# Úradný vestník C 155/2013

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.C_2013.155.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 155 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 561. júna 2013 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.C_2013.155.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 155

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 561. júna 2013

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Rada |
| 2013/C 155/01 | Oznámenie určené osobám a subjektom, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia ustanovené v rozhodnutí Rady 2013/255/SZBP a v nariadení Rady (EÚ) č. 36/2012 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii | 1 |
| | Európska komisia |
| 2013/C 155/02 | Výmenný kurz eura | 2 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

2013/C 155/01

Oznámenie určené osobám a subjektom, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia ustanovené v rozhodnutí Rady 2013/255/SZBP a v nariadení Rady (EÚ) č. 36/2012 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii

1

Európska komisia

2013/C 155/02

Výmenný kurz eura

2

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2013/C 155/03 | Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 3 |
| 2013/C 155/04 | Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 9 |
| 2013/C 155/05 | Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 13 |

V   Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

2013/C 155/03

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

3

2013/C 155/04

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

9

2013/C 155/05

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

13

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

| 1.6.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 155/1

---

Oznámenie určené osobám a subjektom, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia ustanovené v rozhodnutí Rady 2013/255/SZBP a v nariadení Rady (EÚ) č. 36/2012 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii

2013/C 155/01

Nasledujúce informácie sú určené osobám a subjektom, ktoré sa uvádzajú v prílohe I a II k rozhodnutiu Rady 2013/255/SZBP (1) a v prílohe II a IIa k nariadeniu Rady (EÚ) č. 36/2012 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii.

Rada Európskej únie rozhodla, že na osoby a subjekty uvedené v týchto prílohách by sa mali vzťahovať reštriktívne opatrenia ustanovené v uvedenom rozhodnutí Rady a nariadení Rady. Dôvody zaradenia týchto osôb a subjektov na zoznam sa uvádzajú v príslušných záznamoch v týchto prílohách.

Dotknuté osoby a subjekty sa upozorňujú na možnosť podať žiadosť príslušným orgánom relevantného členského štátu alebo štátov uvedeným na webových stránkach v prílohe III k nariadeniu (EÚ) č. 36/2012 s cieľom získať povolenie na použitie zmrazených finančných prostriedkov na základné potreby alebo osobitné platby (pozri článok 16 uvedeného nariadenia).

Na účely ďalšieho preskúmania zoznamu osôb a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, zo strany Rady môžu dotknuté osoby a subjekty spolu s podpornou dokumentáciou do 28. februára 2014 predložiť Rade žiadosť o opätovné posúdenie rozhodnutia zaradiť ich na uvedený zoznam, pričom žiadosť zašlú na túto adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C — Unit 1C (Horizontal Issues) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C — Unit 1C (Horizontal Issues)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Dotknuté osoby a subjekty sa tiež upozorňujú na možnosť napadnúť rozhodnutie Rady na Všeobecnom súde Európskej únie v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 275 druhom odseku a v článku 263 štvrtom a šiestom odseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 147, 1.6.2013, s. 14.

---

Európska komisia

| 1.6.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 155/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 155/2

---

Výmenný kurz eura (1)

31. mája 2013

2013/C 155/02

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3006 |
| JPY | Japonský jen | 130,47 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4557 |
| GBP | Britská libra | 0,85365 |
| SEK | Švédska koruna | 8,5828 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,2406 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,6140 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,711 |
| HUF | Maďarský forint | 296,11 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7018 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,2792 |
| RON | Rumunský lei | 4,3843 |
| TRY | Turecká líra | 2,4456 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,3540 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3434 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,0981 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6265 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,6412 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 470,85 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 13,2174 |
| CNY | Čínsky juan | 7,9789 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5500 |
| IDR | Indonézska rupia | 12 742,47 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,0267 |
| PHP | Filipínske peso | 55,031 |
| RUB | Ruský rubeľ | 41,4400 |
| THB | Thajský baht | 39,480 |
| BRL | Brazílsky real | 2,7664 |
| MXN | Mexické peso | 16,7688 |
| INR | Indická rupia | 73,4980 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3006

JPY

Japonský jen

130,47

DKK

Dánska koruna

7,4557

GBP

Britská libra

0,85365

SEK

Švédska koruna

8,5828

CHF

Švajčiarsky frank

1,2406

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,6140

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,711

HUF

Maďarský forint

296,11

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7018

PLN

Poľský zlotý

4,2792

RON

Rumunský lei

4,3843

TRY

Turecká líra

2,4456

AUD

Austrálsky dolár

1,3540

CAD

Kanadský dolár

1,3434

HKD

Hongkongský dolár

10,0981

NZD

Novozélandský dolár

1,6265

SGD

Singapurský dolár

1,6412

KRW

Juhokórejský won

1 470,85

ZAR

Juhoafrický rand

13,2174

CNY

Čínsky juan

7,9789

HRK

Chorvátska kuna

7,5500

IDR

Indonézska rupia

12 742,47

MYR

Malajzijský ringgit

4,0267

PHP

Filipínske peso

55,031

RUB

Ruský rubeľ

41,4400

THB

Thajský baht

39,480

BRL

Brazílsky real

2,7664

MXN

Mexické peso

16,7688

INR

Indická rupia

73,4980

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

| 1.6.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 155/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 155/3

---

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

2013/C 155/03

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín
   (2)

„ISTARSKI PRŠUT“

ES č.: HR-PDO-0005-01041-04.10.2012

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Názov

„Istarski pršut“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Chorvátska republika

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

| Trieda 1.2 – | Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.) |
| --- | --- |

Trieda 1.2 –

Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.)

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Istarski pršut“ je mäsový výrobok konzervovaný sušením, vyrobený z bravčového stehna (zadná noha), bez kože a podkožného tukového tkaniva a s panvovými kosťami. Surové stehná sa najskôr obalia do sypkej zmesi, ktorá obsahuje morskú soľ a koreniny, potom sa vysušia na vzduchu, ale neúdia sa. Proces zrenia trvá celkovo minimálne dvanásť mesiacov.

Vek šunky „Istarski pršut“ sa počíta od prvého dňa naloženia do sypkej soľnej zmesi. V prípade, že surové stehno váži menej než 16 kg, výrobný proces trvá minimálne 12 mesiacov. Pokiaľ však stehno váži viac ako 16 kg, výrobný proces trvá minimálne 15 mesiacov.

„Istarski pršut“ má podlhovastý tvar, lebo obsahuje aj panvové kosti. Noha je oddelená v priehlavkovom kĺbe, pričom sa odstráni aj koža okrem časti pod priehlavkovým kĺbom (10 – 15 cm). Šunka má správne zaoblené okraje, hladký povrch, ktorý je čistý alebo s tenkou vrstvou plesne, ktorá predlžuje trvanlivosť šunky. Prierez svalovým tkanivom je rovnomerne ružovo-červený bez výraznejších zmien sfarbenia, pričom tukové tkanivo musí byť biele. „Istarski pršut“ má výraznú charakteristickú vôňu zrelého sušeného bravčového mäsa a bylín. Má typickú plnú, intenzívnu príchuť a je mierne slaná.

Výrobok pripravený na predaj má tieto fyzikálno-chemické vlastnosti: obsah vody musí byť nižší ako 55 %, obsah chloridu sodného musí byť nižší ako 8 % a aktivita vody (aw) musí byť pod úrovňou 0,93.

V čase umiestnenia na trh musí „Istarski pršut“ vážiť aspoň 7 kg.

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

„Istarski pršut“ sa vyrába zo surového bravčového stehna:

| | potomkovia čistokrvných plemien švédske Landrace, nemecké Landrace a veľkej bielej z domáceho chovu, |
| --- | --- |

potomkovia čistokrvných plemien švédske Landrace, nemecké Landrace a veľkej bielej z domáceho chovu,

| | dvojplemenné krížence, ktoré vznikli krížením týchto plemien, |
| --- | --- |

dvojplemenné krížence, ktoré vznikli krížením týchto plemien,

| | krížence, ktoré vnikli spätným krížením týchto plemien, |
| --- | --- |

krížence, ktoré vnikli spätným krížením týchto plemien,

| | trojplemenné krížence, ktoré vznikli krížením generácie F1 (Landrace x veľká biela) s plemenom Duroc. |
| --- | --- |

trojplemenné krížence, ktoré vznikli krížením generácie F1 (Landrace x veľká biela) s plemenom Duroc.

Priemerná telesná hmotnosť ošípaných v skupinách sa pri zabití musí pohybovať v rozmedzí 180 kg ± 10 % a vek ošípanej musí byť aspoň 9 mesiacov. Surové stehná sa spracujú tak, že sa ponechajú panvové kosti (bedrová kosť, sedacia kosť a lonová kosť), ale krížová kosť a chvostové stavce sa odstránia. Krížová kosť sa odstráni preseknutím krížovobedrového kĺbu a noha sa odsekne v priehlavkovom kĺbe. Koža a podkožné tkanivo sa odstránia zo stehna vo vzdialenosti 10 – 15 cm od priehlavkového kĺbu. Spracované surové stehno musí vážiť minimálne 13 kg.

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

Počas fázy výkrmu sa ošípané určené na výrobu šunky „Istarski pršut“ kŕmia zmeskou. Všetky zložky kŕmnej zmesky s výnimkou minerálov, vitamínov a ostatných kŕmnych doplnkových látok musia pochádzať z oblasti, v ktorej je povolený chov ošípaných a ktorá je uvedená v bode 4. Pôvod všetkých zložiek sa musí dať vysledovať od miesta výroby až po maštaľ a poverený certifikačný orgán ho musí overiť.

V poslednej fáze výkrmu (nad 110 kg) je povolené nahradiť až 50 % kukurice jačmeňom. Okrem toho sa na kŕmenie ošípaných môže použiť aj pšenica alebo pšeničné otruby, čerstvá ďatelina a lucerna, tekvice, kapusta, kŕmna repa, dreň cukrovej repy, srvátka a varené zemiaky. Je zakázané používať na kŕmenie ošípaných pivovarské mláto a pomyje.

3.5.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

Všetky fázy výroby šunky „Istarski pršut“, počnúc solením a lisovaním, cez sušenie a zrenie a končiac hotovým výrobkom, sa musia uskutočniť v zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4.

3.6.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

„Istarski pršut“ sa môže uvádzať na trh v celku (v jednom kuse spolu s kosťami) alebo v baleniach, ktoré môžu obsahovať vykostenú šunku, väčšie alebo menšie kusy sušenej šunky alebo plátky sušenej šunky. Tieto druhy sušenej šunky musia byť balené vákuovo alebo v upravenej atmosfére.

Proces vykosťovania sušenej šunky, krájania na kusy alebo plátky určené na porciovanie a balenia s cieľom ďalšieho predaja musí prebiehať len v oblasti, kde sa „Istarski pršut“ vyrába. Obmedzením porciovania a balenia sušenej šunky na oblasť jej výroby sa kontrola procesu výrazne zjednoduší, uľahčí sa vysledovateľnosť a minimalizuje sa možnosť podvodu alebo zneužitia označení. Vďaka tomu, že aj krájanie a balenie boli ponechané v oblasti výroby, môžu výrobcovia tieto postupy vykonávať sami, alebo nimi môžu poveriť skúsený personál, ktorý je vyškolený vo výrobe šunky „Istarski pršut“ a pozná jej špecifiká a akosť. Týmto spôsobom výrobcovia zabezpečia, že kvalita pôvodného výrobku bude zachovaná aj po nakrájaní a zabalení.

3.7.   Špecifické pravidlá označovania

Na všetkých sušených šunkách, ktoré splnili požiadavky špecifikácie, sa po skončení fázy zrenia uvedie príslušná značka. Tvorí ju kolektívna ochranná známka a kód výrobcu šunky „Istarski pršut“, ktorý sa zhoduje s veterinárnym kontrolným číslom výrobného závodu. Kolektívna ochranná známka je zobrazená nižšie.

Image

Keď sa celý výrobok alebo balenie akéhokoľvek druhu (celá sušená šunka, kusy alebo plátky sušenej šunky) uvádza na trh, musia sa na výrobku nachádzať okrem informácií požadovaných v súlade s právnymi predpismi aj označenie s názvom „Istarski pršut“ a kolektívna ochranná známka výrobku. Názov „Istarski pršut“ musí byť jasne čitateľný a nezmazateľný a oproti ostatným označeniam musí byť jasnejšie zvýraznený, musí sa líšiť veľkosťou, typom a farbou písma (typografia) vrátane kolektívnej ochrannej známky, čísla výrobných šarží (sérií) a ochranných známok, obrázkov a nápisov výrobcu.

Vedľa označenia pôvodu šunky „Istarski pršut“ nie je dovolené uvádzať iné výrazy, ako napríklad prídavné mená: pravý, tradičný, ručne vyrobený, typický, pôvodný, domáci atď., ani výrazy, ktoré predstavujú miestne zemepisné názvy na polostrove Istria bez ohľadu na to, v akej reči sa vyslovujú alebo píšu.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Oblasť, kde sa vyrába surovina používaná pri výrobe šunky „Istarski pršut“ je obmedzená na tieto župy v Chorvátskej republike: Istrijská župa, Prímorsko-gorskokotarská župa (len pevnina bez ostrovov), Karlovecká župa, Sisacko-moslavinská župa, Záhrebská župa, Bjelovarsko-bilogorská župa, Koprivnicko-križevatská župa, Medzimurská župa, Viroviticko-podrávska župa, Požecko-slavónska župa, Brodsko-posávska župa, Osijecko-baranjská župa a Vukovarsko-sriemska župa. Označenie pôvodu „Istarski pršut“ bolo po prvý raz zaregistrované v roku 2002, vďaka čomu je oblasť, kde sa surovina vyrába, rozsiahlejšia ako oblasť výroby samotného konečného výrobku.

Oblasť výroby šunky „Istarski pršut“ je obmedzená na oblasť, ktorú ohraničujú administratívne hranice Istrijskej župy s výnimkou ostrovov patriacich do Istrijskej župy, kde výroba nie je povolená. Do Istrijskej župy patria tieto mestá a obce: Buje, Buzet, Labin, Novigrad, Pazin, Poreč, Pula, Rovinj, Umag, Vodnjan, Bale, Barban, Brtonigla, Cerovlje, Fažana, Funtana, Gračišće, Grožnjan, Kanfanar, Karojba, Kaštelir-Labinci, Kršan, Lanišće, Ližnjan, Lupoglav, Marčana, Medulin, Motovun, Oprtalj, Pićan, Raša, Sveta Nedjelja, Sveti Lovreč, Sveti Petar u Šumi, Svetvinčenat, Tar-Vabriga, Tinjan, Višnjan, Vižinada, Vrsar a Žminj.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti

Najdôležitejším charakteristickým znakom polostrova Istria je stredomorské podnebie, ktoré sa smerom od pobrežia do vnútrozemia postupne mení a pod vplyvom studeného vzduchu prúdiaceho z hôr a v dôsledku blízkosti Álp pomaly prechádza do kontinentálneho. Pre istrijské podnebie sú príznačné časté vetry v zime, ktoré takmer v 50 % prípadov fúkajú zo severu a východu. Toto rozdelenie vetrov v zimnom období je priaznivé pre výrobu šunky, ktorá sa v tom čase začína (solenie a sušenie). Špecifické prírodné podmienky vhodné na sušenie šunky v zimnom období sa totiž vytvárajú vďaka vetrom prichádzajúcim zo severu, severovýchodu a východu. Mimoriadne priaznivý vplyv má Bura, silný severovýchodný vietor prichádzajúci od pohoria Učka, ktorý fúka smerom od pevniny k moru. Vďaka vplyvu stredomorského podnebia – v ktorom v zime nedochádza k extrémnemu poklesu teplôt, vzduch je suchý a často sa vyskytujú studené vetry – predstavujú prírodné podmienky na Istrii ideálne prostredie na výrobu šunky „Istarski pršut“. Špecifickosť podnebia umožňuje sušenie šunky „Istarski pršut“ len na vzduchu, a nie údením. Táto skutočnosť významne ovplyvňuje akosť a jedinečnosť šunky „Istarski pršut“ v porovnaní s ostatnými sušenými šunkami.

Známa a osobitá chuť šunky „Istarski pršut“ nie je iba výsledkom podnebia, ale aj mnohých generácií skúsených a zručných istrijských poľnohospodárov. V skutočnosti boli jednou z najdôležitejších hospodárskych činností v domácnosti každého istrijského poľnohospodára chov a zabíjane ošípaných a výroba množstva tradičných výrobkov zo sušeného bravčového mäsa, spomedzi ktorých sušená šunka vyniká svojou akosťou a výraznosťou.

Ošípané sa tradične chovali viac ako jeden rok a kŕmili sa rôznymi krmivami, ktoré sa počas rôznych ročných období dali na farme zohnať: ďatelina a lucerna, tekvice, kapusta, kŕmna repa, srvátka, varené zemiaky atď. Zabíjačka sa konala, až keď boli ošípané veľmi ťažké a vážili viac ako 200 kilogramov. Spôsob výroby sušenej šunky, ktorý sa v minulosti medzi jednotlivými dedinami čiastočne líšil, bol zjednotený už v 19. storočí, predovšetkým pokiaľ ide o spôsob, akým výrobcovia pripravovali a používali soľnú zmes, spôsob, akým šunky vylisovali, a čas, ktorý bol na to potrebný. Jednou zo zvláštností istrijskej metódy, ktorá bola vyvinutá pred mnohými rokmi, je zloženie sypkej zmesi pozostávajúcej zo soli a jednej alebo viacerých korenín (čierne korenie, cesnak, bobkový list, rozmarín). Ďalšou je spôsob, akým sa stehno oddeľuje od jatočnej polovičky, a tiež spôsob, akým sa šunka tvaruje a spracováva. Napríklad tradičný a veľmi jedinečný spôsob spracovania šunky sa zachoval z čias, keď vidiecke domácnosti potrebovali roztopiť na masť čo najviac tukového tkaniva a uchovať ho tak na neskoršie využitie. Preto sa podľa tradičného receptu v prvej fáze prípravy šunky odstráni zo surového stehna všetka koža a podkožné tukové tkanivo, čo je zriedkavé a výnimočné v porovnaní so spôsobom, akým sa sušená šunka vyrába v iných oblastiach. Ďalšou osobitosťou v procese tvarovania je to, že bedrové kosti sa neodstraňujú, takže zostáva oveľa viac mäsa a šunka je väčšia.

Ešte donedávna vyrábala väčšina vidieckych domácností na Istrii sušené šunky, takže tradičný spôsob výroby sa mohol ľahko zachovať. Neexistuje žiadny dôkaz o tom, že by nejaký istrijský výrobca sušenej šunky niekedy použil metódu, ktorá by sa líšila od tej, ktorú zdedil po svojich predkoch. Umenie výroby šunky na Istrii siaha niekoľko storočí do minulosti. Počas tohto obdobia sa tradičné výrobné metódy zdokonaľovali. Najstarší záznam, ktorý sa doposiaľ našiel a v ktorom sa výslovne spomína pršut, pochádza z roku 1580, keď bolo v záznamoch z obce Roč písaných v hlaholike zdokumentované, že okrem iných potravín sa na svadobný obrad prefekta objednávala aj sušená šunka [Dražen Vlahov: „Knjiga računa općine Roč (1566 – 1628)“, Državni arhiv u Pazinu (Štátny archív v Pazine), Pazin, 2009, s. 102 – 103]. O čosi neskôr, v roku 1594, sa v obci Roč objednala a podávala sušená šunka na obede pre kapitána mesta Rašpor (správcu benátskej časti severnej Istrie) a jeho sprievod pri príležitosti osláv usporiadaných na počesť sv. Mariny (tamže, s. 110 – 111.). V jednom zázname z roku 1612 sa uvádza, že „štyristo Uskokov prechádzalo pohorím Učka ... Uskoci ukradli veľa dobytka, množstvo syra, sušenej šunky, vína a iných potravín“ (Miroslav Bertoša: „Istra: doba Venecije“, Zavičajna naklada Žakan Juri, Pula 1995, s. 318). V inom dokumente z roku 1810 sa uvádza, že najdrahším zo všetkých druhov mäsa bolo solené bravčové mäso – šunka a slanina (Nevio Šettó: Napoleon u Istri, IKK Grozd, Pula, 1989, s. 54, 100, 112, 116, 139, 141).

5.2.   Špecifickosť výrobku

Vlastnosti, ktoré charakterizujú „Istarski pršut“ a zásadne ho odlišujú od ostatných sušených šuniek, sú výsledkom kultúrneho dedičstva istrijského vidieckeho spoločenstva a celkového prírodného potenciálu polostrovu Istria v oblasti výroby a spracovania poľnohospodárskych a potravinárskych výrobkov. Pre špecifickosť šunky „Istarski pršut“ sú určujúce v prvom rade tri faktory: surovina, výrobná technológia založená na tradícii a organoleptické vlastnosti konečného výrobku.

Špecifické vlastnosti suroviny sú výsledkom kontrolovaného šľachtenia určitých genotypov ošípaných, ktoré sú kŕmené podľa osobitných požiadaviek v rámci predĺženého obdobia výkrmu s cieľom dosiahnuť telesnú hmotnosť 180 kg. Zabíjajú sa ťažké ošípané, aby sa získali ťažké surové stehná, lebo v priebehu fáz sušenia a zrenia dochádza k strate značného množstva vody.

Tradičná technológia si vyžaduje, aby sa stehno spracovávalo spôsobom, pri ktorom sa ponechávajú panvové kosti (os ilium, os pubis a os ishii), čo nie je štandardný postup výroby sušenej šunky v ostatných regiónoch. Konkrétny rozdiel spočíva v tom, že po spracovaní a zaoblení stehna zostáva hlava stehennej kosti (caput femoris – koniec stehennej kosti) skrytá, zatiaľ čo pri iných druhoch sušenej šunky je viditeľná v strede z vnútornej strany a je jednou z ich hlavných vizuálnych čŕt. V prípade šunky „Istarski pršut“ je táto hlava skrytá, pretože sa nachádza vo vnútri panvovej kosti (acetabulum).

Celkom neobvyklá technika používaná pri spracovaní šunky je aj odstraňovanie kože a podkožného tukového tkaniva z celého povrchu, t. j. až na mäso. Spracované stehná sa obalia do sypkej zmesi z morskej soli, do ktorej sa pridá čierne korenie, cesnak, bobkový list a rozmarín. Pridanie takého množstva korenín počas solenia predstavuje ďalší rozlišovací prvok vo výrobe šunky „Istarski pršut“. Odstránenie kože a tukového tkaniva spôsobuje nielen to, že šunka je vysušená o čosi viac než iné šunky, ale vďaka tomu má ešte jeden rozlišovací prvok: tvorba plesní na vonkajšom povrchu šunky. Prítomnosť povrchových plesní počas fázy sušenia a zrenia je ďalšou osobitnou vonkajšou črtou šunky „Istarski pršut“.

Špecifické organoleptické vlastnosti šunky „Istarski pršut“ sú viditeľné predovšetkým na jej zovňajšku, keďže šunka nemá kožu a podkožné tukové tkanivo. Okrem toho sa v nej nachádzajú panvové kosti, ktoré spôsobujú jej nezvyčajne podlhovastý tvar, a na povrchu sa často nachádzajú väčšie či menšie zhluky plesne.

Pre konečný výrobok je charakteristická osobitná príchuť, jemná, trochu slaná chuť, rovnomerná ružovo-červená farba a príjemná konzistencia svalového tkaniva. Neobsahuje žiadne prídavné látky, lebo sa vyrába tradičným spôsobom.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Príčinnú súvislosť medzi šunkou „Istarski pršut“ a oblasťou Istrie je možné prisúdiť existencii priaznivých podmienok na výrobu sušených mäsových výrobkov. Prírodné podmienky na Istrii ovplyvňuje stredomorské podnebie, takže teploty v zime nie sú extrémne nízke a vzduch ochladzujú a vysúšajú časté vetry. Priemerné hodnoty teploty a relatívnej vlhkosti v období od decembra do marca optimálne prispievajú k prirodzenému zreniu mäsa. Počiatočná nízka teplota a postupný pokles relatívnej vlhkosti vytvárajú podmienky pre rovnomerné sušenie šunky. Z toho dôvodu, a aby sa využil značný vplyv, ktorý majú prírodné podmienky na výrobok, môže fáza solenia šuniek (počiatočná fáza výroby) prebiehať len v období medzi 15. októbrom a 20. marcom. Sezónnosť výroby, konkrétne časové obmedzenie prvej fázy výroby, je jedným z hlavných pilierov tradičného spôsobu výroby.

S príchodom jari a teplejších dní sa šunky premiestnia do pivníc alebo iných podobných miestností, v ktorých nedochádza k veľkým výkyvom teplôt a vlhkosti, aby tam zreli. Tieto podmienky vytvárajú ideálne prostredie pre výrobu tradičnej šunky „Istarski pršut“, ktorá sa iba suší na vzduchu a neúdi sa, čo významne ovplyvňuje jej akosť a jedinečnosť oproti iným sušeným šunkám.

Vlastnosti, ktoré sú typické pre šunku „Istarski pršut“ a ktoré ju zásadným spôsobom odlišujú od ostatných sušených šuniek, sú výsledkom nielen klimatických podmienok, ale aj kultúrneho dedičstva vidieckych spoločenstiev na Istrii, teda skúseností a zručností mnohých generácií istrijských poľnohospodárov. Títo poľnohospodári vyrábali sušené šunky len z veľmi ťažkých ošípaných (s hmotnosťou nad 180 kg), ktoré kŕmili ďatelinou, lucernou, tekvicami, kapustou, kŕmnou repou, srvátkou, varenými zemiakmi atď. Hoci sa spomínané krmivo v modernom výkrme už nepoužíva, je povolené používať ho v záverečnej fáze výkrmu, aby sa zachovali tradičné charakteristické vlastnosti výkrmu a aby sa získalo mäso výnimočnej kvality.

Spôsob spracovania stehna pri výrobe šunky „Istarski pršut“ sa uchoval od čias, keď vidiecke domácnosti potrebovali roztopiť na masť čo najviac tukového tkaniva a uchovať ho tak na neskoršie využitie. Preto sa podľa tradičných receptov v prvej fáze prípravy šunky „Istarski pršut“ odstráni koža a podkožné tukové tkanivo až na mäso, čo je vzácne, ba až výnimočné, v porovnaní so spôsobom výroby v ostatných regiónoch, kde sa stehno suší spravidla spolu s kožou. Ďalšia vlastnosť, vďaka ktorej sa „Istarski pršut“ odlišuje od ostatných šuniek, súvisí s tradičnou výrobnou technológiou, podľa ktorej musí byť stehno spracované tak, aby na ňom zostali panvové kosti. Pre toto nezvyčajné spracovanie stehna je šunka „Istarski pršut“ vždy o čosi väčšia a ťažšia ako sušené šunky vyrobené v iných regiónoch, hoci majú kožu a podkožné tukové tkanivo.

Výsledkom sušenia stehna bez kože a podkožného tukového tkaniva, pri ktorom je celý povrch svalového tkaniva priamo vystavený vzduchu a počas fázy zrenia ho pokrýva pleseň, je bezpochyby trochu odlišný priebeh zrenia a následné osobitné organoleptické vlastnosti šunky „Istarski pršut“.

Na špecifickosť vône a chuti šunky „Istarski pršut“ vplývajú rôzne koreniny, ktoré sa pridávajú do sypkej soľnej zmesi. Vplyv korenín na vôňu šunky „Istarski pršut“ je nesmierne dôležitý, pretože na rozdiel od iných druhov sušených šuniek je celý jej povrch šunky v kontakte s koreninami, ktorých príchuť tak môže ľahšie a hlbšie preniknúť do všetkých častí stehna.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 (3)]

Webová stránka Ministerstva poľnohospodárstva Chorvátskej republiky (národný orgán)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(3)  Porovnaj poznámku pod čiarou 2.

---

| 1.6.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 155/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 155/9

---

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

2013/C 155/04

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín
   (2)

„VALAŠSKÝ FRGÁL“

ES č.: CZ-PGI-0005-0805-04.04.2010

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Názov

„Valašský frgál“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Česká Republika

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

| Trieda 2.4 | Chlieb, pečivo, koláčiky, cukrárske výrobky, sušienky a ostatný pekárenský tovar |
| --- | --- |

Trieda 2.4

Chlieb, pečivo, koláčiky, cukrárske výrobky, sušienky a ostatný pekárenský tovar

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Okrúhly koláč s priemerom 30 – 32 cm. Koláč (v nárečí takisto nazývaný „vdolek“, „pecák“ alebo „lopaťák“) z jemného kysnutého cesta s náplňou na povrchu cesta.

Farba koláča po upečení: cesto – zlatisto prepečené; náplň – charakteristická farba použitej náplne so svetlou mrveničkou na povrchu, ktorá môže byť posypaná strúhaným perníkom, mletou škoricou, pokropená maslom a posypaná cukrom.

Druhy náplní – hrušková, tvarohová, maková, lekvárová, ovocná (slivky, jablká, čučoriedky, marhule), orechová, kapustová (z čerstvej alebo kvasenej kapusty), mrkvová, kalerábová. Náplne je v celom výrobku asi 42 – 48 %.

Koláč je uložený na papierovej kruhovej podložke a najčastejšie je zabalený do potravinárskej, teplom zmrštiteľnej fólie alebo do iného druhu potravinárskej fólie používanej na trhu. Môže byť zabalený aj do papierovej, plastovej alebo drevenej škatule alebo do obalu z pergamenového papiera.

Druhy balení: celý frgál 600 – 700 g, polovica frgálu 300 – 350 g, štvrtina frgálu 150 – 175 g.

V mieste výroby sa môžu koláče predávať nebalené.

Valašský frgál sa môže dodávať na trh aj v zmrazenom stave. Procesom zmrazenia sa vlastnosti výrobku nemenia. Do mraziarne sa výrobok dodáva už zabalený. Zmrazený výrobok je možné skladovať pri teplote – 18 °C a nižšej počas 9 mesiacov. Po rozmrazení je odporúčaná lehota spotreby 24 hodín. Potrebné údaje o trvanlivosti a podmienkach skladovania sú uvedené na obale.

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Pri výrobe cesta sa používajú tieto suroviny: pšeničná múka polohrubá alebo zmes 3 druhov múky – hladkej, polohrubej a hrubej, repný cukor alebo náhradné sladidlo, rastlinné tuky alebo rastlinný olej alebo bravčová masť alebo maslo, vaječné žĺtky pasterizované alebo čerstvé, mlieko sušené alebo čerstvé alebo pitná voda, ovocné šťavy (citrónová, jablková, hrušková), pekárske droždie, soľ, v súčasnosti sa môže použiť zlepšujúci prípravok do cesta na udržanie čerstvosti pečiva.

Hlavnou obsahovou zložkou je múka, ďalšie potom musia spĺňať tieto hmotnostné limity: tuky (rastlinný tuk alebo olej alebo bravčová masť alebo maslo) – aspoň 20 % celkovej hmotnosti cesta, cukry alebo náhradné sladidlo (fruktóza) – aspoň 10 % celkovej hmotnosti cesta (pri použití iného náhradného sladidla množstvo zodpovedá jeho sladivosti), vaječné žĺtky – aspoň 5 % celkovej hmotnosti cesta. Množstvo ovocnej šťavy, droždia, soli a ostatných dochuťovacích surovín závisí pri jednotlivých výrobkoch od použitého receptu.

Náplň Valašského frgálu musí tvoriť asi 42 – 48 % celkovej hmotnosti v surovom stave.

Pri výrobe náplní sa používajú tieto suroviny:

| | Hrušková náplň: hruškový lekvár vyrobený zo sušených hrušiek, slivkový lekvár alebo ovocný džem, sušené jablká, strúhaný perník, aróma na báze etyloxyhydrátu (ďalej len „aróma“), badián mletý, vanilkový cukor, pitná voda. |
| --- | --- |

Hrušková náplň: hruškový lekvár vyrobený zo sušených hrušiek, slivkový lekvár alebo ovocný džem, sušené jablká, strúhaný perník, aróma na báze etyloxyhydrátu (ďalej len „aróma“), badián mletý, vanilkový cukor, pitná voda.

| | Tvarohová náplň: mäkký tvaroh, repný cukor alebo náhradné sladidlo, vaječné žĺtky pasterizované alebo čerstvé, pitná voda, hrozienka, vanilkový cukor alebo vanilkový puding, môže sa pridať ovocná šťava; rastlinný olej, aróma, muškátový kvet mletý, stabilizátor tvarohu, lesné plody. |
| --- | --- |

Tvarohová náplň: mäkký tvaroh, repný cukor alebo náhradné sladidlo, vaječné žĺtky pasterizované alebo čerstvé, pitná voda, hrozienka, vanilkový cukor alebo vanilkový puding, môže sa pridať ovocná šťava; rastlinný olej, aróma, muškátový kvet mletý, stabilizátor tvarohu, lesné plody.

| | Maková náplň: mletý mak, repný cukor alebo náhradné sladidlo, mlieko sušené alebo čerstvé, pitná voda, rastlinný tuk, pšeničná múka hladká, vanilkový cukor, hrozienka, pečivová strúhanka, mletá škorica, aróma. |
| --- | --- |

Maková náplň: mletý mak, repný cukor alebo náhradné sladidlo, mlieko sušené alebo čerstvé, pitná voda, rastlinný tuk, pšeničná múka hladká, vanilkový cukor, hrozienka, pečivová strúhanka, mletá škorica, aróma.

| | Lekvárová náplň: slivkový lekvár, vanilkový cukor alebo náhradné sladidlo, pitná voda, aróma. |
| --- | --- |

Lekvárová náplň: slivkový lekvár, vanilkový cukor alebo náhradné sladidlo, pitná voda, aróma.

| | Jablková náplň: strúhané jablká alebo jablkový kompót, repný cukor alebo náhradné sladidlo, vanilkový cukor, mletá škorica, sekané orechy, hrozienka, pitná voda. |
| --- | --- |

Jablková náplň: strúhané jablká alebo jablkový kompót, repný cukor alebo náhradné sladidlo, vanilkový cukor, mletá škorica, sekané orechy, hrozienka, pitná voda.

| | Čučoriedková náplň: čučoriedky čerstvé alebo mrazené alebo čučoriedkový kompót, čučoriedkový džem. |
| --- | --- |

Čučoriedková náplň: čučoriedky čerstvé alebo mrazené alebo čučoriedkový kompót, čučoriedkový džem.

| | Marhuľová náplň: marhulečerstvé alebo mrazené alebo marhuľový kompót, marhuľový džem. |
| --- | --- |

Marhuľová náplň: marhulečerstvé alebo mrazené alebo marhuľový kompót, marhuľový džem.

| | Slivková náplň: slivky čerstvé alebo mrazené alebo slivkový kompót, slivkový lekvár, mletý mak, cukor alebo náhradné sladidlo. |
| --- | --- |

Slivková náplň: slivky čerstvé alebo mrazené alebo slivkový kompót, slivkový lekvár, mletý mak, cukor alebo náhradné sladidlo.

| | Orechová náplň: mleté orechy (vlašské, lieskové alebo zmes), repný cukor alebo náhradné sladidlo, pšeničná múka hladká, mlieko, maslo alebo rastlinný tuk alebo rastlinný olej, pečivová strúhanka, marhuľový džem, pitná voda, hrozienka, vanilkový cukor, aróma. |
| --- | --- |

Orechová náplň: mleté orechy (vlašské, lieskové alebo zmes), repný cukor alebo náhradné sladidlo, pšeničná múka hladká, mlieko, maslo alebo rastlinný tuk alebo rastlinný olej, pečivová strúhanka, marhuľový džem, pitná voda, hrozienka, vanilkový cukor, aróma.

| | Kapustová náplň: nakrájaná čerstvá kapusta alebo kvasená kapusta dobre umytá, repný cukor alebo náhradné sladidlo, maslo alebo rastlinný tuk alebo rastlinný olej, pšeničná múka hladká, pitná voda, mleté čierne korenie, soľ. |
| --- | --- |

Kapustová náplň: nakrájaná čerstvá kapusta alebo kvasená kapusta dobre umytá, repný cukor alebo náhradné sladidlo, maslo alebo rastlinný tuk alebo rastlinný olej, pšeničná múka hladká, pitná voda, mleté čierne korenie, soľ.

| | Mrkvová náplň: čerstvá mrkva, repný cukor alebo náhradné sladidlo, vanilkový cukor, mak, maslo, rastlinný tuk, rastlinný olej, pšeničná múka hladká, pitná voda, mletá škorica, soľ. |
| --- | --- |

Mrkvová náplň: čerstvá mrkva, repný cukor alebo náhradné sladidlo, vanilkový cukor, mak, maslo, rastlinný tuk, rastlinný olej, pšeničná múka hladká, pitná voda, mletá škorica, soľ.

| | Kalerábová náplň: čerstvé kaleráby, repný cukor alebo náhradné sladidlo, maslo alebo rastlinný tuk alebo rastlinný olej, pšeničná múka hladká, citrónová alebo jablková ovocná šťava, pitná voda, mleté čierne korenie, čerstvá alebo sušená petržlenová vňať, soľ. |
| --- | --- |

Kalerábová náplň: čerstvé kaleráby, repný cukor alebo náhradné sladidlo, maslo alebo rastlinný tuk alebo rastlinný olej, pšeničná múka hladká, citrónová alebo jablková ovocná šťava, pitná voda, mleté čierne korenie, čerstvá alebo sušená petržlenová vňať, soľ.

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

—

3.5.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

Všetky kroky od výroby cesta (vzhľadom na technologický postup kysnuté cesto nepripúšťa oneskorenie medzi jednotlivými výrobnými krokmi) cez rozotieranie náplní až po pečenie koláčov a ich následné balenie z dôvodu udržania kvality a zachovania hygieny musia prebiehať vo vymedzenej oblasti. Samotná výroba náplní nemusí prebiehať vo vymedzenej oblasti.

3.6.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

Krájanie a balenie výrobkov priamo u výrobcu je zdôvodnené povahou produktu – ide o výrobok na krátkodobú spotrebu a na účel zachovania kvality je nutné krájanie a balenie u výrobcu. Pri preprave nezabalených hotových výrobkov by dochádzalo k znižovaniu ich kvality polámaním, postláčaním alebo porušením hygienických predpisov. Okrem toho je nutné označenie výrobkov na obale etiketou, na ktorej sú uvedené údaje o výrobcovi, zložení výrobku a všetky ostatné povinné údaje, ktoré zaručujú pôvod vo vymedzenej oblasti a sú podkladom pre prípadnú kontrolu.

3.7.   Špecifické pravidlá označovania

Výrobca Valašského frgálu musí na obale výrobku zreteľne uvádzať názov „Valašský frgál“. Súčasne sa na obale výrobku umiestni logo chráneného zemepisného označenia, ktoré bude slúžiť ako informácia pre spotrebiteľov, pre kontrolné orgány na kontrolu na účely vysledovateľnosti výrobku. V prípade predaja nebalených výrobkov sa musí na mieste predaja zreteľne uvádzať, že sa tam predávajú Valašské frgály.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Valašsko – zemepisná oblasť rozprestierajúca sa na juhovýchode Českej republiky. Vymedzené územie tvoria po obvode katastre jednotlivých obcí – od východnej časti územia – Velké Karlovice, Horní Bečva, Čeladná, Kunčice pod Ondřejníkem, Kozlovice, Měrkovice, Tichá, Vlčovice, Kopřivnice, Štramberk, Lichnov, Veřovice, Mořkov, Hodslavice, Straník, Kojetín, Loučka, Bernartice, Hůrka, Starojická Lhota, Vysoká, Hustopeče, Milotice, Špičky, Skalička, Horní Tešice, Rouské, Všechovice, Provodovice, Komárno, Podhradní Lhota, Rajnochovice, Držková, Rusava, Lukoveček, Fryšták, Mladcová, Zlín – Prštné, Zlín – Jaroslavice, Březnice, Želechovice, Lípa, Zádveřice, Vizovice, Slopné, Haluzice, Vlachovice, Vrbětice, Popov, Jestřábí, Štítná nad Vláří, Bylnice, Brumov, Nedašov, Nedašova Lhota, Študlov, Střelná, Francova Lhota, Valašská Senice, Hovězí, Halenkov, Nový Hrozenkov.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti

V minulosti predstavovalo sušené ovocie na Valašsku najtradičnejší spôsob uskladnenia úrody. Počas zostávajúcej časti roku potom ľudia z tejto oblasti takto uskladnené ovocie používali na najrozličnejšie účely kuchynského spracovania. Najtypickejšia bola výroba hruškového lekváru zo sušených hrušiek. Ďalej je pre Valašsko typické, že sa na jeden frgál vždy použil jeden druh nátierky – náplne. Toto je historicky tradičné, nikdy sa na jeden frgál nedávalo viac druhov náplní, ako uvádzajú aj historické pramene.

5.2.   Špecifickosť výrobku

Valašský frgál sa odlišuje od ostatného pečiva predovšetkým týmito špecifikami:

| — | Postupom výroby cesta a jeho zložením – redšie zložky cesta sa najprv trú metličkou, až sa spoja do hladkej hmoty. Potom sa pridajú zmäknuté tuky a opäť sa všetko trie na hladkú hmotu. Až potom sa pridá kvások a postupne múka a spracuje sa hladké cesto, ktoré musí byť vymiesené až do bubliniek (obsahuje veľa vzduchu) a nesmie sa lepiť. |
| --- | --- |

—

Postupom výroby cesta a jeho zložením – redšie zložky cesta sa najprv trú metličkou, až sa spoja do hladkej hmoty. Potom sa pridajú zmäknuté tuky a opäť sa všetko trie na hladkú hmotu. Až potom sa pridá kvások a postupne múka a spracuje sa hladké cesto, ktoré musí byť vymiesené až do bubliniek (obsahuje veľa vzduchu) a nesmie sa lepiť.

| — | Rozvaľkanie cesta do kruhového tvaru sa robí jednoručným valčekom, ktorý má tiež pôvod v oblasti Valašska. Toto rovnomerné rozvaľkanie cesta od stredu do strán spôsobí, že cesto po upečení, aj keď je tenké, je kompaktné a vláčne a má jemnú štruktúru. |
| --- | --- |

—

Rozvaľkanie cesta do kruhového tvaru sa robí jednoručným valčekom, ktorý má tiež pôvod v oblasti Valašska. Toto rovnomerné rozvaľkanie cesta od stredu do strán spôsobí, že cesto po upečení, aj keď je tenké, je kompaktné a vláčne a má jemnú štruktúru.

| — | Použitím typických náplní, predovšetkým náplní zo sušeného ovocia – sušených hrušiek. |
| --- | --- |

—

Použitím typických náplní, predovšetkým náplní zo sušeného ovocia – sušených hrušiek.

| — | Na Valašský frgál sa používa vždy len jeden druh náplne (náplne sa nikdy nekombinujú). Frgál sa vyznačuje vysokým obsahom náplne, ktorý v surovom stave predstavuje cca 42 – 48 % hmotnosti koláča. Náplň je na povrchu bohato posypaná mrveničkou, prípadne môže byť posypaná strúhaným perníkom alebo mletou škoricou. Po upečení sa ďalej môže dozdobiť pocukrovaním alebo pokropiť maslom. |
| --- | --- |

—

Na Valašský frgál sa používa vždy len jeden druh náplne (náplne sa nikdy nekombinujú). Frgál sa vyznačuje vysokým obsahom náplne, ktorý v surovom stave predstavuje cca 42 – 48 % hmotnosti koláča. Náplň je na povrchu bohato posypaná mrveničkou, prípadne môže byť posypaná strúhaným perníkom alebo mletou škoricou. Po upečení sa ďalej môže dozdobiť pocukrovaním alebo pokropiť maslom.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Žiadosť je založená na špecifickosti a popularite produktu nielen na celom území oblasti Valašsko. Prvé písomné zmienky o veľkých koláčoch, tzv. dolkách alebo frgáloch, uvádza J. H. A. Gallaš vo svojej kronike „Bromatologia moravo-rustica“ z roku 1826. Sú tu zachytené údaje o koláčoch z pšeničnej alebo žitnej múky, na povrchu natretých tvarohom, lekvárom alebo nátierkou z povarených a roztlačených sušených hrušiek, ktorá je pre tunajší kraj typická, jej produkcia sa vyskytuje iba vo vymedzenej oblasti Valašsko.

Pri výrobe Valašského frgála vychádzame z historických receptúr vymedzenej oblasti, dochovaných v písomných záznamoch od roku 1826. Ľudová tradícia výroby tohto špecifického koláča vychádza predovšetkým zo sviatočných príležitostí v oblasti Valašska, ako boli svadby, krstiny, Vianoce a Veľká noc, pri ukončení žatvy. Chudobné rodiny ich mávali len na Vianoce. V bohatších rodinách mali frgály aj ako nedeľné pečivo. Veľkosť koláča (priemer 30 – 32 cm) vznikla predovšetkým preto, že sa využívala celá plocha sádzacej lopaty, ktorou sa sádzal do pece chlieb. Na výrobu frgálu sa používali predovšetkým suroviny z domácich zdrojov – hlavne sušené ovocie, tvaroh, doma mletá múka, maslo, masť, ľanový olej, vajcia, mlieko.

Najviac preslávený je Valašský frgál hruškový, ktorého náplň sa vyrába zo sušených hrušiek. V minulosti stál strom hruška pri každom dome na Valašsku. Najčastejšou odrodou hrušiek boli tzv. „ovesňanky“, ktoré sa vyznačovali menším tvarom, ale bohatou a veľmi sladkou dužinou. Ale aj iné odrody hrušiek, predovšetkým dozrievajúcich v jesenných mesiacoch, boli vhodné na sušenie. Museli sa vždy nechať dobre dozrieť až do prvých prízemných mrazíkov. Potom sa tieto hrušky vcelku pomaly sušili v sušiarni, kde sa kúrilo najlepšie drevom z ovocných stromov. Veľmi záležalo na ich dôkladnom presušení a následnom skladovaní na pôjde domov vo visiacich tkaných vreciach. Receptúry na výrobu lekváru zo sušených hrušiek a na výrobu týchto veľkých koláčov aj s inými náplňami sa odovzdávali z generácie na generáciu niekoľko storočí.

Sláva týchto koláčov sa v predminulom storočí doniesla až do ďalekého hlavného mesta Prahy. Predovšetkým pri konaní národnej výstavy v Prahe – Holešoviciach na konci 19. storočia boli tieto koláče dovezené s mnohými ďalšími výrobkami z Valašska a vyslúžili si na nej veľký obdiv. Túto popularitu si Valašské frgály udržali až do súčasnosti (mnoho informácií možno nájsť na internete, v regionálnej a celoštátnej tlači, turistických sprievodcoch) a získavajú celý rad ocenení na výstavách a veľtrhoch (Zlatá Salima 2006 a 2008, Perla Zlínska 2006, 2007 a 2008, Trendy 2006, HIT 2006, Moderný obchod, Značka kvality KLASA v roku 2007).

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 (3)]

Úplne znenie špecifikácie je k dispozícií na tejto webovej adrese:

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=1322&plang=cs

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(3)  Porovnaj poznámku pod čiarou 2.

---

| 1.6.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 155/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 155/13

---

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

2013/C 155/05

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín
   (2)

„FOCACCIA DI RECCO COL FORMAGGIO“

ES č.: IT-PGI-0005-0944-31.01.2012

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Názov

„Focaccia di Recco col formaggio“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Taliansko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

| Trieda 2.4. | Chlieb, pečivo, koláčiky, cukrárske výrobky, sušienky a ostatný pekárenský tovar |
| --- | --- |

Trieda 2.4.

Chlieb, pečivo, koláčiky, cukrárske výrobky, sušienky a ostatný pekárenský tovar

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Focaccia di Recco col formaggio“ je pekársky výrobok získaný spracovaním cesta na báze hladkej pšeničnej múky, extra panenského olivového oleja, vody a soli, ktoré sa naplní mäkkým čerstvým syrom.

Pri uvedení na trh má „Focaccia di Recco col formaggio“ tieto vlastnosti:

| | Tvar: okrúhly, štvorcový alebo obdĺžnikový. |
| --- | --- |

Tvar: okrúhly, štvorcový alebo obdĺžnikový.

| | Rozmery:






  — | okrúhly tvar: minimálny priemer 25 cm, |
| --- | --- | --- |

Rozmery:

—

okrúhly tvar: minimálny priemer 25 cm,

| — | štvorcový tvar: každá strana od 25 do 120 cm, |
| --- | --- |

—

štvorcový tvar: každá strana od 25 do 120 cm,

| — | obdĺžnikový tvar: dlhšia strana maximálne 120 cm; kratšia strana minimálne 25 cm, |
| --- | --- |

—

obdĺžnikový tvar: dlhšia strana maximálne 120 cm; kratšia strana minimálne 25 cm,

| — | hrúbka: menej ako 1 cm, meraná na okrajoch. |
| --- | --- |

—

hrúbka: menej ako 1 cm, meraná na okrajoch.

| | Vzhľad:






  — | povrch: nepravidelný, s bublinami, |
| --- | --- | --- |

Vzhľad:

—

povrch: nepravidelný, s bublinami,

| — | horná časť: zlatistej farby, s tmavohnedými škvrnami alebo pruhmi, |
| --- | --- |

—

horná časť: zlatistej farby, s tmavohnedými škvrnami alebo pruhmi,

| — | spodná časť: jantárovo žltá, nie biela, |
| --- | --- |

—

spodná časť: jantárovo žltá, nie biela,

| — | plnka: tavený syr s vláčnou konzistenciou, |
| --- | --- |

—

plnka: tavený syr s vláčnou konzistenciou,

| — | konzistencia na dotyk: vrchná časť drobivá, vnútro mäkké. |
| --- | --- |

—

konzistencia na dotyk: vrchná časť drobivá, vnútro mäkké.

Tento výrobok je aromatický a chrumkavý, cesto je mierne slané s arómou čerstvo upečeného chleba, mlieka a čerstvého syra, pričom syr je jemný s ľahkou lahodnou kyslastou príchuťou.

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Výrobná metóda „Focaccia di Recco col formaggio“ zahŕňa použitie týchto zložiek:

| — | hladká pšeničná múka typu „00“ s týmito vlastnosťami: W: > 300; P/L: minimálne 0,50 alebo múka typu Manitoba „00“, |
| --- | --- |

—

hladká pšeničná múka typu „00“ s týmito vlastnosťami: W: > 300; P/L: minimálne 0,50 alebo múka typu Manitoba „00“,

| — | prírodná voda, |
| --- | --- |

—

prírodná voda,

| — | extra panenský olivový olej, |
| --- | --- |

—

extra panenský olivový olej,

| — | jemná soľ, |
| --- | --- |

—

jemná soľ,

| — | mäkký čerstvý syr. |
| --- | --- |

—

mäkký čerstvý syr.

Syr používaný na výrobu „Focaccia di Recco col formaggio“ sa vyrába z pasterizovaného čerstvého kravského mlieka.

Pokiaľ ide o miesto spracovania mlieka, nie sú stanovené žiadne zemepisné obmedzenia.

Syr určený na výrobu plnky výrobku „Focaccia di Recco col formaggio“ musí mať vláčnu konzistenciou bez pridania smotany a musí byť odolný voči tepelnej záťaži v dôsledku podmienok pečenia bez toho, aby sa vytvorili vlákna, bubliny alebo uvoľňovala srvátka.

Syr používaný na prípravu výrobku „Focaccia di Recco col formaggio“ musí mať tieto vlastnosti:

| Vlastnosť | Parameter |
| --- | --- |
| Tvar | hranolovitý so zaoblenými stranami |
| Rozmery | rovné strany základu merajú 15 – 20 cm a 8 – 10 cm a hrúbka je 4 – 5 cm |
| Hmotnosť | od 0,7 do 2 kg |
| Vlastnosti cesta | mäkké, jemne kompaktné, homogénna mliečna štruktúra bez dierok |
| Farba | biela s lesklými odtieňmi |
| Obsah vlhkosti | 57 – 60 % |
| Obsah proteínov | 13 – 15 % |
| Obsah tuku | 21 – 24 % |
| Obsah tuku v sušine | 48 – 60 % |

Vlastnosť

Parameter

Tvar

hranolovitý so zaoblenými stranami

Rozmery

rovné strany základu merajú 15 – 20 cm a 8 – 10 cm a hrúbka je 4 – 5 cm

Hmotnosť

od 0,7 do 2 kg

Vlastnosti cesta

mäkké, jemne kompaktné, homogénna mliečna štruktúra bez dierok

Farba

biela s lesklými odtieňmi

Obsah vlhkosti

57 – 60 %

Obsah proteínov

13 – 15 %

Obsah tuku

21 – 24 %

Obsah tuku v sušine

48 – 60 %

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

—

3.5.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

Všetky etapy výroby „Focaccia di Recco col formaggio“, od prípravy a miesenia cesta po plnenie a pečenie musia prebiehať v zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4.

3.6.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

„Focaccia di Recco col formaggio“ sa môže predávať vcelku alebo po častiach.

Postupy ako predpečenie, hlboké zmrazenie, mrazenie a iné konzervačné metódy sú zakázané.

3.7.   Špecifické pravidlá označovania

Výrobok možno identifikovať pomocou etikety vyrobenej zo škrobových oblátok a pripevnenej na hornú vrstvu cesta. Etiketa musí niesť názov výrobku „Focaccia di Recco col formaggio“ vždy nasledovaný výrazom „Indicazione Geografica Protetta“, napísaným v neskrátenej podobe a jeho akronymom (IGP).

4.   Presné vymedzenie zemepisnej oblasti

Oblasť výroby „Focaccia di Recco col formaggio“ zahŕňa celé územie obce Recco a susedných obcí Avegno, Sori a Camogli.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti

Obce, ktoré sa nachádzajú v oblasti výroby „Focaccia di Recco col formaggio“, tvoria súčasť územia, ktoré miestni historici nazývajú „la valle di Recco“ (údolie Recco) a siaha na východe od vrchu Portofino (v obci Camogli) po malé mesto Sori na západe, pričom zahŕňa obec Recco a na severe obec Avegno.

Pekári z obce Recco sa do tejto oblasti prisťahovali v šesťdesiatych a sedemdesiatych rokoch minulého storočia a začali pripravovať „Focaccia di Recco col formaggio“ podľa miestnej tradície z obce Recco.

Tradičná výroba si pri príprave cesta vyžaduje veľkú zručnosť pekárov. Cesto sa najprv ťahá a potom manuálne miesi až kým sa nedosiahnu dva jemnučké plátky, súvislé a takmer priesvitné. Tento osobitný spôsob prípravy cesta z dvoch jemných plátkov je príznačný pre danú zemepisnú oblasť.

5.2.   Špecifickosť výrobku

„Focaccia di Recco col formaggio“ pozostáva z dvoch tenučkých plátkov, ktoré sú plnené syrom. Na pohľad je možné ho ľahko odlíšiť od iných druhov typického pečiva (focaccia) podľa talianskej a ligúrskej tradície, keďže cesto je mimoriadne jemné a vo vnútri je plnené vrstvou taveného syra. Ďalšou osobitosťou, ktorá charakterizuje „Focaccia di Recco col formaggio“, je jemný syr s ľahkou a lahodnou kyslastou príchuťou a vláčnou konzistenciou.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Povesť výrobku „Focaccia di Recco col formaggio“ dosvedčujú historické podujatia, ktoré sa už mnoho rokov usporadúvajú na jeho počesť, ako aj významné hodnotenia uverejnené v talianskych aj zahraničných gastronomických časopisoch a sprievodcoch, v ktorých sa vyzdvihuje tenkosť vrstiev cesta a príjemná chuť syra, ktoré charakterizujú tento výrobok.

Jednou z najdôležitejších podujatí je „Festa dela focaccia“, ktorá od roku 1955 počas posledného májového týždňa predstavuje najvýznamnejšiu príležitosť uctiť si a ochutnať „Focaccia di Recco col formaggio“.

Reputácia výrobku „Focaccia di Recco col formaggio“ narastala vďaka jeho prítomnosti na hlavných vnútroštátnych podujatiach, ako je Salone del gusto v Turíne, Cheese v Brà, Artigiano in Fiera v Miláne a Salone Nautico v Janove.

Od začiatku 60-tych rokov 20. storočia sa vďaka hospodárskemu rozmachu v Taliansku a rastu cestovného ruchu v danej oblasti povesť a dopyt po „Focaccia di Recco col formaggio“ postupne zvyšoval, čo dokazujú mnohé články o tomto výrobku uverejnené vo vtedajších denníkoch a časopisoch. Na tento výrobok v roku 1967 upozornili aj americkí labužníci v americkom denníku „Daily American“, keď ho opísali ako „quite divine“.

Prvé talianske gastronomické príručky sú ďalším príkladom, ako sa „Focaccia di Recco col formaggio“ stal typickým a známym výrobkom („Guide Veronelli all’Italia piacevole“ ed. Garzanti, Miláno 1968 a „Guida gastronomica d’Italia“ ed. TCI, Miláno, 1969).

Odvtedy až dodnes sa „Focaccia di Recco col formaggio“ uvádza prakticky vo všetkých regionálnych alebo miestnych kuchárskych knihách, vo všetkých enogastronomických sprievodcoch a v mnohých časopisoch súvisiacich s týmto odvetvím ako autentická miestna špecialita.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 (3)]

Tento správny orgán začal vnútroštátne námietkové konanie uverejnením žiadosti o uznanie CHOP „Focaccia di Recco col formaggio“ v Úradnom vestníku Talianskej republiky č. 181 z 5. augusta 2011.

Úplný text špecifikácie výrobku je dostupný na tejto webovej lokalite:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

alebo

priamo na domovskej stránke ministerstva poľnohospodárstva, potravinárstva a lesníctva (http://www.politicheagricole.it) kliknutím na okienko „Qualità e sicurezza“ (v pravom hornom rohu obrazovky) a potom na „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(3)  Porovnaj poznámku pod čiarou 2.

---