paskirstymo grafiko pagal 43 straipsnio 1 dalį, finansinių ataskaitų pagal 56a straipsnio 5 dalį ir bendrų reguliavimo institucijų sprendimų priėmimo principų ir praktikos pagal 57 straipsnio 7 dalį. [101 pakeit.]

60 straipsnis

Delegavimas

1.   Komisijai neribotam laikui suteikiami įgaliojimai priimti 7 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, 13 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje, 15 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje, 20 straipsnio trečioje pastraipoje, 27 straipsnio 2 dalyje, 30 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, 31 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje, 32 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje, 32 straipsnio 3 dalyje, 35 straipsnio 2 dalyje, 43 straipsnio 1 dalyje ir 56 straipsnio 8 dalies trečioje pastraipoje nurodytus deleguotuosius teisės aktus.

2.   Priėmusi deleguotąjį teisės aktą, Komisija iškart apie jį vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.   Komisijai įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami pagal 61 ir 62 straipsniuose nustatytas sąlygas.
  [102 pakeit.]

60a straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų

2.
     
  Įgaliojimai priimti 15 straipsnio 5 dalyje, 27 straipsnio 2 dalyje, 31 straipsnio 3 ir 5 dalyse, 32 straipsnio 3 dalyje, 35 straipsnio 2 dalyje, 41 straipsnio 3 dalyje, 43 straipsnio 1 dalyje, 56a straipsnio 6 dalyje ir 57 straipsnio 7 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo ...

   (28)

  . Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.

3.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 15 straipsnio 5 dalyje, 27 straipsnio 2 dalyje, 31 straipsnio 3 ir 5 dalyse, 32 straipsnio 3 dalyje, 35 straipsnio 2 dalyje, 41 straipsnio 3 dalyje, 43 straipsnio 1 dalyje, 56a straipsnio 6 dalyje ir 57 straipsnio 7 dalyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.
     
  Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.
     
  Pagal 15 straipsnio 5 dalį, 27 straipsnio 2 dalį, 31 straipsnio 3 ir 5 dalis, 32 straipsnio 3 dalį, 35 straipsnio 2 dalį, 41 straipsnio 3 dalį, 43 straipsnio 1 dalį, 56a straipsnio 6 dalį, 57 straipsnio 7 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas 2 mėnesiams. [103 pakeit.]

61 straipsnis

Deleguotų įgaliojimų atšaukimas

1.   Europos Parlamentas arba Taryba gali atšaukti 60 straipsnio 1 dalyje nurodytus deleguotus įgaliojimus.

2.   Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti deleguotus įgaliojimus, ne vėliau kaip likus vienam mėnesiui iki galutinio sprendimo priėmimo informuoja kitą teisės aktų leidėją ir Komisiją, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie gali būti atšaukti, ir jų atšaukimo priežastis.

3.   Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba jame nurodytą vėlesnę dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
  [104 pakeit.]

62 straipsnis

Prieštaravimai dėl deleguotųjų teisės aktų

1.   Europos Parlamentas ir Taryba gali pareikšti prieštaravimą dėl deleguotojo teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo dienos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas vienu mėnesiu.

2.   Jei, pasibaigus šiam laikotarpiui, nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimo dėl deleguotojo teisės akto arba jei iki šios datos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informuoja Komisiją apie savo sprendimą nepareikšti prieštaravimo, deleguotasis teisės aktas įsigalioja jame nurodytą dieną.

3.   Jeigu Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimą dėl deleguotojo teisės akto, jis neįsigalioja. Prieštaraujanti institucija nurodo prieštaravimo dėl deleguotojo teisės akto priežastis.
  [105 pakeit.]

63 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.   Valstybės narės gali atkreipti Komisijos dėmesį į bet kokį su šios direktyvos įgyvendinimu susijusį klausimą. Tinkami sprendimai priimami laikantis 64 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

2.   Valstybės narės

  Nacionalinės reguliavimo institucijos ir kitos kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos
  prašymu arba savo pačios iniciatyva, Komisija ypatingais atvejais išnagrinėja šios direktyvos nuostatų taikymą ir vykdymą ir

  . Nacionalinės reguliavimo institucijos saugo Europos Komisijai prieinamą duomenų bazę, kurioje saugomi šių institucijų sprendimų projektai. Europos Komisija
  , laikydamasi 64 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros, per du mėnesius nuo tokio prašymo gavimo dienos nusprendžia

  priima sprendimą
  , ar susijusi priemonė gali būti taikoma toliau. Komisija praneša apie savo sprendimą Europos Parlamentui, Tarybai ir valstybėms narėms. [106 pakeit.]

Nepažeisdama Sutarties 258 straipsnio, kiekviena valstybė narė per vieną mėnesį nuo sprendimo priėmimo dienos gali perduoti Komisijos sprendimą Tarybai. Taryba kvalifikuota balsų dauguma, esant išimtinėms aplinkybėms, per vieną mėnesį nuo dienos, kai jai perduotas sprendimas, gali priimti kitokį sprendimą.

  Valstybės narės prašymu arba savo pačios iniciatyva Komisija ypatingais atvejais išnagrinėja šios direktyvos nuostatų taikymą ir vykdymą, ir priima sprendimą, laikydamasi 64 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros. [107 pakeit.]

3.   Priemonės

  Komisija priima įgyvendinimo aktus vadovaudamasi 10 straipsnio 2 dalimi, 11 straipsnio 4 dalimi, 14 straipsnio 2 dalimi ir 17 straipsnio 5 dalimi
  , siekdama užtikrinti, kad direktyva būtų įgyvendinama vienodomis sąlygomis, priimamos Komisijos įgyvendinimo aktų forma pagal

  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis
  64 straipsnio 3 dalyje nurodytos
  nagrinėjimo
  procedūros. [108 pakeit.]

64 straipsnis

Komiteto procedūros

1.   Komisijai padeda komitetas.
  Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 182/2011. [109 pakeit.]

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnį

  Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis
  . [110 pakeit.]

3.   Jeigu daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnį

  Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis
  . [111 pakeit.]

65 straipsnis

Ataskaita

Ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ataskaitą dėl II skyriaus įgyvendinimo.

Šioje ataskaitoje taip pat įvertinama rinkos raida, įskaitant pasiruošimą tolesniam keleivių vežimo geležinkeliu rinkos atvėrimui. Šioje ataskaitoje Komisija taip pat analizuoja skirtingus šios rinkos organizavimo modelius ir šios direktyvos poveikį viešųjų paslaugų sutartims ir jų finansavimui. Tą darydama, Komisija atsižvelgia į Reglamento (EB) Nr. 1370/2007 įgyvendinimą ir į būdingus valstybių narių skirtumus (tinklų tankumą, keleivių skaičių, vidutinį kelionės atstumą). Savo ataskaitoje Komisija, prireikus, taip pat siūlo papildomas priemones, kuriomis būtų galima palengvinti šį atvėrimą, ir įvertina bet kurios tokių priemonių poveikį.

66 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad [...] straipsnių ir [...] priedų būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo [...]
   (29). Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę. [112 pakeit.]

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jos taip pat įtraukia teiginį, kad galiojančiuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose pateiktos nuorodos į direktyvas, kurios panaikinamos šia direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Nuorodos darymo tvarką ir teiginio formuluotę nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinti netaikoma Kiprui ir Maltai, kol jų teritorijose nėra geležinkelių sistemos.

67 straipsnis

Panaikinimas

Direktyvos 91/440/EEB, 95/18/EB ir 2001/14/EB su pakeitimais, padarytais direktyvomis, nurodytomis XI priedo A dalyje, panaikinamos nuo [...] nedarant poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, nustatytais XI priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir aiškinamos pagal XII priede pateiktą atitikties lentelę.

68 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Straipsniai [...] ir priedai [...] taikomi nuo [...].

69 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 132, 2011 5 3, p. 99.

1

(2)  OL C 104, 2011 4 2, p. 53.

2

(3)  OL L 237, 1991 8 24, p. 25.

3

(4)  OL L 143, 1995 6 27, p. 70.

4

(5)  OL L 75, 2001 3 15, p. 29.

5

(6)  

  OL L 75, 2001 3 15, p. 1.

6

OL L 75, 2001 3 15, p. 1.

(7)  

  OL L 75, 2001 3 15, p. 26.

7

OL L 75, 2001 3 15, p. 26.

(8)  OL L 315, 2007 12 3, p. 1.

8

(9)  

  OL L 164, 2004 4 30, p. 1.

9

OL L 164, 2004 4 30, p. 1.

(10)  
  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

10

OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(11)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

11

OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(12)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

12

(13)  

  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 551.

13

OL C 175 E, 2008 7 10, p. 551.

(14)  

  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 125.

14

OL C 236 E, 2011 8 12, p. 125.

(15)  
  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

15

Šios direktyvos įsigaliojimo data.

(16)  

  OL L 204, 2010 8 5, p. 1.

16

OL L 204, 2010 8 5, p. 1.

(17)  
  OL L 278, 1970 12 23, p. 1.

17

OL L 278, 1970 12 23, p. 1.

(18)  Dveji metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

18

(19)  
  Šios direktyvos įsigaliojimo
  data.

19

Šios direktyvos įsigaliojimo

(20)  
  18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

20

18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(21)  
  18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

21

18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(22)  

  OL L 84, 2008 3 26, p. 132.

22

OL L 84, 2008 3 26, p. 132.

(23)  

  OL L 164, 2004 4 30, p. 44.

23

OL L 164, 2004 4 30, p. 44.

(24)  OL L 315, 2007 12 3, p. 14.

24

(25)  

  OL L 191, 2008 7 18, p. 1.

25

OL L 191, 2008 7 18, p. 1.

(26)  
  Dveji metai po šios direktyvos paskelbimo dienos.

26

Dveji metai po šios direktyvos paskelbimo dienos.

(27)  OL L 134, 2004 4 30, p. 1.

27

(28)  
  Šios direktyvos įsigaliojimo data.

28

Šios direktyvos įsigaliojimo data.

(29)  
  12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

29

12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisI PRIEDAS

Geležinkelių infrastruktūros objektų sąrašas

Geležinkelių infrastruktūrą sudaro šie objektai, jei jie yra geležinkelio sankasos dalis, įskaitant privažiuojamuosius kelius, tačiau neįskaitant geležinkelio remonto dirbtuvėse, depuose ar lokomotyvų stovynėse nutiestų atšakų, privačių atšakų ar privažiuojamųjų kelių:

| — | žemės plotas, |
| --- | --- |

—

žemės plotas,

| — | apatinis kelio statinys, sankasos ir pylimai, iškasos, drenažo kanalai ir tranšėjos, mūrinės tranšėjos, pralaidos, sutvirtinimo sienos, apsauginiai želdiniai, ir t. t.; keleivinės ir prekinės platformos; keturių pėdų pločio keliai ir pėsčiųjų takai; aptvėrimų sienos, tvoros, aptvarai; priešgaisrinės juostos; šildymo prietaisai; geležinkelio pervažos ir t. t.; užtvaros nuo sniego, |
| --- | --- |

—

apatinis kelio statinys, sankasos ir pylimai, iškasos, drenažo kanalai ir tranšėjos, mūrinės tranšėjos, pralaidos, sutvirtinimo sienos, apsauginiai želdiniai, ir t. t.; keleivinės ir prekinės platformos; keturių pėdų pločio keliai ir pėsčiųjų takai; aptvėrimų sienos, tvoros, aptvarai; priešgaisrinės juostos; šildymo prietaisai; geležinkelio pervažos ir t. t.; užtvaros nuo sniego,

| — | inžineriniai statiniai: tiltai, pralaidos ir kiti viadukai, tuneliai, dengtos iškasos ir kiti pravažiavimai po geležinkelio sankasas; sulaikančios sienos, nuo griūčių ir krentančių akmenų apsaugantys statiniai ir t. t., |
| --- | --- |

—

inžineriniai statiniai: tiltai, pralaidos ir kiti viadukai, tuneliai, dengtos iškasos ir kiti pravažiavimai po geležinkelio sankasas; sulaikančios sienos, nuo griūčių ir krentančių akmenų apsaugantys statiniai ir t. t.,

| — | kelių lygių pervažos, įskaitant kelių eismo saugumą užtikrinančią įrangą, |
| --- | --- |

—

kelių lygių pervažos, įskaitant kelių eismo saugumą užtikrinančią įrangą,

| — | viršutinis kelio statinys, visų pirma: bėgiai, bėgiai su įpjovomis ir gretbėgiai; pabėgiai ir išilginiai pabėgiai, nuolatinio kelio pagalbiniai prietaisai, balastas, įskaitant akmens skaldą ir smėlį; iešmai, geležinkelio pervažos ir t. t.; grįžračiai ir kilnojamosios platformos (išskyrus skirtas išimtinai lokomotyvams), |
| --- | --- |

—

viršutinis kelio statinys, visų pirma: bėgiai, bėgiai su įpjovomis ir gretbėgiai; pabėgiai ir išilginiai pabėgiai, nuolatinio kelio pagalbiniai prietaisai, balastas, įskaitant akmens skaldą ir smėlį; iešmai, geležinkelio pervažos ir t. t.; grįžračiai ir kilnojamosios platformos (išskyrus skirtas išimtinai lokomotyvams),

| — | keleivių ir prekių privažiuojamieji keliai, įskaitant
  pėsčiųjų ir
  automobilio kelius, [113 pakeit.] |
| --- | --- |

—

keleivių ir prekių privažiuojamieji keliai, įskaitant
  pėsčiųjų ir
  automobilio kelius, [113 pakeit.]

| — | saugos, signalizacijos ir telekomunikacijų įrenginiai atvirame kelyje, sumontuoti stotyse ir rūšiavimo stotyse, įskaitant signalizacijai ir telekomunikacijoms reikalingos elektros srovės gamybos, transformavimo ir skirstymo įrenginius; šiems įrenginiams skirti pastatai; bėgių stabdžiai, |
| --- | --- |

—

saugos, signalizacijos ir telekomunikacijų įrenginiai atvirame kelyje, sumontuoti stotyse ir rūšiavimo stotyse, įskaitant signalizacijai ir telekomunikacijoms reikalingos elektros srovės gamybos, transformavimo ir skirstymo įrenginius; šiems įrenginiams skirti pastatai; bėgių stabdžiai,

| — | apšvietimo įrenginiai, sumontuoti eismo ir saugos tikslais, |
| --- | --- |

—

apšvietimo įrenginiai, sumontuoti eismo ir saugos tikslais,

| — | gabenimui geležinkeliu reikalingos elektros energijos transformavimo ir perdavimo įrenginiai: pastotės, energijos tiekimo kabeliai, nutiesti tarp pastočių ir kontaktinių laidų, kontaktinis tinklas ir atramos; trečiasis bėgis su atramomis, |
| --- | --- |

—

gabenimui geležinkeliu reikalingos elektros energijos transformavimo ir perdavimo įrenginiai: pastotės, energijos tiekimo kabeliai, nutiesti tarp pastočių ir kontaktinių laidų, kontaktinis tinklas ir atramos; trečiasis bėgis su atramomis,

| — | infrastruktūros padalinio naudojami pastatai. |
| --- | --- |

—

infrastruktūros padalinio naudojami pastatai.

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienis
  II PRIEDAS

Esminės infrastruktūros valdytojo funkcijos

(nurodytos 7 straipsnio 1 dalyje)

7 straipsnyje nurodytų esminių funkcijų sąrašas:

| | sprendimų dėl traukinio linijų paskirstymo, įskaitant konkrečių linijų buvimo nustatymą ir įvertinimą bei jų paskyrimą, priėmimas, |
| --- | --- |

sprendimų dėl traukinio linijų paskirstymo, įskaitant konkrečių linijų buvimo nustatymą ir įvertinimą bei jų paskyrimą, priėmimas,

| | sprendimų dėl infrastruktūros mokesčių ėmimo, įskaitant sprendimų dėl mokesčių dydžio nustatymo ir jų surinkimo, priėmimas,
  [114 pakeit.] |
| --- | --- |

sprendimų dėl infrastruktūros mokesčių ėmimo, įskaitant sprendimų dėl mokesčių dydžio nustatymo ir jų surinkimo, priėmimas,
  [114 pakeit.]

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisIII PRIEDAS

Geležinkelio įmonėms teiktinos paslaugos

(nurodytos 13 straipsnyje)

| 1. | Minimalų prieigos paketą sudaro:






  a) | prašymų skirti geležinkelių infrastruktūros pajėgumo tvarkymas; |
| --- | --- | --- |

1.

Minimalų prieigos paketą sudaro:

a)

prašymų skirti geležinkelių infrastruktūros pajėgumo tvarkymas;

| b) | teisė naudotis paskirtu pajėgumu; |
| --- | --- |

b)

teisė naudotis paskirtu pajėgumu;

| c) | naudojimasis kelio iešmais ir atšakomis; |
| --- | --- |

c)

naudojimasis kelio iešmais ir atšakomis;

| d) | traukinių eismo valdymas, įskaitant signalizaciją, reguliavimą, traukinių eismo tvarkymą bei informacijos apie traukinių judėjimą perdavimas ir teikimas; |
| --- | --- |

d)

traukinių eismo valdymas, įskaitant signalizaciją, reguliavimą, traukinių eismo tvarkymą bei informacijos apie traukinių judėjimą perdavimas ir teikimas;

| e) | naudojimasis elektros energijos tiekimo įrenginiais traukos srovei užtikrinti tuo atveju, kai yra tokie įrenginiai; |
| --- | --- |

e)

naudojimasis elektros energijos tiekimo įrenginiais traukos srovei užtikrinti tuo atveju, kai yra tokie įrenginiai;

| f) | kuro užpildymo įrenginiai, jei yra; |
| --- | --- |

f)

kuro užpildymo įrenginiai, jei yra;

| g) | visa kita informacija, reikalinga norint pradėti teikti arba teikti tam tikrą paslaugą, kuriai buvo skirtas infrastruktūros pajėgumas. |
| --- | --- |

g)

visa kita informacija, reikalinga norint pradėti teikti arba teikti tam tikrą paslaugą, kuriai buvo skirtas infrastruktūros pajėgumas.

| 2. | Prieiga taip pat suteikiama prie
  šių
  infrastruktūros objektų
  , jei jų esama,
  ir šiuose objektuose teikiamų paslaugų:






  a) | keleivių stotys, jų pastatai ir kiti objektai, įskaitant bilietų įsigijimo ir kelionių informacijos objektus

  paslaugas ir tinkamą bendrą vietą bilietų įsigijimo paslaugoms teikti
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

Prieiga taip pat suteikiama prie
  šių
  infrastruktūros objektų
  , jei jų esama,
  ir šiuose objektuose teikiamų paslaugų:

a)

keleivių stotys, jų pastatai ir kiti objektai, įskaitant bilietų įsigijimo ir kelionių informacijos objektus

  paslaugas ir tinkamą bendrą vietą bilietų įsigijimo paslaugoms teikti
  ;

| b) | krovinių terminalai; |
| --- | --- |

b)

krovinių terminalai;

| c) | rūšiavimo stotys; |
| --- | --- |

c)

rūšiavimo stotys;

| d) | traukinių formavimo įrenginiai; |
| --- | --- |

d)

traukinių formavimo įrenginiai;

| e) | skirstymo keliai; |
| --- | --- |

e)

skirstymo keliai;

| f) | techninės priežiūros ir kiti techniniai įrenginiai; |
| --- | --- |

f)

techninės priežiūros ir kiti techniniai įrenginiai;

| g) | su geležinkelių veikla susiję uosto įrenginiai; |
| --- | --- |

g)

su geležinkelių veikla susiję uosto įrenginiai;

| h) | pagalbai, įskaitant vilkimą, teikti reikalingi įrenginiai.

  ; |
| --- | --- |

h)

pagalbai, įskaitant vilkimą, teikti reikalingi įrenginiai.

  ;

| ha) | kuro užpildymo įrenginiai ir kuro iš tų įrenginių tiekimas, už kurį sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi kuro užpildymo įrenginiais. |
| --- | --- |

ha)

kuro užpildymo įrenginiai ir kuro iš tų įrenginių tiekimas, už kurį sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi kuro užpildymo įrenginiais.

| 3. | Papildomas paslaugas gali sudaryti:






  a) | traukos srovė, už kurią

  kurios tiekėją laisvai pasirenka geležinkelio įmonė; jei traukos srovės tiekėjas sutampa su geležinkelių infrastruktūros objekto operatoriumi,
  sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi elektros energijos tiekimo įrenginiais; |
| --- | --- | --- |

3.

Papildomas paslaugas gali sudaryti:

a)

traukos srovė, už kurią

  kurios tiekėją laisvai pasirenka geležinkelio įmonė; jei traukos srovės tiekėjas sutampa su geležinkelių infrastruktūros objekto operatoriumi,
  sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi elektros energijos tiekimo įrenginiais;

| aa) | naudojimosi elektros energijos tiekimo ir perdavimo linijomis sąlygos ir kainos, kurios turi būti teisingos visiems operatoriams; |
| --- | --- |

aa)

naudojimosi elektros energijos tiekimo ir perdavimo linijomis sąlygos ir kainos, kurios turi būti teisingos visiems operatoriams;

| b) | keleivinių traukinių šildymas prieš kelionę; |
| --- | --- |

b)

keleivinių traukinių šildymas prieš kelionę;

| c) | kuro tiekimas, už kurį sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi kuro užpildymo įrenginiais;
  [115 ir 165 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

kuro tiekimas, už kurį sąskaitose faktūrose mokesčiai nurodomi atskirai nuo mokesčių už naudojimąsi kuro užpildymo įrenginiais;
  [115 ir 165 pakeit.]

| d) | sutartys pagal užsakymą dėl:






  — | pavojingų krovinių transportavimo kontrolės, |
| --- | --- | --- |

d)

sutartys pagal užsakymą dėl:

—

pavojingų krovinių transportavimo kontrolės,

| — | pagalbos, kai važiuoja neįprasti traukiniai. |
| --- | --- |

—

pagalbos, kai važiuoja neįprasti traukiniai.

| 4. | Pagalbines paslaugas gali sudaryti:






  a) | prieiga prie telekomunikacijų tinklo; |
| --- | --- | --- |

4.

Pagalbines paslaugas gali sudaryti:

a)

prieiga prie telekomunikacijų tinklo;

| b) | papildomos informacijos suteikimas; |
| --- | --- |

b)

papildomos informacijos suteikimas;

| c) | riedmenų techninė apžiūra. |
| --- | --- |

c)

riedmenų techninė apžiūra.

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisIV PRIEDAS

Geležinkelių rinkos stebėsenai reikalinga informacija

(nurodyta 15 straipsnyje)

| 1. | Geležinkelių transporto veiklos rezultatų raida ir kompensacijos už įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas vykdymą | 2007 m. | Pokytis, palyginti su ankstesniais metais (%) | 2008 m. | Pokytis palyginti su ankstesniais metais (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krovinių vežimas (tkm (1)) iš viso | | | | |
| Tarptautinis vežimas | | | | |
| Tranzitas | | | | |
| Nacionalinis vežimas | | | | |
| Keleivių vežimas (pkm (2)) iš viso | | | | |
| Tarptautinis vežimas | | | | |
| Tranzitas | | | | |
| Nacionalinis vežimas | | | | |
| iš kurio vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus | | | | |
| Išmokėta kompensacijų už įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas vykdymą | | | | |

1.

Geležinkelių transporto veiklos rezultatų raida ir kompensacijos už įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas vykdymą

2007 m.

Pokytis, palyginti su ankstesniais metais (%)

2008 m.

Pokytis palyginti su ankstesniais metais (%)

Krovinių vežimas (tkm (1)) iš viso

Tarptautinis vežimas

Tranzitas

Nacionalinis vežimas

Keleivių vežimas (pkm (2)) iš viso

Tarptautinis vežimas

Tranzitas

Nacionalinis vežimas

iš kurio vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus

Išmokėta kompensacijų už įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas vykdymą

| 2. | Geležinkelio įmonių dalis bendruose 2008 m. pabaigos geležinkelių transporto veiklos rezultatuose (išvardijamos geležinkelio įmonės, kurių rinkos dalis sudarė ≥ 1 % tkm/pkm)







  Geležinkelio įmonės (KROVINIŲ VEŽIMAS) | Dalis (% tkm) | Bendra naujų rinkos dalyvių užimama rinkos dalis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

2.

Geležinkelio įmonių dalis bendruose 2008 m. pabaigos geležinkelių transporto veiklos rezultatuose (išvardijamos geležinkelio įmonės, kurių rinkos dalis sudarė ≥ 1 % tkm/pkm)

Geležinkelio įmonės (KROVINIŲ VEŽIMAS)

Dalis (% tkm)

Bendra naujų rinkos dalyvių užimama rinkos dalis

| Geležinkelio įmonės (KELEIVIŲ VEŽIMAS) | Dalis (% pkm) | Bendra naujų rinkos dalyvių užimama rinkos dalis |
| --- | --- | --- |
| | | |

Geležinkelio įmonės (KELEIVIŲ VEŽIMAS)

Dalis (% pkm)

Bendra naujų rinkos dalyvių užimama rinkos dalis

| 3. | Reguliavimo institucijos | Pernai | Užpernai |
| --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų, sprendžiančių reguliavimo klausimus, susijusius su patekimu į geležinkelių transporto rinką, skaičius | | |
| Išnagrinėtų skundų skaičius | | |
| Atliktų ex officio tyrimų skaičius | | |
| Sprendimų skaičius, priimtų: | | |
| — | dėl skundų: |

3.

Reguliavimo institucijos

Pernai

Užpernai

Darbuotojų, sprendžiančių reguliavimo klausimus, susijusius su patekimu į geležinkelių transporto rinką, skaičius

Išnagrinėtų skundų skaičius

Atliktų ex officio tyrimų skaičius

Sprendimų skaičius, priimtų:

—

dėl skundų:

| — | dėl ex officio tyrimų: |
| --- | --- |

—

dėl ex officio tyrimų:

| 4. | Pernai priimti su geležinkelių transportu susiję nacionalinės teisės ir reguliavimo aktai |
| --- | --- |

4.

Pernai priimti su geležinkelių transportu susiję nacionalinės teisės ir reguliavimo aktai

| 5. | Pernai vykę svarbūs pokyčiai, susiję su rinkoje įsitvirtinusių geležinkelio įmonių restruktūrizavimu ir priimtos ir (arba) įgyvendintos nacionalinės transporto strategijos |
| --- | --- |

5.

Pernai vykę svarbūs pokyčiai, susiję su rinkoje įsitvirtinusių geležinkelio įmonių restruktūrizavimu ir priimtos ir (arba) įgyvendintos nacionalinės transporto strategijos

| 6. | Svarbios geležinkelių transporto srities mokymo iniciatyvos ir (arba) priemonės, kurių buvo imtasi jūsų šalyje pernai |
| --- | --- |

6.

Svarbios geležinkelių transporto srities mokymo iniciatyvos ir (arba) priemonės, kurių buvo imtasi jūsų šalyje pernai

| 7. | Geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų darbuotojų skaičius praėjusių metų pabaigoje






  Bendras geležinkelio įmonių darbuotojų skaičius | |
| --- | --- | --- |
| — | iš jo traukinių mašinistų |

7.

Geležinkelio įmonių ir infrastruktūros valdytojų darbuotojų skaičius praėjusių metų pabaigoje

Bendras geležinkelio įmonių darbuotojų skaičius

—

iš jo traukinių mašinistų

| — | iš jo kitų mobiliųjų tarpvalstybinių darbuotojų |
| --- | --- |

—

iš jo kitų mobiliųjų tarpvalstybinių darbuotojų

Bendras infrastruktūros valdytojų darbuotojų skaičius

Kitų darbuotojų, įskaitant su geležinkeliais susijusias paslaugas (pvz., techninės priežiūros dirbtuvių, terminalų operatorių, mokymo, traukinių mašinistų išnuomavimo, energijos tiekimo) teikiančių bendrovių skaičius

| 8. | Pernai galiojusių daugiamečių infrastruktūros valdymo sutarčių būklė










  Infrastruktūros valdytojas | Tinklo, kuriam taikoma sutartis, ilgis | Sutarties galiojimo laikotarpis. Įsigalioja nuo [data] | Sutartų veiklos rodiklių nustatymas (Taip/Ne)
  Jeigu taip, nurodykite. | Visa išmokėta kompensacija
  (eurais per metus) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

8.

Pernai galiojusių daugiamečių infrastruktūros valdymo sutarčių būklė

Infrastruktūros valdytojas

Tinklo, kuriam taikoma sutartis, ilgis

Sutarties galiojimo laikotarpis. Įsigalioja nuo [data]

Sutartų veiklos rodiklių nustatymas (Taip/Ne)

Jeigu taip, nurodykite.

Visa išmokėta kompensacija

(eurais per metus)

| 9. | Infrastruktūros išlaidos (paprastųjų geležinkelių tinklo ir greitųjų geležinkelių tinklo) | Techninė priežiūra | Atnaujinimas | Patobulinimas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Paprastųjų geležinkelių linijų pernai
  (eurais) | | | |
| (km) | | | |
| Šių metų prognozė
  (eurais) | | | |
| (km) | | | |
| Greitųjų geležinkelių linijų pernai
  (eurais) | | | |
| (km) | | | |
| Šių metų prognozė
  (eurais) | | | |
| (km) | | | |

9.

Infrastruktūros išlaidos (paprastųjų geležinkelių tinklo ir greitųjų geležinkelių tinklo)

Techninė priežiūra

Atnaujinimas

Patobulinimas

Paprastųjų geležinkelių linijų pernai

(eurais)

(km)

Šių metų prognozė

(eurais)

(km)

Greitųjų geležinkelių linijų pernai

(eurais)

(km)

Šių metų prognozė

(eurais)

(km)

| 10. | Neatlikta infrastruktūros techninės priežiūros darbų praėjusių metų pabaigoje






  Paprastųjų geležinkelių linijų pernai
  (eurais) | |
| --- | --- | --- |
| (km) | |
| Greitųjų geležinkelių linijų pernai
  (eurais) | |
| (km) | |

10.

Neatlikta infrastruktūros techninės priežiūros darbų praėjusių metų pabaigoje

Paprastųjų geležinkelių linijų pernai

(eurais)

(km)

Greitųjų geležinkelių linijų pernai

(eurais)

(km)

| 11. | Investicijos į greitųjų geležinkelių tinklą







  Linijos | Pernai pradėtos eksploatuoti linijos (km) | Linijos, kurios bus pradėtos eksploatuoti per įprastą planavimo laikotarpį (10-20 metų), (km) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |

11.

Investicijos į greitųjų geležinkelių tinklą

Linijos

Pernai pradėtos eksploatuoti linijos (km)

Linijos, kurios bus pradėtos eksploatuoti per įprastą planavimo laikotarpį (10-20 metų), (km)

| 12. | Geležinkelių tinklo ilgis praėjusių metų pabaigoje






  Paprastųjų geležinkelių linijų (km) | |
| --- | --- | --- |
| Greitųjų geležinkelių linijų (km) | |

12.

Geležinkelių tinklo ilgis praėjusių metų pabaigoje

Paprastųjų geležinkelių linijų (km)

Greitųjų geležinkelių linijų (km)

| 13. | Pernai taikyti prieigos prie kelių mokesčiai






  Traukinio kategorija | Vidutinis mokestis eurais už geležinkelio kilometrą, neskaičiuojant išlaidų elektros energijai |
| --- | --- | --- |
| 1 000 bruto tonų krovininis traukinys | |
| 500 bruto tonų tarpmiestinis keleivinis traukinys | |
| 140 bruto tonų priemiestinis keleivinis traukinys | |

13.

Pernai taikyti prieigos prie kelių mokesčiai

Traukinio kategorija

Vidutinis mokestis eurais už geležinkelio kilometrą, neskaičiuojant išlaidų elektros energijai

1 000 bruto tonų krovininis traukinys

500 bruto tonų tarpmiestinis keleivinis traukinys

140 bruto tonų priemiestinis keleivinis traukinys

| 14. | Ar yra veiklos rezultatų gerinimo sistema, sukurta pagal šios direktyvos 35 straipsnį? Jeigu taip, nurodykite jos pagrindines ypatybes. |
| --- | --- |

14.

Ar yra veiklos rezultatų gerinimo sistema, sukurta pagal šios direktyvos 35 straipsnį? Jeigu taip, nurodykite jos pagrindines ypatybes.

| 15. | Kompetentingos nacionalinės institucijos išduotų galiojančių licencijų skaičius | Praėjusių metų gruodžio 31 d. galiojusios licencijos | Panaikintos licencijos | Naujos licencijos | Užpernai gruodžio 31 d. galiojusios licencijos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iš viso | | | | |
| iš kurių: | | | | |
| — | krovininiams vežti |

15.

Kompetentingos nacionalinės institucijos išduotų galiojančių licencijų skaičius

Praėjusių metų gruodžio 31 d. galiojusios licencijos

Panaikintos licencijos

Naujos licencijos

Užpernai gruodžio 31 d. galiojusios licencijos

Iš viso

iš kurių:

—

krovininiams vežti

| — | keleiviams vežti |
| --- | --- |

—

keleiviams vežti

| 16. | ERTMS įgyvendinimo būklė |
| --- | --- |

16.

ERTMS įgyvendinimo būklė

| 16a. | Per ankstesniuosius metus įvykę riktai, avarijos ir katastrofos, kaip apibrėžta pagal Direktyvą 2004/49/EB. [116 pakeit.] |
| --- | --- |

16a.

| 17. | Kiti svarbūs pokyčiai |
| --- | --- |

17.

Kiti svarbūs pokyčiai

---

(1)  Tona kilometrui.

(2)  Keleivis kilomentrui.

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienis
  V PRIEDAS

Finansinė būklė

(nurodyta 20 straipsnyje)

| 1. | Finansinė būklė bus tikrinama pagal geležinkelio įmonės metinę atskaitomybę arba, jeigu įmonės pareiškėjos negalėtų pateikti metinės atskaitomybės, buhalterinį balansą. Visų pirma turi būti pateikti išsamūs duomenys apie toliau išvardytus aspektus:







  a) | turimos lėšos, įskaitant banko sąskaitos likutį, overdraftas su užstatu ir paskolos; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

turimos lėšos, įskaitant banko sąskaitos likutį, overdraftas su užstatu ir paskolos;

| b) | lėšos ir turtas, kurį galima naudoti kaip užstatą; |
| --- | --- |

b)

lėšos ir turtas, kurį galima naudoti kaip užstatą;

| c) | apyvartinės lėšos; |
| --- | --- |

c)

apyvartinės lėšos;

| d) | atitinkamos išlaidos, įskaitant išlaidas transporto priemonių, žemės, statinių, įrenginių ir riedmenų įsigijimui apmokėti; |
| --- | --- |

d)

atitinkamos išlaidos, įskaitant išlaidas transporto priemonių, žemės, statinių, įrenginių ir riedmenų įsigijimui apmokėti;

| e) | įmonės turtui priskaičiuoti mokesčiai. |
| --- | --- |

e)

įmonės turtui priskaičiuoti mokesčiai.

| 2. | Visų pirma, negalima laikyti, kad pareiškėjo finansinė būklė atitinka reikalavimus, jeigu dėl vykdomos veiklos ji turi didelių mokesčių arba socialinio draudimo įsiskolinimų. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Institucija visų pirma gali prašyti, kad bankas, valstybinis taupomasis bankas, apskaitininkas arba auditorius pateiktų audito ataskaitą arba atitinkamus dokumentus. Tuose dokumentuose turi būti informacija apie 1 dalyje nurodytus dalykus.
  [117 pakeit.] |
| --- | --- |

3.

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisVI PRIEDAS

Tinklo nuostatų turinys

(nurodytų 27 straipsnyje)

27 straipsnyje nurodytų tinklo nuostatų
  skirsniuose
  pateikiama ši informacija: [118 pakeit.]

| 1. | Skyrius, kuriame aprašomas infrastruktūros, kuria gali naudotis geležinkelio įmonės, pobūdis ir prieigos prie jos sąlygos. Šiame skyriuje pateikiama informacija turi atitikti geležinkelių infrastruktūros registruose, kuriuos reikia paskelbti pagal Direktyvos 2008/57/EB 35 straipsnį, esančią informaciją arba joje turi būti daroma nuorodą į juos.
  [119 pakeit.] |
| --- | --- |

1.

Skyrius, kuriame aprašomas infrastruktūros, kuria gali naudotis geležinkelio įmonės, pobūdis ir prieigos prie jos sąlygos. Šiame skyriuje pateikiama informacija turi atitikti geležinkelių infrastruktūros registruose, kuriuos reikia paskelbti pagal Direktyvos 2008/57/EB 35 straipsnį, esančią informaciją arba joje turi būti daroma nuorodą į juos.
  [119 pakeit.]

| 2. | Skyriuje, kuriame aprašomi apmokestinimo mokesčiais principai ir tarifai. Šiame skyriuje

  ,
  pateikiami atitinkami duomenys apie apmokestinimo mokesčiais sistemą ir pakankamai daug informacijos apie mokesčius bei kita informacija apie prieigą, taikoma III priede išvardytoms tik vieno tiekėjo teikiamoms paslaugoms. Šiame skyriuje išsamiai aprašoma metodologija, taisyklės ir tam tikrais atvejais skaičiavimo sistema 31 –36 straipsniams

  31 straipsnio 4–5 dalims ir visiems tolesniems straipsniams iki 36 straipsnio imtinai
  taikyti išlaidų ir mokesčių atžvilgiu. Jame pateikiama informacija apie jau nustatytus arba per ateinančius penkerius metus numatomus nustatyti mokesčių pakeitimus. [120 pakeit.] |
| --- | --- |

2.

Skyriuje, kuriame aprašomi apmokestinimo mokesčiais principai ir tarifai. Šiame skyriuje

  ,
  pateikiami atitinkami duomenys apie apmokestinimo mokesčiais sistemą ir pakankamai daug informacijos apie mokesčius bei kita informacija apie prieigą, taikoma III priede išvardytoms tik vieno tiekėjo teikiamoms paslaugoms. Šiame skyriuje išsamiai aprašoma metodologija, taisyklės ir tam tikrais atvejais skaičiavimo sistema 31 –36 straipsniams

  31 straipsnio 4–5 dalims ir visiems tolesniems straipsniams iki 36 straipsnio imtinai
  taikyti išlaidų ir mokesčių atžvilgiu. Jame pateikiama informacija apie jau nustatytus arba per ateinančius penkerius metus numatomus nustatyti mokesčių pakeitimus. [120 pakeit.]

| 3. | Skyriuje, kuriame aprašomi infrastruktūros pajėgumo paskirstymo principai ir kriterijai. Čia

  ,
  nurodomos infrastruktūros, kuria gali naudotis geležinkelio įmonės, bendrosios pajėgumo ypatybės ir bet kokie su jos naudojimu susiję apribojimai, įskaitant galimą pajėgumo poreikį techninei priežiūrai. Šiame skyriuje taip pat nurodomos su pajėgumo paskirstymu susijusios procedūros ir galutiniai terminai. Jame nurodomi konkretūs skirstant pajėgumą taikomi kriterijai, ypač: [121 pakeit.]







  a) | tvarka, pagal kurią pareiškėjai gali prašyti infrastruktūros valdytojo skirti jiems infrastruktūros pajėgumo; |
| --- | --- | --- |

3.

Skyriuje, kuriame aprašomi infrastruktūros pajėgumo paskirstymo principai ir kriterijai. Čia

  ,
  nurodomos infrastruktūros, kuria gali naudotis geležinkelio įmonės, bendrosios pajėgumo ypatybės ir bet kokie su jos naudojimu susiję apribojimai, įskaitant galimą pajėgumo poreikį techninei priežiūrai. Šiame skyriuje taip pat nurodomos su pajėgumo paskirstymu susijusios procedūros ir galutiniai terminai. Jame nurodomi konkretūs skirstant pajėgumą taikomi kriterijai, ypač: [121 pakeit.]

a)

tvarka, pagal kurią pareiškėjai gali prašyti infrastruktūros valdytojo skirti jiems infrastruktūros pajėgumo;

| b) | pareiškėjams taikomi reikalavimai; |
| --- | --- |

b)

pareiškėjams taikomi reikalavimai;

| c) | paraiškų padavimo ir pajėgumo paskirstymo grafikas ir tvarka, kurios reikia laikytis pateikiant informacijos apie grafikus prašymą pagal 45 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

c)

paraiškų padavimo ir pajėgumo paskirstymo grafikas ir tvarka, kurios reikia laikytis pateikiant informacijos apie grafikus prašymą pagal 45 straipsnio 4 dalį;

| d) | derinimą reglamentuojantys principai ir ginčų sprendimo sistema, kuri yra šio proceso dalis; |
| --- | --- |

d)

derinimą reglamentuojantys principai ir ginčų sprendimo sistema, kuri yra šio proceso dalis;

| e) | tvarka ir kriterijai, taikomi perpildytos infrastruktūros atveju; |
| --- | --- |

e)

tvarka ir kriterijai, taikomi perpildytos infrastruktūros atveju;

| f) | informacija apie infrastruktūros naudojimo apribojimus; |
| --- | --- |

f)

informacija apie infrastruktūros naudojimo apribojimus;

| g) | sąlygos, kuriomis nustatant pajėgumo paskirstymo prioritetus atsižvelgiama į ankstesnius pajėgumo panaudojimo rodiklius. |
| --- | --- |

g)

sąlygos, kuriomis nustatant pajėgumo paskirstymo prioritetus atsižvelgiama į ankstesnius pajėgumo panaudojimo rodiklius.

Pateikiama išsami informacija apie priemones, kurių buvo imtasi siekiant užtikrinti tinkamas sąlygas krovinių vežimo ir tarptautinėms paslaugoms bei prašymams, kuriems taikoma ad hoc procedūra. Pateikiama pajėgumo paraiškos forma. Infrastruktūros valdytojas taip pat paskelbia išsamią informaciją apie paskirstymo tvarką, taikomą tarptautinėmis traukinio linijoms.

| 4. | Skyrius, skirtas informacijai, susijusiai su 25 straipsnyje nurodytos licencijos paraiška ir geležinkelio saugos sertifikatais, išduotais pagal Direktyvą 2004/49/EB
   (1)
  . |
| --- | --- |

4.

Skyrius, skirtas informacijai, susijusiai su 25 straipsnyje nurodytos licencijos paraiška ir geležinkelio saugos sertifikatais, išduotais pagal Direktyvą 2004/49/EB
   (1)
  .

| 5. | Skyrius, skirtas informacijai apie ginčų sprendimo ir skundų, susijusių su prieiga prie geležinkelių infrastruktūros, paslaugų ir 35 straipsnyje nurodytos veiklos rezultatų gerinimo sistemos, nagrinėjimo tvarka.
  [122 pakeit.] |
| --- | --- |

5.

Skyrius, skirtas informacijai apie ginčų sprendimo ir skundų, susijusių su prieiga prie geležinkelių infrastruktūros, paslaugų ir 35 straipsnyje nurodytos veiklos rezultatų gerinimo sistemos, nagrinėjimo tvarka.
  [122 pakeit.]

| 6. | Skyrius, skirtas informacijai apie prieigą prie III priede nurodytų geležinkelių infrastruktūros objektų ir mokesčius už jų naudojimą. Infrastruktūros valdytojų nekontroliuojami geležinkelių infrastruktūros objektų operatoriai teikia informaciją apie mokesčius už prieigą prie objektų ir už paslaugų teikimą, taip pat informaciją apie technines prieigos sąlygas, kurias reikia įtraukti į tinklo nuostatus.
  [123 pakeit.] |
| --- | --- |

6.

Skyrius, skirtas informacijai apie prieigą prie III priede nurodytų geležinkelių infrastruktūros objektų ir mokesčius už jų naudojimą. Infrastruktūros valdytojų nekontroliuojami geležinkelių infrastruktūros objektų operatoriai teikia informaciją apie mokesčius už prieigą prie objektų ir už paslaugų teikimą, taip pat informaciją apie technines prieigos sąlygas, kurias reikia įtraukti į tinklo nuostatus.
  [123 pakeit.]

| 7. | Infrastruktūros valdytojo ir pareiškėjo pamatinio susitarimo, sudaromo pagal 42 straipsnį, pavyzdys.
  [124 pakeit.] |
| --- | --- |

7.

Infrastruktūros valdytojo ir pareiškėjo pamatinio susitarimo, sudaromo pagal 42 straipsnį, pavyzdys.
  [124 pakeit.]

---

(1)  
  OL L 164, 2004 4 30, p. 44.

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisVII PRIEDAS

Kompetentingų institucijų ir infrastruktūros valdytojų sutarčių pagrindiniai principai ir kriterijai

(nurodyti 30 straipsnyje)

Sutartyje patikslinamos 30 straipsnio nuostatos, įskaitant:

| 1. | sutarties taikymo sritį, susijusią su geležinkelių infrastruktūra ir jos objektais, išdėstytą pagal III priedą. Taikymo sritis apima visus
  jau eksploatuojamos
  infrastruktūros plėtros

  techninės priežiūros ir atnaujinimo
  aspektus, įskaitant jau eksploatuojamos infrastruktūros techninę priežiūrą ir atnaujinimą. Naujos infrastruktūros statyba gali būti įtraukta kaip atskiras punktas; |
| --- | --- |

1.

sutarties taikymo sritį, susijusią su geležinkelių infrastruktūra ir jos objektais, išdėstytą pagal III priedą. Taikymo sritis apima visus
  jau eksploatuojamos
  infrastruktūros plėtros

  techninės priežiūros ir atnaujinimo
  aspektus, įskaitant jau eksploatuojamos infrastruktūros techninę priežiūrą ir atnaujinimą. Naujos infrastruktūros statyba gali būti įtraukta kaip atskiras punktas;

| 2. | sutartų mokėjimų struktūrą
  (įskaitant orientacines mokėjimų dydžio prognozes),
  pagal kurią paskirstyti mokėjimai už III priede išvardytas infrastruktūros paslaugas, techninę priežiūrą, naujos infrastruktūros statybą

  , įskaitant atnaujinimą ir modernizavimą,
  ir už tai, kad būtų atlikti neatlikti infrastruktūros techninės priežiūros darbai;
  su nauja infrastruktūra susiję mokėjimai gali būti įtraukti atskiru punktu; |
| --- | --- |

2.

sutartų mokėjimų struktūrą
  (įskaitant orientacines mokėjimų dydžio prognozes),
  pagal kurią paskirstyti mokėjimai už III priede išvardytas infrastruktūros paslaugas, techninę priežiūrą, naujos infrastruktūros statybą

  , įskaitant atnaujinimą ir modernizavimą,
  ir už tai, kad būtų atlikti neatlikti infrastruktūros techninės priežiūros darbai;
  su nauja infrastruktūra susiję mokėjimai gali būti įtraukti atskiru punktu;

| 3. | į naudotojus orientuotus veiklos tikslus, pateiktus kaip rodikliai ir kokybės kriterijai, apimantys:






  a) | traukinių eksploatavimo efektyvumą ir klientų pasitenkinimą
  , ypač infrastruktūros kokybės poveikį traukinių patikimumui
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

į naudotojus orientuotus veiklos tikslus, pateiktus kaip rodikliai ir kokybės kriterijai, apimantys:

a)

traukinių eksploatavimo efektyvumą ir klientų pasitenkinimą
  , ypač infrastruktūros kokybės poveikį traukinių patikimumui
  ;

| b) | tinklo pajėgumą
  ir galimybę naudotis infrastruktūra
  , |
| --- | --- |

b)

tinklo pajėgumą
  ir galimybę naudotis infrastruktūra
  ,

| c) | turto valdymą, |
| --- | --- |

c)

turto valdymą,

| d) | veiklos apimtį, |
| --- | --- |

d)

veiklos apimtį,

| e) | saugos lygius, |
| --- | --- |

e)

saugos lygius,

| f) | aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

f)

aplinkos apsaugą;

| 4. | techninės priežiūros darbų, kurie galbūt bus neatlikti, kiekį, šiai problemai spręsti skirtas išlaidas ir turtą, kuris palaipsniui nebebus naudojamas, ir dėl to susiformuos kitokie kapitalo srautai; |
| --- | --- |

4.

techninės priežiūros darbų, kurie galbūt bus neatlikti, kiekį, šiai problemai spręsti skirtas išlaidas ir turtą, kuris palaipsniui nebebus naudojamas, ir dėl to susiformuos kitokie kapitalo srautai;

| 5. | paskatas pagal 30 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

5.

paskatas pagal 30 straipsnio 1 dalį;

| 6. | infrastruktūros valdytojo būtiniausius įsipareigojimus teikti ataskaitas (susijusius su ataskaitų turiniu ir jų teikimo dažnumu), įskaitant informaciją, kurią reikia skelbti kasmet; |
| --- | --- |

6.

infrastruktūros valdytojo būtiniausius įsipareigojimus teikti ataskaitas (susijusius su ataskaitų turiniu ir jų teikimo dažnumu), įskaitant informaciją, kurią reikia skelbti kasmet;

| 7. | mechanizmą, kuriuo užtikrinama, kad sumažėjus išlaidoms tą pajustų ir naudotojai, t. y., kad
  , remiantis 30 straipsnio 1 dalies reikalavimais,
  sumažėtų jiems taikomi mokesčiai
  nekeliant pavojaus infrastruktūros valdytojo finansinei pusiausvyrai, kaip nustatyta 8 straipsnio 4 dalyje
  ; |
| --- | --- |

7.

mechanizmą, kuriuo užtikrinama, kad sumažėjus išlaidoms tą pajustų ir naudotojai, t. y., kad
  , remiantis 30 straipsnio 1 dalies reikalavimais,
  sumažėtų jiems taikomi mokesčiai
  nekeliant pavojaus infrastruktūros valdytojo finansinei pusiausvyrai, kaip nustatyta 8 straipsnio 4 dalyje
  ;

| 8. | sutartą sutarties galiojimo trukmę, kuri turi sutapti ir būti suderinta su infrastruktūros valdytojo verslo plano, koncesijos arba licencijos trukme, ir valstybės nustatytą apmokestinimo mokesčiais sistemą ir taisykles; |
| --- | --- |

8.

sutartą sutarties galiojimo trukmę, kuri turi sutapti ir būti suderinta su infrastruktūros valdytojo verslo plano, koncesijos arba licencijos trukme, ir valstybės nustatytą apmokestinimo mokesčiais sistemą ir taisykles;

| 9. | taisykles, pagal kurias būtų sprendžiami didelių veiklos sutrikdymų atvejai ir avarinės situacijos, įskaitant minimalų paslaugų teikimo lygį streikų atveju, jei tokių būtų, taip pat sutarties nutraukimo prieš terminą ir naudotojų informavimo
  laiku
  taisykles; [125 pakeit.] |
| --- | --- |

9.

taisykles, pagal kurias būtų sprendžiami didelių veiklos sutrikdymų atvejai ir avarinės situacijos, įskaitant minimalų paslaugų teikimo lygį streikų atveju, jei tokių būtų, taip pat sutarties nutraukimo prieš terminą ir naudotojų informavimo
  laiku
  taisykles; [125 pakeit.]

| 10. | taisomąsias priemones, kurių reikia imtis, jeigu kuri nors iš šalių pažeidžia savo sutartinius įsipareigojimus; tai apima naujų derybų ir nutraukimo prieš terminą sąlygas ir tvarką, taip pat nurodomas reguliavimo institucijos vaidmuo. |
| --- | --- |

10.

taisomąsias priemones, kurių reikia imtis, jeigu kuri nors iš šalių pažeidžia savo sutartinius įsipareigojimus; tai apima naujų derybų ir nutraukimo prieš terminą sąlygas ir tvarką, taip pat nurodomas reguliavimo institucijos vaidmuo.

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisVIII PRIEDAS

Su geležinkelių infrastruktūra susijusioms išlaidoms ir mokesčiams taikomi reikalavimai

(nurodyti 31 straipsnio 3 ir 5 dalyse, 32 straipsnio 1 ir 3 dalyse ir 35 straipsnyje)

| 1. | 31 straipsnio 3 dalyje nurodytos vežimo geležinkeliais paslaugų tiesioginės išlaidos, susijusios su infrastruktūros nusidėvėjimu, neapima:






  a) | viso tinklo pridėtinių išlaidų, įskaitant atlyginimus ir pensijas; |
| --- | --- | --- |

1.

31 straipsnio 3 dalyje nurodytos vežimo geležinkeliais paslaugų tiesioginės išlaidos, susijusios su infrastruktūros nusidėvėjimu, neapima:

a)

viso tinklo pridėtinių išlaidų, įskaitant atlyginimus ir pensijas;

| b) | už kapitalą mokamų palūkanų; |
| --- | --- |

b)

už kapitalą mokamų palūkanų;

| c) | daugiau kaip dešimtadalio išlaidų, susijusių su tvarkaraščių sudarymu, traukinio linijų paskirstymu, eismo valdymu, ir traukinių eismo tvarkymu ir signalizacija; |
| --- | --- |

c)

daugiau kaip dešimtadalio išlaidų, susijusių su tvarkaraščių sudarymu, traukinio linijų paskirstymu, eismo valdymu, ir traukinių eismo tvarkymu ir signalizacija;

| d) | informacinės, komunikacijų arba telekomunikacijų įrangos nuvertėjimo; |
| --- | --- |

d)

informacinės, komunikacijų arba telekomunikacijų įrangos nuvertėjimo;

| e) | išlaidų, susijusių su nekilnojamojo turto valdymu, ypač su žemės ar kito ilgalaikio turto įsigijimu, pardavimu, išmontavimu, nukenksminimu, paruošimu naudoti ar išnuomavimu; |
| --- | --- |

e)

išlaidų, susijusių su nekilnojamojo turto valdymu, ypač su žemės ar kito ilgalaikio turto įsigijimu, pardavimu, išmontavimu, nukenksminimu, paruošimu naudoti ar išnuomavimu;

| f) | socialinių paslaugų, mokyklų,

  ir
  darželių ir restoranų; [126 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

socialinių paslaugų, mokyklų,

  ir
  darželių ir restoranų; [126 pakeit.]

| g) | išlaidų, susijusių su stichinėmis nelaimėmis, avarijomis ir paslaugų teikimo sutrikimais. |
| --- | --- |

g)

išlaidų, susijusių su stichinėmis nelaimėmis, avarijomis ir paslaugų teikimo sutrikimais.

Jeigu tiesioginės išlaidos viršija 35 % techninės priežiūros, tinklo valdymo ir atnaujinimo vidutinių išlaidų (imamas viso tinklo vidurkis), apskaičiuotų remiantis traukinio rida kilometrais, infrastruktūros valdytojas pateikia reguliavimo institucijai išsamų to pagrindimą. Į šiuo tikslu apskaičiuotas vidutines išlaidas neįtraukiami e, f arba g punktuose nurodyti išlaidų elementai.

| 2. | 31 straipsnio 5 dalyje nurodyti pagal keliamą triukšmą diferencijuoti infrastruktūros mokesčiai atitinka šiuos reikalavimus:






  a) | Mokestis diferencijuojamas, kad atitiktų traukinį sudarančių vagonų triukšmo ribines vertes, nustatytas 2005 m. gruodžio 23 d. Komisijos sprendime 2006/66/EB dėl transeuropinių paprastųjų geležinkelių posistemio Riedmenys: triukšmas techninių sąveikos specifikacijų (1). |
| --- | --- | --- |

2.

31 straipsnio 5 dalyje nurodyti pagal keliamą triukšmą diferencijuoti infrastruktūros mokesčiai atitinka šiuos reikalavimus:

a)

Mokestis diferencijuojamas, kad atitiktų traukinį sudarančių vagonų triukšmo ribines vertes, nustatytas 2005 m. gruodžio 23 d. Komisijos sprendime 2006/66/EB dėl transeuropinių paprastųjų geležinkelių posistemio Riedmenys: triukšmas techninių sąveikos specifikacijų (1).

| b) | Prioritetas teikiamas krovininiams vagonams. |
| --- | --- |

b)

Prioritetas teikiamas krovininiams vagonams.

| c) | Diferenciacija pagal krovininių vagonų keliamo triukšmo lygį sudarys sąlygas, kad investicijos į vagonų modifikavimą, įrengiant juose ekonomiškai naudingiausią iš esamų mažai triukšmo keliančių stabdymo technologijų, atsipirktų per pagrįstą laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

Diferenciacija pagal krovininių vagonų keliamo triukšmo lygį sudarys sąlygas, kad investicijos į vagonų modifikavimą, įrengiant juose ekonomiškai naudingiausią iš esamų mažai triukšmo keliančių stabdymo technologijų, atsipirktų per pagrįstą laikotarpį.

| d) | Galima svarstyti kitus elementus, kuriais remiantis galima diferencijuoti mokesčius:






  i) | paros metas, ypač naktį keliamas triukšmas; |
| --- | --- | --- |

d)

Galima svarstyti kitus elementus, kuriais remiantis galima diferencijuoti mokesčius:

i)

paros metas, ypač naktį keliamas triukšmas;

| ii) | traukinio sudėtis, kuri turi įtakos keliamo triukšmo lygiui; |
| --- | --- |

ii)

traukinio sudėtis, kuri turi įtakos keliamo triukšmo lygiui;

| iii) | zonos jautrumas dėl joje keliamo triukšmo; |
| --- | --- |

iii)

zonos jautrumas dėl joje keliamo triukšmo;

| iv) | kitos keliamo triukšmo, kuris yra gerokai mažesnis už nurodytą a punkte, klasės. |
| --- | --- |

iv)

kitos keliamo triukšmo, kuris yra gerokai mažesnis už nurodytą a punkte, klasės.

| 3. | Infrastruktūros valdytojas nustato vienodus rinkos segmentus ir jiems skirtus atitinkamus antkainius pagal 32 straipsnio 1 dalį, remdamasis rinkos tyrimo rezultatais ir pasikonsultavęs su pareiškėjais.
  Infrastruktūros valdytojas įrodo reguliavimo institucijai, kad pagal 32 straipsnio 1 dalį vežimo geležinkeliu paslaugai gali būti taikomi antkainiai, kuriuos taikant kiekviena toliau išvardytuose punktuose atskirai nurodyta paslauga priklauso skirtingiems rinkos segmentams:

  , išskyrus 32 straipsnio 1a dalyje nurodytą krovinių vežimą
  .
  Tuo atveju, kai infrastruktūros valdytojas nustato antkainius, jis sudaro rinkos segmentų sąrašą, kuriam visų pirma turi pritarti reguliavimo institucijos.









  a) | keleivių ir krovinių vežimo paslaugos; |
| --- | --- | --- |

3.

Infrastruktūros valdytojas nustato vienodus rinkos segmentus ir jiems skirtus atitinkamus antkainius pagal 32 straipsnio 1 dalį, remdamasis rinkos tyrimo rezultatais ir pasikonsultavęs su pareiškėjais.
  Infrastruktūros valdytojas įrodo reguliavimo institucijai, kad pagal 32 straipsnio 1 dalį vežimo geležinkeliu paslaugai gali būti taikomi antkainiai, kuriuos taikant kiekviena toliau išvardytuose punktuose atskirai nurodyta paslauga priklauso skirtingiems rinkos segmentams:

  , išskyrus 32 straipsnio 1a dalyje nurodytą krovinių vežimą
  .
  Tuo atveju, kai infrastruktūros valdytojas nustato antkainius, jis sudaro rinkos segmentų sąrašą, kuriam visų pirma turi pritarti reguliavimo institucijos.

a)

keleivių ir krovinių vežimo paslaugos;

| b) | traukiniai, kuriais vežami pavojingi kroviniai ir kiti krovininiai traukiniai; |
| --- | --- |

b)

traukiniai, kuriais vežami pavojingi kroviniai ir kiti krovininiai traukiniai;

| c) | vežimo valstybės viduje ir tarptautinio vežimo paslaugos; |
| --- | --- |

c)

vežimo valstybės viduje ir tarptautinio vežimo paslaugos;

| d) | kombinuotas transportas ir tiesioginiai traukiniai; |
| --- | --- |

d)

kombinuotas transportas ir tiesioginiai traukiniai;

| e) | Mieste arba regione teikiamos keleivių vežimo paslaugos ir tarpmiestinio keleivių vežimo paslaugos; |
| --- | --- |

e)

Mieste arba regione teikiamos keleivių vežimo paslaugos ir tarpmiestinio keleivių vežimo paslaugos;

| f) | Paskirtinai traukiniai ir keičiamo sąstato krovininiai traukiniai; |
| --- | --- |

f)

Paskirtinai traukiniai ir keičiamo sąstato krovininiai traukiniai;

| g) | Reguliarios ir nereguliarios vežimo traukiniu paslaugos.
  [127 pakeit.] |
| --- | --- |

g)

Reguliarios ir nereguliarios vežimo traukiniu paslaugos.
  [127 pakeit.]

| 4. | 35 straipsnyje nurodyta veiklos rezultatų gerinimo sistema grindžiama šiais pagrindiniais principais:







  a) | Kad būtų pasiektas sutartas paslaugų kokybės lygis ir nekeliamas pavojus paslaugos ekonominiam perspektyvumui, infrastruktūros valdytojas, gavęs reguliavimo institucijos sutikimą, susitaria su pareiškėjais dėl pagrindinių veiklos rezultatų gerinimo sistemos kriterijų, ypač dėl vėlavimų vertės, pagal veiklos rezultatų gerinimo sistemą mokėtinų mokėjimų ribinių verčių, kurios priklauso nuo geležinkelio įmonės atskirų traukinių ir visų jos traukinių ridos per tam tikrą laikotarpį.
  [128 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

4.

35 straipsnyje nurodyta veiklos rezultatų gerinimo sistema grindžiama šiais pagrindiniais principais:

a)

Kad būtų pasiektas sutartas paslaugų kokybės lygis ir nekeliamas pavojus paslaugos ekonominiam perspektyvumui, infrastruktūros valdytojas, gavęs reguliavimo institucijos sutikimą, susitaria su pareiškėjais dėl pagrindinių veiklos rezultatų gerinimo sistemos kriterijų, ypač dėl vėlavimų vertės, pagal veiklos rezultatų gerinimo sistemą mokėtinų mokėjimų ribinių verčių, kurios priklauso nuo geležinkelio įmonės atskirų traukinių ir visų jos traukinių ridos per tam tikrą laikotarpį.
  [128 pakeit.]

| b) | Infrastruktūros valdytojas ne vėliau kaip prieš penkias dienas iki traukinio važiavimo pateikia geležinkelio įmonei tvarkaraštį, pagal kurį bus apskaičiuojami vėlavimai.
  [129 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

Infrastruktūros valdytojas ne vėliau kaip prieš penkias dienas iki traukinio važiavimo pateikia geležinkelio įmonei tvarkaraštį, pagal kurį bus apskaičiuojami vėlavimai.
  [129 pakeit.]

| c) | Visi vėlavimai priskiriami vienai iš toliau nurodytų vėlavimo rūšių ir porūšių:






  1. | Infrastruktūros valdytojui priskiriamas eksploatavimas ir (arba) planavimo valdymas






  1.1. | Tvarkaraščių sudarymas |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Visi vėlavimai priskiriami vienai iš toliau nurodytų vėlavimo rūšių ir porūšių:

1.

Infrastruktūros valdytojui priskiriamas eksploatavimas ir (arba) planavimo valdymas

1.1.

Tvarkaraščių sudarymas

| 1.2. | Traukinių formavimas |
| --- | --- |

1.2.

Traukinių formavimas

| 1.3. | Eksploatavimo tvarkos klaidos |
| --- | --- |

1.3.

Eksploatavimo tvarkos klaidos

| 1.4. | Pirmumo taisyklių neteisingas taikymas |
| --- | --- |

1.4.

Pirmumo taisyklių neteisingas taikymas

| 1.5. | Darbuotojai |
| --- | --- |

1.5.

Darbuotojai

| 1.6. | Kitos priežastys |
| --- | --- |

1.6.

Kitos priežastys

| 2. | Infrastruktūros valdytojui priskiriami infrastruktūros įrenginiai






  2.1. | Signalizacijos įrenginiai |
| --- | --- | --- |

2.

Infrastruktūros valdytojui priskiriami infrastruktūros įrenginiai

2.1.

Signalizacijos įrenginiai

| 2.2. | Signalizacijos įrenginiai kelių lygių geležinkelio pervažose |
| --- | --- |

2.2.

Signalizacijos įrenginiai kelių lygių geležinkelio pervažose

| 2.3. | Telekomunikacijų įrenginiai |
| --- | --- |

2.3.

Telekomunikacijų įrenginiai

| 2.4. | Elektros energijos tiekimo įranga |
| --- | --- |

2.4.

Elektros energijos tiekimo įranga

| 2.5. | Bėgių kelias |
| --- | --- |

2.5.

Bėgių kelias

| 2.6. | Statiniai |
| --- | --- |

2.6.

Statiniai

| 2.7. | Darbuotojai |
| --- | --- |

2.7.

Darbuotojai

| 2.8. | Kitos priežastys |
| --- | --- |

2.8.

Kitos priežastys

| 3. | Infrastruktūros valdytojui priskiriamos su civiline inžinerija susijusios priežastys






  3.1. | Suplanuoti statybos darbai |
| --- | --- | --- |

3.

Infrastruktūros valdytojui priskiriamos su civiline inžinerija susijusios priežastys

3.1.

Suplanuoti statybos darbai

| 3.2. | Vykdant statybos darbus padaryti pažeidimai |
| --- | --- |

3.2.

Vykdant statybos darbus padaryti pažeidimai

| 3.3. | Greičio apribojimas dėl bėgių kelio gedimo |
| --- | --- |

3.3.

Greičio apribojimas dėl bėgių kelio gedimo

| 3.4. | Kitos priežastys |
| --- | --- |

3.4.

Kitos priežastys

| 4. | Kitiems infrastruktūros valdytojams priskiriamos priežastys






  4.1. | Dėl ankstesnio infrastruktūros valdytojo |
| --- | --- | --- |

4.

Kitiems infrastruktūros valdytojams priskiriamos priežastys

4.1.

Dėl ankstesnio infrastruktūros valdytojo

| 4.2. | Dėl naujo infrastruktūros valdytojo |
| --- | --- |

4.2.

Dėl naujo infrastruktūros valdytojo

| 5. | Geležinkelio įmonei priskiriamos komercinės priežastys






  5.1. | Viršijamas sustojimo laikas |
| --- | --- | --- |

5.

Geležinkelio įmonei priskiriamos komercinės priežastys

5.1.

Viršijamas sustojimo laikas

| 5.2. | Geležinkelio įmonės prašymas |
| --- | --- |

5.2.

Geležinkelio įmonės prašymas

| 5.3. | Krovos operacijos |
| --- | --- |

5.3.

Krovos operacijos

| 5.4. | Atliekant krovos darbus padaryti pažeidimai |
| --- | --- |

5.4.

Atliekant krovos darbus padaryti pažeidimai

| 5.5. | Traukinio parengimas komercinėms reikmėms |
| --- | --- |

5.5.

Traukinio parengimas komercinėms reikmėms

| 5.6. | Darbuotojai |
| --- | --- |

5.6.

Darbuotojai

| 5.7. | Kitos priežastys |
| --- | --- |

5.7.

Kitos priežastys

| 6. | Geležinkelio įmonei priskiriami riedmenys






  6.1. | Grafikų planavimas ir (arba) grafikų sudarymas iš naujo |
| --- | --- | --- |

6.

Geležinkelio įmonei priskiriami riedmenys

6.1.

Grafikų planavimas ir (arba) grafikų sudarymas iš naujo

| 6.2. | Geležinkelio įmonės atliekamas traukinių formavimas |
| --- | --- |

6.2.

Geležinkelio įmonės atliekamas traukinių formavimas

| 6.3. | Problemos, dėl kurių nukenčia keleiviniai vagonai (keleivių vežimas) |
| --- | --- |

6.3.

Problemos, dėl kurių nukenčia keleiviniai vagonai (keleivių vežimas)

| 6.4. | Problemos, dėl kurių nukenčia krovininiai vagonai (krovinių vežimas) |
| --- | --- |

6.4.

Problemos, dėl kurių nukenčia krovininiai vagonai (krovinių vežimas)

| 6.5. | Problemos, dėl kurių nukenčia vagonai, lokomotyvai ir varikliniai vagonai |
| --- | --- |

6.5.

Problemos, dėl kurių nukenčia vagonai, lokomotyvai ir varikliniai vagonai

| 6.6. | Darbuotojai |
| --- | --- |

6.6.

Darbuotojai

| 6.7. | Kitos priežastys |
| --- | --- |

6.7.

Kitos priežastys

| 7. | Kitoms geležinkelio įmonėms priskiriamos priežastys






  7.1. | Dėl naujos geležinkelio įmonės |
| --- | --- | --- |

7.

Kitoms geležinkelio įmonėms priskiriamos priežastys

7.1.

Dėl naujos geležinkelio įmonės

| 7.2. | Dėl ankstesnės geležinkelio įmonės |
| --- | --- |

7.2.

Dėl ankstesnės geležinkelio įmonės

| 8. | Nei infrastruktūros valdytojui, nei geležinkelio įmonei nepriskiriamos išorinės priežastys






  8.1. | Streikas |
| --- | --- | --- |

8.

Nei infrastruktūros valdytojui, nei geležinkelio įmonei nepriskiriamos išorinės priežastys

8.1.

Streikas

| 8.2. | Administraciniai formalumai |
| --- | --- |

8.2.

Administraciniai formalumai

| 8.3. | Išorinė įtaka |
| --- | --- |

8.3.

Išorinė įtaka

| 8.4. | Oro sąlygų ir gamtinių priežasčių poveikis |
| --- | --- |

8.4.

Oro sąlygų ir gamtinių priežasčių poveikis

| 8.5. | Vėlavimas dėl išorinių priežasčių, nuo kurių nukentėjo kitas tinklas |
| --- | --- |

8.5.

Vėlavimas dėl išorinių priežasčių, nuo kurių nukentėjo kitas tinklas

| 8.6. | Kitos priežastys |
| --- | --- |

8.6.

Kitos priežastys

| 9. | Nei infrastruktūros valdytojui, nei geležinkelio įmonei nepriskiriamos šalutinės priežastys






  9.1. | Pavojingi incidentai, avarijos ir pavojai |
| --- | --- | --- |

9.

Nei infrastruktūros valdytojui, nei geležinkelio įmonei nepriskiriamos šalutinės priežastys

9.1.

Pavojingi incidentai, avarijos ir pavojai

| 9.2. | Dėl to paties traukinio vėlavimo bėgių kelias užimtas |
| --- | --- |

9.2.

Dėl to paties traukinio vėlavimo bėgių kelias užimtas

| 9.3. | Dėl kito traukinio vėlavimo bėgių kelias užimtas |
| --- | --- |

9.3.

Dėl kito traukinio vėlavimo bėgių kelias užimtas

| 9.4. | Reikėjo sugrįžti atgal |
| --- | --- |

9.4.

Reikėjo sugrįžti atgal

| 9.5. | Jungtys |
| --- | --- |

9.5.

Jungtys

| 9.6. | Reikalingas tolesnis tyrimas |
| --- | --- |

9.6.

Reikalingas tolesnis tyrimas

| d) | Kai įmanoma, vėlavimai priskiriami vienai organizacijai, atsižvelgiant tiek į atsakomybę dėl sukelto eismo sutrikdymo, tiek į gebėjimą atkurti normalias eismo sąlygas. |
| --- | --- |

d)

Kai įmanoma, vėlavimai priskiriami vienai organizacijai, atsižvelgiant tiek į atsakomybę dėl sukelto eismo sutrikdymo, tiek į gebėjimą atkurti normalias eismo sąlygas.

| e) | Apskaičiuojant, kiek reikia mokėti, atsižvelgiama į vežimo geležinkelių paslaugų, kurioms taikomi panašūs punktualumo reikalavimai, vidutinę vėlavimo trukmę. |
| --- | --- |

e)

Apskaičiuojant, kiek reikia mokėti, atsižvelgiama į vežimo geležinkelių paslaugų, kurioms taikomi panašūs punktualumo reikalavimai, vidutinę vėlavimo trukmę.

| f) | Infrastruktūros valdytojas apskaičiuotą pagal veiklos rezultatų gerinimo sistemą mokėtiną sumą kuo greičiau praneša geležinkelio įmonėms. Apskaičiavimas apima visus traukinių vėlavimo atvejus per ne ilgesnį kaip mėnesio laikotarpį. |
| --- | --- |

f)

Infrastruktūros valdytojas apskaičiuotą pagal veiklos rezultatų gerinimo sistemą mokėtiną sumą kuo greičiau praneša geležinkelio įmonėms. Apskaičiavimas apima visus traukinių vėlavimo atvejus per ne ilgesnį kaip mėnesio laikotarpį.

| g) | Jei kyla su veiklos rezultatų gerinimo sistema susiję ginčai, siekiant tokius ginčus skubiai išspręsti, nepažeidžiant galiojančių apeliacinių procedūrų ir 50 straipsnio nuostatų, parengiama ginčų sprendimo tvarka. Jei taikoma tokia tvarka, sprendimas priimamas per 10 darbo dienų.
  [130 pakeit.] |
| --- | --- |

g)

Jei kyla su veiklos rezultatų gerinimo sistema susiję ginčai, siekiant tokius ginčus skubiai išspręsti, nepažeidžiant galiojančių apeliacinių procedūrų ir 50 straipsnio nuostatų, parengiama ginčų sprendimo tvarka. Jei taikoma tokia tvarka, sprendimas priimamas per 10 darbo dienų.
  [130 pakeit.]

| h) | Kartą per metus infrastruktūros valdytojas skelbia geležinkelio įmonių pasiektą aptarnavimo kokybės metinį vidutinį lygį, nustatytą pagal sutartus veiklos rezultatų gerinimo sistemos pagrindinius kriterijus.
  [131 pakeit.] |
| --- | --- |

h)

Kartą per metus infrastruktūros valdytojas skelbia geležinkelio įmonių pasiektą aptarnavimo kokybės metinį vidutinį lygį, nustatytą pagal sutartus veiklos rezultatų gerinimo sistemos pagrindinius kriterijus.
  [131 pakeit.]

| 5. | Laikinas infrastruktūros mokesčio sumažinimas traukiniams, kuriuose įrengta ETCS, kaip nurodyta 32 straipsnio 3 dalyje, nustatomas taip: | Krovinių vežimui:















  Metai | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nuolaida | 5 %



  20 % | 5 %



  20 % | 5 %



  20 % | 5 %



  15 % | 5 %



  10 % | 5 %



  8 % | 4 %



  6 % | 3 %



  4 % | 2 %



  3 % | 1 %



  3 % |

5.

Laikinas infrastruktūros mokesčio sumažinimas traukiniams, kuriuose įrengta ETCS, kaip nurodyta 32 straipsnio 3 dalyje, nustatomas taip:

Krovinių vežimui:

Metai

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Nuolaida

5 %

20 %

5 %

20 %

5 %

20 %

5 %

15 %

5 %

10 %

5 %

8 %

4 %

6 %

3 %

4 %

2 %

3 %

1 %

3 %

| | Keleivių vežimui:















  Metai | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nuolaida | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 5 %



  8 % | 5 %



  6 % | 5 % | 5 %



  4 % | 5 %



  2 % |

Keleivių vežimui:

Metai

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Nuolaida

10 %

10 %

10 %

10 %

10 %

5 %

8 %

5 %

6 %

5 %

5 %

4 %

5 %

2 %

[132 pakeit.]

---

(1)  OL L 37, 2006 2 8, p. 1.

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisIX PRIEDAS

Pajėgumo paskirstymo grafikas

(nurodytas 43 straipsnyje)

| 1. | Tarnybinis traukinių tvarkaraštis sudaromas kartą per kalendorinius metus. |
| --- | --- |

1.

Tarnybinis traukinių tvarkaraštis sudaromas kartą per kalendorinius metus.

| 2. | Tarnybinis traukinių tvarkaraštis keičiasi gruodžio mėnesio antro šeštadienio vidurnaktį. Jeigu tvarkaraštis keičiamas ar koreguojamas pasibaigus žiemai, kai kuriais atvejais, ypač atsižvelgiant į regioninių keleivių vežimo paslaugų tvarkaraščio pakeitimus, jis įsigalioja birželio mėnesio antro šeštadienio vidurnaktį ir tai gali būti daroma kas tiek laiko, kiek yra reikalinga. Infrastruktūros valdytojai gali susitarti dėl kitų datų ir tokiu atveju jie apie tai praneša Komisijai, jei tai gali turėti įtakos tarptautiniam susisiekimui. |
| --- | --- |

2.

Tarnybinis traukinių tvarkaraštis keičiasi gruodžio mėnesio antro šeštadienio vidurnaktį. Jeigu tvarkaraštis keičiamas ar koreguojamas pasibaigus žiemai, kai kuriais atvejais, ypač atsižvelgiant į regioninių keleivių vežimo paslaugų tvarkaraščio pakeitimus, jis įsigalioja birželio mėnesio antro šeštadienio vidurnaktį ir tai gali būti daroma kas tiek laiko, kiek yra reikalinga. Infrastruktūros valdytojai gali susitarti dėl kitų datų ir tokiu atveju jie apie tai praneša Komisijai, jei tai gali turėti įtakos tarptautiniam susisiekimui.

| 3. | Galutinis terminas pateikti prašymą skirti infrastruktūros pajėgumo, kuris turi būti įtrauktas į tarnybinį traukinių tvarkaraštį, – ne vėliau kaip 12 mėnesių prieš įsigaliojant tarnybiniam traukinių tvarkaraščiui. |
| --- | --- |

3.

Galutinis terminas pateikti prašymą skirti infrastruktūros pajėgumo, kuris turi būti įtrauktas į tarnybinį traukinių tvarkaraštį, – ne vėliau kaip 12 mėnesių prieš įsigaliojant tarnybiniam traukinių tvarkaraščiui.

| 4. | Ne vėliau kaip 11 mėnesių iki įsigaliojant tarnybiniam traukinių tvarkaraščiui infrastruktūros valdytojai užtikrina, kad bendradarbiaujant su kitais atitinkamais infrastruktūros valdytojais būtų nustatytos preliminarios tarptautinės traukinio linijos. Infrastruktūros valdytojai užtikrina, kad vėliau minėtų nustatytų traukinio linijų būtų kiek galima labiau laikomasi. |
| --- | --- |

4.

Ne vėliau kaip 11 mėnesių iki įsigaliojant tarnybiniam traukinių tvarkaraščiui infrastruktūros valdytojai užtikrina, kad bendradarbiaujant su kitais atitinkamais infrastruktūros valdytojais būtų nustatytos preliminarios tarptautinės traukinio linijos. Infrastruktūros valdytojai užtikrina, kad vėliau minėtų nustatytų traukinio linijų būtų kiek galima labiau laikomasi.

| 5. | Ne vėliau kaip praėjus keturiems mėnesiams po galutinio termino, iki kurio pareiškėjai turi pateikti paraiškas, infrastruktūros valdytojas parengia tvarkaraščio projektą. |
| --- | --- |

5.

Ne vėliau kaip praėjus keturiems mėnesiams po galutinio termino, iki kurio pareiškėjai turi pateikti paraiškas, infrastruktūros valdytojas parengia tvarkaraščio projektą.

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisX PRIEDAS

Reguliavimo institucijoms teiktinos finansinės ataskaitos

(nurodytos 56 straipsnio 8 dalyje)

Pagal 56 straipsnio 8 dalį reguliavimo institucijoms teikiamose finansinėse ataskaitose turi būti bent šie elementai:

1.   Apskaitos atskyrimas

Infrastruktūros valdytojų ir visų įmonių ar kitų subjektų, vykdančių vežimo geležinkeliu veiklą ar integruojančių skirtingas vežimo geležinkeliu kategorijas, arba gaunančių viešąsias lėšas, reguliavimo institucijoms teikiamas finansines ataskaitas:

| a) | sudaro atskiros krovinių vežimo, keleivių vežimo ir infrastruktūros valdymo veiklos pelno (nuostolių) ataskaitos ir balansai; |
| --- | --- |

a)

sudaro atskiros krovinių vežimo, keleivių vežimo ir infrastruktūros valdymo veiklos pelno (nuostolių) ataskaitos ir balansai;

| b) | jose pateikiama skaidri ir išsami informacija apie atskirus viešųjų lėšų ir kitų kompensavimo formų šaltinius ir jų skaidrų naudojimą, įskaitant išsamią įmonių grynųjų pinigų srautų apžvalgą, kad būtų galima nustatyti, kaip šios viešosios lėšos ir kitos kompensavimo formos buvo išleistos; |
| --- | --- |

b)

jose pateikiama skaidri ir išsami informacija apie atskirus viešųjų lėšų ir kitų kompensavimo formų šaltinius ir jų skaidrų naudojimą, įskaitant išsamią įmonių grynųjų pinigų srautų apžvalgą, kad būtų galima nustatyti, kaip šios viešosios lėšos ir kitos kompensavimo formos buvo išleistos;

| c) | į jas įtrauktos pelno ir išlaidų kategorijos, kad pagal
  6 straipsnio
  reikalavimus
  ir atsižvelgiant į
  reguliavimo institucijos
  nuomonę dėl jų būtinumo ir proporcingumo
  būtų galima nustatyti, ar nepasitaikė šių skirtingų veiklų kryžminio subsidijavimo atvejų; [133 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

į jas įtrauktos pelno ir išlaidų kategorijos, kad pagal
  6 straipsnio
  reikalavimus
  ir atsižvelgiant į
  reguliavimo institucijos
  nuomonę dėl jų būtinumo ir proporcingumo
  būtų galima nustatyti, ar nepasitaikė šių skirtingų veiklų kryžminio subsidijavimo atvejų; [133 pakeit.]

| d) | jose yra pakankamai detalių, kiek reguliavimo institucijos manymu yra būtina ir proporcinga pateikti; |
| --- | --- |

d)

jose yra pakankamai detalių, kiek reguliavimo institucijos manymu yra būtina ir proporcinga pateikti;

| e) | kartu pateikiamas dokumentas, kuriame nurodoma metodika, naudota priskiriant išlaidas skirtingoms veiklos rūšims. |
| --- | --- |

e)

kartu pateikiamas dokumentas, kuriame nurodoma metodika, naudota priskiriant išlaidas skirtingoms veiklos rūšims.

Jeigu finansines ataskaitas reguliavimo institucijai pateikianti įmonė priklauso grupei, parengiamos visos grupės, kaip visumos, ir kiekvienos patronuojamosios įmonės finansinės ataskaitos. Be to, į reguliavimo institucijoms pateikiamas finansines ataskaitas įtraukiama visa informacija apie mokėjimus, atlikti tarp grupės įmonių, kad būtų užtikrinta, jog viešosios lėšos buvo panaudotos tinkamai.

2.   Prieigos prie geležinkelių infrastruktūros objektų mokesčių stebėsena

Finansines ataskaitas, kurias infrastruktūros valdytojai teikia reguliavimo institucijoms:

| a) | sudaro skirtingos išlaidų kategorijos, visų pirma suteikiančios pakankamai informacijos apie skirtingų paslaugų arba paslaugų grupių ribines ir (arba) tiesiogines išlaidas, kad būtų galima stebėti infrastruktūros mokesčius; |
| --- | --- |

a)

sudaro skirtingos išlaidų kategorijos, visų pirma suteikiančios pakankamai informacijos apie skirtingų paslaugų arba paslaugų grupių ribines ir (arba) tiesiogines išlaidas, kad būtų galima stebėti infrastruktūros mokesčius;

| b) | jose pateikiama pakankamai informacijos, kad būtų galima stebėti atskirus už paslaugas (arba paslaugų grupes) sumokėtus mokesčius; jeigu to reikalauja reguliavimo institucija, šioje informacijoje nurodomi duomenys apie atskirų paslaugų mastą, atskirų paslaugų kainas ir bendras pajamas už atskiras paslaugas, gautas iš vidaus ir išorės klientų; |
| --- | --- |

b)

jose pateikiama pakankamai informacijos, kad būtų galima stebėti atskirus už paslaugas (arba paslaugų grupes) sumokėtus mokesčius; jeigu to reikalauja reguliavimo institucija, šioje informacijoje nurodomi duomenys apie atskirų paslaugų mastą, atskirų paslaugų kainas ir bendras pajamas už atskiras paslaugas, gautas iš vidaus ir išorės klientų;

| c) | jose, taikant tinkamą išlaidų metodiką, nurodomos atskirų paslaugų (arba paslaugų grupių) išlaidos ir pajamos, kaip reikalauja reguliavimo institucija, kad būtų galima nustatyti galbūt nekonkurencingų kainų nustatymo atvejus (kryžminės subsidijos, agresyvi kainodara ir pernelyg didelių kainų nustatymas). |
| --- | --- |

c)

jose, taikant tinkamą išlaidų metodiką, nurodomos atskirų paslaugų (arba paslaugų grupių) išlaidos ir pajamos, kaip reikalauja reguliavimo institucija, kad būtų galima nustatyti galbūt nekonkurencingų kainų nustatymo atvejus (kryžminės subsidijos, agresyvi kainodara ir pernelyg didelių kainų nustatymas).

3.   Finansinės veiklos nurodymas

Finansines ataskaitas, kurias infrastruktūros valdytojai teikia reguliavimo institucijoms, sudaro:

| a) | finansinės veiklos ataskaita; |
| --- | --- |

a)

finansinės veiklos ataskaita;

| b) | išlaidų ataskaitos santrauka; |
| --- | --- |

b)

išlaidų ataskaitos santrauka;

| c) | techninės priežiūros išlaidų ataskaita; |
| --- | --- |

c)

techninės priežiūros išlaidų ataskaita;

| d) | veiklos išlaidų ataskaita; |
| --- | --- |

d)

veiklos išlaidų ataskaita;

| e) | pelno ataskaita; |
| --- | --- |

e)

pelno ataskaita;

| f) | pastabos, kuriomis prireikus patikslinamos ir paaiškinamos ataskaitos. |
| --- | --- |

f)

pastabos, kuriomis prireikus patikslinamos ir paaiškinamos ataskaitos.

4.   Kiti aspektai

Infrastruktūros valdytojų pateikiamas finansines ataskaitas tikrina nepriklausomas auditorius. Auditoriaus ataskaita pridedama prie reguliavimo institucijai teikiamų finansinių ataskaitų.

Reguliavimo institucijai teikiamas finansines ataskaitas sudaro pelno (nuostolių) ataskaitos ir balansai, jos taip pat yra suderinamos su teisės aktais reikalaujamomis įmonės ataskaitomis ir pateikiami visų suderintų straipsnių paaiškinimai.

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisXI PRIEDAS

A   dalis

Panaikinamos direktyvos ir jų vėlesnių pakeitimų sąrašas

(nurodytas 67 straipsnyje)

| Tarybos direktyva 91/440/EEB
  (OL L 237, 1991 8 24, p. 25) | |
| --- | --- |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/12/EB
  (OL L 75, 2001 3 15, p. 1) | |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/51/EB
  (OL L 164, 2004 4 30, p. 164) | |
| Tarybos direktyva 2006/103/EB
  (OL L 363, 2006 12 20, p. 344) | Tik priedo B punktas |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/58/EB
  (OL L 315, 2007 12 3, p. 44) | Tik 1 straipsnis |
| Tarybos direktyva 95/18/EB
  (OL L 143, 1995 6 27, p. 70) | |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/13/EB
  (OL L 75, 2001 3 15, p. 26) | |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB
  (OL L 164, 2004 4 30, p. 44) | Tik 29 straipsnis |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/14/EB
  (OL L 75, 2001 3 15, p. 29) | |
| Komisijos sprendimas 2002/844/EB
  (OL L 289, 2002 10 26, p. 30) | |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB
  (OL L 164, 2004 4 30, p. 44) | Tik 30 straipsnis |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/58/EB
  (OL L 315, 2007 12 3, p. 44) | Tik 2 straipsnis |

Tarybos direktyva 91/440/EEB

(OL L 237, 1991 8 24, p. 25)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/12/EB

(OL L 75, 2001 3 15, p. 1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/51/EB

(OL L 164, 2004 4 30, p. 164)

Tarybos direktyva 2006/103/EB

(OL L 363, 2006 12 20, p. 344)

Tik priedo B punktas

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/58/EB

(OL L 315, 2007 12 3, p. 44)

Tik 1 straipsnis

Tarybos direktyva 95/18/EB

(OL L 143, 1995 6 27, p. 70)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/13/EB

(OL L 75, 2001 3 15, p. 26)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB

(OL L 164, 2004 4 30, p. 44)

Tik 29 straipsnis

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/14/EB

(OL L 75, 2001 3 15, p. 29)

Komisijos sprendimas 2002/844/EB

(OL L 289, 2002 10 26, p. 30)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB

(OL L 164, 2004 4 30, p. 44)

Tik 30 straipsnis

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/58/EB

(OL L 315, 2007 12 3, p. 44)

Tik 2 straipsnis

B   dalis

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminų sąrašas

(nurodytas 67 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo į nacionalinę teisę terminas |
| --- | --- |
| 91/440/EEB | 1993 m. sausio 1 d. |
| 95/18/EB | 1997 m. birželio 27 d. |
| 2001/12/EB | 2003 m. kovo 15 d. |
| 2001/13/EB | 2003 m. kovo 15 d. |
| 2001/14/EB | 2003 m. kovo 15 d. |
| 2004/49/EB | 2006 m. balandžio 30 d. |
| 2004/51/EB | 2005 m. gruodžio 31 d. |
| 2006/103/EB | 2007 m. sausio 1 d. |
| 2007/58/EB | 2009 birželio 4 d. |

Direktyva

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminas

91/440/EEB

1993 m. sausio 1 d.

95/18/EB

1997 m. birželio 27 d.

2001/12/EB

2003 m. kovo 15 d.

2001/13/EB

2003 m. kovo 15 d.

2001/14/EB

2003 m. kovo 15 d.

2004/49/EB

2006 m. balandžio 30 d.

2004/51/EB

2005 m. gruodžio 31 d.

2006/103/EB

2007 m. sausio 1 d.

2007/58/EB

2009 birželio 4 d.

2011 m. lapkričio 16 d., trečiadienisXII PRIEDAS

Atitikties lentelė

| Direktyva 91/440/EEB | Direktyva 95/18/EB | Direktyva 2001/14/EB | Ši direktyva |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 straipsnio 1 dalis | 1 straipsnio 1 dalis | 1 straipsnio 1 dalies pirmoji pastraipa | 1 straipsnio 1 dalis |
| | | 1 straipsnio 2 dalis | 1 straipsnio 2 dalis |
| 2 straipsnio 2 dalis | | | 2 straipsnio 1 dalis |
| | 1 straipsnio 2 dalis | | 2 straipsnio 2 dalis |
| | | 1 straipsnio 3 dalis | 2 straipsnio 3 dalis |
| 2 straipsnio 3 dalis | 1 straipsnio 3 dalis | 1 straipsnio 4 dalis | 2 straipsnio 4 dalis |
| 2 straipsnio 4 dalis | | | 2 straipsnio 5 dalis |
| 3 straipsnis | | | 3 straipsnio 1–8 dalys |
| | 2 straipsnio b ir c punktai | | 3 straipsnio 9 ir 10 dalys |
| | | 2 straipsnis | 3 straipsnio 11–21 dalys |
| 4 straipsnis | | | 4 straipsnis |
| 5 straipsnis | | | 5 straipsnis |
| 6 straipsnio 1 ir 2 dalys | | | 6 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 9 straipsnio 4 dalis | | | 6 straipsnio 3 dalis |
| 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | | | 6 straipsnio 4 dalis |
| 6 straipsnio 3 dalis | | | 7 straipsnio 1 dalis |
| | | 4 straipsnio 2 dalis ir 14 straipsnio 2 dalis | 7 straipsnio 2 dalis |
| 7 straipsnio 1, 3 ir 4 dalys | | | 8 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |
| | | 6 straipsnio 1 dalis | 8 straipsnio 4 dalis |
| 9 straipsnio 1 ir 2 dalys | | | 9 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 10 straipsnio 3 ir 3a dalys | | | 10 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies pirma, antra ir trečia pastraipos |
| 10 straipsnio 3b dalis | | | 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |
| | | | 11 straipsnio 4 dalis |
| 10 straipsnio 3c ir 3e dalys | | | 11 straipsnio 5 ir 6 dalys |
| 10 straipsnio 3f dalis | | | 12 straipsnis |
| | | 5 straipsnis | 13 straipsnis |
| | | | 14 straipsnis |
| 10b straipsnis | | | 15 straipsnis |
| | 3 straipsnis | | 16 straipsnis |
| | 4 straipsnio 1–4 dalys | | 17 straipsnio 1-4 dalys |
| | 5 straipsnis | | 18 straipsnis |
| | 6 straipsnis | | 19 straipsnis |
| | 7 straipsnis | | 20 straipsnis |
| | 8 straipsnis | | 21 straipsnis |
| | 9 straipsnis | | 22 straipsnis |
| | 4 straipsnio 5 dalis | | 23 straipsnio 1 dalis |
| | 10 straipsnis | | 23 straipsnio 2 ir 3 dalys |
| | 11 straipsnis | | 24 straipsnis |
| | 15 straipsnis | | 25 straipsnis |
| | | 1 straipsnio 1 dalies antroji pastraipa | 26 straipsnis |
| | | 3 straipsnis | 27 straipsnis |
| 10 straipsnio 5 dalis | | | 28 straipsnis |
| | | 4 straipsnio 1 ir 3–6 dalys | 29 straipsnis |
| | | 6 straipsnio 2–5 dalys | 30 straipsnis |
| | | 7 straipsnis | 31 straipsnis |
| | | 8 straipsnis | 32 straipsnis |
| | | 9 straipsnis | 33 straipsnis |
| | | 10 straipsnis | 34 straipsnis |
| | | 11 straipsnis | 35 straipsnis |
| | | 12 straipsnis | 36 straipsnis |
| | | 13 straipsnis | 38 straipsnis |
| | | 14 straipsnio 1 ir 3 dalys | 39 straipsnis |
| | | 15 straipsnis | 40 straipsnis |
| | | 16 straipsnis | 41 straipsnis |
| | | 17 straipsnis | 42 straipsnis |
| | | 18 straipsnis | 43 straipsnis |
| | | 19 straipsnis | 44 straipsnis |
| | | 20 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys | 45 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys |
| | | | 45 straipsnio 4 dalis |
| | | 20 straipsnio 4 dalis | 45 straipsnio 5 dalis |
| | | 21 straipsnis | 46 straipsnis |
| | | 22 straipsnis | 47 straipsnis |
| | | 23 straipsnis | 48 straipsnis |
| | | 24 straipsnis | 49 straipsnis |
| | | 25 straipsnis | 50 straipsnis |
| | | 26 straipsnis | 51 straipsnis |
| | | 27 straipsnis | 52 straipsnis |
| | | 28 straipsnis | 53 straipsnis |
| | | 29 straipsnis | 54 straipsnis |
| | | 30 straipsnio 1 dalis | 55 straipsnis |
| | | 30 straipsnio 2 dalis | 56 straipsnio 1 dalis |
| | | 31 straipsnis | 57 straipsnis |
| 12 straipsnis | | | 58 straipsnis |
| 14a straipsnis | | 33 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys | 59 straipsnis |
| | | | 60 straipsnis |
| | | | 61 straipsnis |
| | | | 62 straipsnis |
| 11 straipsnis | | 34 straipsnis | 63 straipsnis |
| 11a straipsnis | | 35 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys | 64 straipsnis |
| 10 straipsnio 9 dalis | | | 65 straipsnis |
| | | 38 straipsnis | 66 straipsnis |
| | | | 67 straipsnis |
| | 17 straipsnis | 39 straipsnis | 68 straipsnis |
| 16 straipsnis | 18 straipsnis | 40 straipsnis | 69 straipsnis |
| | | | I priedas |
| II priedas | | | II priedas |
| | | II priedas | III priedas |
| | | | IV priedas |
| | Priedas | | V priedas |
| | | I priedas | VI priedas |
| | | | VII priedas |
| | | | VIII priedas |
| | | III priedas | IX priedas |
| | | | X priedas |

Direktyva 91/440/EEB

Direktyva 95/18/EB

Direktyva 2001/14/EB

Ši direktyva

2 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio 1 dalies pirmoji pastraipa

1 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio 2 dalis

1 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 1 dalis

1 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 2 dalis

1 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 3 dalis

1 straipsnio 3 dalis

1 straipsnio 4 dalis

2 straipsnio 4 dalis

2 straipsnio 4 dalis

2 straipsnio 5 dalis

3 straipsnis

3 straipsnio 1–8 dalys

2 straipsnio b ir c punktai

3 straipsnio 9 ir 10 dalys

2 straipsnis

3 straipsnio 11–21 dalys

4 straipsnis

4 straipsnis

5 straipsnis

5 straipsnis

6 straipsnio 1 ir 2 dalys

6 straipsnio 1 ir 2 dalys

9 straipsnio 4 dalis

6 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

6 straipsnio 4 dalis

6 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 2 dalis ir 14 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 1, 3 ir 4 dalys

8 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

6 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 4 dalis

9 straipsnio 1 ir 2 dalys

9 straipsnio 1 ir 2 dalys

10 straipsnio 3 ir 3a dalys

10 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies pirma, antra ir trečia pastraipos

10 straipsnio 3b dalis

11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

11 straipsnio 4 dalis

10 straipsnio 3c ir 3e dalys

11 straipsnio 5 ir 6 dalys

10 straipsnio 3f dalis

12 straipsnis

5 straipsnis

13 straipsnis

14 straipsnis

10b straipsnis

15 straipsnis

3 straipsnis

16 straipsnis

4 straipsnio 1–4 dalys

17 straipsnio 1-4 dalys

5 straipsnis

18 straipsnis

6 straipsnis

19 straipsnis

7 straipsnis

20 straipsnis

8 straipsnis

21 straipsnis

9 straipsnis

22 straipsnis

4 straipsnio 5 dalis

23 straipsnio 1 dalis

10 straipsnis

23 straipsnio 2 ir 3 dalys

11 straipsnis

24 straipsnis

15 straipsnis

25 straipsnis

1 straipsnio 1 dalies antroji pastraipa

26 straipsnis

3 straipsnis

27 straipsnis

10 straipsnio 5 dalis

28 straipsnis

4 straipsnio 1 ir 3–6 dalys

29 straipsnis

6 straipsnio 2–5 dalys

30 straipsnis

7 straipsnis

31 straipsnis

8 straipsnis

32 straipsnis

9 straipsnis

33 straipsnis

10 straipsnis

34 straipsnis

11 straipsnis

35 straipsnis

12 straipsnis

36 straipsnis

13 straipsnis

38 straipsnis

14 straipsnio 1 ir 3 dalys

39 straipsnis

15 straipsnis

40 straipsnis

16 straipsnis

41 straipsnis

17 straipsnis

42 straipsnis

18 straipsnis

43 straipsnis

19 straipsnis

44 straipsnis

20 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

45 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

45 straipsnio 4 dalis

20 straipsnio 4 dalis

45 straipsnio 5 dalis

21 straipsnis

46 straipsnis

22 straipsnis

47 straipsnis

23 straipsnis

48 straipsnis

24 straipsnis

49 straipsnis

25 straipsnis

50 straipsnis

26 straipsnis

51 straipsnis

27 straipsnis

52 straipsnis

28 straipsnis

53 straipsnis

29 straipsnis

54 straipsnis

30 straipsnio 1 dalis

55 straipsnis

30 straipsnio 2 dalis

56 straipsnio 1 dalis

31 straipsnis

57 straipsnis

12 straipsnis

58 straipsnis

14a straipsnis

33 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

59 straipsnis

60 straipsnis

61 straipsnis

62 straipsnis

11 straipsnis

34 straipsnis

63 straipsnis

11a straipsnis

35 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys

64 straipsnis

10 straipsnio 9 dalis

65 straipsnis

38 straipsnis

66 straipsnis

67 straipsnis

17 straipsnis

39 straipsnis

68 straipsnis

16 straipsnis

18 straipsnis

40 straipsnis

69 straipsnis

I priedas

II priedas

II priedas

II priedas

III priedas

IV priedas

Priedas

V priedas

I priedas

VI priedas

VII priedas

VIII priedas

III priedas

IX priedas

X priedas

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienis

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/274 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/274

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisIntegruotos jūrų politikos tolesnis vystymas ***I

P7_TA(2011)0508

2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa (COM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD))

2013/C 153 E/42

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0494), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0494),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, 74 straipsnį ir 77 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnio 1 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, 173 straipsnio 3 dalį, 175 straipsnį, 188 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį, 194 straipsnio 2 dalį ir 195 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0292/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, 74 straipsnį ir 77 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnio 1 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, 173 straipsnio 3 dalį, 175 straipsnį, 188 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį, 194 straipsnio 2 dalį ir 195 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0292/2010),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 27 d. Regionų komiteto nuomonę (2) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 27 d. Regionų komiteto nuomonę (2)

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 6 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Žuvininkystės komiteto, Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0163/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Žuvininkystės komiteto, Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0163/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą savo poziciją;

| 2. | pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | pritaria Europos Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

pritaria Europos Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina savo pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina savo pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 107, 2011 4 6, p. 64.

(2)  OL C 104, 2011 4 2, p. 47.

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2010)0257

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. lapkričio 17 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1255/2011.)

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisTEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendras pareiškimas

Pagal 9 straipsnį programos, kuria remiamas integruotos jūrų politikos tolesnis vystymas, įgyvendinimo finansinis paketas 2011–2013 m. laikotarpiu yra 40 000 000 eurų. Šį paketą turi sudaryti 23 140 000 eurų iš 2011 m. biudžeto, nenaudojant daugiametės finansinės programos 2 išlaidų kategorijoje turimos maržos, 16 660 000 eurų suma, įskaitant techninei pagalbai skirtas lėšas, įrašyta į biudžeto projektą ir patvirtinta Tarybos svarstant 2012 m. biudžetą, ir dar 200 000 eurų suma, skirta techninei pagalbai, kuri turi būti įrašyta į 2013 m. biudžetą.

Šiuo tikslu 2011 m. biudžetą reikėtų iš dalies pakeisti, kad būtų sukurta būtina nomenklatūra ir asignavimai įtraukti į rezervą. Į priimtus 2012 ir 2013 m. biudžetus turėtų būti įtrauktos atitinkamos tų metų sumos.

Europos Parlamento ir Tarybos bendras pareiškimas

Europos Parlamentas ir Taryba neatmeta galimybės teikti deleguotuosius aktus ateityje po 2013 m. įgyvendinant programas remiantis atitinkamais Komisijos pasiūlymais.

---

| 31.5.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 153/275 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 153/275

---

2011 m. lapkričio 17 d., ketvirtadienisEuropos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa *

P7_TA(2011)0509

2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos (COM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE))

2013/C 153 E/43

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0072), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0072),

| — | atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0077/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0077/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A7–0360/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A7–0360/2011),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | mano, kad teisės akto pasiūlyme pateikta pirminė orientacinė suma neatitinka pagal dabartinės 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos 1a išlaidų kategoriją numatytų lėšų viršutinės ribos; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą (1) persvarstyti dabartinę daugiametę finansinę programą remiantis 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (TIS) 21–23 punktais (2), kad 2012–2013 m. laikotarpiu projektui ITER būtų užtikrintas nenumatytas papildomas finansavimas; yra pasirengęs pradėti derybas su kita biudžeto valdymo institucija vadovaujantis visomis TIS numatytomis priemonėmis, kad iki 2011 m. pabaigos neatidėliojant būtų priimtas susitarimas dėl Euratomo mokslinių tyrimų programos finansavimo; primena, kad nepritaria jokiam lėšų perkėlimui iš Europos Bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir parodomosios veiklos programos (2007–2013 m.) (3), kaip siūloma pirmiau minėtame Komisijos pasiūlyme; |
| --- | --- |

2.

mano, kad teisės akto pasiūlyme pateikta pirminė orientacinė suma neatitinka pagal dabartinės 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos 1a išlaidų kategoriją numatytų lėšų viršutinės ribos; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą (1) persvarstyti dabartinę daugiametę finansinę programą remiantis 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (TIS) 21–23 punktais (2), kad 2012–2013 m. laikotarpiu projektui ITER būtų užtikrintas nenumatytas papildomas finansavimas; yra pasirengęs pradėti derybas su kita biudžeto valdymo institucija vadovaujantis visomis TIS numatytomis priemonėmis, kad iki 2011 m. pabaigos neatidėliojant būtų priimtas susitarimas dėl Euratomo mokslinių tyrimų programos finansavimo; primena, kad nepritaria jokiam lėšų perkėlimui iš Europos Bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir parodomosios veiklos programos (2007–2013 m.) (3), kaip siūloma pirmiau minėtame Komisijos pasiūlyme;

| 3. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 106a straipsnį;

| 4. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 5. | ragina Tarybą dar kartą su juo konsultuotis, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą dar kartą su juo konsultuotis, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl sprendimo


  4 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (4a) | 2012–2013 m. bendrosios programos struktūra ir įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas paprastumo, stabilumo, skaidrumo, teisinio aiškumo, nuoseklumo, kompetencijos ir pasitikėjimo principais pagal Europos Parlamento rekomendacijas, pateiktas jo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo (4). |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(4a)

2012–2013 m. bendrosios programos struktūra ir įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas paprastumo, stabilumo, skaidrumo, teisinio aiškumo, nuoseklumo, kompetencijos ir pasitikėjimo principais pagal Europos Parlamento rekomendacijas, pateiktas jo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo (4).

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (5a) | Atsižvelgiant į galimą tarpvalstybinį branduolinių incidentų poveikį, pirmenybė turėtų būti teikiama branduolinės saugos ir prireikus saugumo aspektų gerinimui. |
| --- | --- |

(5a)

Atsižvelgiant į galimą tarpvalstybinį branduolinių incidentų poveikį, pirmenybė turėtų būti teikiama branduolinės saugos ir prireikus saugumo aspektų gerinimui.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (6a) | Europos pramonės iniciatyvos tvaraus branduolių dalijimosi srityje (angl. ESNII) tikslas – 2035–2040 m. įdiegti IV kartos uždaro kuro ciklo greitųjų neutronų reaktorius. Pagal šią iniciatyvą vykdomi trijų krypčių technologijų plėtros tyrimai ir keturi svarbiausi projektai: prototipas ASTRID (natriu aušinamas reaktorius), eksperimentinis įrenginys ALLEGRO (dujomis aušinamas reaktorius), demonstracinis įrenginys ALFRED (švinu aušinamas reaktorius) ir – pastarosios technologijos infrastruktūrai remti – greitųjų neutronų spinduliuotės įrenginys MYRRHA (švinu ir bismutu aušinamas reaktorius). |
| --- | --- |

(6a)

Europos pramonės iniciatyvos tvaraus branduolių dalijimosi srityje (angl. ESNII) tikslas – 2035–2040 m. įdiegti IV kartos uždaro kuro ciklo greitųjų neutronų reaktorius. Pagal šią iniciatyvą vykdomi trijų krypčių technologijų plėtros tyrimai ir keturi svarbiausi projektai: prototipas ASTRID (natriu aušinamas reaktorius), eksperimentinis įrenginys ALLEGRO (dujomis aušinamas reaktorius), demonstracinis įrenginys ALFRED (švinu aušinamas reaktorius) ir – pastarosios technologijos infrastruktūrai remti – greitųjų neutronų spinduliuotės įrenginys MYRRHA (švinu ir bismutu aušinamas reaktorius).

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (6b) | Remiantis Euratomo septintąja bendrąja programa (2007–2011 m.) imtasi trijų svarbių Europos bendradarbiavimo iniciatyvų branduolinių mokslų ir technologijų srityje. Tai Tvarios branduolinės energijos technologijų platforma (angl. SNETP), Geologinio laidojimo įgyvendinimo technologijų platforma (angl. IGDTP) ir Europos daugiadalykė mažų dozių iniciatyva (angl. MELODI). Ir SNETP, ir IGDTP atitinka Europos strateginio energetikos technologijų plano (SET plano) tikslus. |
| --- | --- |

(6b)

Remiantis Euratomo septintąja bendrąja programa (2007–2011 m.) imtasi trijų svarbių Europos bendradarbiavimo iniciatyvų branduolinių mokslų ir technologijų srityje. Tai Tvarios branduolinės energijos technologijų platforma (angl. SNETP), Geologinio laidojimo įgyvendinimo technologijų platforma (angl. IGDTP) ir Europos daugiadalykė mažų dozių iniciatyva (angl. MELODI). Ir SNETP, ir IGDTP atitinka Europos strateginio energetikos technologijų plano (SET plano) tikslus.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| (6c) | Atsižvelgiant į 2011 m. kovo 11 d. avariją Japonijos Fukušimos branduolinėje jėgainėje, kurią sukėlė žemės drebėjimas ir cunamis, būtina atlikti papildomą mokslinių tyrimų darbą saugaus branduolių dalijimosi srityje ir patikinti Sąjungos piliečius, kad Sąjungoje esančių branduolinių įrenginių sauga ir toliau atitinka aukščiausius tarptautinius standartus. Šiam papildomam darbui atlikti būtina padidinti biudžeto asignavimus branduolių dalijimosi srityje. |
| --- | --- |

(6c)

Atsižvelgiant į 2011 m. kovo 11 d. avariją Japonijos Fukušimos branduolinėje jėgainėje, kurią sukėlė žemės drebėjimas ir cunamis, būtina atlikti papildomą mokslinių tyrimų darbą saugaus branduolių dalijimosi srityje ir patikinti Sąjungos piliečius, kad Sąjungoje esančių branduolinių įrenginių sauga ir toliau atitinka aukščiausius tarptautinius standartus. Šiam papildomam darbui atlikti būtina padidinti biudžeto asignavimus branduolių dalijimosi srityje.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (9a) | Priėmus susitarimą dėl papildomo finansavimo projektui ITER tik iš perkeltų nepanaudotų daugiametės finansinės programos (DFP) lėšų ir neperskiriant Septintajai bendrajai mokslinių tyrimų programai (2007–2013 m.) skirtų lėšų 2012–2013 m. Bendrajai programai, būtų galima greitai patvirtinti programą 2011 m. |
| --- | --- |

(9a)

Priėmus susitarimą dėl papildomo finansavimo projektui ITER tik iš perkeltų nepanaudotų daugiametės finansinės programos (DFP) lėšų ir neperskiriant Septintajai bendrajai mokslinių tyrimų programai (2007–2013 m.) skirtų lėšų 2012–2013 m. Bendrajai programai, būtų galima greitai patvirtinti programą 2011 m.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl sprendimo

11 konstatuojamoji dalis

| (11) | 2008 m. gruodžio 1–2 d. vykusiame Tarybos posėdyje priimtose Tarybos išvadose dėl branduolinės energetikos srities įgūdžių poreikio pripažįstama, kad Bendrijoje būtina išlaikyti branduolinės energetikos srities aukšto lygio mokymą. |
| --- | --- |

(11)

2008 m. gruodžio 1–2 d. vykusiame Tarybos posėdyje priimtose Tarybos išvadose dėl branduolinės energetikos srities įgūdžių poreikio pripažįstama, kad Bendrijoje būtina išlaikyti branduolinės energetikos srities aukšto lygio mokymą.

| (11) | 2008 m. gruodžio 1–2 d. vykusiame Tarybos posėdyje priimtose Tarybos išvadose dėl branduolinės energetikos srities įgūdžių poreikio pripažįstama, kad Bendrijoje būtina išlaikyti branduolinės energetikos srities aukšto lygio mokymą
  ir tinkamas darbo sąlygas
  . |
| --- | --- |

(11)

2008 m. gruodžio 1–2 d. vykusiame Tarybos posėdyje priimtose Tarybos išvadose dėl branduolinės energetikos srities įgūdžių poreikio pripažįstama, kad Bendrijoje būtina išlaikyti branduolinės energetikos srities aukšto lygio mokymą
  ir tinkamas darbo sąlygas
  .

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl sprendimo

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (14a) | Komisija, Europos Vadovų Taryba, Taryba ir valstybės narės rengiasi pradėti procesą, skirtą iš dalies pakeisti Euratomo sutarčiai, siekiant sustiprinti jos nuostatas dėl informavimo ir Europos Parlamento teises bendrai priimti teisės aktus, susijusius su Euratomo mokslinių tyrimų ir aplinkos apsaugos klausimais, kad ateityje būtų palengvintos, inter alia, biudžeto sudarymo procedūros. |
| --- | --- |

(14a)

Komisija, Europos Vadovų Taryba, Taryba ir valstybės narės rengiasi pradėti procesą, skirtą iš dalies pakeisti Euratomo sutarčiai, siekiant sustiprinti jos nuostatas dėl informavimo ir Europos Parlamento teises bendrai priimti teisės aktus, susijusius su Euratomo mokslinių tyrimų ir aplinkos apsaugos klausimais, kad ateityje būtų palengvintos, inter alia, biudžeto sudarymo procedūros.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl sprendimo

16 konstatuojamoji dalis

| (16) | Šiuo sprendimu visam Bendrosios programos įgyvendinimo laikotarpiui (2012–2013 m.) nustatomas finansinis paketas, kuris yra pagrindinis biudžeto valdymo institucijos orientyras metinės biudžetinės procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 37 punkte. |
| --- | --- |

(16)

Šiuo sprendimu visam Bendrosios programos įgyvendinimo laikotarpiui (2012–2013 m.) nustatomas finansinis paketas, kuris yra pagrindinis biudžeto valdymo institucijos orientyras metinės biudžetinės procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 37 punkte.

| (16) | Šiuo sprendimu visam Bendrosios programos įgyvendinimo laikotarpiui (2012–2013 m.) nustatomas finansinis paketas, kuris yra pagrindinis biudžeto valdymo institucijos orientyras metinės biudžetinės procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo
  (TIS)
  37 punkte.
  Siekiant, kad į 2012 m. ir 2013 m. DFP būtų įtraukta 2012–2013 m. Bendroji programa, turės būti iš dalies pakeista DFP nustatant didesnę 1a išlaidų kategorijos viršutinę ribą. Jei 2011 m. DFP nebus jokių kitų nepanaudotų lėšų, kurias būtų galima perkelti į 2012 m. ir 2013 m., turėtų būti mobilizuotos pagal lankstumo priemonę numatytos lėšos, kaip nurodyta TIS 27 punkte. |
| --- | --- |

(16)

Šiuo sprendimu visam Bendrosios programos įgyvendinimo laikotarpiui (2012–2013 m.) nustatomas finansinis paketas, kuris yra pagrindinis biudžeto valdymo institucijos orientyras metinės biudžetinės procedūros metu, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo
  (TIS)
  37 punkte.
  Siekiant, kad į 2012 m. ir 2013 m. DFP būtų įtraukta 2012–2013 m. Bendroji programa, turės būti iš dalies pakeista DFP nustatant didesnę 1a išlaidų kategorijos viršutinę ribą. Jei 2011 m. DFP nebus jokių kitų nepanaudotų lėšų, kurias būtų galima perkelti į 2012 m. ir 2013 m., turėtų būti mobilizuotos pagal lankstumo priemonę numatytos lėšos, kaip nurodyta TIS 27 punkte.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl sprendimo

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (16a) | Kai tai susiję su 2014–2020 m. DFP, projektui ITER skirti finansiniai ištekliai turėtų būti patvirtinti visam programavimo laikotarpiui, kad bet kada, kai išlaidos viršys ES dalį, sudarančią 6 600 000 000 EUR ir numatytą projekto ITER statybų laikotarpiui, kurį šiuo metu planuojama baigti 2020 m., finansavimas būtų skiriamas nenaudojant DFP viršutinių ribų (lėšų atskyrimas). |
| --- | --- |

(16a)

Kai tai susiję su 2014–2020 m. DFP, projektui ITER skirti finansiniai ištekliai turėtų būti patvirtinti visam programavimo laikotarpiui, kad bet kada, kai išlaidos viršys ES dalį, sudarančią 6 600 000 000 EUR ir numatytą projekto ITER statybų laikotarpiui, kurį šiuo metu planuojama baigti 2020 m., finansavimas būtų skiriamas nenaudojant DFP viršutinių ribų (lėšų atskyrimas).

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl sprendimo

18 konstatuojamoji dalis

| (18) | Tarptautiniai ir pasauliniai Europos mokslinių tyrimų veiklos aspektai yra svarbūs siekiant gauti abipusės naudos. Todėl dalyvauti 2012–2013 m. Bendrojoje programoje turėtų būti leidžiama tuo tikslu reikiamus susitarimus sudariusioms valstybėms, o projektų lygmeniu ir vadovaujantis abipusės naudos principu – ir trečiųjų valstybių subjektams bei tarptautinėms mokslinio bendradarbiavimo organizacijoms. |
| --- | --- |

(18)

Tarptautiniai ir pasauliniai Europos mokslinių tyrimų veiklos aspektai yra svarbūs siekiant gauti abipusės naudos. Todėl dalyvauti 2012–2013 m. Bendrojoje programoje turėtų būti leidžiama tuo tikslu reikiamus susitarimus sudariusioms valstybėms, o projektų lygmeniu ir vadovaujantis abipusės naudos principu – ir trečiųjų valstybių subjektams bei tarptautinėms mokslinio bendradarbiavimo organizacijoms.

| (18) | Tarptautiniai ir pasauliniai Europos mokslinių tyrimų veiklos aspektai yra svarbūs siekiant gauti abipusės naudos. Todėl
  , viena vertus,
  dalyvauti 2012–2013 m. Bendrojoje programoje turėtų būti leidžiama tuo tikslu reikiamus susitarimus sudariusioms valstybėms, o projektų lygmeniu ir vadovaujantis abipusės naudos principu – ir trečiųjų valstybių subjektams bei tarptautinėms mokslinio bendradarbiavimo organizacijoms.
  Antra vertus, tai taip pat reiškia, kad, ypač kai tai susiję su projektu ITER, tarptautiniai partneriai turėtų visapusiškai vykdyti savo finansinius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(18)

Tarptautiniai ir pasauliniai Europos mokslinių tyrimų veiklos aspektai yra svarbūs siekiant gauti abipusės naudos. Todėl
  , viena vertus,
  dalyvauti 2012–2013 m. Bendrojoje programoje turėtų būti leidžiama tuo tikslu reikiamus susitarimus sudariusioms valstybėms, o projektų lygmeniu ir vadovaujantis abipusės naudos principu – ir trečiųjų valstybių subjektams bei tarptautinėms mokslinio bendradarbiavimo organizacijoms.
  Antra vertus, tai taip pat reiškia, kad, ypač kai tai susiję su projektu ITER, tarptautiniai partneriai turėtų visapusiškai vykdyti savo finansinius įsipareigojimus.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 straipsnio 1 dalis

1.   2012–2013 m. Bendrąja programa siekiama Sutarties 1 straipsnyje ir 2 straipsnio a punkte nurodytų bendrųjų tikslų ir prisidedama prie Inovacijų sąjungos kūrimo remiantis Europos mokslinių tyrimų erdve.

1.   2012–2013 m. Bendrąja programa siekiama Sutarties 1 straipsnyje ir 2 straipsnio a punkte nurodytų bendrųjų tikslų
  , ypatingą dėmesį skiriant branduolinei saugai, saugumui ir radiacinei saugai,
  ir prisidedama prie Inovacijų sąjungos kūrimo remiantis Europos mokslinių tyrimų erdve.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 straipsnio 2a dalis (nauja)

2a.
     
  Vykdant 2012–2013 m. Bendrąją programą turi būti prisidėta prie SET plano įgyvendinimo. Vykdant pagal ją numatytus veiksmus turėtų būti atsižvelgta į trijų esamų Europos branduolinės energijos technologijų platformų – SNETP, IGDTP ir MELODI – strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

Suma 2012–2013 m. Bendrajai programai įgyvendinti yra ne didesnė kaip
  2 560 270 000 EUR
  . Ši suma paskirstoma taip (EUR):

Suma 2012–2013 m. Bendrajai programai įgyvendinti yra ne didesnė kaip
  2 100 270 000 EUR
  . Ši suma paskirstoma taip (EUR):

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnio 1 dalies a punkto 1 įtrauka

| — | branduolių sintezės energijos moksliniams tyrimams –
  2 208 809 000
  : |
| --- | --- |

—

branduolių sintezės energijos moksliniams tyrimams –
  2 208 809 000
  :

| — | branduolių sintezės energijos moksliniams tyrimams –
  1 748 809 000; šia suma apimamos lėšos, reikalingos tęsti JET programą Kulhame; |
| --- | --- |

—

branduolių sintezės energijos moksliniams tyrimams –
  1 748 809 000; šia suma apimamos lėšos, reikalingos tęsti JET programą Kulhame;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnio 1 dalies a punkto antra įtrauka

| — | branduolių dalijimosi ir radiacinės saugos moksliniams tyrimams – 118 245 000; |
| --- | --- |

—

branduolių dalijimosi ir radiacinės saugos moksliniams tyrimams – 118 245 000;

| — | branduolių dalijimosi
  , ypač saugos, branduolinių atliekų tvarkymo
  ir radiacinės saugos
  gerinimo
  moksliniams tyrimams – 118 245 000; |
| --- | --- |

—

branduolių dalijimosi
  , ypač saugos, branduolinių atliekų tvarkymo
  ir radiacinės saugos
  gerinimo
  moksliniams tyrimams – 118 245 000;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnio 1 dalies b punkto pirma įtrauka

| — | Jungtinio tyrimų centro branduolinei veiklai –233 216 000
  . |
| --- | --- |

—

Jungtinio tyrimų centro branduolinei veiklai –233 216 000
  .

| — | Jungtinio tyrimų centro branduolinei veiklai
  , susijusiai su branduoline sauga, aplinkos apsauga ir eksploatacijos nutraukimu
  – 233 216 000 |
| --- | --- |

—

Jungtinio tyrimų centro branduolinei veiklai
  , susijusiai su branduoline sauga, aplinkos apsauga ir eksploatacijos nutraukimu
  – 233 216 000

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 straipsnio 1a dalis (nauja)

Ypatingas dėmesys skiriamas sutartinėms sąlygoms, kuriomis būtų sumažinama neįvykdymo rizika ir laipsniškas rizikos bei išlaidų perskirstymas, kurti.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 straipsnio 1a dalis (nauja)

1a.
     
  Ypatingas dėmesys skiriamas iniciatyvoms, kuriomis papildomi svarbiausi branduoliniai moksliniai tyrimai, ypač kai tai susiję su investicijomis į žmogiškąjį kapitalą ir tinkamas darbo sąlygas, taip pat su veiksmais, skirtais spręsti kvalifikacijos trūkumo grėsmės per ateinančius metus problemą.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 straipsnio 2a dalis (nauja)

2a.
     
  Valstybės narės ir Komisija parengia profesinių kvalifikacijų, mokymų ir įgūdžių Sąjungos branduolinėje srityje peržiūrą, kad būtų galima susidaryti bendrą įspūdį apie esamą padėtį ir nustatyti tinkamus sprendimus ir juos įgyvendinti.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I.A dalies 3 skirsnio 2 punktas

Pagal tikslinę fizikos ir technologijų programą bus eksploatuojamas Jungtinis Europos toras (JET) ir kiti su ITER susiję magnetiškai palaikomos sintezės įrenginiai. Šia programa bus įvertintos specifinės esminės ITER technologijos, sujungtos ITER projekto alternatyvos ir pasirengta eksploatuoti ITER.

Pagal tikslinę fizikos ir technologijų programą bus eksploatuojamas Jungtinis Europos toras (JET) ir kiti su ITER susiję magnetiškai palaikomos sintezės įrenginiai
  (įskaitant, jei yra galimybių, naujus eksperimentus, kuriuos ketinama įgyvendinti ir vykdyti tuo pat metu, kaip ir projektą ITER)
  . Šia programa bus įvertintos specifinės esminės ITER technologijos, sujungtos ITER projekto alternatyvos ir pasirengta eksploatuoti ITER.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I.B dalies 1 skirsnis „Tikslas“

Sukurti tvirtą mokslinį ir techninį pagrindą siekiant paspartinti praktinius saugesnio ilgaamžių radioaktyviųjų atliekų tvarkymo patobulinimus, pasiekti, kad branduolinė energija būtų naudojama visų pirma saugiau, labiau tausojant išteklius ir ekonomiškai efektyviau, taip pat užtikrinti tvirtą ir socialiai priimtiną žmonių ir aplinkos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės sistemą.

Sukurti tvirtą mokslinį ir techninį pagrindą siekiant paspartinti praktinius saugesnio ilgaamžių radioaktyviųjų atliekų tvarkymo patobulinimus, pasiekti, kad branduolinė energija būtų naudojama visų pirma saugiau, labiau tausojant išteklius ir ekonomiškai efektyviau, taip pat užtikrinti tvirtą ir socialiai priimtiną žmonių ir aplinkos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės sistemą.
  Nutraukiant pasenusių sistemų eksploataciją ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas ilgaamžėms branduolinėms atliekoms.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo I.B dalies 3 skirsnio 5 punktas

Parama mokslinės kompetencijos ir žmogiškųjų išteklių išsaugojimui ir tolesnei plėtrai siekiant užtikrinti, kad ilguoju laikotarpiu branduoliniame sektoriuje dirbtų tinkamai kvalifikuoti mokslo darbuotojai, inžinieriai ir darbuotojai
  .

Nuolatinė parama siekiant išsaugoti kvalifikuotus darbuotojus, kurie reikalingi tolesniam Sąjungos branduoliniam savarankiškumui išlaikyti ir kurie nuosekliai užtikrintų branduolinę saugą ir siektų, kad jos lygis būtų kuo aukštesnis
  .
  Labai svarbu, kad Sąjunga turėtų branduolinės srities ekspertų radiacinės saugos ir branduolinių įrenginių išmontavimo srityse, įskaitant ilgaamžių atliekų tvarkymo veiklos nutraukimą, kadangi Sąjungai naudojant mišrią energiją branduolinė energija atliks esminį vaidmenį.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 2 skirsnio antra pastraipa

Kad šis tikslas būtų įgyvendintas, būtinai reikia plėtoti žinias, įgūdžius ir kompetenciją, kad, įgyvendinant Sąjungos politikos kryptis
  branduolinių reaktorių ir kuro ciklų saugos,
  branduolinio saugumo kontrolės priemonių ir saugumo srityse, būtų remiamasi reikiamomis naujausiomis nepriklausomomis ir patikimomis mokslinėmis žiniomis. JRC
  misijoje pabrėžiamą į vartotoją orientuotą paramą Sąjungos politikai
  papildys aktyvus vaidmuo Europos mokslinių tyrimų erdvėje atliekant aukštos kokybės mokslinių tyrimų veiklą glaudžiai bendradarbiaujant su pramonės ir kitomis įstaigomis ir kuriant valstybių narių viešųjų ir privačiųjų institucijų tinklus.

Kad šis tikslas būtų įgyvendintas, būtinai reikia plėtoti žinias, įgūdžius ir kompetenciją, kad, įgyvendinant Sąjungos politikos kryptis branduolinio saugumo kontrolės priemonių ir saugumo srityse, būtų remiamasi reikiamomis naujausiomis nepriklausomomis ir patikimomis mokslinėmis žiniomis. JRC
  misiją
  papildys aktyvus vaidmuo Europos mokslinių tyrimų erdvėje atliekant aukštos kokybės mokslinių tyrimų veiklą glaudžiai bendradarbiaujant su pramonės ir kitomis įstaigomis ir kuriant valstybių narių viešųjų ir privačiųjų institucijų tinklus.
  Bus stiprinamas jo, kaip informacijos teikėjo visuomenei, vaidmuo.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo II dalies 3 skirsnio 3 punktas

| 3. | Branduolinis saugumas. Toliau bus padedama vykdyti Bendrijos įsipareigojimus, visų pirma rengiami kuro ciklo įrenginių kontrolės metodai, įgyvendinami papildomame protokole numatyti aplinkos mėginių ėmimo ir integruotų saugumo kontrolės priemonių reikalavimai ir užkertamas kelias branduolinių ir radioaktyviųjų medžiagų naudojimui ne pagal paskirtį, susijusiam su neteisėta šių medžiagų prekyba, įskaitant branduolinės teismo ekspertizės tyrimus. |
| --- | --- |

3.

Branduolinis saugumas. Toliau bus padedama vykdyti Bendrijos įsipareigojimus, visų pirma rengiami kuro ciklo įrenginių kontrolės metodai, įgyvendinami papildomame protokole numatyti aplinkos mėginių ėmimo ir integruotų saugumo kontrolės priemonių reikalavimai ir užkertamas kelias branduolinių ir radioaktyviųjų medžiagų naudojimui ne pagal paskirtį, susijusiam su neteisėta šių medžiagų prekyba, įskaitant branduolinės teismo ekspertizės tyrimus.

| 3. | Branduolinis saugumas. Toliau bus padedama vykdyti Bendrijos įsipareigojimus, visų pirma rengiami kuro ciklo įrenginių kontrolės metodai, įgyvendinami papildomame protokole numatyti aplinkos mėginių ėmimo ir integruotų saugumo kontrolės priemonių reikalavimai ir užkertamas kelias branduolinių ir radioaktyviųjų medžiagų naudojimui ne pagal paskirtį, susijusiam su neteisėta šių medžiagų prekyba, įskaitant branduolinės teismo ekspertizės tyrimus.
  Būtina naudoti optimalias visų civilinių branduolinių veiksmų, įskaitant bet kokių radioaktyvių medžiagų transportavimo operacijas ar saugojimo vietas, stebėsenos priemones. |
| --- | --- |

3.

Branduolinis saugumas. Toliau bus padedama vykdyti Bendrijos įsipareigojimus, visų pirma rengiami kuro ciklo įrenginių kontrolės metodai, įgyvendinami papildomame protokole numatyti aplinkos mėginių ėmimo ir integruotų saugumo kontrolės priemonių reikalavimai ir užkertamas kelias branduolinių ir radioaktyviųjų medžiagų naudojimui ne pagal paskirtį, susijusiam su neteisėta šių medžiagų prekyba, įskaitant branduolinės teismo ekspertizės tyrimus.
  Būtina naudoti optimalias visų civilinių branduolinių veiksmų, įskaitant bet kokių radioaktyvių medžiagų transportavimo operacijas ar saugojimo vietas, stebėsenos priemones.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl sprendimo

II priedo įžangos 1 a dalis (nauja)

Dalyvių atžvilgiu Europos mokslinių tyrimų finansavimo valdymas visais projektų etapais turėtų būti labiau grindžiamas pasitikėjimu ir tolerancija rizikai, kartu turėtų būti užtikrinama atskaitomybė taikant lanksčias Sąjungos taisykles, kad, jei įmanoma, būtų labiau derinamasi atsižvelgiant į skirtingus galiojančius nacionalinės teisės reglamentus ir pripažintą atskaitomybės praktiką.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl sprendimo

II priedo įžanginės dalies 1 b dalis (nauja)

Būtina užtikrinti pasitikėjimo ir kontrolės pusiausvyrą – rizikos ir su rizika susijusio pavojaus pusiausvyrą – užtikrinant patikimą Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimo valdymą.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl sprendimo

II priedo 2 punkto a papunkčio l punktas

Parama skirtingų šalių dalyvių konsorciumų vykdomiems mokslinių tyrimų projektams, kurių tikslas – plėsti naujas žinias, kurti naujas technologijas, produktus ar moksliniams tyrimams skirtus bendruosius išteklius. Atskirose srityse pagal skirtingas temas vykdomų projektų dydis, apimtis ir vidaus organizavimas gali skirtis. Projektai gali apimti mažos ar vidutinės apimties tikslinių mokslinių tyrimų veiksmus arba didelius integruotus projektus, kuriems skiriami nemaži ištekliai, kad būtų pasiektas numatytas tikslas. Į projektų darbo planus bus įtraukiama parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros galimybių plėtrai.

Parama skirtingų šalių dalyvių konsorciumų vykdomiems mokslinių tyrimų projektams, kurių tikslas – plėsti naujas žinias, kurti naujas technologijas, produktus ar moksliniams tyrimams skirtus bendruosius išteklius. Atskirose srityse pagal skirtingas temas vykdomų projektų dydis, apimtis ir vidaus organizavimas gali skirtis. Projektai gali apimti mažos ar vidutinės apimties tikslinių mokslinių tyrimų veiksmus arba didelius integruotus projektus, kuriems skiriami nemaži ištekliai, kad būtų pasiektas numatytas tikslas. Į projektų darbo planus bus įtraukiama parama mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros galimybių plėtrai.
  Į projektų darbo programą bus įtraukti standartizacijos veiksmai.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl sprendimo

II priedo 2 punkto a papunkčio 3 punktas

Parama veiklai, kurios tikslas – koordinuoti ar remti mokslinius tyrimus (tinklai, mainai, galimybė pasinaudoti tarptautinėmis mokslinių tyrimų infrastruktūromis, tyrimai, konferencijos, indėlis statant naują infrastruktūros objektą ir kt.) arba skatinti žmogiškųjų išteklių plėtrą (pvz., tinklai arba mokymo programų parengimas). Šie veiksmai taip pat gali būti įgyvendinami kitomis priemonėmis, ne tik pagal kvietimus teikti paraiškas.

Parama veiklai, kurios tikslas – koordinuoti ar remti mokslinius tyrimus (tinklai, mainai, galimybė pasinaudoti tarptautinėmis mokslinių tyrimų infrastruktūromis, tyrimai, konferencijos,
  dalyvavimas standartizacijos organų veikloje,
  indėlis statant naują infrastruktūros objektą ir kt.) arba skatinti žmogiškųjų išteklių plėtrą (pvz., tinklai arba mokymo programų parengimas). Šie veiksmai taip pat gali būti įgyvendinami kitomis priemonėmis, ne tik pagal kvietimus teikti paraiškas.

---

(1)  COM(2011)0226.

(2)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(3)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

(4)  
  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0401.

---