# Euroopa Liidu C 186/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.186.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 186 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide28. juuni 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.186.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 186

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide28. juuni 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 186/01 | Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 186/02 | Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ (ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega (liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  ) | 24 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2013/C 186/03 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 62 |
| 2013/C 186/04 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 70 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 186/01

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  )

(liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

1

2013/C 186/02

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ (ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega (liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  )

(liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

24

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2013/C 186/03

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

62

2013/C 186/04

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

70

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 186/05 | Riigiabi – Prantsusmaa – Riigiabi SA.13869 (C 68/2002) – Électricité de France (EDF): üldise jaotusvõrgu uuendamiseks maksuvabastusega loodud kontoreservide ümberliigitamine kapitalisisendi alla – Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 73 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 186/05

Riigiabi – Prantsusmaa – Riigiabi SA.13869 (C 68/2002) – Électricité de France (EDF): üldise jaotusvõrgu uuendamiseks maksuvabastusega loodud kontoreservide ümberliigitamine kapitalisisendi alla – Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

1

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 28.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/1

---

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 186/01

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Esmakordne avaldamine EÜT/ELT | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN 132:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Komponentide ja piltkirjade määratlemine | 4.6.1999 | EN 132:1990
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.1999) |
| CEN | EN 133:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Klassifikatsioon | 10.8.2002 | EN 133:1990
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 134:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Koostisosade loetelu | 13.6.1998 | EN 134:1990
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.1998) |
| CEN | EN 135:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Ekvivalentsete terminite loetelu | 4.6.1999 | EN 135:1990
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.1999) |
| CEN | EN 136:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Täismaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 13.6.1998 | EN 136:1989
  EN 136-10:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.1998) |
| EN 136:1998/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 137:2006
  Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga suruõhu-hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 23.11.2007 | EN 137:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.11.2007) |
| CEN | EN 138:1994
  Hingamisteede kaitsevahendid. Koos täismaskide, poolmaskide või suuosa komplektidega kasutatav värske õhu voolikuga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 140:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskid ja veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 6.11.1998 | EN 140:1989
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.1999) |
| EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Hingamisteede kaitsevahendid. Suuosa komplektid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 10.4.2003 | EN 142:1989
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.4.2003) |
| CEN | EN 143:2000
  Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 24.1.2001 | EN 143:1990
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (24.1.2001) |
| EN 143:2000/A1:2006 | 21.12.2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.12.2006) |
| EN 143:2000/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 144-1:2000
  Hingamisteede kaitsevarustus. Gaasiballooni ventiilid. Osa 1: Sisemiste ühendusdetailide keermesühendus | 24.1.2001 | EN 144-1:1991
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (24.1.2001) |
| EN 144-1:2000/A1:2003 | 21.2.2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.2.2004) |
| EN 144-1:2000/A2:2005 | 6.10.2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| CEN | EN 144-2:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 2: Väljundühendused | 4.6.1999 | | |
| CEN | EN 144-3:2003
  Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasisilindri klapid. Osa 3: Sukeldumisgaaside Nitrox ja hapnik väljalaske liitmikud | 21.2.2004 | | |
| EN 144-3:2003/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 145:1997
  Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, suletud tsükliga, komprimeeritud hapnikku või komprimeeritud hapniku ja lämmastiku segu kasutavad hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 19.2.1998 | EN 145:1988
  EN 145-2:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.1998) |
| EN 145:1997/A1:2000 | 24.1.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (24.1.2001) |
| CEN | EN 148-1:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 1: Standardselt ühendatud keermesliide | 4.6.1999 | EN 148-1:1987
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.1999) |
| CEN | EN 148-2:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 2: Keskkeerme ühendus | 4.6.1999 | EN 148-2:1987
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.1999) |
| CEN | EN 148-3:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 3: Keermesliide M 45 × 3 | 4.6.1999 | EN 148-3:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.1999) |
| CEN | EN 149:2001+A1:2009
  Hingamisteede kaitsevahendid. Lenduvate osakeste eest kaitsvad filtreerivad poolmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 6.5.2010 | EN 149:2001
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 166:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Spetsifikatsioonid | 10.8.2002 | EN 166:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 167:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Optilised katsemeetodid | 10.8.2002 | EN 167:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 168:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Mitteoptilised katsemeetodid | 10.8.2002 | EN 168:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 169:2002
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid keevitamisele ja sellega seotud meetoditele. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus | 28.8.2003 | EN 169:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 170:2002
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Ultraviolettfiltrid. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus | 28.8.2003 | EN 170:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 171:2002
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Infrapunakiirguse filtrid. Nõuded läbilaskvustegurile ja soovitatav kasutamine | 10.4.2003 | EN 171:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.4.2003) |
| CEN | EN 172:1994
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Pimestava valguse filtrid tööstusliku kasutamise jaoks | 15.5.1996 | | |
| EN 172:1994/A1:2000 | 4.7.2000 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.10.2000) |
| EN 172:1994/A2:2001 | 10.8.2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 174:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Suusatamisprillid kiirlaskumiseks | 21.12.2001 | EN 174:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.12.2001) |
| CEN | EN 175:1997
  Isikukaitsevahend. Keevitamisel ja sellega seonduvatel töödel kasutatavad silmade ja näo kaitsevahendid | 19.2.1998 | | |
| CEN | EN 207:2009
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid ja silmakaitsed (lasersilmakaitsed) kaitseks laserkiirguse eest | 6.5.2010 | EN 207:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2010) |
| EN 207:2009/AC:2011 | | | |
| CEN | EN 208:2009
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Laserite ja lasersüsteemide justeerimisel kasutatavad silmakaitsevahendid (laserite justeerimise silmakaitsevahendid) | 6.5.2010 | EN 208:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2010) |
| CEN | EN 250:2000
  Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 8.6.2000 | EN 250:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (19.7.2000) |
| EN 250:2000/A1:2006 | 21.12.2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.12.2006) |
| CEN | EN 269:1994
  Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga, värske õhu voolikuga, kapuutsiga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 340:2003
  Kaitseriietus. Üldnõuded | 6.10.2005 | EN 340:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 342:2004
  Kaitseriietus. Külma kaitseks kasutatavad komplektid ja rõivad | 6.10.2005 | | |
| EN 342:2004/AC:2008 | | | |
| CEN | EN 343:2003+A1:2007
  Kaitserõivad. Kaitse vihma eest | 8.3.2008 | EN 343:2003
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 348:1992
  Kaitseriietus. Katsemeetod: materjalide vastupidavuse määramine väikeste sulametalli pritsmete löögitoimele | 23.12.1993 | | |
| EN 348:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 352-1:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 1: Kõrvapolstrid | 28.8.2003 | EN 352-1:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 352-2:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 2: Kõrvatropid | 28.8.2003 | EN 352-2:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 352-3:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 3: Tööstusliku kaitsekiivri juurde kuuluvad kõrvapolstrid | 28.8.2003 | EN 352-3:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 352-4:2001
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 4: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvakaitsed | 10.8.2002 | | |
| EN 352-4:2001/A1:2005 | 19.4.2006 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2006) |
| CEN | EN 352-5:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 5: Aktiivsed müravähendavad kõrvakaitsed | 28.8.2003 | | |
| EN 352-5:2002/A1:2005 | 6.5.2010 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 352-6:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 6: Audiosidega kõrvakaitsed | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 352-7:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 7: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvatropid | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 352-8:2008
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 8: Meelelahutuslike audioseadmete kõrvaklapid | 28.1.2009 | | |
| CEN | EN 353-2:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Osa 2: Paindliku ankrunööriga juhitavad kukkumise pidurdajad | 28.8.2003 | EN 353-2:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 354:2010
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Trosstalrepid | 9.7.2011 | EN 354:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN 355:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Energia summutajad | 28.8.2003 | EN 355:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 358:1999
  Tööasendi ja kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tööasendi- ja kinnitustoerihmad ning tööasendi kaelarihmad | 21.12.2001 | EN 358:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.12.2001) |
| CEN | EN 360:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tagasitõmbavad kukkumispidurid | 28.8.2003 | EN 360:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 361:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kererakmed | 28.8.2003 | EN 361:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 362:2004
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ühendusklambrid | 6.10.2005 | EN 362:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 363:2008
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kukkumise peatamissüsteemid | 20.6.2008 | EN 363:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2008) |
| CEN | EN 364:1992
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Katsemeetodid | 23.12.1993 | | |
| EN 364:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 365:2004
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid ja muud kõrgelt kukkumise kaitsevahendid. Üldnõuded kasutusjuhenditele, hooldusele, regulaarsele ülevaatusele, parandamisele, märgistamisele ja pakendamisele | 6.10.2005 | EN 365:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| EN 365:2004/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 367:1992
  Kaitseriietus. Kaitsmine kuumuse ja leekide eest. Katsemeetod: leegi toimest põhjustatud soojusläbistuse määramine | 23.12.1993 | | |
| EN 367:1992/AC:1992 | | | |
| CEN | EN 374-1:2003
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 1: Terminoloogia ja nõuded ekspluatatsiooniomadustele | 6.10.2005 | EN 374-1:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 374-2:2003
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 2: Läbistamiskindluse määramine | 6.10.2005 | EN 374-2:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 374-3:2003
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 3: Läbistamiskindluse määramine kemikaalide suhtes | 6.10.2005 | EN 374-3:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| EN 374-3:2003/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 379:2003+A1:2009
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Automaatsed keevitusfiltrid | 6.5.2010 | EN 379:2003
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 381-1:1993
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 1: Katseseade kettsae sisselõigetele vastupidavuse katsetamiseks | 23.12.1993 | | |
| CEN | EN 381-2:1995
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 2: Katsemeetodid jalgade kaitsevahenditele | 12.1.1996 | | |
| CEN | EN 381-3:1996
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 3: Jalatsite katsemeetodid | 10.10.1996 | | |
| CEN | EN 381-4:1999
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 4: Kettsae kaitsekinnaste katsemeetod | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 381-5:1995
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 5: Nõuded jalakaitsetele | 12.1.1996 | | |
| CEN | EN 381-7:1999
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 7: Nõuded kettsaagide kaitsekinnastele | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 381-8:1997
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 8: Kettsae kasutaja kaitsekedride katsemeetodid | 18.10.1997 | | |
| CEN | EN 381-9:1997
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 9: Nõuded kettsae kasutaja kaitsekedridele | 18.10.1997 | | |
| CEN | EN 381-10:2002
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 10: Ülakeha kaitsevahendite katsemeetod | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 381-11:2002
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 11: Nõuded ülakeha kaitsevahenditele | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 388:2003
  Mehaaniliste ohtude eest kaitsvad kindad | 6.10.2005 | EN 388:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 397:2012+A1:2012
  Tööstuslikud kaitsekiivrid | 20.12.2012 | EN 397:2012
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 402:2003
  Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga, suruõhku kasutav hingamisaparaat, millel on täismask või suuosa komplekt.Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.2.2004 | EN 402:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.2.2004) |
| CEN | EN 403:2004
  Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Tulekahju korral enesepäästmiseks ettenähtud kapuutsiga filtreerimisvahendid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 6.10.2005 | EN 403:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 404:2005
  Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Enesekaitse filter süsinikmonooksiidi eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine, tähistamine | 6.10.2005 | EN 404:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (2.12.2005) |
| CEN | EN 405:2001+A1:2009
  Hingamisteede kaitsevahendid. Ventiiliga filtreerivad poolmaskid gaaside või gaaside ja tahkete osakeste eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine ja märgistus | 6.5.2010 | EN 405:2001
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 407:2004
  Soojuse poolt tekitatava ohu (kuumuse ja/või leegi) eest kaitsvad kindad | 6.10.2005 | EN 407:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 420:2003+A1:2009
  Kaitsekindad. Üldnõuded ja katsemeetodid | 6.5.2010 | EN 420:2003
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2010) |
| CEN | EN 421:2010
  Kaitsekindad ioniseeriva kiirguse ja radioaktiivse saaste eest | 9.7.2011 | EN 421:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN 443:2008
  Hoonetes ja muudes rajatistes kasutamiseks mõeldud tuletõrjekiivrid | 20.6.2008 | EN 443:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2008) |
| CEN | EN 458:2004
  Kuulmiskaitsevahendid. Soovitused valimiseks, kasutamiseks, korrashoiuks ja hoolduseks | 6.10.2005 | EN 458:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 464:1994
  Kaitseriietus. Kaitsmine vedelate ja gaasiliste kemikaalide eest, kaasa arvatud vedelad aerosoolid ja tahked osakesed. Katsemeetod: gaasikindlate ülikondade läbiimbumiskindluse määramine (sisemise survekatse) | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 469:2005
  Tuletõrjujate kaitseriietus. Nõuded ja katsemeetodid tuletõrjujate kaitseriietusele | 19.4.2006 | EN 469:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2006) |
| EN 469:2005/A1:2006 | 23.11.2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.11.2007) |
| EN 469:2005/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 510:1993
  Liikuvate osade vahele kiskumise ohu korral kasutatava kaitseriietuse tehnilised andmed | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 511:2006
  Külma eest kaitsvad kindad | 21.12.2006 | EN 511:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (21.12.2006) |
| CEN | EN 530:2010
  Kaitserõivaste materjali hõõrdekindlus. Katsemeetod | 9.7.2011 | EN 530:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN 564:2006
  Mägironimisvarustus. Abiköis. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 8.3.2008 | EN 564:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN 565:2006
  Mägironimisvarustus. Lint. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 8.3.2008 | EN 565:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN 566:2006
  Mägironimisvarustus. Aasad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 8.3.2008 | EN 566:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN 567:2013
  Mägironimisvarustus. Köiehaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 28.6.2013 | EN 567:1997
  Märkus 2.1 | 30.9.2013 |
| CEN | EN 568:2007
  Mägironimisvarustus. Jääpuurid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 8.3.2008 | EN 568:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN 569:2007
  Mägironimisvarustus. Kaljunaelad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 8.3.2008 | EN 569:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN 659:2003+A1:2008
  Tuletõrjujate kaitsekindad | 20.6.2008 | EN 659:2003
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2008) |
| EN 659:2003+A1:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 702:1994
  Kaitseriietus. Kaitsmine kuumuse ja leegi eest. Katsemeetod: läbi kaitseriietuse või läbi kaitseriietuse materjalide toimuva kontaktsoojusläbikande määramine | 12.1.1996 | | |
| CEN | EN 795:1996
  Kõrgelt kukkumise kaitse. Ankurdusseadmed. Nõuded ja katsetamine | 12.2.2000 | | |
| EN 795:1996/A1:2000 | 24.1.2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2001) |
| Hoiatus: käesolevas teatises ei käsitleta seadmeid, mida on kirjeldatud klassides A (ehituslikud ankurdusvahendid), C (horisontaalsete elastsete kaablitega ankurdusvahendid) ja D (horisontaalsete jäikade raampuudega ankurdusvahendid) lõigetes 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 klass A1 osas), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (klasside A, C ja D osas), lisa A (lõiked A.2, A.3, A.5 ja A.6 osas), lisa B ja lisa ZA (klasside A, C ja D osas), mille puhul ei saa eeldada vastavust direktiiv 89/686/EMÜ sätetele. |
| CEN | EN 812:2012
  Kokkupõrgete eest kaitsvad peakatted | 20.12.2012 | EN 812:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 813:2008
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Istmerakmed | 28.1.2009 | EN 813:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2009) |
| CEN | EN 863:1995
  Kaitseriietus. Mehaanilised omadused. Katsemeetod: läbitorkekindlus | 15.5.1996 | | |
| CEN | EN 892:2012
  Mägironimisvarustus. Dünaamilised mägironimisköied. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 20.12.2012 | EN 892:2004
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 893:2010
  Mägironimisvarustus. Tanghaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 9.7.2011 | EN 893:1999
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN 943-1:2002
  Kaitserõivad vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate aerosoolide ja tahkete osakeste eest. Osa 1: Toimenõuded ventileritavatele ja mitteventileeritavatele gaasipidavatele (Tüüp 1) ja gaasimittepidavatele (Tüüp 2) kemikaalikaitseülikondadele | 28.8.2003 | | |
| EN 943-1:2002/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 943-2:2002
  Kaitseriietus kaitseks vedel- ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelaerosoolide ja tahkete osakeste eest. Osa 2: Jõudlusnõuded hädaabimeeskondade (ET) "gaasikindlatele" (Tüüp 1) kaitseülikondadele kaitseks kemikaalide eest | 10.8.2002 | | |
| CEN | EN 958:2006+A1:2010
  Mägironimisvarustus. Julgestusamortisaator klettersteig-ronimise jaoks. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 9.7.2011 | EN 958:2006
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN 960:2006
  Kaitsekiivrite katsetamiseks kasutatavad peakujud | 21.12.2006 | EN 960:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2006) |
| CEN | EN 966:2012+A1:2012
  Kiivrid õhuspordialadele | 20.12.2012 | EN 966:2012
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 1073-1:1998
  Radioaktiivse saastumise eest kaitsev riietus. Osa 1: Tahkete osakeste põhjustatud radioaktiivse saastumise eest kaitsvale ventileeritavale kaitseriietusele kehtivad nõuded ja katsemeetodid | 6.11.1998 | | |
| CEN | EN 1073-2:2002
  Radioaktiivse saastumise eest kaitsev riietus. Osa 2: Nõuded ja katsemeetodid mitteventileeritavale kaitseriietusele kaitseks radioaktiivsete tolmuosakeste saaste eest | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 1077:2007
  Mäesuusatajate ja lumelaudurite kiivrid | 8.3.2008 | EN 1077:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN 1078:2012+A1:2012
  Kiivrid jalgratturitele ja rulade ning rulluiskude kasutajatele | 20.12.2012 | EN 1078:2012
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 1080:2013
  Löögikaitsekiivrid väikelastele | 28.6.2013 | EN 1080:1997
  Märkus 2.1 | 31.8.2013 |
| CEN | EN 1082-1:1996
  Kaitseriietus. Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 1: Traatvõrgust kindad ja käekaitsed | 14.6.1997 | | |
| CEN | EN 1082-2:2000
  Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 2: Kindad ja käekaitsed, valmistatud muust materjalist peale turvistiku | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 1082-3:2000
  Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 3: Riide, naha ja muude materjalide löögilõike katse | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 1146:2005
  Hingamisteede kaitsevahendid. Iseseisev avatud tsükliga, suruõhku kasutav kapuutsiga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 19.4.2006 | EN 1146:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2006) |
| CEN | EN 1149-1:2006
  Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 1: Katsemeetod pindtakistuse mõõtmiseks | 21.12.2006 | EN 1149-1:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2006) |
| CEN | EN 1149-2:1997
  Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 2: Katsemeetodid elektritakistuse mõõtmiseks läbi materjali (vertikaaltakistus) | 19.2.1998 | | |
| CEN | EN 1149-3:2004
  Kaitseriietus. Elektrostaatiliste omadustega. Osa 3: Laengukindluse katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 1149-5:2008
  Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 5: Materjali jõudlus- ja konstrueerimisnõuded | 20.6.2008 | | |
| CEN | EN 1150:1999
  Kaitseriietus. Kõrgnähtavusega riietus mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded | 4.6.1999 | | |
| CEN | EN 1384:2012
  Ratsutamiskiivrid | 20.12.2012 | EN 1384:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 1385:2012
  Kiivrid aerutamiseks ja kärestikuspordiks | 20.12.2012 | EN 1385:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 1486:2007
  Tuletõrjujate kaitseriietus. Katsemeetodid ja nõuded peegeldavale riietusele eritulekustutustööde jaoks | 8.3.2008 | EN 1486:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2008) |
| CEN | EN 1497:2007
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Päästerakmed | 8.3.2008 | | |
| CEN | EN 1621-1:2012
  Kaitserõivad mootorratturitele mehaaniliste löökide eest. Osa 1: Löögikaitsed mootorratturi jäsemeliigestele. Nõuded ja katsemeetodid | 13.3.2013 | EN 1621-1:1997
  Märkus 2.1 | 30.6.2013 |
| CEN | EN 1621-2:2003
  Mootorrattureid mehaaniliste löökide eest kaitsev riietus. Osa 2: Mootorratturi seljakaitsed. Nõuded ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| EN 1621-2:2003/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 1731:2006
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Võrest silma- ja näokaitsevahendid | 23.11.2007 | EN 1731:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.11.2007) |
| CEN | EN 1809:1997
  Sukeldumistarvikud. Ujuvusekompensaatorid. Funktsionaalsed nõuded ja ohutusnõuded, katsemeetodid | 13.6.1998 | | |
| CEN | EN 1827:1999+A1:2009
  Hingamisteede kaitsevahendid. Sissehingamisventiilita, eraldatavate filtritega poolmaskid kaitseks gaaside või gaaside ja osakeste või ainult osakeste eest. Nõuded, katsetamine, märgistus | 6.5.2010 | EN 1827:1999
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 1836:2005+A1:2007
  Silmakaitsevahendid. Üldotstarbelised päikeseprillid ja pimestava valguse eest kaitsvad filtrid | 8.3.2008 | EN 1836:2005
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2008) |
| CEN | EN 1868:1997
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ekvivalentsete terminite loetelu | 18.10.1997 | | |
| CEN | EN 1891:1998
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Vähevenivad kernmantel-köied | 6.11.1998 | | |
| CEN | EN 1938:2010
  Silmakaitsevahendid. Mootorratturite ja mopeediga sõitjate kaitseprillid | 9.7.2011 | EN 1938:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN ISO 4869-2:1995
  Akustika. Kuulmiskaitsmed. Osa 2: A-sageduskorrektsiooniga efektiivhelirõhu tasemete määramine kulunud kuulmiskaitsmete korral (ISO 4869-2:1994) | 15.5.1996 | | |
| EN ISO 4869-2:1995/AC:2007 | | | |
| CEN | EN ISO 4869-3:2007
  Akustika. Kuulmiskaitsevahendid. Osa 3: Kvaliteedi kontrollimise eesmärgil teostatav lihtsustatud meetod polstri tüüpi kuulmiskaitsevahendite sissekanduva sumbuvuse mõõtmiseks (ISO 4869-3:2007) | 8.3.2008 | EN 24869-3:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN ISO 6529:2001
  Kaitseriietus. Kemikaalide eest kaitsmiseks. testimismeetod materjalide vedelike ja gaasidekindluse määramiseks (ISO 6529:2001) | 6.10.2005 | EN 369:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN ISO 6530:2005
  Kaitseriietus. Kaitsmine vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod: materjalide vastupidavus vedelike läbiimbumisele (ISO 6530:2005) | 6.10.2005 | EN 368:1992
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN ISO 6942:2002
  Kaitseriietus. Kaitse kuumuse ja tule eest. Katsemeetod: Materjalide ja materjalikoostete hindamine, kui nad on kaitseta jäetud kiirgussoojuse allika eest (ISO 6942:2002) | 28.8.2003 | EN 366:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN ISO 9185:2007
  Kaitserõivad. Materjalide vastupidavuse hindamine sulametalli pritsmete toimele (ISO 9185:2007) | 8.3.2008 | EN 373:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (8.3.2008) |
| CEN | EN ISO 10256:2003
  Jäähoki mängimisel kasutatavad pea- ja näokaitsevahendid (ISO 10256:2003) | 6.10.2005 | EN 967:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN ISO 10819:1996
  Mehaaniline võnkumine ja löök. Kämbla-käsivarre vibratsioon. Meetod kinnaste vibratsiooni ülekanduvuse mõõtmiseks ja hindamiseks kinda peopesast (ISO 10819:1996) | 3.12.1996 | | |
| CEN | EN ISO 10862:2009
  Väikelaevad. Trapetsrakmete kiirpäästik (ISO 10862:2009) | 6.5.2010 | | |
| CEN | EN ISO 11611:2007
  Kaitserõivad keevitamisel ja sellega liituvatel toimingutel kasutamiseks. Osa 1: Üldnõuded (ISO 11611:2007) | 8.3.2008 | EN 470-1:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2008) |
| CEN | EN ISO 11612:2008
  Kaitseriietus. Kuumuse ja leekide eest kaitset pakkuv riietus (ISO 11612:2008) | 5.6.2009 | EN 531:1995
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (5.6.2009) |
| CEN | EN 12083:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Hingamisvoolikutega filtrid (ilma maskita kinnitatavad filtrid). Tahkete osakeste filtrid, gaaside filtrid ja kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 4.7.2000 | | |
| EN 12083:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN ISO 12127-2:2007
  Kaitseriietus leegi ja kuumuse vastu. Kaitseriietuse või selle koostismaterjali soojusülekande määramine kokkupuutel. Osa 2: Kukkuva silindri põhjustatud kuumus kokkupuutel (ISO 12127-2:2007) | 8.3.2008 | | |
| CEN | EN 12270:1998
  Mägironimisvarustus. Kiilud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 12275:1998
  Mägironimisvarustus. Karabiinid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 12276:1998
  Mägironimisvarustus. Kaljuankur. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 24.2.2001 | | |
| EN 12276:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12277:2007
  Mägironimisvarustus. Julgestusvööd. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 23.11.2007 | EN 12277:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.11.2007) |
| CEN | EN 12278:2007
  Mägironimisvarustus. Plokid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 23.11.2007 | EN 12278:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.11.2007) |
| CEN | EN ISO 12401:2009
  Väikelaevad. Tekil kasutatavad turvavööd ja julgestusköied. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12401:2009) | 6.5.2010 | EN 1095:1998
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN ISO 12402-2:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 275. Ohutusnõuded (ISO 12402-2:2006) | 21.12.2006 | EN 399:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2007) |
| EN ISO 12402-2:2006/A1:2010 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN ISO 12402-3:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 150. Ohutusnõuded (ISO 12402-3:2006) | 21.12.2006 | EN 396:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2007) |
| EN ISO 12402-3:2006/A1:2010 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN ISO 12402-4:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 100. Ohutusnõuded (ISO 12402-4:2006) | 21.12.2006 | EN 395:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2007) |
| EN ISO 12402-4:2006/A1:2010 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN ISO 12402-5:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Ujuvpäästevahendid (tase 50). Ohutusnõuded (ISO 12402-5:2006) | 21.12.2006 | EN 393:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2007) |
| EN ISO 12402-5:2006/A1:2010 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| EN ISO 12402-5:2006/AC:2006 | | | |
| CEN | EN ISO 12402-6:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Osa 6: Eriotstarbelised päästevestid ja ujumisabivahendid. Ohutusnõuded ja täiendavad katsemeetodid (ISO 12402-6:2006) | 21.12.2006 | | |
| EN ISO 12402-6:2006/A1:2010 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN ISO 12402-8:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Osa 8: Lisatarvikud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12402-8:2006) | 2.8.2006 | EN 394:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.8.2006) |
| EN ISO 12402-8:2006/A1:2011 | 11.11.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (11.11.2011) |
| CEN | EN ISO 12402-9:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Osa 9: Katsemeetodid (ISO 12402-9:2006) | 21.12.2006 | | |
| EN ISO 12402-9:2006/A1:2011 | 11.11.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (11.11.2011) |
| CEN | EN ISO 12402-10:2006
  Isiklikud ujuvvahendid. Osa 10: Isiklike ujuvvahendite ja teiste vastavate vahendite valik ja kasutamine (ISO 12402-10:2006) | 2.8.2006 | | |
| CEN | EN 12477:2001
  Keevitajate kaitsekindad | 10.8.2002 | | |
| EN 12477:2001/A1:2005 | 6.10.2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2005) |
| CEN | EN 12492:2012
  Mägironimisvarustus. Mägironijate kiivrid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 20.12.2012 | EN 12492:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 12628:1999
  Sukeldumistarvikud. Kombineeritud ujuvus- ja päästeseadmed. Funktsionaalsed ja ohutusnõuded, katsemeetodid | 4.7.2000 | | |
| EN 12628:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12841:2006
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Köiesüsteemid. Köite reguleerimisseadmed | 21.12.2006 | | |
| CEN | EN 12941:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisvahendid, millel on kiiver või kapuuts. Nõuded, katsetamine, märgistus | 4.6.1999 | EN 146:1991
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (4.6.1999) |
| EN 12941:1998/A1:2003 | 6.10.2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| EN 12941:1998/A2:2008 | 5.6.2009 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (5.6.2009) |
| CEN | EN 12942:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisseadised, millel on täismaskid, poolmaskid või veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 4.6.1999 | EN 147:1991
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (4.6.1999) |
| EN 12942:1998/A1:2002 | 28.8.2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| EN 12942:1998/A2:2008 | 5.6.2009 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (5.6.2009) |
| CEN | EN 13034:2005+A1:2009
  Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelate kemikaalide eest piiratud kaitset pakkuvatele kemikaalide eest kaitsvale riietusele esitatavad toimimisnõuded (Tüüp 6 ja Tüüp PB [6] vahendid) | 6.5.2010 | EN 13034:2005
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 13061:2009
  Kaitserõivad. Säärekaitsed jalgpalluritele. Nõuded ja katsemeetodid | 6.5.2010 | EN 13061:2001
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 13087-1:2000
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 1: Tingimused ja konditsioneerimine | 10.8.2002 | | |
| EN 13087-1:2000/A1:2001 | 10.8.2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 13087-2:2012
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 2: Löögi summutus | 20.12.2012 | EN 13087-2:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 13087-3:2000
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 3: Penetratsioonitakistus | 10.8.2002 | | |
| EN 13087-3:2000/A1:2001 | 10.8.2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 13087-4:2012
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 4: Tõkestussüsteemi efektiivsus | 20.12.2012 | EN 13087-4:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 13087-5:2012
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 5: Tõkestussüsteemi tugevus | 20.12.2012 | EN 13087-5:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 13087-6:2012
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 6: Vaateväli | 20.12.2012 | EN 13087-6:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 13087-7:2000
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 7: Leegikindlus | 10.8.2002 | | |
| EN 13087-7:2000/A1:2001 | 10.8.2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (10.8.2002) |
| CEN | EN 13087-8:2000
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 8: Elektrilised omadused | 21.12.2001 | | |
| EN 13087-8:2000/A1:2005 | 6.10.2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| CEN | EN 13087-10:2012
  Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 10: Soojuskiirguse kindlus | 20.12.2012 | EN 13087-10:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 13089:2011
  Mägironimise varustus. Abivahendid jää jaoks. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 9.7.2011 | | |
| CEN | EN 13138-1:2008
  Ujuvvahendid ujumise õpetamiseks. Osa 1: Kantavate ujuvvahendite ohutusnõuded ja katsemeetodid | 5.6.2009 | EN 13138-1:2003
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (5.6.2009) |
| CEN | EN 13158:2009
  Kaitseriietus. Jakid, keha- ja õlakaitsed ratsutamiseks. Ratsanikule, hobustega töötavale inimesel ja hobuveoki juhile. Nõuded ja katsemeetodid | 6.5.2010 | EN 13158:2000
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 13178:2000
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Mootorsaani kasutajate silmakaitsed | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 13274-1:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 1: Seesmise lekke ja kogu seesmise lekke kindlaksmääramine | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 13274-2:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 2: Praktilised jõudluskatsed | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 13274-3:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 3: Hingamistakistuse kindlaksmääramine | 10.8.2002 | | |
| CEN | EN 13274-4:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 4: Leekkatsed | 10.8.2002 | | |
| CEN | EN 13274-5:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 5: Kliimatingimused | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 13274-6:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 6: Süsihappegaasisisalduse kindlaksmääramine sissehingatavas õhus | 10.8.2002 | | |
| CEN | EN 13274-7:2008
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 7: Osakestefiltri läbimise kindlaksmääramine | 20.6.2008 | EN 13274-7:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.2008) |
| CEN | EN 13274-8:2002
  Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 8: Dolomiiditolmu ummistumise kindlaksmääramine | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13277-1:2000
  Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 1: Üldnõuded ja katsemeetodid | 24.2.2001 | | |
| CEN | EN 13277-2:2000
  Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 2: Pöiakaitsete, säärekaitsete ja käsivarrekaitsete lisanõuded ja katsemeetodid | 24.2.2001 | | |
| CEN | EN 13277-3:2000
  Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 3: Kerekaitsete lisanõuded ja katsemeetodid | 24.2.2001 | | |
| EN 13277-3:2000/A1:2007 | 23.11.2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| CEN | EN 13277-4:2001
  Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 4: Peakaitsete lisanõuded ja katsemeetodid | 10.8.2002 | | |
| EN 13277-4:2001/A1:2007 | 23.11.2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| CEN | EN 13277-5:2002
  Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 5: Genitaalide kaitsete ja kõhukaitsete lisanõuded ning katsemeetodid | 10.8.2002 | | |
| CEN | EN 13277-6:2003
  Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 6: Naiste rinnakaitsetele esitatavad lisanõuded ja katsemeetodid | 21.2.2004 | | |
| CEN | EN 13277-7:2009
  Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 7: Lisanõuded ja katsemeetodid käte ja jalgade kaitsevarustusele | 6.5.2010 | | |
| CEN | EN ISO 13287:2012
  Isikukaitsevahendid. Jalanõud. Libisemiskindluse katsemeetod (ISO 13287:2012) | 13.3.2013 | EN ISO 13287:2007
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 13356:2001
  Nähtavust parandavad vahendid mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded | 21.12.2001 | | |
| CEN | EN 13484:2012
  Kiivrid lumelaudade kasutajatele | 20.12.2012 | EN 13484:2001
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 13546:2002+A1:2007
  Kaitseriietus. Maahoki väravavahtide käe-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, sääre-, jala- ja genitaalidekaitsed ning väljakumängijate säärekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid | 23.11.2007 | EN 13546:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| CEN | EN 13567:2002+A1:2007
  Kaitseriietus. Vehklejate käe-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, sääre-, jala-, genitaalide ja näokaitsed. Nõuded ja katsemeetodid | 23.11.2007 | EN 13567:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| CEN | EN 13594:2002
  Professionaalsete mootorratturite kaitsekindad. Nõuded ja katsemeetodid | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13595-1:2002
  Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 1: Üldnõuded | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13595-2:2002
  Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 2: Katsemeetod löögi hõõrdkulumise takistuse kindlaksmääramiseks | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13595-3:2002
  Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 3: Katsemeetod rebimistugevuse kindlaksmääramiseks | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13595-4:2002
  Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 4: Katsemeetod löögi sisselõikekindluse kindlaksmääramiseks | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13634:2010
  Mootorratturite kaitsejalatsid. Nõuded ja katsemeetodid | 9.7.2011 | EN 13634:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN 13781:2012
  Mootorkelkude ja bobide juhtide ning sõitjate kaitsekiivrid | 20.12.2012 | EN 13781:2001
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 13794:2002
  Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne suletud ahelaga hingamisaparaat põgenemiseks. Nõuded, katsetamine, märgistus | 28.8.2003 | EN 1061:1996
  EN 400:1993
  EN 401:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 13819-1:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Katsetamine. Osa 1: Füüsikalise katse meetodid | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13819-2:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Katsetamine. Osa 2: Akustilised katsemeetodid | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 13832-1:2006
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 1: Terminoloogia ja katsemeetodid | 21.12.2006 | | |
| CEN | EN 13832-2:2006
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 2: Kemikaalide pritsmete eest kaitsvad jalatsid | 21.12.2006 | | |
| CEN | EN 13832-3:2006
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 3: Kemikaalide eest tugevat kaitset pakkuvad jalatsid | 21.12.2006 | | |
| CEN | EN 13911:2004
  Tuletõrjujate kaitseriietus. Nõuded ja katsemeetodid tuletõrjujate tulekindlatele kapuutsidele | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 13921:2007
  Isikukaitsevahendid. Ergonoomilised põhimõtted | 23.11.2007 | | |
| CEN | EN 13949:2003
  Hingamisvahendid. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, surulämmastikku ja hapnikku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.2.2004 | | |
| CEN | EN ISO 13982-1:2004
  Tahkete aineosakeste vastane kaitseriietus. Osa 1: Nõuded kemikaalide eest kaitsvale riietusele, mis tagab kogu keha kaitse lendlevate aineosakeste eest (ISO 13982-1:2004) | 6.10.2005 | | |
| EN ISO 13982-1:2004/A1:2010 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| CEN | EN ISO 13982-2:2004
  Tahkete kemikaalide aineosakeste vastane kaitseriietus. Osa 2: Katsemeetod aerosoolsete peenpulbrite lekke määramiseks ülikondadesse (ISO 13982-2:2004) | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN ISO 13995:2000
  Kaitseriietus. Mehhaanilised omadused. Katsemeetod materjalide torkekindluse ja rebenemiskindluse määramiseks (ISO 13995:2000) | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN ISO 13997:1999
  Kaitseriietus. Mehaanilised omadused. Vastupanu kindlaksmääramine teravate objektide lõikamisele (ISO 13997:1999) | 4.7.2000 | | |
| EN ISO 13997:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN ISO 13998:2003
  Kaitseriietus. Põlled, püksid ja alussärgid kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest (ISO 13998:2003) | 28.8.2003 | EN 412:1993
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN 14021:2003
  Off-road mootorrataste kivikaitsed, mis sobivad sõitja kaitsmiseks kivide ja kildude eest. Nõuded ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14052:2012+A1:2012
  Suure vastupidavusega tööstuslikud kiivrid | 20.12.2012 | EN 14052:2012
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 14058:2004
  Kaitseriietus. Rõivad kaitseks jahedate keskkondade eest | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN ISO 14116:2008
  Kaitserõivad. Kaitse kuumuse ja leekide eest. Piiratud leegilevikuga materjalid, materjalikogumid ja rõivad (ISO 14116:2008) | 28.1.2009 | EN 533:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.1.2009) |
| EN ISO 14116:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 14120:2003+A1:2007
  Kaitseriietus. Randme-, peopesa-, põlve- ja küünarnukikaitsmed rollerspordivarustuse kasutajatele. Nõuded ja katsemeetodid | 23.11.2007 | EN 14120:2003
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.12.2007) |
| CEN | EN 14126:2003
  Kaitseriietus. Jõudlusnõuded ja katsemeetodid nakkuslike ainete eest kaitsva kaitseriietuse katsetamiseks | 6.10.2005 | | |
| EN 14126:2003/AC:2004 | | | |
| CEN | EN 14143:2003
  Hingamisvahendid. Suletud tsükliga sukeldumisaparaat | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14225-1:2005
  Tuukriülikonnad. Osa 1: Kummiülikonnad, nõuded ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14225-2:2005
  Tuukriülikonnad. Osa 2: Kuivad kummiülikonnad, nõuded ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14225-3:2005
  Tuukriülikonnad. Osa 3: Aktiivjahutuse või soojendusega ülikonnad (süsteemid). Nõuded ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14225-4:2005
  Tuukriülikonnad. Osa 4: Üheatmosfäärilised ülikonnad (ADS). Nõuded inimtegurile ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14325:2004
  Kemikaalikindel kaitseriietus. Katseeetodid ning kemikaalikindlate materjalide klassifikatsioon | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14328:2005
  Kaitseriietus. Elektrinugade tekitatud lõikehaavade eest kaitsvad kindad ja käsivarrekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14360:2004
  Vihmavastane kaitseriietus. Katsemeetodid valmisriiete katsetamiseks. Suure energiaga tilkade langemisel ülevalt antav löök | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14387:2004+A1:2008
  Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasi filter (id), kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, markeerimine | 20.6.2008 | EN 14387:2004
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.2008) |
| CEN | EN 14404:2004+A1:2010
  Isikukaitsevahendid. Põlvekaitsed põlviliasendis töötamiseks | 6.5.2010 | EN 14404:2004
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.7.2010) |
| CEN | EN 14435:2004
  Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskiga, üksnes positiivse rõhuga kasutamiseks mõeldud autonoomsed suletud kontuuriga hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 14458:2004
  Isiklikud silmakaitsevahendid - Tuletõrjujate, kiirabi- ja päästetöötajate kiivritel kasutamiseks mõeldud näokaitsed ja -varjud | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN ISO 14460:1999
  Kaitseriietus autojuhtidele. Kaitse kuumuse ja tule vastu. Toimevõime nõuded ja katsemeetodid (ISO 14460:1999) | 16.3.2000 | | |
| EN ISO 14460:1999/A1:2002 | 10.8.2002 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2002) |
| EN ISO 14460:1999/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 14529:2005
  Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga poolmaskiga väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga hingamisaparaat enesepäästmiseks | 19.4.2006 | | |
| CEN | EN 14593-1:2005
  Higamisteede kaitsevahendid. Suruõhusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid, mis on varustatud koormusventiiliga. Osa 1: Täismaskiga aparaadid: Nõuded, katsetamine, tähistamine | 6.10.2005 | EN 139:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (2.12.2005) |
| CEN | EN 14593-2:2005
  Higamisteede kaitsevahendid. Suruõhusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid, mis on varustatud koormusventiiliga. Osa 1: Poolmaskiga ülerõhuaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine | 6.10.2005 | EN 139:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (2.12.2005) |
| EN 14593-2:2005/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 14594:2005
  Hingamisteede kaitsevahendid. Läbivoolusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine | 6.10.2005 | EN 139:1994
  EN 270:1994
  EN 271:1995
  EN 1835:1999
  EN 12419:1999
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (2.12.2005) |
| EN 14594:2005/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 14605:2005+A1:2009
  Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelikukindlate (tüüp 3) või pritsmekindlate (tüüp 4) ühendustega riietusele, kaasa arvatud üksnes erinevaid kehaosi kaitsvad esemed, esitatavad toimimisnõuded (Tüübid PB [3] ja PB [4]) | 6.5.2010 | EN 14605:2005
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.5.2010) |
| CEN | EN 14786:2006
  Kaitseriietus. Läbilaskvusvõime määramine pihustatavate vedelate kemikaalide, emulsioonide ja dispergantide abil. Pihusti katse | 21.12.2006 | | |
| CEN | EN ISO 14877:2002
  Kaitseriietus abrasiivjoa operatsioonidele, kus kasutatakse teralisi abrasiive (ISO 14877:2002) | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15025:2002
  Kaitseriietus. Kaitse kuumuse ja leegi eest. Piiratud leegilevimise katsemeetod (ISO 15025:2000) | 28.8.2003 | EN 532:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.8.2003) |
| CEN | EN ISO 15027-1:2012
  Kaitserõivad külma vee eest. Osa 1: Tööülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusnõuded (ISO 15027-1:2012) | 13.3.2013 | EN ISO 15027-1:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2013) |
| CEN | EN ISO 15027-2:2012
  Kaitserõivad külma vee eest. Osa 2: Päästeülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusnõuded (ISO 15027-2:2012) | 13.3.2013 | EN ISO 15027-2:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2013) |
| CEN | EN ISO 15027-3:2012
  Kaitserõivad külma vee eest. Osa 3: Katsemeetodid (ISO 15027-3:2012) | 13.3.2013 | EN ISO 15027-3:2002
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.5.2013) |
| CEN | EN 15090:2012
  Tuletõrjujate jalanõud | 20.12.2012 | EN 15090:2006
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 15151-1:2012
  Mägironimisvarustus. Pidurdusseadmed. Osa 1: Käsitsi lukustatavad pidurdusseadmed, ohutusnõuded ja katsemeetodid | 20.12.2012 | | |
| CEN | EN 15333-1:2008
  Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 1: Sukeldumisaparaat | 20.6.2008 | | |
| EN 15333-1:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 15333-2:2009
  Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 2: Vaba juurdevooluga aparaat | 6.5.2010 | | |
| CEN | EN 15613:2008
  Sisemängude põlve- ja küünarnukikaitsed. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 5.6.2009 | | |
| CEN | EN 15614:2007
  Tuletõrjujate kaitseriietus. Laboratoorsed katsemeetodid ja toimivusnõuded (metsa)maastikul kantavale riietusele | 23.11.2007 | | |
| CEN | EN ISO 15831:2004
  Riietus. Psühholoogiline toime. Soojusisolatsiooni mõõtmine termilise mannekeeni abil (ISO 15831:2004) | 6.10.2005 | | |
| CEN | EN 16027:2011
  Kaitseriietus. Kaitsva toimega kindad jalgpalliväravavahtidele | 16.2.2012 | | |
| CEN | EN ISO 17249:2004
  Saeketilõigetele vastupidavad kaitsejalatsid (ISO 17249:2004) | 6.10.2005 | | |
| EN ISO 17249:2004/A1:2007 | 23.11.2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (23.11.2007) |
| CEN | EN ISO 17491-3:2008
  Kaitserõivad. Kaitse vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod vastupidavuse määramiseks vedelikujoa sisseimbumisele (Jet-test) (ISO 17491-3:2008) | 28.1.2009 | EN 463:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2009) |
| CEN | EN ISO 17491-4:2008
  Kaitserõivad. Kaitse vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod vastupidavuse määramiseks pihustuse sisseimbumisele (pihustuskatse) (ISO 17491-4:2008) | 28.1.2009 | EN 468:1994
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (28.2.2009) |
| CEN | EN ISO 20344:2011
  Isikukaitsevahendid. Jalanõude katsemeetodid (ISO 20344:2011) | 16.2.2012 | EN ISO 20344:2004
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.6.2012) |
| CEN | EN ISO 20345:2011
  Isikukaitsevahendid. Kaitsejalanõud (ISO 20345:2011) | 16.2.2012 | EN ISO 20345:2004
  Märkus 2.1 | 30.6.2013 |
| CEN | EN ISO 20346:2004
  Isikukaitsevahendid. Kaitsejalatsid (ISO 20346:2004) | 6.10.2005 | EN 346:1992
  EN 346-2:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |
| EN ISO 20346:2004/A1:2007 | 8.3.2008 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.3.2008) |
| EN ISO 20346:2004/AC:2007 | | | |
| CEN | EN ISO 20347:2012
  Isikukaitsevahendid. Tööjalatsid (ISO 20347:2012) | 20.12.2012 | EN ISO 20347:2004
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN ISO 20349:2010
  Isikukaitsevahendid. Termiliste riskide ja sulametalli pritsmete eest kaitsvad jalatsid. Nõuded ja katsemeetodid (ISO 20349:2010) | 9.7.2011 | | |
| CEN | EN ISO 20471:2013
  Kõrgnähtavusega märguriietus. Katsemeetodid ja nõuded (ISO 20471:2013) | 28.6.2013 | EN 471:2003+A1:2007
  Märkus 2.1 | 30.9.2013 |
| CEN | EN 24869-1:1992
  Akustika. Kuulmiskaitsevahendid. Osa 1: Subjektiivne meetod helisummutuse mõõtmiseks (ISO 4869-1:1990) | 16.12.1994 | | |
| Cenelec | EN 50286:1999
  Elektriisolatsiooniga kaitseriietus madalpingepaigaldistele | 16.3.2000 | | |
| EN 50286:1999/AC:2004 | | | |
| Cenelec | EN 50321:1999
  Elektriisolatsiooniga jalatsid kasutamiseks madalpingeseadistel | 16.3.2000 | | |
| Cenelec | EN 50365:2002
  Elektriisolatsiooniga kiivrid kasutamiseks madalpingepaigaldistel | 10.4.2003 | | |
| Cenelec | EN 60743:2001
  Pingealune töö. Tööriistade, seadmestike ja seadmete terminoloogia
  IEC 60743:2001 | 10.4.2003 | EN 60743:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.12.2004) |
| EN 60743:2001/A1:2008
  IEC 60743:2001/A1:2008 | 9.7.2011 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (9.7.2011) |
| Cenelec | EN 60895:2003
  Pingealune töö. Varjestav riietus kasutamiseks vahelduvvoolu nimipingel 800 kV ja alalisvoolul +/- 600 kV
  IEC 60895:2002 (Muudetud) | 6.10.2005 | EN 60895:1996
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.7.2006) |
| Cenelec | EN 60903:2003
  Pingealune töö. Isoleermaterjalist kindad
  IEC 60903:2002 (Muudetud) | 6.10.2005 | EN 50237:1997
  - EN 60903:1992
  - A11:1997
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.7.2006) |
| Cenelec | EN 60984:1992
  Isoleermaterjali muhvid pinge all töötamiseks
  IEC 60984:1990 (Muudetud) | 4.6.1999 | | |
| EN 60984:1992/A11:1997 | 4.6.1999 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (4.6.1999) |
| EN 60984:1992/A1:2002
  IEC 60984:1990/A1:2002 | 10.4.2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (6.10.2005) |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Esmakordne avaldamine EÜT/ELT

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN 132:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Komponentide ja piltkirjade määratlemine

4.6.1999

EN 132:1990

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.1999)

CEN

EN 133:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Klassifikatsioon

10.8.2002

EN 133:1990

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 134:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Koostisosade loetelu

13.6.1998

EN 134:1990

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.1998)

CEN

EN 135:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Ekvivalentsete terminite loetelu

4.6.1999

EN 135:1990

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.1999)

CEN

EN 136:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Täismaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

13.6.1998

EN 136:1989

EN 136-10:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.1998)

EN 136:1998/AC:2003

CEN

EN 137:2006

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga suruõhu-hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

23.11.2007

EN 137:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.11.2007)

CEN

EN 138:1994

Hingamisteede kaitsevahendid. Koos täismaskide, poolmaskide või suuosa komplektidega kasutatav värske õhu voolikuga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

16.12.1994

CEN

EN 140:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskid ja veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

6.11.1998

EN 140:1989

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.1999)

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Hingamisteede kaitsevahendid. Suuosa komplektid. Nõuded, katsetamine, märgistus

10.4.2003

EN 142:1989

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.4.2003)

CEN

EN 143:2000

Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus

24.1.2001

EN 143:1990

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(24.1.2001)

EN 143:2000/A1:2006

21.12.2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.12.2006)

EN 143:2000/AC:2005

CEN

EN 144-1:2000

Hingamisteede kaitsevarustus. Gaasiballooni ventiilid. Osa 1: Sisemiste ühendusdetailide keermesühendus

24.1.2001

EN 144-1:1991

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(24.1.2001)

EN 144-1:2000/A1:2003

21.2.2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.2.2004)

EN 144-1:2000/A2:2005

6.10.2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

CEN

EN 144-2:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 2: Väljundühendused

4.6.1999

CEN

EN 144-3:2003

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasisilindri klapid. Osa 3: Sukeldumisgaaside Nitrox ja hapnik väljalaske liitmikud

21.2.2004

EN 144-3:2003/AC:2003

CEN

EN 145:1997

Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, suletud tsükliga, komprimeeritud hapnikku või komprimeeritud hapniku ja lämmastiku segu kasutavad hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, märgistus

19.2.1998

EN 145:1988

EN 145-2:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.1998)

EN 145:1997/A1:2000

24.1.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(24.1.2001)

CEN

EN 148-1:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 1: Standardselt ühendatud keermesliide

4.6.1999

EN 148-1:1987

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.1999)

CEN

EN 148-2:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 2: Keskkeerme ühendus

4.6.1999

EN 148-2:1987

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.1999)

CEN

EN 148-3:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 3: Keermesliide M 45 × 3

4.6.1999

EN 148-3:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.1999)

CEN

EN 149:2001+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Lenduvate osakeste eest kaitsvad filtreerivad poolmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

6.5.2010

EN 149:2001

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 166:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Spetsifikatsioonid

10.8.2002

EN 166:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 167:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Optilised katsemeetodid

10.8.2002

EN 167:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 168:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Mitteoptilised katsemeetodid

10.8.2002

EN 168:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 169:2002

Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid keevitamisele ja sellega seotud meetoditele. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus

28.8.2003

EN 169:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 170:2002

Isiklikud silmakaitsevahendid. Ultraviolettfiltrid. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus

28.8.2003

EN 170:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 171:2002

Isiklikud silmakaitsevahendid. Infrapunakiirguse filtrid. Nõuded läbilaskvustegurile ja soovitatav kasutamine

10.4.2003

EN 171:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.4.2003)

CEN

EN 172:1994

Isiklikud silmakaitsevahendid. Pimestava valguse filtrid tööstusliku kasutamise jaoks

15.5.1996

EN 172:1994/A1:2000

4.7.2000

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.10.2000)

EN 172:1994/A2:2001

10.8.2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 174:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Suusatamisprillid kiirlaskumiseks

21.12.2001

EN 174:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.12.2001)

CEN

EN 175:1997

Isikukaitsevahend. Keevitamisel ja sellega seonduvatel töödel kasutatavad silmade ja näo kaitsevahendid

19.2.1998

CEN

EN 207:2009

Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid ja silmakaitsed (lasersilmakaitsed) kaitseks laserkiirguse eest

6.5.2010

EN 207:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2010)

EN 207:2009/AC:2011

CEN

EN 208:2009

Isiklikud silmakaitsevahendid. Laserite ja lasersüsteemide justeerimisel kasutatavad silmakaitsevahendid (laserite justeerimise silmakaitsevahendid)

6.5.2010

EN 208:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2010)

CEN

EN 250:2000

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

8.6.2000

EN 250:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(19.7.2000)

EN 250:2000/A1:2006

21.12.2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.12.2006)

CEN

EN 269:1994

Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga, värske õhu voolikuga, kapuutsiga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

16.12.1994

CEN

EN 340:2003

Kaitseriietus. Üldnõuded

6.10.2005

EN 340:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 342:2004

Kaitseriietus. Külma kaitseks kasutatavad komplektid ja rõivad

6.10.2005

EN 342:2004/AC:2008

CEN

EN 343:2003+A1:2007

Kaitserõivad. Kaitse vihma eest

8.3.2008

EN 343:2003

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

CEN

EN 348:1992

Kaitseriietus. Katsemeetod: materjalide vastupidavuse määramine väikeste sulametalli pritsmete löögitoimele

23.12.1993

EN 348:1992/AC:1993

CEN

EN 352-1:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 1: Kõrvapolstrid

28.8.2003

EN 352-1:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 352-2:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 2: Kõrvatropid

28.8.2003

EN 352-2:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 352-3:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 3: Tööstusliku kaitsekiivri juurde kuuluvad kõrvapolstrid

28.8.2003

EN 352-3:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 352-4:2001

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 4: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvakaitsed

10.8.2002

EN 352-4:2001/A1:2005

19.4.2006

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2006)

CEN

EN 352-5:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 5: Aktiivsed müravähendavad kõrvakaitsed

28.8.2003

EN 352-5:2002/A1:2005

6.5.2010

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 352-6:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 6: Audiosidega kõrvakaitsed

28.8.2003

CEN

EN 352-7:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 7: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvatropid

28.8.2003

CEN

EN 352-8:2008

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 8: Meelelahutuslike audioseadmete kõrvaklapid

28.1.2009

CEN

EN 353-2:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Osa 2: Paindliku ankrunööriga juhitavad kukkumise pidurdajad

28.8.2003

EN 353-2:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 354:2010

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Trosstalrepid

9.7.2011

EN 354:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN 355:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Energia summutajad

28.8.2003

EN 355:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 358:1999

Tööasendi ja kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tööasendi- ja kinnitustoerihmad ning tööasendi kaelarihmad

21.12.2001

EN 358:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.12.2001)

CEN

EN 360:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tagasitõmbavad kukkumispidurid

28.8.2003

EN 360:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 361:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kererakmed

28.8.2003

EN 361:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 362:2004

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ühendusklambrid

6.10.2005

EN 362:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 363:2008

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kukkumise peatamissüsteemid

20.6.2008

EN 363:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2008)

CEN

EN 364:1992

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Katsemeetodid

23.12.1993

EN 364:1992/AC:1993

CEN

EN 365:2004

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid ja muud kõrgelt kukkumise kaitsevahendid. Üldnõuded kasutusjuhenditele, hooldusele, regulaarsele ülevaatusele, parandamisele, märgistamisele ja pakendamisele

6.10.2005

EN 365:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

EN 365:2004/AC:2006

CEN

EN 367:1992

Kaitseriietus. Kaitsmine kuumuse ja leekide eest. Katsemeetod: leegi toimest põhjustatud soojusläbistuse määramine

23.12.1993

EN 367:1992/AC:1992

CEN

EN 374-1:2003

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 1: Terminoloogia ja nõuded ekspluatatsiooniomadustele

6.10.2005

EN 374-1:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 374-2:2003

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 2: Läbistamiskindluse määramine

6.10.2005

EN 374-2:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 374-3:2003

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 3: Läbistamiskindluse määramine kemikaalide suhtes

6.10.2005

EN 374-3:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

EN 374-3:2003/AC:2006

CEN

EN 379:2003+A1:2009

Isiklikud silmakaitsevahendid. Automaatsed keevitusfiltrid

6.5.2010

EN 379:2003

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 381-1:1993

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 1: Katseseade kettsae sisselõigetele vastupidavuse katsetamiseks

23.12.1993

CEN

EN 381-2:1995

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 2: Katsemeetodid jalgade kaitsevahenditele

12.1.1996

CEN

EN 381-3:1996

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 3: Jalatsite katsemeetodid

10.10.1996

CEN

EN 381-4:1999

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 4: Kettsae kaitsekinnaste katsemeetod

16.3.2000

CEN

EN 381-5:1995

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 5: Nõuded jalakaitsetele

12.1.1996

CEN

EN 381-7:1999

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 7: Nõuded kettsaagide kaitsekinnastele

16.3.2000

CEN

EN 381-8:1997

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 8: Kettsae kasutaja kaitsekedride katsemeetodid

18.10.1997

CEN

EN 381-9:1997

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 9: Nõuded kettsae kasutaja kaitsekedridele

18.10.1997

CEN

EN 381-10:2002

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 10: Ülakeha kaitsevahendite katsemeetod

28.8.2003

CEN

EN 381-11:2002

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 11: Nõuded ülakeha kaitsevahenditele

28.8.2003

CEN

EN 388:2003

Mehaaniliste ohtude eest kaitsvad kindad

6.10.2005

EN 388:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 397:2012+A1:2012

Tööstuslikud kaitsekiivrid

20.12.2012

EN 397:2012

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 402:2003

Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga, suruõhku kasutav hingamisaparaat, millel on täismask või suuosa komplekt.Nõuded, katsetamine, märgistus

21.2.2004

EN 402:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.2.2004)

CEN

EN 403:2004

Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Tulekahju korral enesepäästmiseks ettenähtud kapuutsiga filtreerimisvahendid. Nõuded, katsetamine, märgistus

6.10.2005

EN 403:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 404:2005

Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Enesekaitse filter süsinikmonooksiidi eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

EN 404:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(2.12.2005)

CEN

EN 405:2001+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Ventiiliga filtreerivad poolmaskid gaaside või gaaside ja tahkete osakeste eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine ja märgistus

6.5.2010

EN 405:2001

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 407:2004

Soojuse poolt tekitatava ohu (kuumuse ja/või leegi) eest kaitsvad kindad

6.10.2005

EN 407:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 420:2003+A1:2009

Kaitsekindad. Üldnõuded ja katsemeetodid

6.5.2010

EN 420:2003

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2010)

CEN

EN 421:2010

Kaitsekindad ioniseeriva kiirguse ja radioaktiivse saaste eest

9.7.2011

EN 421:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN 443:2008

Hoonetes ja muudes rajatistes kasutamiseks mõeldud tuletõrjekiivrid

20.6.2008

EN 443:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2008)

CEN

EN 458:2004

Kuulmiskaitsevahendid. Soovitused valimiseks, kasutamiseks, korrashoiuks ja hoolduseks

6.10.2005

EN 458:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 464:1994

Kaitseriietus. Kaitsmine vedelate ja gaasiliste kemikaalide eest, kaasa arvatud vedelad aerosoolid ja tahked osakesed. Katsemeetod: gaasikindlate ülikondade läbiimbumiskindluse määramine (sisemise survekatse)

16.12.1994

CEN

EN 469:2005

Tuletõrjujate kaitseriietus. Nõuded ja katsemeetodid tuletõrjujate kaitseriietusele

19.4.2006

EN 469:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2006)

EN 469:2005/A1:2006

23.11.2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.11.2007)

EN 469:2005/AC:2006

CEN

EN 510:1993

Liikuvate osade vahele kiskumise ohu korral kasutatava kaitseriietuse tehnilised andmed

16.12.1994

CEN

EN 511:2006

Külma eest kaitsvad kindad

21.12.2006

EN 511:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(21.12.2006)

CEN

EN 530:2010

Kaitserõivaste materjali hõõrdekindlus. Katsemeetod

9.7.2011

EN 530:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN 564:2006

Mägironimisvarustus. Abiköis. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

8.3.2008

EN 564:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN 565:2006

Mägironimisvarustus. Lint. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

8.3.2008

EN 565:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN 566:2006

Mägironimisvarustus. Aasad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

8.3.2008

EN 566:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN 567:2013

Mägironimisvarustus. Köiehaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

28.6.2013

EN 567:1997

Märkus 2.1

30.9.2013

CEN

EN 568:2007

Mägironimisvarustus. Jääpuurid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

8.3.2008

EN 568:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN 569:2007

Mägironimisvarustus. Kaljunaelad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

8.3.2008

EN 569:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN 659:2003+A1:2008

Tuletõrjujate kaitsekindad

20.6.2008

EN 659:2003

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2008)

EN 659:2003+A1:2008/AC:2009

CEN

EN 702:1994

Kaitseriietus. Kaitsmine kuumuse ja leegi eest. Katsemeetod: läbi kaitseriietuse või läbi kaitseriietuse materjalide toimuva kontaktsoojusläbikande määramine

12.1.1996

CEN

EN 795:1996

Kõrgelt kukkumise kaitse. Ankurdusseadmed. Nõuded ja katsetamine

12.2.2000

EN 795:1996/A1:2000

24.1.2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2001)

Hoiatus: käesolevas teatises ei käsitleta seadmeid, mida on kirjeldatud klassides A (ehituslikud ankurdusvahendid), C (horisontaalsete elastsete kaablitega ankurdusvahendid) ja D (horisontaalsete jäikade raampuudega ankurdusvahendid) lõigetes 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 klass A1 osas), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (klasside A, C ja D osas), lisa A (lõiked A.2, A.3, A.5 ja A.6 osas), lisa B ja lisa ZA (klasside A, C ja D osas), mille puhul ei saa eeldada vastavust direktiiv 89/686/EMÜ sätetele.

CEN

EN 812:2012

Kokkupõrgete eest kaitsvad peakatted

20.12.2012

EN 812:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 813:2008

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Istmerakmed

28.1.2009

EN 813:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2009)

CEN

EN 863:1995

Kaitseriietus. Mehaanilised omadused. Katsemeetod: läbitorkekindlus

15.5.1996

CEN

EN 892:2012

Mägironimisvarustus. Dünaamilised mägironimisköied. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

20.12.2012

EN 892:2004

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 893:2010

Mägironimisvarustus. Tanghaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

9.7.2011

EN 893:1999

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN 943-1:2002

Kaitserõivad vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate aerosoolide ja tahkete osakeste eest. Osa 1: Toimenõuded ventileritavatele ja mitteventileeritavatele gaasipidavatele (Tüüp 1) ja gaasimittepidavatele (Tüüp 2) kemikaalikaitseülikondadele

28.8.2003

EN 943-1:2002/AC:2005

CEN

EN 943-2:2002

Kaitseriietus kaitseks vedel- ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelaerosoolide ja tahkete osakeste eest. Osa 2: Jõudlusnõuded hädaabimeeskondade (ET) "gaasikindlatele" (Tüüp 1) kaitseülikondadele kaitseks kemikaalide eest

10.8.2002

CEN

EN 958:2006+A1:2010

Mägironimisvarustus. Julgestusamortisaator klettersteig-ronimise jaoks. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

9.7.2011

EN 958:2006

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN 960:2006

Kaitsekiivrite katsetamiseks kasutatavad peakujud

21.12.2006

EN 960:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2006)

CEN

EN 966:2012+A1:2012

Kiivrid õhuspordialadele

20.12.2012

EN 966:2012

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 1073-1:1998

Radioaktiivse saastumise eest kaitsev riietus. Osa 1: Tahkete osakeste põhjustatud radioaktiivse saastumise eest kaitsvale ventileeritavale kaitseriietusele kehtivad nõuded ja katsemeetodid

6.11.1998

CEN

EN 1073-2:2002

Radioaktiivse saastumise eest kaitsev riietus. Osa 2: Nõuded ja katsemeetodid mitteventileeritavale kaitseriietusele kaitseks radioaktiivsete tolmuosakeste saaste eest

28.8.2003

CEN

EN 1077:2007

Mäesuusatajate ja lumelaudurite kiivrid

8.3.2008

EN 1077:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN 1078:2012+A1:2012

Kiivrid jalgratturitele ja rulade ning rulluiskude kasutajatele

20.12.2012

EN 1078:2012

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 1080:2013

Löögikaitsekiivrid väikelastele

28.6.2013

EN 1080:1997

Märkus 2.1

31.8.2013

CEN

EN 1082-1:1996

Kaitseriietus. Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 1: Traatvõrgust kindad ja käekaitsed

14.6.1997

CEN

EN 1082-2:2000

Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 2: Kindad ja käekaitsed, valmistatud muust materjalist peale turvistiku

21.12.2001

CEN

EN 1082-3:2000

Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 3: Riide, naha ja muude materjalide löögilõike katse

21.12.2001

CEN

EN 1146:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Iseseisev avatud tsükliga, suruõhku kasutav kapuutsiga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

19.4.2006

EN 1146:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2006)

CEN

EN 1149-1:2006

Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 1: Katsemeetod pindtakistuse mõõtmiseks

21.12.2006

EN 1149-1:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2006)

CEN

EN 1149-2:1997

Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 2: Katsemeetodid elektritakistuse mõõtmiseks läbi materjali (vertikaaltakistus)

19.2.1998

CEN

EN 1149-3:2004

Kaitseriietus. Elektrostaatiliste omadustega. Osa 3: Laengukindluse katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 1149-5:2008

Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 5: Materjali jõudlus- ja konstrueerimisnõuded

20.6.2008

CEN

EN 1150:1999

Kaitseriietus. Kõrgnähtavusega riietus mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded

4.6.1999

CEN

EN 1384:2012

Ratsutamiskiivrid

20.12.2012

EN 1384:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 1385:2012

Kiivrid aerutamiseks ja kärestikuspordiks

20.12.2012

EN 1385:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 1486:2007

Tuletõrjujate kaitseriietus. Katsemeetodid ja nõuded peegeldavale riietusele eritulekustutustööde jaoks

8.3.2008

EN 1486:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2008)

CEN

EN 1497:2007

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Päästerakmed

8.3.2008

CEN

EN 1621-1:2012

Kaitserõivad mootorratturitele mehaaniliste löökide eest. Osa 1: Löögikaitsed mootorratturi jäsemeliigestele. Nõuded ja katsemeetodid

13.3.2013

EN 1621-1:1997

Märkus 2.1

30.6.2013

CEN

EN 1621-2:2003

Mootorrattureid mehaaniliste löökide eest kaitsev riietus. Osa 2: Mootorratturi seljakaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

EN 1621-2:2003/AC:2006

CEN

EN 1731:2006

Isiklikud silmakaitsevahendid. Võrest silma- ja näokaitsevahendid

23.11.2007

EN 1731:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.11.2007)

CEN

EN 1809:1997

Sukeldumistarvikud. Ujuvusekompensaatorid. Funktsionaalsed nõuded ja ohutusnõuded, katsemeetodid

13.6.1998

CEN

EN 1827:1999+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Sissehingamisventiilita, eraldatavate filtritega poolmaskid kaitseks gaaside või gaaside ja osakeste või ainult osakeste eest. Nõuded, katsetamine, märgistus

6.5.2010

EN 1827:1999

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 1836:2005+A1:2007

Silmakaitsevahendid. Üldotstarbelised päikeseprillid ja pimestava valguse eest kaitsvad filtrid

8.3.2008

EN 1836:2005

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2008)

CEN

EN 1868:1997

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ekvivalentsete terminite loetelu

18.10.1997

CEN

EN 1891:1998

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Vähevenivad kernmantel-köied

6.11.1998

CEN

EN 1938:2010

Silmakaitsevahendid. Mootorratturite ja mopeediga sõitjate kaitseprillid

9.7.2011

EN 1938:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN ISO 4869-2:1995

Akustika. Kuulmiskaitsmed. Osa 2: A-sageduskorrektsiooniga efektiivhelirõhu tasemete määramine kulunud kuulmiskaitsmete korral (ISO 4869-2:1994)

15.5.1996

EN ISO 4869-2:1995/AC:2007

CEN

EN ISO 4869-3:2007

Akustika. Kuulmiskaitsevahendid. Osa 3: Kvaliteedi kontrollimise eesmärgil teostatav lihtsustatud meetod polstri tüüpi kuulmiskaitsevahendite sissekanduva sumbuvuse mõõtmiseks (ISO 4869-3:2007)

8.3.2008

EN 24869-3:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN ISO 6529:2001

Kaitseriietus. Kemikaalide eest kaitsmiseks. testimismeetod materjalide vedelike ja gaasidekindluse määramiseks (ISO 6529:2001)

6.10.2005

EN 369:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN ISO 6530:2005

Kaitseriietus. Kaitsmine vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod: materjalide vastupidavus vedelike läbiimbumisele (ISO 6530:2005)

6.10.2005

EN 368:1992

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN ISO 6942:2002

Kaitseriietus. Kaitse kuumuse ja tule eest. Katsemeetod: Materjalide ja materjalikoostete hindamine, kui nad on kaitseta jäetud kiirgussoojuse allika eest (ISO 6942:2002)

28.8.2003

EN 366:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN ISO 9185:2007

Kaitserõivad. Materjalide vastupidavuse hindamine sulametalli pritsmete toimele (ISO 9185:2007)

8.3.2008

EN 373:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(8.3.2008)

CEN

EN ISO 10256:2003

Jäähoki mängimisel kasutatavad pea- ja näokaitsevahendid (ISO 10256:2003)

6.10.2005

EN 967:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN ISO 10819:1996

Mehaaniline võnkumine ja löök. Kämbla-käsivarre vibratsioon. Meetod kinnaste vibratsiooni ülekanduvuse mõõtmiseks ja hindamiseks kinda peopesast (ISO 10819:1996)

3.12.1996

CEN

EN ISO 10862:2009

Väikelaevad. Trapetsrakmete kiirpäästik (ISO 10862:2009)

6.5.2010

CEN

EN ISO 11611:2007

Kaitserõivad keevitamisel ja sellega liituvatel toimingutel kasutamiseks. Osa 1: Üldnõuded (ISO 11611:2007)

8.3.2008

EN 470-1:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2008)

CEN

EN ISO 11612:2008

Kaitseriietus. Kuumuse ja leekide eest kaitset pakkuv riietus (ISO 11612:2008)

5.6.2009

EN 531:1995

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(5.6.2009)

CEN

EN 12083:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Hingamisvoolikutega filtrid (ilma maskita kinnitatavad filtrid). Tahkete osakeste filtrid, gaaside filtrid ja kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus

4.7.2000

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN ISO 12127-2:2007

Kaitseriietus leegi ja kuumuse vastu. Kaitseriietuse või selle koostismaterjali soojusülekande määramine kokkupuutel. Osa 2: Kukkuva silindri põhjustatud kuumus kokkupuutel (ISO 12127-2:2007)

8.3.2008

CEN

EN 12270:1998

Mägironimisvarustus. Kiilud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

16.3.2000

CEN

EN 12275:1998

Mägironimisvarustus. Karabiinid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

16.3.2000

CEN

EN 12276:1998

Mägironimisvarustus. Kaljuankur. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

24.2.2001

EN 12276:1998/AC:2000

CEN

EN 12277:2007

Mägironimisvarustus. Julgestusvööd. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 12277:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.11.2007)

CEN

EN 12278:2007

Mägironimisvarustus. Plokid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 12278:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.11.2007)

CEN

EN ISO 12401:2009

Väikelaevad. Tekil kasutatavad turvavööd ja julgestusköied. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12401:2009)

6.5.2010

EN 1095:1998

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN ISO 12402-2:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 275. Ohutusnõuded (ISO 12402-2:2006)

21.12.2006

EN 399:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2007)

EN ISO 12402-2:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN ISO 12402-3:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 150. Ohutusnõuded (ISO 12402-3:2006)

21.12.2006

EN 396:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2007)

EN ISO 12402-3:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN ISO 12402-4:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 100. Ohutusnõuded (ISO 12402-4:2006)

21.12.2006

EN 395:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2007)

EN ISO 12402-4:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN ISO 12402-5:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Ujuvpäästevahendid (tase 50). Ohutusnõuded (ISO 12402-5:2006)

21.12.2006

EN 393:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2007)

EN ISO 12402-5:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

EN ISO 12402-5:2006/AC:2006

CEN

EN ISO 12402-6:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 6: Eriotstarbelised päästevestid ja ujumisabivahendid. Ohutusnõuded ja täiendavad katsemeetodid (ISO 12402-6:2006)

21.12.2006

EN ISO 12402-6:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN ISO 12402-8:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 8: Lisatarvikud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12402-8:2006)

2.8.2006

EN 394:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.8.2006)

EN ISO 12402-8:2006/A1:2011

11.11.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(11.11.2011)

CEN

EN ISO 12402-9:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 9: Katsemeetodid (ISO 12402-9:2006)

21.12.2006

EN ISO 12402-9:2006/A1:2011

11.11.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(11.11.2011)

CEN

EN ISO 12402-10:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 10: Isiklike ujuvvahendite ja teiste vastavate vahendite valik ja kasutamine (ISO 12402-10:2006)

2.8.2006

CEN

EN 12477:2001

Keevitajate kaitsekindad

10.8.2002

EN 12477:2001/A1:2005

6.10.2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2005)

CEN

EN 12492:2012

Mägironimisvarustus. Mägironijate kiivrid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

20.12.2012

EN 12492:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 12628:1999

Sukeldumistarvikud. Kombineeritud ujuvus- ja päästeseadmed. Funktsionaalsed ja ohutusnõuded, katsemeetodid

4.7.2000

EN 12628:1999/AC:2000

CEN

EN 12841:2006

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Köiesüsteemid. Köite reguleerimisseadmed

21.12.2006

CEN

EN 12941:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisvahendid, millel on kiiver või kapuuts. Nõuded, katsetamine, märgistus

4.6.1999

EN 146:1991

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(4.6.1999)

EN 12941:1998/A1:2003

6.10.2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

EN 12941:1998/A2:2008

5.6.2009

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(5.6.2009)

CEN

EN 12942:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisseadised, millel on täismaskid, poolmaskid või veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

4.6.1999

EN 147:1991

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(4.6.1999)

EN 12942:1998/A1:2002

28.8.2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

EN 12942:1998/A2:2008

5.6.2009

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(5.6.2009)

CEN

EN 13034:2005+A1:2009

Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelate kemikaalide eest piiratud kaitset pakkuvatele kemikaalide eest kaitsvale riietusele esitatavad toimimisnõuded (Tüüp 6 ja Tüüp PB [6] vahendid)

6.5.2010

EN 13034:2005

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 13061:2009

Kaitserõivad. Säärekaitsed jalgpalluritele. Nõuded ja katsemeetodid

6.5.2010

EN 13061:2001

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 13087-1:2000

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 1: Tingimused ja konditsioneerimine

10.8.2002

EN 13087-1:2000/A1:2001

10.8.2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 13087-2:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 2: Löögi summutus

20.12.2012

EN 13087-2:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 13087-3:2000

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 3: Penetratsioonitakistus

10.8.2002

EN 13087-3:2000/A1:2001

10.8.2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 13087-4:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 4: Tõkestussüsteemi efektiivsus

20.12.2012

EN 13087-4:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 13087-5:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 5: Tõkestussüsteemi tugevus

20.12.2012

EN 13087-5:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 13087-6:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 6: Vaateväli

20.12.2012

EN 13087-6:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 13087-7:2000

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 7: Leegikindlus

10.8.2002

EN 13087-7:2000/A1:2001

10.8.2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(10.8.2002)

CEN

EN 13087-8:2000

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 8: Elektrilised omadused

21.12.2001

EN 13087-8:2000/A1:2005

6.10.2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

CEN

EN 13087-10:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 10: Soojuskiirguse kindlus

20.12.2012

EN 13087-10:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 13089:2011

Mägironimise varustus. Abivahendid jää jaoks. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

9.7.2011

CEN

EN 13138-1:2008

Ujuvvahendid ujumise õpetamiseks. Osa 1: Kantavate ujuvvahendite ohutusnõuded ja katsemeetodid

5.6.2009

EN 13138-1:2003

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(5.6.2009)

CEN

EN 13158:2009

Kaitseriietus. Jakid, keha- ja õlakaitsed ratsutamiseks. Ratsanikule, hobustega töötavale inimesel ja hobuveoki juhile. Nõuded ja katsemeetodid

6.5.2010

EN 13158:2000

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 13178:2000

Isiklikud silmakaitsevahendid. Mootorsaani kasutajate silmakaitsed

21.12.2001

CEN

EN 13274-1:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 1: Seesmise lekke ja kogu seesmise lekke kindlaksmääramine

21.12.2001

CEN

EN 13274-2:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 2: Praktilised jõudluskatsed

21.12.2001

CEN

EN 13274-3:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 3: Hingamistakistuse kindlaksmääramine

10.8.2002

CEN

EN 13274-4:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 4: Leekkatsed

10.8.2002

CEN

EN 13274-5:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 5: Kliimatingimused

21.12.2001

CEN

EN 13274-6:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 6: Süsihappegaasisisalduse kindlaksmääramine sissehingatavas õhus

10.8.2002

CEN

EN 13274-7:2008

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 7: Osakestefiltri läbimise kindlaksmääramine

20.6.2008

EN 13274-7:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.2008)

CEN

EN 13274-8:2002

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 8: Dolomiiditolmu ummistumise kindlaksmääramine

28.8.2003

CEN

EN 13277-1:2000

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 1: Üldnõuded ja katsemeetodid

24.2.2001

CEN

EN 13277-2:2000

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 2: Pöiakaitsete, säärekaitsete ja käsivarrekaitsete lisanõuded ja katsemeetodid

24.2.2001

CEN

EN 13277-3:2000

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 3: Kerekaitsete lisanõuded ja katsemeetodid

24.2.2001

EN 13277-3:2000/A1:2007

23.11.2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

CEN

EN 13277-4:2001

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 4: Peakaitsete lisanõuded ja katsemeetodid

10.8.2002

EN 13277-4:2001/A1:2007

23.11.2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

CEN

EN 13277-5:2002

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 5: Genitaalide kaitsete ja kõhukaitsete lisanõuded ning katsemeetodid

10.8.2002

CEN

EN 13277-6:2003

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 6: Naiste rinnakaitsetele esitatavad lisanõuded ja katsemeetodid

21.2.2004

CEN

EN 13277-7:2009

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 7: Lisanõuded ja katsemeetodid käte ja jalgade kaitsevarustusele

6.5.2010

CEN

EN ISO 13287:2012

Isikukaitsevahendid. Jalanõud. Libisemiskindluse katsemeetod (ISO 13287:2012)

13.3.2013

EN ISO 13287:2007

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 13356:2001

Nähtavust parandavad vahendid mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded

21.12.2001

CEN

EN 13484:2012

Kiivrid lumelaudade kasutajatele

20.12.2012

EN 13484:2001

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 13546:2002+A1:2007

Kaitseriietus. Maahoki väravavahtide käe-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, sääre-, jala- ja genitaalidekaitsed ning väljakumängijate säärekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 13546:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

CEN

EN 13567:2002+A1:2007

Kaitseriietus. Vehklejate käe-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, sääre-, jala-, genitaalide ja näokaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 13567:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

CEN

EN 13594:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitsekindad. Nõuded ja katsemeetodid

28.8.2003

CEN

EN 13595-1:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 1: Üldnõuded

28.8.2003

CEN

EN 13595-2:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 2: Katsemeetod löögi hõõrdkulumise takistuse kindlaksmääramiseks

28.8.2003

CEN

EN 13595-3:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 3: Katsemeetod rebimistugevuse kindlaksmääramiseks

28.8.2003

CEN

EN 13595-4:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 4: Katsemeetod löögi sisselõikekindluse kindlaksmääramiseks

28.8.2003

CEN

EN 13634:2010

Mootorratturite kaitsejalatsid. Nõuded ja katsemeetodid

9.7.2011

EN 13634:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN 13781:2012

Mootorkelkude ja bobide juhtide ning sõitjate kaitsekiivrid

20.12.2012

EN 13781:2001

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 13794:2002

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne suletud ahelaga hingamisaparaat põgenemiseks. Nõuded, katsetamine, märgistus

28.8.2003

EN 1061:1996

EN 400:1993

EN 401:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 13819-1:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Katsetamine. Osa 1: Füüsikalise katse meetodid

28.8.2003

CEN

EN 13819-2:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Katsetamine. Osa 2: Akustilised katsemeetodid

28.8.2003

CEN

EN 13832-1:2006

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 1: Terminoloogia ja katsemeetodid

21.12.2006

CEN

EN 13832-2:2006

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 2: Kemikaalide pritsmete eest kaitsvad jalatsid

21.12.2006

CEN

EN 13832-3:2006

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 3: Kemikaalide eest tugevat kaitset pakkuvad jalatsid

21.12.2006

CEN

EN 13911:2004

Tuletõrjujate kaitseriietus. Nõuded ja katsemeetodid tuletõrjujate tulekindlatele kapuutsidele

6.10.2005

CEN

EN 13921:2007

Isikukaitsevahendid. Ergonoomilised põhimõtted

23.11.2007

CEN

EN 13949:2003

Hingamisvahendid. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, surulämmastikku ja hapnikku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.2.2004

CEN

EN ISO 13982-1:2004

Tahkete aineosakeste vastane kaitseriietus. Osa 1: Nõuded kemikaalide eest kaitsvale riietusele, mis tagab kogu keha kaitse lendlevate aineosakeste eest (ISO 13982-1:2004)

6.10.2005

EN ISO 13982-1:2004/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

CEN

EN ISO 13982-2:2004

Tahkete kemikaalide aineosakeste vastane kaitseriietus. Osa 2: Katsemeetod aerosoolsete peenpulbrite lekke määramiseks ülikondadesse (ISO 13982-2:2004)

6.10.2005

CEN

EN ISO 13995:2000

Kaitseriietus. Mehhaanilised omadused. Katsemeetod materjalide torkekindluse ja rebenemiskindluse määramiseks (ISO 13995:2000)

6.10.2005

CEN

EN ISO 13997:1999

Kaitseriietus. Mehaanilised omadused. Vastupanu kindlaksmääramine teravate objektide lõikamisele (ISO 13997:1999)

4.7.2000

EN ISO 13997:1999/AC:2000

CEN

EN ISO 13998:2003

Kaitseriietus. Põlled, püksid ja alussärgid kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest (ISO 13998:2003)

28.8.2003

EN 412:1993

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN 14021:2003

Off-road mootorrataste kivikaitsed, mis sobivad sõitja kaitsmiseks kivide ja kildude eest. Nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14052:2012+A1:2012

Suure vastupidavusega tööstuslikud kiivrid

20.12.2012

EN 14052:2012

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 14058:2004

Kaitseriietus. Rõivad kaitseks jahedate keskkondade eest

6.10.2005

CEN

EN ISO 14116:2008

Kaitserõivad. Kaitse kuumuse ja leekide eest. Piiratud leegilevikuga materjalid, materjalikogumid ja rõivad (ISO 14116:2008)

28.1.2009

EN 533:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.1.2009)

EN ISO 14116:2008/AC:2009

CEN

EN 14120:2003+A1:2007

Kaitseriietus. Randme-, peopesa-, põlve- ja küünarnukikaitsmed rollerspordivarustuse kasutajatele. Nõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 14120:2003

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.12.2007)

CEN

EN 14126:2003

Kaitseriietus. Jõudlusnõuded ja katsemeetodid nakkuslike ainete eest kaitsva kaitseriietuse katsetamiseks

6.10.2005

EN 14126:2003/AC:2004

CEN

EN 14143:2003

Hingamisvahendid. Suletud tsükliga sukeldumisaparaat

6.10.2005

CEN

EN 14225-1:2005

Tuukriülikonnad. Osa 1: Kummiülikonnad, nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14225-2:2005

Tuukriülikonnad. Osa 2: Kuivad kummiülikonnad, nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14225-3:2005

Tuukriülikonnad. Osa 3: Aktiivjahutuse või soojendusega ülikonnad (süsteemid). Nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14225-4:2005

Tuukriülikonnad. Osa 4: Üheatmosfäärilised ülikonnad (ADS). Nõuded inimtegurile ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14325:2004

Kemikaalikindel kaitseriietus. Katseeetodid ning kemikaalikindlate materjalide klassifikatsioon

6.10.2005

CEN

EN 14328:2005

Kaitseriietus. Elektrinugade tekitatud lõikehaavade eest kaitsvad kindad ja käsivarrekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14360:2004

Vihmavastane kaitseriietus. Katsemeetodid valmisriiete katsetamiseks. Suure energiaga tilkade langemisel ülevalt antav löök

6.10.2005

CEN

EN 14387:2004+A1:2008

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasi filter (id), kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, markeerimine

20.6.2008

EN 14387:2004

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.2008)

CEN

EN 14404:2004+A1:2010

Isikukaitsevahendid. Põlvekaitsed põlviliasendis töötamiseks

6.5.2010

EN 14404:2004

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.7.2010)

CEN

EN 14435:2004

Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskiga, üksnes positiivse rõhuga kasutamiseks mõeldud autonoomsed suletud kontuuriga hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

CEN

EN 14458:2004

Isiklikud silmakaitsevahendid - Tuletõrjujate, kiirabi- ja päästetöötajate kiivritel kasutamiseks mõeldud näokaitsed ja -varjud

6.10.2005

CEN

EN ISO 14460:1999

Kaitseriietus autojuhtidele. Kaitse kuumuse ja tule vastu. Toimevõime nõuded ja katsemeetodid (ISO 14460:1999)

16.3.2000

EN ISO 14460:1999/A1:2002

10.8.2002

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2002)

EN ISO 14460:1999/AC:1999

CEN

EN 14529:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga poolmaskiga väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga hingamisaparaat enesepäästmiseks

19.4.2006

CEN

EN 14593-1:2005

Higamisteede kaitsevahendid. Suruõhusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid, mis on varustatud koormusventiiliga. Osa 1: Täismaskiga aparaadid: Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

EN 139:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(2.12.2005)

CEN

EN 14593-2:2005

Higamisteede kaitsevahendid. Suruõhusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid, mis on varustatud koormusventiiliga. Osa 1: Poolmaskiga ülerõhuaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

EN 139:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(2.12.2005)

EN 14593-2:2005/AC:2005

CEN

EN 14594:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Läbivoolusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

EN 139:1994

EN 270:1994

EN 271:1995

EN 1835:1999

EN 12419:1999

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(2.12.2005)

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005+A1:2009

Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelikukindlate (tüüp 3) või pritsmekindlate (tüüp 4) ühendustega riietusele, kaasa arvatud üksnes erinevaid kehaosi kaitsvad esemed, esitatavad toimimisnõuded (Tüübid PB [3] ja PB [4])

6.5.2010

EN 14605:2005

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.5.2010)

CEN

EN 14786:2006

Kaitseriietus. Läbilaskvusvõime määramine pihustatavate vedelate kemikaalide, emulsioonide ja dispergantide abil. Pihusti katse

21.12.2006

CEN

EN ISO 14877:2002

Kaitseriietus abrasiivjoa operatsioonidele, kus kasutatakse teralisi abrasiive (ISO 14877:2002)

28.8.2003

CEN

EN ISO 15025:2002

Kaitseriietus. Kaitse kuumuse ja leegi eest. Piiratud leegilevimise katsemeetod (ISO 15025:2000)

28.8.2003

EN 532:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.8.2003)

CEN

EN ISO 15027-1:2012

Kaitserõivad külma vee eest. Osa 1: Tööülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusnõuded (ISO 15027-1:2012)

13.3.2013

EN ISO 15027-1:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2013)

CEN

EN ISO 15027-2:2012

Kaitserõivad külma vee eest. Osa 2: Päästeülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusnõuded (ISO 15027-2:2012)

13.3.2013

EN ISO 15027-2:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2013)

CEN

EN ISO 15027-3:2012

Kaitserõivad külma vee eest. Osa 3: Katsemeetodid (ISO 15027-3:2012)

13.3.2013

EN ISO 15027-3:2002

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.5.2013)

CEN

EN 15090:2012

Tuletõrjujate jalanõud

20.12.2012

EN 15090:2006

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 15151-1:2012

Mägironimisvarustus. Pidurdusseadmed. Osa 1: Käsitsi lukustatavad pidurdusseadmed, ohutusnõuded ja katsemeetodid

20.12.2012

CEN

EN 15333-1:2008

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 1: Sukeldumisaparaat

20.6.2008

EN 15333-1:2008/AC:2009

CEN

EN 15333-2:2009

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 2: Vaba juurdevooluga aparaat

6.5.2010

CEN

EN 15613:2008

Sisemängude põlve- ja küünarnukikaitsed. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

5.6.2009

CEN

EN 15614:2007

Tuletõrjujate kaitseriietus. Laboratoorsed katsemeetodid ja toimivusnõuded (metsa)maastikul kantavale riietusele

23.11.2007

CEN

EN ISO 15831:2004

Riietus. Psühholoogiline toime. Soojusisolatsiooni mõõtmine termilise mannekeeni abil (ISO 15831:2004)

6.10.2005

CEN

EN 16027:2011

Kaitseriietus. Kaitsva toimega kindad jalgpalliväravavahtidele

16.2.2012

CEN

EN ISO 17249:2004

Saeketilõigetele vastupidavad kaitsejalatsid (ISO 17249:2004)

6.10.2005

EN ISO 17249:2004/A1:2007

23.11.2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(23.11.2007)

CEN

EN ISO 17491-3:2008

Kaitserõivad. Kaitse vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod vastupidavuse määramiseks vedelikujoa sisseimbumisele (Jet-test) (ISO 17491-3:2008)

28.1.2009

EN 463:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2009)

CEN

EN ISO 17491-4:2008

Kaitserõivad. Kaitse vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod vastupidavuse määramiseks pihustuse sisseimbumisele (pihustuskatse) (ISO 17491-4:2008)

28.1.2009

EN 468:1994

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(28.2.2009)

CEN

EN ISO 20344:2011

Isikukaitsevahendid. Jalanõude katsemeetodid (ISO 20344:2011)

16.2.2012

EN ISO 20344:2004

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.6.2012)

CEN

EN ISO 20345:2011

Isikukaitsevahendid. Kaitsejalanõud (ISO 20345:2011)

16.2.2012

EN ISO 20345:2004

Märkus 2.1

30.6.2013

CEN

EN ISO 20346:2004

Isikukaitsevahendid. Kaitsejalatsid (ISO 20346:2004)

6.10.2005

EN 346:1992

EN 346-2:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

EN ISO 20346:2004/A1:2007

8.3.2008

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.3.2008)

EN ISO 20346:2004/AC:2007

CEN

EN ISO 20347:2012

Isikukaitsevahendid. Tööjalatsid (ISO 20347:2012)

20.12.2012

EN ISO 20347:2004

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN ISO 20349:2010

Isikukaitsevahendid. Termiliste riskide ja sulametalli pritsmete eest kaitsvad jalatsid. Nõuded ja katsemeetodid (ISO 20349:2010)

9.7.2011

CEN

EN ISO 20471:2013

Kõrgnähtavusega märguriietus. Katsemeetodid ja nõuded (ISO 20471:2013)

28.6.2013

EN 471:2003+A1:2007

Märkus 2.1

30.9.2013

CEN

EN 24869-1:1992

Akustika. Kuulmiskaitsevahendid. Osa 1: Subjektiivne meetod helisummutuse mõõtmiseks (ISO 4869-1:1990)

16.12.1994

Cenelec

EN 50286:1999

Elektriisolatsiooniga kaitseriietus madalpingepaigaldistele

16.3.2000

EN 50286:1999/AC:2004

Cenelec

EN 50321:1999

Elektriisolatsiooniga jalatsid kasutamiseks madalpingeseadistel

16.3.2000

Cenelec

EN 50365:2002

Elektriisolatsiooniga kiivrid kasutamiseks madalpingepaigaldistel

10.4.2003

Cenelec

EN 60743:2001

Pingealune töö. Tööriistade, seadmestike ja seadmete terminoloogia

IEC 60743:2001

10.4.2003

EN 60743:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.12.2004)

EN 60743:2001/A1:2008

IEC 60743:2001/A1:2008

9.7.2011

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(9.7.2011)

Cenelec

EN 60895:2003

Pingealune töö. Varjestav riietus kasutamiseks vahelduvvoolu nimipingel 800 kV ja alalisvoolul +/- 600 kV

IEC 60895:2002 (Muudetud)

6.10.2005

EN 60895:1996

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.7.2006)

Cenelec

EN 60903:2003

Pingealune töö. Isoleermaterjalist kindad

IEC 60903:2002 (Muudetud)

6.10.2005

EN 50237:1997

- EN 60903:1992

- A11:1997

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.7.2006)

Cenelec

EN 60984:1992

Isoleermaterjali muhvid pinge all töötamiseks

IEC 60984:1990 (Muudetud)

4.6.1999

EN 60984:1992/A11:1997

4.6.1999

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(4.6.1999)

EN 60984:1992/A1:2002

IEC 60984:1990/A1:2002

10.4.2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(6.10.2005)

| Märkus 1: | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1:

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 2.1: | Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.1:

Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.2: | Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.2:

Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.3: | Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse |
| --- | --- |

Märkus 2.3:

Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse

| Märkus 3: | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 3:

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

MÄRKUS:

| — | Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 (2) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

—

Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 (2) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas.

| — | Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest.

| — | Viited parandustele ".../AC:AAAA" avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud. |
| --- | --- |

—

Viited parandustele ".../AC:AAAA" avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

| — | Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Euroopa standardiorganisatsioon:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200; faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200; faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu)

(2)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

---

| 28.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/24

---

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ (ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 186/02

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Tähtaeg, millal standard on rakendatav harmoneeritud standardina | Kooseksisteerimisperioodi lõpptähtaeg
  Märkus 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN 1:1998
  Aurustuspõletitega jääkõliahjud | | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| EN 1:1998/A1:2007 | Märkus 3 | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 40-4:2005
  Tänavavalgustuspostid. Osa 4: Nõuded armatuuriga ja pressvormitud betoonist tänavavalgustuspostidele | | 1.10.2006 | 1.10.2007 |
| EN 40-4:2005/AC:2006 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 40-5:2002
  Tänavavalgustuspostid. Osa 5: Nõuded terasest tänavavalgustuspostidele | | 1.2.2003 | 1.2.2005 |
| CEN | EN 40-6:2002
  Tänavavalgustuspostid. Osa 6: Nõuded alumiiniumist tänavavalgustuspostidele | | 1.2.2003 | 1.2.2005 |
| CEN | EN 40-7:2002
  Tänavavalgustuspostid. Osa 7. Nõuded fiibersarrusega polümeerkomposiidist tänavavalgustuspostidele | | 1.10.2003 | 1.10.2004 |
| CEN | EN 54-2:1997
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 2: Keskseadmed | | 1.1.2008 | 1.8.2009 |
| EN 54-2:1997/A1:2006 | Märkus 3 | 1.1.2008 | 1.8.2009 |
| EN 54-2:1997/AC:1999 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 54-3:2001
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 3: Tuletõrjehäire seadmed. Helisignaali andjad | | 1.4.2003 | 1.6.2009 |
| EN 54-3:2001/A1:2002 | Märkus 3 | 1.4.2003 | 30.6.2005 |
| EN 54-3:2001/A2:2006 | Märkus 3 | 1.3.2007 | 1.6.2009 |
| CEN | EN 54-4:1997
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 4: Toiteplokid | | 1.10.2003 | 1.8.2009 |
| EN 54-4:1997/A1:2002 | Märkus 3 | 1.10.2003 | 1.8.2009 |
| EN 54-4:1997/A2:2006 | Märkus 3 | 1.6.2007 | 1.8.2009 |
| EN 54-4:1997/AC:1999 | | 1.6.2005 | 1.6.2005 |
| CEN | EN 54-5:2000
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 5: Soojusdetektorid. Punktdetektorid | | 1.4.2003 | 30.6.2005 |
| EN 54-5:2000/A1:2002 | Märkus 3 | 1.4.2003 | 30.6.2005 |
| CEN | EN 54-7:2000
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 7: Suitsudetektorid. Hajutatud valgust, valgusedastust või ionisatsiooni kasutavad punktdetektorid | | 1.4.2003 | 1.8.2009 |
| EN 54-7:2000/A1:2002 | Märkus 3 | 1.4.2003 | 30.6.2005 |
| EN 54-7:2000/A2:2006 | Märkus 3 | 1.5.2007 | 1.8.2009 |
| CEN | EN 54-10:2002
  Automaatne tulekahjusignalisastioonisüsteem. Osa 10: Leegidetektorid. Punktdetektorid | | 1.9.2006 | 1.9.2008 |
| EN 54-10:2002/A1:2005 | Märkus 3 | 1.9.2006 | 1.9.2008 |
| CEN | EN 54-11:2001
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 11: Käsiteadustid | | 1.9.2006 | 1.9.2008 |
| EN 54-11:2001/A1:2005 | Märkus 3 | 1.9.2006 | 1.9.2008 |
| CEN | EN 54-12:2002
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 12: Suitsudetektorid. Optilist valguskiirt kasutavad joondetektorid | | 1.10.2003 | 31.12.2005 |
| CEN | EN 54-16:2008
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Signalisatsioonisüsteemide komponendid. Osa 16: Sireenid ja indikaatorseadmed | | 1.1.2009 | 1.4.2011 |
| CEN | EN 54-17:2005
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 17: Lühisisolaatorid | | 1.10.2006 | 1.12.2008 |
| EN 54-17:2005/AC:2007 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 54-18:2005
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 18: Sisend/väljundseadmed | | 1.10.2006 | 1.12.2008 |
| EN 54-18:2005/AC:2007 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 54-20:2006
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 20: Aspireerivad suitsudetektorid | | 1.4.2007 | 1.7.2009 |
| EN 54-20:2006/AC:2008 | | 1.8.2009 | 1.8.2009 |
| CEN | EN 54-21:2006
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 21: Häire edastamine ja valehäire põhjuse leidmise seadmed | | 1.3.2007 | 1.6.2009 |
| CEN | EN 54-23:2010
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 23: Häireseadmed. Visuaalsed häireseadmed | | 1.12.2010 | 31.12.2013 |
| CEN | EN 54-24:2008
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 24: Häälalarmisüsteemide komponendid. Valjuhääldid | | 1.1.2009 | 1.4.2011 |
| CEN | EN 54-25:2008
  Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 25: Raadiolinke kasutavad komponendid ja nõuded süsteemidele | | 1.1.2009 | 1.4.2011 |
| EN 54-25:2008/AC:2012 | | 1.7.2012 | 1.7.2012 |
| CEN | EN 179:2008
  Hoonete metallsulused. Avariiväljapääsu seadmed, mida avab hoobkäepide või surunupp. Nõuded ja katsemeetodid | EN 179:1997 | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 197-1:2011
  Tsement. Osa 1: Harilike tsementide koostis, spetsifikatsioonid ja vastavuskriteeriumid | EN 197-1:2000
  EN 197-4:2004 | 1.7.2012 | 1.7.2013 |
| CEN | EN 295-1:2013
  Keraamiliste torude süsteemid drenaažile ja kanalisatsioonile. Osa 1: Nõuded torudele, toruarmatuurile ja liitmikele | EN 295-10:2005 | 1.11.2013 | 1.11.2014 |
| CEN | EN 295-4:2013
  Keraamiliste torude süsteemid drenaažile ja kanalisatsioonile. Osa 4: Nõuded siirdmikele, ühendustele ja elastsetele muhvidele | EN 295-10:2005 | 1.11.2013 | 1.11.2014 |
| CEN | EN 295-5:2013
  Keraamiliste torude süsteemid drenaažile ja kanalisatsioonile. Osa 5: Nõuded perforeeritud torudele ja toruarmatuurile | EN 295-10:2005 | 1.11.2013 | 1.11.2014 |
| CEN | EN 295-6:2013
  Keraamiliste torude süsteemid drenaažile ja kanalisatsioonile. Osa 6: Nõuded hoolde- ja kontrollkaevudele | EN 295-10:2005 | 1.11.2013 | 1.11.2014 |
| CEN | EN 295-7:2013
  Keraamiliste torude süsteemid drenaažile ja kanalisatsioonile. Osa 7: Nõuded torudele ja liitmikele kinnisel, mikrotunnelpuurimisega paigaldamisel | EN 295-10:2005 | 1.11.2013 | 1.11.2014 |
| CEN | EN 331:1998
  Käsitsijuhitavad kuulventiilid ja suletud põhjaga koonuskorkventiilid hoonete gaasipaigaldiste jaoks | | 1.9.2011 | 1.9.2012 |
| EN 331:1998/A1:2010 | Märkus 3 | 1.9.2011 | 1.9.2012 |
| CEN | EN 413-1:2011
  Müüritsement. Osa 1: Koostis, spetsifikatsioonid ja vastavuskriteeriumid | EN 413-1:2004 | 1.2.2012 | 1.2.2013 |
| CEN | EN 416-1:2009
  Kõrgele paigaldatavad ühe põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid. Osa 1: Ohutus | | 1.12.2009 | 1.12.2010 |
| CEN | EN 438-7:2005
  Dekoratiivsed kõrgsurvelaminaadid (HPL). Termoreaktiivsetel vaikudel põhinev lehtmaterjal (tavaliselt nimetatakse laminaatideks). Osa 7: Kompaktsed laminaat- ja HPL-komposiitpaneelid sise- ja välisseinte ja lagede viimistluseks | | 1.11.2005 | 1.11.2006 |
| CEN | EN 442-1:1995
  Radiaatorid ja konvektorid. Osa 1: Tehnilised andmed ja nõuded | | 1.12.2004 | 1.12.2005 |
| EN 442-1:1995/A1:2003 | Märkus 3 | 1.12.2004 | 1.12.2005 |
| CEN | EN 450-1:2012
  Betooni valmistamisel kasutatav lendtuhk. Osa 1: Määratlus, spetsifikatsioon ja vastavuskriteeriumid | EN 450-1:2005+A1:2007 | 1.5.2013 | 1.5.2014 |
| CEN | EN 459-1:2010
  Ehituslubi. Osa 1: Määratlused, spetsifikatsioon ja vastavuskriteeriumid | EN 459-1:2001 | 1.6.2011 | 1.6.2012 |
| CEN | EN 490:2011
  Betoonist rea- ja erikatusekivid katuste katmiseks ja seinte vooderdamiseks. Tootespetsifikatsioon | EN 490:2004 | 1.8.2012 | 1.8.2012 |
| CEN | EN 492:2012
  Kiudbetoonist tava- ja eriplaadid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid | EN 492:2004 | 1.7.2013 | 1.7.2013 |
| CEN | EN 494:2012
  Kiudbetoonist profileeritud tava- ja eriplaadid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid. | EN 494:2004+A3:2007 | 1.8.2013 | 1.8.2013 |
| CEN | EN 516:2006
  Katuse valmistarvikud. Juurdepääsupaigaldised. Katusesillad, astmelaiud ja astmed | | 1.11.2006 | 1.11.2007 |
| CEN | EN 517:2006
  Katuse valmistarvikud. Katuse turvakonksud | | 1.12.2006 | 1.12.2007 |
| CEN | EN 520:2004+A1:2009
  Kipsplaadid. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid | EN 520:2004 | 1.6.2010 | 1.12.2010 |
| CEN | EN 523:2003
  Eelpingestuvate sarruste terasribadest koorikud. Terminoloogia, nõuded ja kvaliteedikontroll | | 1.6.2004 | 1.6.2005 |
| CEN | EN 534:2006+A1:2010
  Gofreeritud bituumenpapp (ruberoid). Tootespetsifikatsioon ja katsemeetodidid | EN 534:2006 | 1.1.2011 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 544:2011
  Mineraal- ja/või sünteetilise armatuuriga bituumensindlid. Tootespetsifikatsioon ja katsemeetodid | EN 544:2005 | 1.4.2012 | 1.4.2012 |
| CEN | EN 572-9:2004
  Ehitusklaas. Põhiline lubi-liivklaas. Osa 9: Vastavushindamine/Tootestandard | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 588-2:2001
  Kiudsarrustsemendist drenaaži- ja kanalisatsioonitorud. Osa 2: Heitveekaevud ja kontrollkaevud | | 1.10.2002 | 1.10.2003 |
| CEN | EN 598:2007+A1:2009
  Kõrgtugevast malmist torud, armatuur, abiseadised ja nende ühendused kanalisatsioonisüsteemide jaoks. Nõuded ja katsemeetodid | EN 598:2007 | 1.4.2010 | 1.4.2011 |
| CEN | EN 621:2009
  Väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasiküttel sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 300 kW, ilma põlemisõhku ja/või põlemisjääke teisaldava ventilaatorita | | 1.8.2010 | 1.8.2011 |
| CEN | EN 671-1:2012
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Voolikusüsteemid. Osa 1: Pooljäiga voolikuga voolikupoolid | EN 671-1:2001 | 1.3.2013 | 1.7.2013 |
| CEN | EN 671-2:2012
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Voolikusüsteemid. Osa 2: Lamevoolikuga voolikusüsteemid | EN 671-2:2001 | 1.3.2013 | 1.7.2013 |
| CEN | EN 681-1:1996
  Elastsed tihendid. Materjalinõuded vee- ja kuivendusrakendustes kasutatavatele toruliidete tihenditele. Osa 1: Vulkaniseeritud kumm | | 1.1.2003 | 1.1.2009 |
| EN 681-1:1996/A1:1998 | Märkus 3 | 1.1.2003 | 1.1.2004 |
| EN 681-1:1996/A2:2002 | Märkus 3 | 1.1.2003 | 1.1.2004 |
| EN 681-1:1996/A3:2005 | Märkus 3 | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 681-2:2000
  Elastsed tihendid. Materjalinõuded vee- ja kuivendusrakendustes kasutatavatele toruliidete tihenditele. Osa 2: Termoplastsed elastomeerid | | 1.1.2003 | 1.1.2004 |
| EN 681-2:2000/A1:2002 | Märkus 3 | 1.1.2003 | 1.1.2004 |
| EN 681-2:2000/A2:2005 | Märkus 3 | 1.1.2010 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 681-3:2000
  Elastsed tihendid. Materjalinõuded vee- ja kuivendusrakendustes kasutatavatele toruliidete tihenditele. Osa 3: Vulkaniseeritud kummi poorsed materjalid | | 1.1.2003 | 1.1.2004 |
| EN 681-3:2000/A1:2002 | Märkus 3 | 1.1.2003 | 1.1.2004 |
| EN 681-3:2000/A2:2005 | Märkus 3 | 1.7.2012 | 1.7.2012 |
| CEN | EN 681-4:2000
  Elastsed tihendid. Materjalinõuded vee- ja kuivendusrakendustes kasutatavatele toruliidete tihenditele. Osa 4: Valupolüuretaanist tihenduselemendid | | 1.1.2003 | 1.1.2004 |
| EN 681-4:2000/A1:2002 | Märkus 3 | 1.1.2003 | 1.1.2004 |
| EN 681-4:2000/A2:2005 | Märkus 3 | 1.7.2012 | 1.7.2012 |
| CEN | EN 682:2002
  Elastsed tihendid. Materjalinõuded gaasi ja süsivesinikvedelikke edasikantavates torudes kasutatavatele tihenditele | | 1.10.2002 | 1.12.2003 |
| EN 682:2002/A1:2005 | Märkus 3 | 1.7.2012 | 1.7.2012 |
| CEN | EN 771-1:2011
  Müürikivide spetsifikatsioon. Osa 1: Savimüürikivid (savitellised) | EN 771-1:2003 | 1.2.2012 | 1.2.2013 |
| CEN | EN 771-2:2011
  Müürikivide spetsifikatsioon. Osa 2: Silikaatmüürikivid (silikaattellised) | EN 771-2:2003 | 1.2.2012 | 1.2.2013 |
| CEN | EN 771-3:2011
  Müürikivide spetsifikatsioon. Osa 3: Betoonmüürikivid (tiheda ja kergtäitematerjaliga) | EN 771-3:2003 | 1.2.2012 | 1.2.2013 |
| CEN | EN 771-4:2011
  Müürikivide spetsifikatsioon. Osa 4: Autoklaavitud poorbetoonist müüriplokid | EN 771-4:2003 | 1.2.2012 | 1.2.2013 |
| CEN | EN 771-5:2011
  Müürikivide spetsifikatsioon. Osa 5: Betoontehismüürikivid | EN 771-5:2003 | 1.2.2012 | 1.2.2013 |
| CEN | EN 771-6:2011
  Müürikivide spetsifikatsioon. Osa 6: Looduslikud müürikivid | EN 771-6:2005 | 1.2.2012 | 1.2.2013 |
| CEN | EN 777-1:2009
  Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 1: Süsteem D. Ohutus | | 1.11.2009 | 1.11.2010 |
| CEN | EN 777-2:2009
  Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 2: Süsteem E. Ohutus | | 1.11.2009 | 1.11.2010 |
| CEN | EN 777-3:2009
  Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 3: Süsteem F. Ohutus | | 1.11.2009 | 1.11.2010 |
| CEN | EN 777-4:2009
  Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 4: Süsteem H. Ohutus | | 1.11.2009 | 1.11.2010 |
| CEN | EN 778:2009
  Kodumajapidamises kasutatavad sundkonvektsiooniga gaasiküttel õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 70 kW, ilma põlemisõhku ja/või põlemisjääke teisaldava ventilaatorita | | 1.8.2010 | 1.8.2011 |
| CEN | EN 845-1:2003+A1:2008
  Müüritarvikute spetsifikatsioonid. Osa 1: Müüriankrud, tõmbelindid, talakingad ja konsoolid | EN 845-1:2003 | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 845-2:2003
  Müüriehituse ankurdusmaterjalide koostise spetsifikatsioon. Osa 2: Sillused | | 1.2.2004 | 1.4.2006 |
| CEN | EN 845-3:2003+A1:2008
  Müüritarvikute spetsifikatsioonid. Osa 3: Sängitusvuugi terassarrusvõrgud | EN 845-3:2003 | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 858-1:2002
  Kergete vedelike lahutussüsteemid (sealhulgas õli ja bensiin). Osa 1: Kavandamise põhimõtted, toimuvus ja katsetamine, märgistus ja kvaliteedikontroll | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| EN 858-1:2002/A1:2004 | Märkus 3 | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 877:1999
  Malmtorud ja nende fassoonosad hoonete heitvete kanaliseerimiseks. Nõuded, katsemeetodid ja kvaliteeditagamine | | 1.1.2008 | 1.9.2009 |
| EN 877:1999/A1:2006 | Märkus 3 | 1.1.2008 | 1.9.2009 |
| EN 877:1999/A1:2006/AC:2008 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 934-2:2009+A1:2012
  Betooni, mördi ja süstmördi keemilised lisandid. Osa 2: Betooni keemilised lisandid. Määratlused, nõuded, vastavus, tähistus ja sildistus | EN 934-2:2009 | 1.3.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 934-3:2009+A1:2012
  Betooni, mördi ja süstmördi keemilised lisandid. Osa 3: Müürimördi keemilised lisandid. Määratlused, nõuded, vastavus ja märgistus | EN 934-3:2009 | 1.3.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 934-4:2009
  Betooni ja mördi keemilised lisandid. Osa 4: Pingesarruse süstmördi keemilised lisandid. Määratlused, nõuded, vastavus ja märgistus | EN 934-4:2001 | 1.3.2010 | 1.3.2011 |
| CEN | EN 934-5:2007
  Betooni, mördi ja süstmördi lisandid. Osa 5: Pritsbetooni lisandid. Definitsioonid, nõuded ja vastavus | | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 969:2009
  Kõrgtugevast malmist torud, liitmikud, abiseadised ja nende ühendused gaasitorustike jaoks. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 997:2012
  Hüdrolukuga WC potid ja seadmed | EN 997:2003 | 1.12.2012 | 1.6.2013 |
| EN 997:2012/AC:2012 | | 1.3.2013 | 1.3.2013 |
| CEN | EN 998-1:2010
  Müürimörtide spetsifikatsioon. Osa 1: Krohvimört | EN 998-1:2003 | 1.6.2011 | 1.6.2012 |
| CEN | EN 998-2:2010
  Müürimörtide spetsifikatsioon. Osa 2: Müürimört | EN 998-2:2003 | 1.6.2011 | 1.6.2012 |
| CEN | EN 1013:2012
  Valgustläbilaskvast profiilplastist plaadid katuse-, seina- ja laematerjalina. Nõuded ja katsemeetodid. | | 1.9.2013 | 1.9.2014 |
| CEN | EN 1020:2009
  Gaasiküttel töötavad sundkonvektsiooniga õhusoojendid, mis pole ette nähtud kasutamiseks kodumajapidamises. Nende soojuse netosisendväärtus on alla 300 kW ja need õhusoojendid on varustatud põlemisõhku ja/või põlemisjääkgaase teisaldava ventilaatoriga | | 1.8.2010 | 1.8.2011 |
| CEN | EN 1036-2:2008
  Ehitusklaas. Hõbetatud floatklaasist peeglid sisekasutuseks. Osa 2: Vastavuse hindamine. Tootestandard | | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 1051-2:2007
  Ehitusklaas. Klaasplokid ja klaasist sillutiskivid. Osa 2: Vastavushindamine | | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 1057:2006+A1:2010
  Vask ja vasesulamid. Õmbluseta ümmargused vasest vee- ja gaasitorud sanitaarvaldkonnas kasutamiseks ja kütmiseks | EN 1057:2006 | 1.12.2010 | 1.12.2010 |
| CEN | EN 1090-1:2009+A1:2011
  Teras- ja alumiiniumkonstruktsioonide valmistamine. Osa 1: Kandeelementide vastavushindamine | EN 1090-1:2009 | 1.9.2012 | 1.7.2014 |
| CEN | EN 1096-4:2004
  Ehitusklaas. Pindkattega klaas. Osa 4: Vastavuse hindamine/Tootestandard | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 1123-1:1999
  Kuumtsingitud pikikeevitatud terastorust muhvliitega kanalisatsioonitorud ja -toruliitmikud Osa 1: Nõuded, katsetamine, kvaliteedikontroll | | 1.6.2005 | 1.6.2006 |
| EN 1123-1:1999/A1:2004 | Märkus 3 | 1.6.2005 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 1124-1:1999
  Roostevabast terasest pikikeevitatud terastorust muhvliitega kanalisatsioonitorud ja –liitmikud. Osa 1: Nõuded, katsetamine, kvaliteedikontroll | | 1.6.2005 | 1.6.2006 |
| EN 1124-1:1999/A1:2004 | Märkus 3 | 1.6.2005 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 1125:2008
  Hoonete metallsulused. Varuväljapääsu seadised, mida avab rõhtkang. Nõuded ja katsemeetodid | EN 1125:1997 | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 1154:1996
  Hoonete metallsulused. Juhitavad uksesulgemisseadmed. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.10.2003 | 1.10.2004 |
| EN 1154:1996/A1:2002 | Märkus 3 | 1.10.2003 | 1.10.2004 |
| EN 1154:1996/A1:2002/AC:2006 | | 1.1.2010 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 1155:1997
  Hoonete metallsulused. Pöörduksi lahti hoidvad elektertoitega seadmed. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.10.2003 | 1.10.2004 |
| EN 1155:1997/A1:2002 | Märkus 3 | 1.10.2003 | 1.10.2004 |
| EN 1155:1997/A1:2002/AC:2006 | | 1.1.2010 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 1158:1997
  Hoonete metallsulused. Ukseliikumisühtlustid. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.10.2003 | 1.10.2004 |
| EN 1158:1997/A1:2002 | Märkus 3 | 1.10.2003 | 1.10.2004 |
| EN 1158:1997/A1:2002/AC:2006 | | 1.6.2006 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 1168:2005+A3:2011
  Betoonvalmistooted. Õõnespaneelid | EN 1168:2005+A2:2009 | 1.7.2012 | 1.7.2013 |
| CEN | EN 1279-5:2005+A2:2010
  Ehitusklaas. Klaaspaketid. Osa 5: Vastavushindamine | EN 1279-5:2005+A1:2008 | 1.2.2011 | 1.2.2012 |
| CEN | EN 1304:2005
  Savikatusekivid ja liitmikud. Tootemääratlused ja -spetsifikaadid | | 1.2.2006 | 1.2.2007 |
| CEN | EN 1317-5:2007+A2:2012
  Teepiirdesüsteemid. Osa 5: Sõidukipiirdesüsteemide toodetele esitatavad nõuded ja vastavushindamine | EN 1317-5:2007+A1:2008 | 1.1.2013 | 1.1.2013 |
| EN 1317-5:2007+A2:2012/AC:2012 | | 1.3.2013 | 1.3.2013 |
| CEN | EN 1319:2009
  Kodumajapidamises kasutatavad gaasiküttel õhusoojendid sisendvõimsusega mitte üle 70 kW | | 1.10.2010 | 1.10.2011 |
| CEN | EN 1337-3:2005
  Konstruktsioonilaagrid. Osa 3: Elastomeersed laagrid | | 1.1.2006 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 1337-4:2004
  Konstruktsioonilaagrid. Osa 4: Rull-laagrid | | 1.2.2005 | 1.2.2006 |
| EN 1337-4:2004/AC:2007 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 1337-5:2005
  Konstruktsioonilaagrid. Osa 5: Pott- laagrid | | 1.1.2006 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 1337-6:2004
  Konstruktsioonilaagrid. Osa 6: Sillatalad | | 1.2.2005 | 1.2.2006 |
| CEN | EN 1337-7:2004
  Konstruktsioonilaagrid. Osa 7: Sfäärilised ja silindrilised PTFE laagrid | EN 1337-7:2000 | 1.12.2004 | 1.6.2005 |
| CEN | EN 1337-8:2007
  Ehituses kasutatavad tugiosad. Osa 8: Piiratud liikumisega (ühesuunalise liikumisega) ja kinnised tugiosad | | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 1338:2003
  Betoonist sillutisekivid. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.3.2004 | 1.3.2005 |
| EN 1338:2003/AC:2006 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 1339:2003
  Betoonist sillutiseplaadid. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.3.2004 | 1.3.2005 |
| EN 1339:2003/AC:2006 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 1340:2003
  Betoonist äärekivid. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.2.2004 | 1.2.2005 |
| EN 1340:2003/AC:2006 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 1341:2012
  Looduskivist sillutusplaadid välissillutiseks. Nõuded ja katsemeetodid | EN 1341:2001 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 1342:2012
  Looduskivist sillutuskivid välissillutiseks. Nõuded ja katsemeetodid | EN 1342:2001 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 1343:2012
  Looduskivist äärekivid välissillutiseks. Nõuded ja katsemeetodid | EN 1343:2001 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 1344:2002
  Keraamilised sillutuskivid. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.1.2003 | 1.1.2004 |
| CEN | EN 1423:2012
  Teemärgistusmaterjalid. Pealepuistematerjalid. Klaaskuulid, libisemisvastased materjalid ja nende segud | EN 1423:1997 | 1.11.2012 | 1.11.2012 |
| EN 1423:2012/AC:2013 | | 1.7.2013 | 1.7.2013 |
| CEN | EN 1433:2002
  Sõidukite ja jalakäijate alade kuivenduskanalid. Klassifikatsioon, kavandamise ja katsetamise nõuded, märgistus ja vastavushindamine | | 1.8.2003 | 1.8.2004 |
| EN 1433:2002/A1:2005 | Märkus 3 | 1.1.2006 | 1.1.2006 |
| CEN | EN 1457-1:2012
  Korstnad. Keraamilised lõõrid. Osa 1: Kuivades tingimustes kasutatavad lõõrivooderdised. Nõuded ja katsemeetodid | EN 1457:1999 | 1.11.2012 | 1.11.2013 |
| CEN | EN 1457-2:2012
  Korstnad. Keraamilised lõõrid. Osa 2: Märgades tingimustes kasutatavad lõõrivooderdised. Nõuded ja katsemeetodid | EN 1457:1999 | 1.11.2012 | 1.11.2013 |
| CEN | EN 1463-1:2009
  Teekattemärgised. Kattehelkurid. Osa 1: Esmased toimivusnõuded | EN 1463-1:1997 | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 1469:2004
  Looduslikust kivist tooted. Välisvooderdusplaadid. Nõuded | | 1.7.2005 | 1.7.2006 |
| CEN | EN 1504-2:2004
  Tooted ja süsteemid betoonkonstruktsioonide kaitseks ja parandamiseks. Määratlused, nõuded, kvaliteedikontroll ja vastavuse hindamine. Osa 2: Kaitsesüsteemid betoonpindadele | | 1.9.2005 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 1504-3:2005
  Tooted ja süsteemid betoonkonstruktsioonide kaitseks ja parandamiseks. Määratlused, nõuded, kvaliteedikontroll ja vastavuse hindamine. Osa 3: Konstruktsioonide ja muude osadega seotud parandustööd | | 1.10.2006 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 1504-4:2004
  Tooted ja süsteemid betoonkonstruktsioonide kaitseks ja parandamiseks. Määratlused, nõuded, kvaliteedikontroll ja vastavuse hindamine. Osa 4: Konstruktsioonide ühendamine | | 1.9.2005 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 1504-5:2004
  Tooted ja süsteemid betoonkonstruktsioonide kaitseks ja parandamiseks. Määratlused, nõuded, kvaliteedikontroll ja vastavuse hindamine. Osa 5: Betooni sissepritse | | 1.10.2005 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 1504-6:2006
  Tooted betoonkonstruktsioonide kaitseks ja parandamiseks. Määratlused, nõuded, kvaliteedikontroll ja vastavuse hidamine. Osa 6: Terassarruse ankurdamine | | 1.6.2007 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 1504-7:2006
  Tooted betoonkonstruktsioonide kaitseks ja parandamiseks. Määratlused, nõuded, kvaliteedikontroll ja vastavuse hidamine. Osa 7: Sarruse korrosioonikaitse | | 1.6.2007 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 1520:2011
  Korekergbetoonist valmiselemendid arvutusliku ja konstruktiivse sarrusega | EN 1520:2002 | 1.1.2012 | 1.1.2013 |
| CEN | EN 1748-1-2:2004
  Ehitusklaas. Eritooted. Osa 1-2: Boorsilikaatklaas. Vastavushindamine/Tootestandard | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 1748-2-2:2004
  Ehitusklaas. Eritooted. Osa 2-2: Klaaskeraamika. Vastavushindamine/Tootestandard | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 1806:2006
  Korstnad. Savi/keraamilised tõmbeplokid ühekordse seinaga korstnatele. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.5.2007 | 1.5.2008 |
| CEN | EN 1825-1:2004
  Rasvapüüdurid. Osa 1: Konstruktsioonipõhimõtted, toimimisnäitajad ja katsetamine, märgistus ja kvaliteedikontroll | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| EN 1825-1:2004/AC:2006 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 1856-1:2009
  Korstnad. Nõuded metallkorstendele. Osa 1: Korstnasüsteemi tooted | EN 1856-1:2003 | 1.3.2010 | 1.3.2011 |
| CEN | EN 1856-2:2009
  Korstnad. Nõuded metallkorstnatele. Osa 2: Metallist suitsutorud ja lõõride ühendustorud | EN 1856-2:2004 | 1.3.2010 | 1.3.2011 |
| CEN | EN 1857:2010
  Korstnad. Komponendid. Betoonist lõõrivooderdised | EN 1857:2003+A1:2008 | 1.1.2011 | 1.1.2012 |
| CEN | EN 1858:2008+A1:2011
  Korstnad. Komponendid. Betoonist lõõriga plokid | EN 1858:2008 | 1.4.2012 | 1.4.2013 |
| CEN | EN 1863-2:2004
  Ehitusklaas. Termiliselt tugevdatud lubi-liivklaas. Osa 2: Vastavushindamine/Tootestandard | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 1873:2005
  Katuse valmistarvikud. Individuaalsed plastmassist katusevalgustid. Toote spetsifikatsioonid ja katsemeetodid | | 1.10.2006 | 1.10.2009 |
| CEN | EN 1916:2002
  Betoontorud ja toruliitmikud, sarrustamata, teraskiuga ja sarrustatud | | 1.8.2003 | 23.11.2004 |
| EN 1916:2002/AC:2008 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 1917:2002
  Betoonluugid ja kontrollkaevud, sarrustamata, teraskiuga ja sarrustatud | | 1.8.2003 | 23.11.2004 |
| EN 1917:2002/AC:2008 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 1935:2002
  Ehituse ukse- ja aknasulused. Üheteljelised hinged. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.10.2002 | 1.12.2003 |
| EN 1935:2002/AC:2003 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 10025-1:2004
  Kuumvaltsitud konstruktsiooniterasest tooted. Osa 1: Üldised tehnilised tarnetingimused | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 10088-4:2009
  Roostevabad terased. Osa 4: Ehituses kasutatavate korrosioonikindlast terasest leht/plaat- ja ribatoodete tehnilised tarnetingimused | | 1.2.2010 | 1.2.2011 |
| CEN | EN 10088-5:2009
  Roostevabad terased. Osa 5: Ehituses kasutatavate korrosioonikindlast terasest lattide, varraste, traadi, profiilide ja kalibreeritud toodete tehnilised tarnetingimused | | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 10210-1:2006
  Kuumalt lõppvaltsitud konstruktsiooni-õõnesprofiilid mittelegeer- ja peenetera-konstruktsiooniterastest. Osa 1: Tehnilised tarnenõuded | | 1.2.2007 | 1.2.2008 |
| CEN | EN 10219-1:2006
  Külmsurvevormitud keevitatud konstruktsiooni-õõnesprofiilid mittelegeer- ja peeneteraterastest. Osa 1: Tehnilised tarnenõuded | | 1.2.2007 | 1.2.2008 |
| CEN | EN 10224:2002
  Süsinikterasest torud ja ühendusdetailid vettsisaldavate vedelike edastamiseks, sealhulgas inimestele tarbimiseks mõeldud vesi - tehnilised tarnetingimused | | 1.4.2006 | 1.4.2007 |
| EN 10224:2002/A1:2005 | Märkus 3 | 1.4.2006 | 1.4.2007 |
| CEN | EN 10255:2004+A1:2007
  Keevitamiseks ja keermestamiseks sobivad süsinikterasest torud. Tehnilised tarnetingimused | | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 10311:2005
  Liitmikud vee ja teiste vesilahuste edastamiseks kasutatavate terastorude ja tarvikute ühendamiseks | | 1.3.2006 | 1.3.2007 |
| CEN | EN 10312:2002
  Keevitatud roostevabast terasest torud vettsisaldavate vedelike edastamiseks, sealhulgas inimestele tarbimiseks mõeldud vesi - tehnilised tarnetingimused | | 1.4.2006 | 1.4.2007 |
| EN 10312:2002/A1:2005 | Märkus 3 | 1.4.2006 | 1.4.2007 |
| CEN | EN 10340:2007
  Terasvalu ehituslikuks kasutamiseks | | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| EN 10340:2007/AC:2008 | | 1.1.2010 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 10343:2009
  Ehituses kasutatav karastatud ja noolutatud teras. Tehnilised tarnetingimused | | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 12004:2007+A1:2012
  Plaatimissegud ja -liimid. Nõuded, vastavuse hindamine, klassifikatsioon ja määramine | EN 12004:2007 | 1.4.2013 | 1.7.2013 |
| CEN | EN 12050-1:2001
  Reovee tõstejaamad ehitistele ja objektidele. Ehitamise ja katsetamise põhimõtted. Osa 1: Fekaale sisaldava reovee tõstejaamad | | 1.11.2001 | 1.11.2002 |
| CEN | EN 12050-2:2000
  Reovee tõstejaamad ehitistele ja objektidele. Ehitamise ja katsetamise põhimõtted. Osa 2: Fekaalivaba reovee tõstejaamad | | 1.10.2001 | 1.10.2002 |
| CEN | EN 12050-3:2000
  Reovee tõstejaamad ehitistele ja objektidele. Ehitamise ja katsetamise põhimõtted. Osa 3: Fekaale sisaldava reovee piiratud rakendusega tõstejaamad | | 1.10.2001 | 1.10.2002 |
| CEN | EN 12050-4:2000
  Reovee tõstejaamad ehitistele ja objektidele. Ehitamise ja katsetamise põhimõtted. Osa 4: Tagasilöögiklapid fekaalivabale reoveele ja fekaale sisaldavale reoveele | | 1.10.2001 | 1.10.2002 |
| CEN | EN 12057:2004
  Looduslikust kivist tooted. Moodulplaadid. Nõuded | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 12058:2004
  Looduslikust kivist tooted. Põranda- ja trepiplaadid. Nõuded | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 12094-1:2003
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 1: Nõuded ja kontrollmeetodid elektrilise automaatjuhtimise ja viitega seadmete jaoks | | 1.2.2004 | 1.5.2006 |
| CEN | EN 12094-2:2003
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 2: Nõuded ja kontrollmeetodid mitte-elektrilistele automaatsetele juhtimis- ja viitega seadmetele | | 1.2.2004 | 1.5.2006 |
| CEN | EN 12094-3:2003
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 3: Nõuded ja katsemeetodid käsitsikäivitamise ja -seiskamise seadmetele | | 1.1.2004 | 1.9.2005 |
| CEN | EN 12094-4:2004
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 4: Korpuse klapi ning aktivaatorite kokkupaneku nõuded ja katsemeetodid | | 1.5.2005 | 1.8.2007 |
| CEN | EN 12094-5:2006
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 5: Nõuded ja katsemeetodid kõrg- ja madalrõhu valikklappidele ja nende CO2 süsteemide aktivaatoritele | EN 12094-5:2000 | 1.2.2007 | 1.5.2009 |
| CEN | EN 12094-6:2006
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 6: Nõuded ja katsemeetodid mitteelektrilistele blokeerimisseadmetele | EN 12094-6:2000 | 1.2.2007 | 1.5.2009 |
| CEN | EN 12094-7:2000
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 7: Nõuded ja katsemeetodid CO2 süsteemide pihustitele | | 1.10.2001 | 1.4.2004 |
| EN 12094-7:2000/A1:2005 | Märkus 3 | 1.11.2005 | 1.11.2006 |
| CEN | EN 12094-8:2006
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 8: Nõuded ja katsemeetodid liitmikele | | 1.2.2007 | 1.5.2009 |
| CEN | EN 12094-9:2003
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 9: Nõuded ja kontrollmeetodid spetsiaalsetele tuledetektoritele | | 1.1.2004 | 1.9.2005 |
| CEN | EN 12094-10:2003
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 10: Nõuded ja katsemeetodid manomeetritele ja survelülititele. | | 1.2.2004 | 1.5.2006 |
| CEN | EN 12094-11:2003
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 11: Nõuded ja katsemeetodid mehaanilistele kaaluseadmetele | | 1.1.2004 | 1.9.2005 |
| CEN | EN 12094-12:2003
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 12: Nõuded ja kontrollmeetodid pneumaatilistele alarmseadmetele | | 1.1.2004 | 1.9.2005 |
| CEN | EN 12094-13:2001
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 13: Nõuded ja katsemeetodid sisselaskeklappidele ja tagasilöögiklappidele | | 1.1.2002 | 1.4.2004 |
| EN 12094-13:2001/AC:2002 | | 1.1.2010 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 12101-1:2005
  Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 1: Suitsutõkete spetsifikatsioon | | 1.6.2006 | 1.9.2008 |
| EN 12101-1:2005/A1:2006 | Märkus 3 | 1.12.2006 | 1.9.2008 |
| CEN | EN 12101-2:2003
  Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 2: Spetsifikatsioon loomulikku suitsu ja kuumusejääke eemaldavate ventilaatorite kohta | | 1.4.2004 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 12101-3:2002
  Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 3: Spetsifikatsioon elektriliste suitsu ja kuumusejääke eemaldavate ventilaatorite kohta | | 1.4.2004 | 1.4.2005 |
| EN 12101-3:2002/AC:2005 | | 1.1.2006 | 1.1.2006 |
| CEN | EN 12101-6:2005
  Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 6: Rõhuvahesüsteemide spetsifikatsioon. Komplektid | | 1.4.2006 | 1.4.2007 |
| EN 12101-6:2005/AC:2006 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 12101-7:2011
  Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 7: Suitsutõrjepüstikud | | 1.2.2012 | 1.2.2013 |
| CEN | EN 12101-8:2011
  Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 8: Suitsutõrjesiibrid | | 1.2.2012 | 1.2.2013 |
| CEN | EN 12101-10:2005
  Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 10: Energiaallikad | | 1.10.2006 | 1.5.2012 |
| EN 12101-10:2005/AC:2007 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 12150-2:2004
  Ehitusklaas. Termiliselt tugevdatud lubi-liiv-turvaklaas. Osa 2: Vastavuse hindamine/Tootestandard | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 12209:2003
  Ehitustarvikud. Lukukorpused ja iselukustid. Mehaanilised lukukorpused, iselukustid ja vasturauad. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.12.2004 | 1.6.2006 |
| EN 12209:2003/AC:2005 | | 1.6.2006 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 12259-1:1999 + A1:2001
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Sprinkler- ja veepihustussüsteemide komponendid. Osa 1: Sprinklerid | | 1.4.2002 | 1.9.2005 |
| EN 12259-1:1999 + A1:2001/A2:2004 | Märkus 3 | 1.3.2005 | 1.3.2006 |
| EN 12259-1:1999 + A1:2001/A3:2006 | Märkus 3 | 1.11.2006 | 1.11.2007 |
| CEN | EN 12259-2:1999
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Sprinkler- ja veepihustussüsteemide komponendid. Osa 2: Märgalarmklapid | | 1.1.2002 | 1.8.2007 |
| EN 12259-2:1999/A1:2001 | Märkus 3 | 1.1.2002 | 1.8.2007 |
| EN 12259-2:1999/A2:2005 | Märkus 3 | 1.9.2006 | 1.8.2007 |
| EN 12259-2:1999/AC:2002 | | 1.6.2005 | 1.6.2005 |
| CEN | EN 12259-3:2000
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Sprinkler- ja veepihustussüsteemide komponendid. Osa 3: Kuivalarmklapid | | 1.1.2002 | 1.8.2007 |
| EN 12259-3:2000/A1:2001 | Märkus 3 | 1.1.2002 | 1.8.2007 |
| EN 12259-3:2000/A2:2005 | Märkus 3 | 1.9.2006 | 1.8.2007 |
| CEN | EN 12259-4:2000
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Sprinkler- ja veepihustussüsteemide komponendid. Osa 4: Veemootori häiresüsteemid | | 1.1.2002 | 1.4.2004 |
| EN 12259-4:2000/A1:2001 | Märkus 3 | 1.1.2002 | 1.4.2004 |
| CEN | EN 12259-5:2002
  Paiksed tulekustutussüsteemid. Sprinkler- ja veepihustisüsteemide komponendid. Osa 5: Vee juurdevoolu detektorid | | 1.7.2003 | 1.9.2005 |
| CEN | EN 12271:2006
  Pindamiskillustik. Nõuded | | 1.1.2008 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 12273:2008
  Mössist kaitsekiht. Nõuded | | 1.1.2009 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 12285-2:2005
  Töökojas valmistatud terasest mahutid. Osa 2: Horisontaalsed silindrilised ühekordsete ja kahekordsete seintega mahutid põlevate ja mittepõlevate vett saastavate vedelike maapealseks ladustamiseks | | 1.1.2006 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 12326-1:2004
  Plaat ja kivitooted katuste ja pindade järguliseks katmiseks. Osa 1: Toote spetsifikatsioon | | 1.5.2005 | 1.5.2008 |
| CEN | EN 12337-2:2004
  Ehitusklaas. Keemiliselt tugevdatud lubi-liiv-räniklaas. Osa 2: Vastavushindamine/Tootestandard | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 12352:2006
  Liikluskorralduse vahendid. Hoiatus- ja ohutuslambid | | 1.2.2007 | 1.2.2008 |
| CEN | EN 12368:2006
  Liikluse reguleerimise vahendid. Signaalseadmed | | 1.2.2007 | 1.2.2008 |
| CEN | EN 12380:2002
  Viimavõrgu õhu sisselaskeklapid. Nõuded, katsemeetodid ja vastavushindamine | | 1.10.2003 | 1.10.2004 |
| CEN | EN 12446:2011
  Korstnad. Koostisosad. Betoonist välisseina elemendid | EN 12446:2003 | 1.4.2012 | 1.4.2013 |
| CEN | EN 12467:2012
  Kiudbetoonist tasapinnalised tahvlid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid | EN 12467:2004 | 1.7.2013 | 1.7.2013 |
| CEN | EN 12566-1:2000
  Väikesed reoveetöötlemise süsteemid kuni 50 PT. Osa 1: Monteeritavad septilised paagid | | 1.12.2004 | 1.12.2005 |
| EN 12566-1:2000/A1:2003 | Märkus 3 | 1.12.2004 | 1.12.2005 |
| CEN | EN 12566-3:2005+A1:2009
  Reovee väikepuhastid kuni 50 PT. Osa 3: Pakendatud ja/või kohapeal monteeritavad olmereovee töötlemise seadmed | EN 12566-3:2005 | 1.11.2009 | 1.11.2010 |
| CEN | EN 12566-4:2007
  Reovee väikepuhastid kuni 50 PT. Osa 4: Eelkomplekteeritud vahenditest kohapeal monteeritavad septilised paagid | | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 12566-6:2013
  Reovee väikepuhastid kuni 50 i.e. Osa 6: Tööstuslikult valmistatud puhastid septikute heitveele | | 1.11.2013 | 1.11.2014 |
| CEN | EN 12591:2009
  Bituumen ja bituumensideained. Teebituumenite spetsifikatsioonid | | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 12620:2002+A1:2008
  Betooni täitematerjalid | EN 12620:2002 | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 12676-1:2000
  Pimestamist takistavad klaasid maanteesõidukitele. Osa 1: Toime ja iseloomustus | | 1.2.2004 | 1.2.2006 |
| EN 12676-1:2000/A1:2003 | Märkus 3 | 1.2.2004 | 1.2.2006 |
| CEN | EN 12737:2004+A1:2007
  Betoonvalmistooted. Põrandaplokid loomakasvatushoonetesse | | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 12764:2004+A1:2008
  Sanitaarseadmed. Mullivannide spetsifikatsioon | EN 12764:2004 | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 12794:2005+A1:2007
  Betoonvalmistooted. Vaiad | EN 12794:2005 | 1.2.2008 | 1.2.2009 |
| EN 12794:2005+A1:2007/AC:2008 | | 1.8.2009 | 1.8.2009 |
| CEN | EN 12809:2001
  Tahkel kütusel töötavad paiksed autonoomsed boilerid. Nominaalne soojusväljund kuni 50 kW. Nõuded ja testimeetodid | | 1.7.2005 | 1.7.2007 |
| EN 12809:2001/A1:2004 | Märkus 3 | 1.7.2005 | 1.7.2007 |
| EN 12809:2001/AC:2006 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| EN 12809:2001/A1:2004/AC:2007 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 12815:2001
  Tahkel kütusel töötavad paiksed autonoomsed boilerid. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.7.2005 | 1.7.2007 |
| EN 12815:2001/A1:2004 | Märkus 3 | 1.7.2005 | 1.7.2007 |
| EN 12815:2001/AC:2006 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| EN 12815:2001/A1:2004/AC:2007 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 12839:2012
  Betoonvalmistooted. Piirdeaedade elemendid | EN 12839:2001 | 1.10.2012 | 1.10.2013 |
| CEN | EN 12843:2004
  Betoonvalmistooted. Mastid ja postid | | 1.9.2005 | 1.9.2007 |
| CEN | EN 12859:2011
  Kipsplokid. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid | EN 12859:2008 | 1.12.2011 | 1.12.2012 |
| CEN | EN 12860:2001
  Kipsil põhinevad liimained kipsplokkidele. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid | | 1.4.2002 | 1.4.2003 |
| EN 12860:2001/AC:2002 | | 1.1.2010 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 12878:2005
  Pigmendid tsemendil ja/või lubjal põhinevate ehitusmaterjalide värvimiseks. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid | | 1.3.2006 | 1.3.2007 |
| EN 12878:2005/AC:2006 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 12899-1:2007
  Vertikaalsed püsiliikluskorraldusvahendid. Osa 1: Püsiva kujutisega liiklusmärgid | | 1.1.2009 | 1.1.2013 |
| CEN | EN 12899-2:2007
  Vertikaalsed püsiliikluskorraldusvahendid. Osa 2: Seest valgustatavad piirdetulbad | | 1.1.2009 | 1.1.2013 |
| CEN | EN 12899-3:2007
  Vertikaalsed liikluskorraldusvahendid. Osa 3: Tähispostid ja helkurid | | 1.1.2009 | 1.1.2013 |
| CEN | EN 12951:2004
  Katuse valmistarvikud. Püsiva kinnitusega katuseredelid. Toote spetsifikatsioonid ja katsetamine | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 12966-1:2005+A1:2009
  Vertikaalsed liikluskorraldusvahendid. Muudetava teabega liiklusmärgid. Osa 1: Tootestandard | EN 12966-1:2005 | 1.8.2010 | 1.8.2010 |
| CEN | EN 13024-2:2004
  Ehitusklaas. Termiliselt tugevdatud borosilikaat-turvaklaas. Osa 2: Vastavuse hindamine/Tootestandard | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 13043:2002
  Asfaltsegude ning teede, lennuväljade ja muude liiklusalade pindamiskihtide täitematerjalid | | 1.7.2003 | 1.6.2004 |
| EN 13043:2002/AC:2004 | | 1.6.2006 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 13055-1:2002
  Kergtäitematerjalid. Osa 1:Betooni ja mördi kergtäitematerjalid | | 1.3.2003 | 1.6.2004 |
| EN 13055-1:2002/AC:2004 | | 1.1.2010 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 13055-2:2004
  Kergtäitematerjalid Osa 2: Kergtäitematerjalid bituumensegude ja pinnatöötlusmaterjalidevalmistamiseks ning märgistuse pealekandmiseks ja ülesvõtmiseks | | 1.5.2005 | 1.5.2006 |
| CEN | EN 13063-1:2005+A1:2007
  Korstnad. Savi/keraamiliste lõõrivoodritega korstnasüsteemid. Osa 1: Nõuded ja katsemeetodid tahmapõlengukindlusele | EN 13063-1:2005 | 1.5.2008 | 1.5.2009 |
| CEN | EN 13063-2:2005+A1:2007
  Korstnad. Savi/keraamiliste lõõrivoodritega korstnasüsteemid. Osa 2: Nõuded ja katsemeetodid märgades töötingimustes rakendamiseks | EN 13063-2:2005 | 1.5.2008 | 1.5.2009 |
| CEN | EN 13063-3:2007
  Korstnad. Savi/keraamiliste suitsutorudega korstnasüsteemid. Osa 3: Õhulõõriga korstnasüsteemidele esitatavad nõuded ja katsemeetodid | | 1.5.2008 | 1.5.2009 |
| CEN | EN 13069:2005
  Korstnad. Korstnasüsteemide savist/keraamilised välisseinad. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.5.2006 | 1.5.2007 |
| CEN | EN 13084-5:2005
  Toestamata korstnad. Osa 5: Tellisvooderdise materjal. Tootespetsifikatsioon | | 1.4.2006 | 1.4.2007 |
| EN 13084-5:2005/AC:2006 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 13084-7:2012
  Konstruktiivselt iseseisvad korstnad. Osa 7: Üheseinalistes metallkorstendes ja metallist suitsutorudes kasutatavate silindriliste terastoodete tehnilised näitajad | EN 13084-7:2005 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 13101:2002
  Maa-aluste sisenemiskambrite redelid. Nõuded, märgistamine, katsetamine ja vastavushindamine | | 1.8.2003 | 1.8.2004 |
| CEN | EN 13108-1:2006
  Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 1: Asfaltbetoon | | 1.3.2007 | 1.3.2008 |
| EN 13108-1:2006/AC:2008 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 13108-2:2006
  Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 2: Väga õhukeste kihtidena paigaldatav asfaltbetoon | | 1.3.2007 | 1.3.2008 |
| EN 13108-2:2006/AC:2008 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 13108-3:2006
  Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 3: Pehme asfalt | | 1.3.2007 | 1.3.2008 |
| EN 13108-3:2006/AC:2008 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 13108-4:2006
  Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 4: Kuumrullitud asfaltkate | | 1.3.2007 | 1.3.2008 |
| EN 13108-4:2006/AC:2008 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 13108-5:2006
  Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 5: Kivivaluasfalt | | 1.3.2007 | 1.3.2008 |
| EN 13108-5:2006/AC:2008 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 13108-6:2006
  Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 6: Valuasfalt | | 1.3.2007 | 1.3.2008 |
| EN 13108-6:2006/AC:2008 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 13108-7:2006
  Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 7: Poorne asfalt | | 1.3.2007 | 1.3.2008 |
| EN 13108-7:2006/AC:2008 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 13139:2002
  Mördi täitematerjalid | | 1.3.2003 | 1.6.2004 |
| EN 13139:2002/AC:2004 | | 1.1.2010 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 13160-1:2003
  Lekkedetektorsüsteemid. Osa 1: Üldpõhimõtted | | 1.3.2004 | 1.3.2005 |
| CEN | EN 13162:2012
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud mineraalvillatooted (MW). Spetsifikatsioon | EN 13162:2008 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 13163:2012
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud vahtpolüstüreentooted (EPS). Spetsifikatsioon | EN 13163:2008 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 13164:2012
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud ekstrudeeritud vahtpolüstüreentooted (XPS). Spetsifikatsioon | EN 13164:2008 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 13165:2012
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud jäigast vahtpolüuretaanvahust (PUR) tooted. Spetsifikatsioon | EN 13165:2008 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 13166:2012
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud fenoolvahust (PF) tooted. Spetsifikatsioon | EN 13166:2008 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 13167:2012
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud vahtklaasist (CG) tooted. Spetsifikatsioon | EN 13167:2008 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 13168:2012
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud fibroliidist (WW) tooted. Spetsifikatsioon | EN 13168:2008 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 13169:2012
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud paisutatud perliidist (EPB) tooted. Spetsifikatsioon | EN 13169:2008 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 13170:2012
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud paisutatud korgist (ICB) tooted. Spetsifikatsioon | EN 13170:2008 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 13171:2012
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud puitkiust (WF) tooted. Spetsifikatsioon | EN 13171:2008 | 1.9.2013 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 13224:2011
  Betoonvalmistooted. Ribipaneelid | EN 13224:2004+A1:2007 | 1.8.2012 | 1.8.2013 |
| CEN | EN 13225:2004
  Betoonvalmistooted. Lineaarsed konstruktsioonielemendid | | 1.9.2005 | 1.9.2007 |
| EN 13225:2004/AC:2006 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 13229:2001
  Sisendseadmed, kaasa arvatud tahkel kütusel töötavad lahtised tulekolded. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.7.2005 | 1.7.2007 |
| EN 13229:2001/A1:2003 | Märkus 3 | 1.6.2006 | 1.6.2007 |
| EN 13229:2001/A2:2004 | Märkus 3 | 1.7.2005 | 1.7.2007 |
| EN 13229:2001/AC:2006 | | 1.7.2007 | 1.7.2007 |
| EN 13229:2001/A2:2004/AC:2007 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 13240:2001
  Tahkel kütusel töötavad tubased küttesüsteemid. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.7.2005 | 1.7.2007 |
| EN 13240:2001/A2:2004 | Märkus 3 | 1.7.2005 | 1.7.2007 |
| EN 13240:2001/AC:2006 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| EN 13240:2001/A2:2004/AC:2007 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 13242:2002+A1:2007
  Ehitustöödel ja tee-ehituses kasutatavate sidumata ja hüdrauliliselt seotud materjalide täiteained | EN 13242:2002 | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 13245-2:2008
  Plastikud. Ehituslikud plastifitseerimata polüvinüülkloriidist (PVC-U) profiilid. Osa 2: Sise- ja välisseinte ja lae viimistlusprofiilid | | 1.7.2010 | 1.7.2012 |
| EN 13245-2:2008/AC:2009 | | 1.7.2010 | 1.7.2010 |
| CEN | EN 13249:2000
  Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Teede ja muude liiklusalade ehitamisel kasutamiseks vajalikud karakteristikud | | 1.10.2001 | 1.10.2002 |
| EN 13249:2000/A1:2005 | Märkus 3 | 1.11.2005 | 1.11.2006 |
| CEN | EN 13250:2000
  Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Raudteede ehitamisel kasutamiseks vajalikud karakteristikud | | 1.10.2001 | 1.10.2002 |
| EN 13250:2000/A1:2005 | Märkus 3 | 1.6.2006 | 1.6.2007 |
| CEN | EN 13251:2000
  Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Mullatöödel, vundamentidel ja tugikonstruktsioonidel kasutamiseks vajalikud karakteristikud | | 1.10.2001 | 1.10.2002 |
| EN 13251:2000/A1:2005 | Märkus 3 | 1.6.2006 | 1.6.2007 |
| CEN | EN 13252:2000
  Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Viimavõrgus kasutamiseks nõutud karakteristikud | | 1.10.2001 | 1.10.2002 |
| EN 13252:2000/A1:2005 | Märkus 3 | 1.6.2006 | 1.6.2007 |
| CEN | EN 13253:2000
  Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Erosioonitõrjel (rannikukaitsel, kaldanõlvade katmisel) kasutamiseks vajalikud karakteristikud | | 1.10.2001 | 1.10.2002 |
| EN 13253:2000/A1:2005 | Märkus 3 | 1.6.2006 | 1.6.2007 |
| CEN | EN 13254:2000
  Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Veehoidlate ja tammide ehitamisel kasutamiseks vajalikud karakteristikud | | 1.10.2001 | 1.10.2002 |
| EN 13254:2000/A1:2005 | Märkus 3 | 1.6.2006 | 1.6.2007 |
| EN 13254:2000/AC:2003 | | 1.6.2006 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 13255:2000
  Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Kanaliehitusel kasutamiseks vajalikud karakteristikud | | 1.10.2001 | 1.10.2002 |
| EN 13255:2000/A1:2005 | Märkus 3 | 1.6.2006 | 1.6.2007 |
| EN 13255:2000/AC:2003 | | 1.6.2006 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 13256:2000
  Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Tunnelite ja allmaakonstruktsioonide ehitamisel kasutamiseks nõutud karakteristikud | | 1.10.2001 | 1.10.2002 |
| EN 13256:2000/A1:2005 | Märkus 3 | 1.6.2006 | 1.6.2007 |
| EN 13256:2000/AC:2003 | | 1.6.2006 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 13257:2000
  Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Tahkete jäätmete ladustamisel kasutamiseks vajalikud karakteristikud | | 1.10.2001 | 1.10.2002 |
| EN 13257:2000/A1:2005 | Märkus 3 | 1.6.2006 | 1.6.2007 |
| EN 13257:2000/AC:2003 | | 1.6.2006 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 13263-1:2005+A1:2009
  Räniaurud betoonile. Osa 1: Definitsioonid, nõuded ja vastavuskriteeriumid | EN 13263-1:2005 | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 13265:2000
  Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Vedeljäätmete hoidlaprojektidel kasutamiseks nõutud karakteristikud | | 1.10.2001 | 1.10.2002 |
| EN 13265:2000/A1:2005 | Märkus 3 | 1.6.2006 | 1.6.2007 |
| EN 13265:2000/AC:2003 | | 1.6.2006 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 13279-1:2008
  Kipssideained ja kipsmördi kuivsegud. Osa 1: Määratlused ja nõuded | EN 13279-1:2005 | 1.10.2009 | 1.10.2010 |
| CEN | EN 13282-1:2013
  Hüdrauliline teesideaine. Osa 1: Kiiresti kivistuv hüdrauliline teesideaine. Koostis, spetsifikatsioonid ja vastavuskriteeriumid | | 1.11.2013 | 1.11.2014 |
| CEN | EN 13310:2003
  Köögivalamud. Funktsionaalsed nõuded ja katsemeetodid | | 1.2.2004 | 1.2.2006 |
| CEN | EN 13341:2005+A1:2011
  Kodumajapidamises kasutatava kütteõli, bensiini ja diiselkütuste maapealseks ladustamiseks kasutatavad termoplastsed statsionaarsed mahutid. Puhumisvormitud polüetüleen, rotovormitud polüetüleen ja polüamiid 6 anioonpolümeriseeritud mahutid. Nõuded ja katsemeetodid | EN 13341:2005 | 1.10.2011 | 1.10.2011 |
| CEN | EN 13361:2004
  Geosünteetilised barjäärid. Hoidlate ja tammide ehituse karakteristikud | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| EN 13361:2004/A1:2006 | Märkus 3 | 1.6.2007 | 1.6.2008 |
| CEN | EN 13362:2005
  Geosünteetilised barjäärid. Kanalite ehituse karakteristikud | | 1.2.2006 | 1.2.2007 |
| CEN | EN 13383-1:2002
  Armeeritud kivi. Osa 1: Spetsifikatsioon | | 1.3.2003 | 1.6.2004 |
| EN 13383-1:2002/AC:2004 | | 1.1.2010 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 13407:2006
  Seinale kinnitatavad urinaalid. Funktsionaalsed nõuded ja katsemeetodid | | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 13450:2002
  Raudteeliiprite aluse killustiku täiteained | | 1.10.2003 | 1.6.2004 |
| EN 13450:2002/AC:2004 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 13454-1:2004
  Kaltsiumsulfaadil põhinevad sideained, komposiitsideained ja tehases toodetud segud betoonpõranda tasanduskihiks. Osa 1: Määratlused ja nõuded | | 1.7.2005 | 1.7.2006 |
| CEN | EN 13479:2004
  Keevitustarvikud. Metalliliste materjalide sulakeevitusel kasutatavate lisametallide ja räbustite üldised tootestandardid | | 1.10.2005 | 1.10.2006 |
| CEN | EN 13491:2004
  Geosünteetilised barjäärid. Tunnelite ja maaluste ehitiste ehitamisel kasutatavalt vedelikbarjäärilt nõutavad omadused | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| EN 13491:2004/A1:2006 | Märkus 3 | 1.6.2007 | 1.6.2008 |
| CEN | EN 13492:2004
  Geosünteetilised barjäärid. Vedelate jäätmete hoidlate, vahehoidlate või sekundaarsete kaitsetõkiste ehitamisel nõutavad omadused | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| EN 13492:2004/A1:2006 | Märkus 3 | 1.6.2007 | 1.6.2008 |
| CEN | EN 13493:2005
  Geosünteetilised barjäärid. Tahkete jäätmete hoidlate ja prügilate ning ohtlike tahkete jäätmete ladestamiskohtade ehitamisel nõutavad omadused | | 1.3.2006 | 1.3.2007 |
| CEN | EN 13502:2002
  Korstnad. Savist/keraamiliste korstnaavakaitsete nõuded ja katsemeetodid | | 1.8.2003 | 1.8.2004 |
| CEN | EN 13564-1:2002
  Veetaset reguleerivad seadmed ehitistele. Osa 1: Nõuded | | 1.5.2003 | 1.5.2004 |
| CEN | EN 13616:2004
  Staatiliste mahutite ning vedelkütuste ülevoolu vältimise seadmed | | 1.5.2005 | 1.5.2006 |
| EN 13616:2004/AC:2006 | | 1.6.2006 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 13658-1:2005
  Metallist raabitsvõrgud ja simsid. Definitsioonid, nõuded ja katsemeetodid. Osa 1: Krohvimistööd siseruumides | | 1.3.2006 | 1.3.2007 |
| CEN | EN 13658-2:2005
  Metallist raabitsvõrgud ja simsid. Definitsioonid, nõuded ja katsemeetodid. Osa 2: Välisviimistlus | | 1.3.2006 | 1.3.2007 |
| CEN | EN 13693:2004+A1:2009
  Betoonvalmistooted. Katuse erielemendid | EN 13693:2004 | 1.5.2010 | 1.5.2011 |
| CEN | EN 13707:2004+A2:2009
  Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Sarrustatud bituumenpapp katuse niiskusisolatsiooniks. Määratlused ja omadused | EN 13707:2004 | 1.4.2010 | 1.10.2010 |
| CEN | EN 13747:2005+A2:2010
  Betoonvalmistooted. Põrandaplaadid põrandasüsteemidele | EN 13747:2005+A1:2008 | 1.1.2011 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 13748-1:2004
  Terratsoplaadid. Osa 1: Siseruumides kasutamiseks mõeldud terratsoplaadid | | 1.6.2005 | 1.10.2006 |
| EN 13748-1:2004/A1:2005 | Märkus 3 | 1.4.2006 | 1.10.2006 |
| EN 13748-1:2004/AC:2005 | | 1.6.2005 | 1.6.2005 |
| CEN | EN 13748-2:2004
  Terratsoplaadid. Osa 2: Välitingimustes kasutamiseks mõeldud terratsoplaadid | | 1.4.2005 | 1.4.2006 |
| CEN | EN 13808:2005
  Bituumen ja bituumenid sisaldavad sideained. Katioonsete bituumenemulsioonide määratlemise raamistik | | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 13813:2002
  Tasanduskihi materjal ja betoonpõranda tasanduskiht. Tasanduskihi materjal. Omadused ja nõuded | | 1.8.2003 | 1.8.2004 |
| CEN | EN 13815:2006
  Kiulisest kipsplaadist tooted. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid | | 1.6.2007 | 1.6.2008 |
| CEN | EN 13830:2003
  Rippsein. Tootestandard | | 1.12.2004 | 1.12.2005 |
| CEN | EN 13859-1:2010
  Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Aluskihtide definitsioonid ja omadused. Osa 1: Mitmest osast koosnevate katuste alusmaterjalid | EN 13859-1:2005+A1:2008 | 1.4.2011 | 1.4.2012 |
| CEN | EN 13859-2:2010
  Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Aluskihtide definitsioonid ja omadused. Osa 2: Seinte alusmaterjalid | EN 13859-2:2004+A1:2008 | 1.4.2011 | 1.4.2012 |
| CEN | EN 13877-3:2004
  Betoonist tänavasillutis. Osa 3: Betoonist tänavasillutistes kasutatavate tüüblite spetsifikatsioon | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 13915:2007
  Kipsplaadist valmispaneelid. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid | | 1.6.2008 | 1.6.2009 |
| CEN | EN 13924:2006
  Bituumen ja bituumensideained. Kivistumisjärkude spetsifikatsioonid | | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| EN 13924:2006/AC:2006 | | 1.1.2010 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 13950:2005
  Kipsplaadist paneelide soojus/heliisolatsiooniomadused. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid | | 1.9.2006 | 1.9.2007 |
| CEN | EN 13956:2012
  Painduvad hüdroisolatsioonimaterjalid. Plastist ja kummist materjalid katuse hüdroisolatsiooniks. Määratlused ja omadused | EN 13956:2005 | 1.10.2013 | 1.10.2013 |
| CEN | EN 13963:2005
  Kipsplaatide ühendusmaterjalid. Definitsioonid, nõuded ja katsemeetodid | | 1.3.2006 | 1.3.2007 |
| EN 13963:2005/AC:2006 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 13964:2004
  Ripplaed. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.1.2005 | 1.7.2007 |
| EN 13964:2004/A1:2006 | Märkus 3 | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 13967:2012
  Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Plastikust ja kummist niiskuskindlad isolatsioonimaterjalid, kaasa arvatud kummist ja plastmaterjalist keldrite hüdroisolatsioonimaterjalid. Definitsioonid ja omadused | EN 13967:2004 | 1.3.2013 | 1.7.2013 |
| CEN | EN 13969:2004
  Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Bituumenist niiskuskindlad membraanid, kaasa arvatud kummist ja plastikust vundamendi hüdroisolatsioonimaterjalid. Definitsioonid ja omadused | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| EN 13969:2004/A1:2006 | Märkus 3 | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 13970:2004
  Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Bituumenist aurutõkkematerjalid. Definitsioonid ja omadused | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| EN 13970:2004/A1:2006 | Märkus 3 | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 13978-1:2005
  Betoonvalmistooted. Eelvalatud betoongaraažid. Osa 1: Nõuded monoliitsetele või üksikutest ruumi mõõtmetele vastavatest komponentidest koosnevatele sarrustatud (raudbetoonist) garaažidele | | 1.3.2006 | 1.3.2008 |
| CEN | EN 13984:2013
  Painduvad hüdroisolatsioonimaterjalid. Plastikust ja kummist aurutõkkematerjalid. Määratlused ja omadused | EN 13984:2004 | 1.11.2013 | 1.11.2013 |
| CEN | EN 13986:2004
  Ehituses kasutatavad puidul põhinevad paneelid. Karakteristikud, vastavushindamine ja märgistus | EN 13986:2002 | 1.6.2005 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 14016-1:2004
  Magnesiitsegude sideained. Kaustiline magneesium ja magneesiumkloriid. Osa 1: Definitsioonid, nõuded | | 1.12.2004 | 1.12.2005 |
| CEN | EN 14023:2010
  Bituumen ja bituumensideained. Polümeermodifitseeritud bituumenite määratlemise alused | | 1.1.2011 | 1.1.2012 |
| CEN | EN 14037-1:2003
  Lakke paigaldatavad radiaatoripaneelid, mis sisaldavad vett temperatuuriga alla 120 °C. Tehnilised tingimused ja nõuded | | 1.2.2004 | 1.2.2005 |
| CEN | EN 14041:2004
  Elastsed-, tekstiil ja laminaatpõrandakattematerjalid - tervis, ohutus- ja energiasäästlikkuse nõuded | | 1.1.2006 | 1.1.2007 |
| EN 14041:2004/AC:2006 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 14055:2010
  WC-pottide ja pissuaaride loputuskastid | | 1.9.2011 | 1.9.2012 |
| CEN | EN 14063-1:2004
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Kasutuskohas valmistatav kergkruussoojustus. Osa 1: Puistesoojustusmaterjali spetsifikatsioon (enne paigaldamist) | | 1.6.2005 | 1.6.2006 |
| EN 14063-1:2004/AC:2006 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 14064-1:2010
  Ehitiste termoisolatsioon. In situ kergmineraalvilla (IMW) tooted. Osa 1: Spetsifikatsioonid mineraalvillale enne paigaldamist | | 1.12.2010 | 1.12.2011 |
| CEN | EN 14080:2005
  Puitkonstruktsioonid. Lamineeritud liimpuit. Nõuded | | 1.4.2006 | 1.12.2012 |
| CEN | EN 14081-1:2005+A1:2011
  Puitkonstruktsioonid. Nelinurkse ristlõikega, erineva tugevusega ehituspuit. Osa 1: Üldnõuded | EN 14081-1:2005 | 1.10.2011 | 31.12.2011 |
| CEN | EN 14178-2:2004
  Ehitusklaas. Peamised leelismuld-kvartsklaasist tooted. Osa 2: Vastavuse hindamine/Tootestandard | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 14179-2:2005
  Ehitusklaas. Kuumtöödeldud, termiliselt tugevdatud lubi-liiv-räni-turvaklaas. Osa 2: Vastavushindamine/Tootestandard | | 1.3.2006 | 1.3.2007 |
| CEN | EN 14188-1:2004
  Vuugitäited ja hermeetikud. Osa 1: Kuumvõõbatavate hermeetikute spetsifikatsioon | | 1.7.2005 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 14188-2:2004
  Vuugitäited ja hermeetikud. Osa 2: Külmvõõbatavate hermeetikute spetsifikatsioon | | 1.10.2005 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 14188-3:2006
  Vuugitäited ja hermeetikud. Osa 3: Vuugitäidete spetsifikatsioonid | | 1.11.2006 | 1.11.2007 |
| CEN | EN 14190:2005
  Lisatöötlusel saadavad kipsplaadist tooted. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid | | 1.4.2006 | 1.4.2007 |
| CEN | EN 14195:2005
  Metallraamid kipsplaadi paigaldamiseks. Definitsioonid, nõuded ja katsemeetodid | | 1.1.2006 | 1.1.2007 |
| EN 14195:2005/AC:2006 | | 1.1.2007 | 1.1.2007 |
| CEN | EN 14209:2005
  Eelvormitud kipsplaadist karniisid. Definitsioonid, nõuded ja katsemeetodid | | 1.9.2006 | 1.9.2007 |
| CEN | EN 14216:2004
  Tsement. Koostisosad. Spetsifikatsioonid ja vastavuskriteeriumid väga madala kuumutustemperatuuriga tsementidele | | 1.2.2005 | 1.2.2006 |
| CEN | EN 14229:2010
  Ehituspuit. Õhuliinide puitpostid | | 1.9.2011 | 1.9.2012 |
| CEN | EN 14246:2006
  Ripplagede kipselemendid. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid | | 1.4.2007 | 1.4.2008 |
| EN 14246:2006/AC:2007 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 14250:2010
  Puitkonstruktsioonid. Tootenõuded konstruktsioonilistele ogaplaatliidetega valmiselementidele | EN 14250:2004 | 1.11.2010 | 1.11.2010 |
| CEN | EN 14296:2005
  Sanitaarseadmed. Üldkasutatavad pesukünad | | 1.3.2006 | 1.3.2008 |
| CEN | EN 14303:2009+A1:2013
  Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik mineraalvatt(MW) - spetsifikatsioon | EN 14303:2009 | 1.11.2013 | 1.11.2013 |
| CEN | EN 14304:2009+A1:2013
  Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik elastne elastomeervaht (FEF) tooted - spetsifikatsioon | EN 14304:2009 | 1.11.2013 | 1.11.2013 |
| CEN | EN 14305:2009+A1:2013
  Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik poorne klaas (CG) tooted - spetsifikatsioon | EN 14305:2009 | 1.11.2013 | 1.11.2013 |
| CEN | EN 14306:2009+A1:2013
  Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik kaltsium silikaat CS) tooted - spetsifikatsioon | EN 14306:2009 | 1.11.2013 | 1.11.2013 |
| CEN | EN 14307:2009+A1:2013
  Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik polüstyreenvaht (XPS) tooted - spetsifikatsioon | EN 14307:2009 | 1.11.2013 | 1.11.2013 |
| CEN | EN 14308:2009+A1:2013
  Hoonete tehnoseadmete ja tehniliste paigaldiste soojusisolatsioonitooted. Tehases toodetud polüuretaanvahust ja polüisotsüanuraatvahust jäigad tooted. Spetsifikatsioon | EN 14308:2009 | 1.11.2013 | 1.11.2013 |
| CEN | EN 14309:2009+A1:2013
  Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik laiendatud polüstüreen (EPS) - spetsifikatsioon | EN 14309:2009 | 1.11.2013 | 1.11.2013 |
| CEN | EN 14313:2009+A1:2013
  Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik polüetüleenvaht (PEF) tooted - spetsifikatsioon | EN 14313:2009 | 1.11.2013 | 1.11.2013 |
| CEN | EN 14314:2009+A1:2013
  Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik fenoolvaht (PF) tooted - spetsifikatsioon | EN 14314:2009 | 1.11.2013 | 1.11.2013 |
| CEN | EN 14315-1:2013
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Pihustatavad vahtpolüuretaan- (PUR) ja vahtpolüisotsüanuraattooted (PIR). Osa 1: Pihustatavate vahtsüsteemide spetsifikatsioon enne paigaldamist | | 1.11.2013 | 1.11.2014 |
| CEN | EN 14316-1:2004
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. In situ paisutatud perliidist (EP) toodetest moodustatud soojusisolatsioon. Osa 1: Tihendatud ja puistetoodete spetsifikatsioon enne paigaldamist | | 1.6.2005 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 14317-1:2004
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Kasutuskohas valmistatavad paisutatud vermikuliidist soojusisolatsioonitooted. Osa 1: Adhesiiv- ja puistematerjalide paigalduseelne spetsifikatsioon | | 1.6.2005 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 14318-1:2013
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Peenpihustatavad vahtpolüuretaan- (PUR) ja vahtpolüisotsüanuraattooted (PIR). Osa 1: Peenpihustatavate vahtsüsteemide spetsifikatsioon enne paigaldamist | | 1.11.2013 | 1.11.2014 |
| CEN | EN 14319-1:2013
  Hoonete tehnoseadmete ja tööstuspaigaldiste soojusisolatsioonitooted. Peenpihustatavad vahtpolüuretaan- (PUR) ja vahtpolüisotsüanuraattooted (PIR). Osa 1: Peenpihustatavate vahtsüsteemide spetsifikatsioon enne paigaldamist. | | 1.11.2013 | 1.11.2014 |
| CEN | EN 14320-1:2013
  Hoonete tehnoseadmete ja tööstuspaigaldiste soojusisolatsioonitooted. Pihustatavad vahtpolüuretaan- (PUR) ja vahtpolüisotsüanuraattooted (PIR). Osa 1: Pihustatavate vahtsüsteemide spetsifikatsioon enne paigaldamist. | | 1.11.2013 | 1.11.2014 |
| CEN | EN 14321-2:2005
  Ehitusklaas. Termiliselt karastatud leelis-räniturvaklaas. Osa 2: Vastavushindamine/Tootestandard | | 1.6.2006 | 1.6.2007 |
| CEN | EN 14339:2005
  Maa-alused tuletõrjehüdrandid | | 1.5.2006 | 1.5.2007 |
| CEN | EN 14342:2005+A1:2008
  Puitpõrandad. Omadused, vastavushindamine ja märgistus | EN 14342:2005 | 1.3.2009 | 1.3.2010 |
| CEN | EN 14351-1:2006+A1:2010
  Aknad ja uksed. Tootestandard, toimivusomadused. Osa 1: Aknad ja välisuksed, millele ei esitata tulepüsivus- ja/või suitsutõkestusnõudeid | EN 14351-1:2006 | 1.12.2010 | 1.12.2010 |
| CEN | EN 14353:2007+A1:2010
  Kipsplaatkonstruktsioonide abikarkassid ja tugevdusliistud. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid | EN 14353:2007 | 1.11.2010 | 1.11.2010 |
| CEN | EN 14374:2004
  Puitkonstruktsioonid. Konstruktsiooniline liimkihtpuit. Nõuded | | 1.9.2005 | 1.9.2006 |
| CEN | EN 14384:2005
  Sambakujulised tuletõrjehüdrandid | | 1.5.2006 | 1.5.2007 |
| CEN | EN 14388:2005
  Liiklusmüra vähendamise seadmed. Spetsifikatsioonid | | 1.5.2006 | 1.5.2007 |
| EN 14388:2005/AC:2008 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 14396:2004
  Kinnitatud redelid ja pääseluugid | | 1.12.2004 | 1.12.2005 |
| CEN | EN 14399-1:2005
  Eelkoormatavad kõrgtugevad ehituslikud kinnitusmehhanismid. Osa 1: Üldnõuded | | 1.1.2006 | 1.10.2007 |
| CEN | EN 14411:2012
  Keraamilised plaadid. Määratlused, liigitamine, omadused, vastavushindamine ja märgistamine | EN 14411:2006 | 1.7.2013 | 1.7.2014 |
| CEN | EN 14428:2004+A1:2008
  Dušikabiinid. Funktsionaalsed nõuded ja katsemeetodid | EN 14428:2004 | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 14449:2005
  Ehitusklaas. Lamineeritud klaas ja lamineeritud turvaklaas. Vastavushindamine/Tootestandard | | 1.3.2006 | 1.3.2007 |
| EN 14449:2005/AC:2005 | | 1.6.2006 | 1.6.2006 |
| CEN | EN 14471:2005
  Korstnad. Plastikust lõõrivooderdisega korstnad. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.6.2006 | 1.6.2007 |
| CEN | EN 14496:2005
  Kipsil põhinevad liimid soojus/heliisolatsiooni komposiitpaneelidele ja kipsplaatidele. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid | | 1.9.2006 | 1.9.2007 |
| CEN | EN 14509:2006
  Eraldiseisvad kahekordsed metallist pindadega kihilised isolatsioonipaneelid. Tehasetooted. Spetsifikatsioon | | 1.1.2009 | 1.10.2010 |
| EN 14509:2006/AC:2008 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 14516:2006+A1:2010
  Vannid koduseks kasutamiseks | | 1.5.2011 | 1.5.2012 |
| CEN | EN 14527:2006+A1:2010
  Dušialused koduseks kasutamiseks | | 1.5.2011 | 1.5.2012 |
| CEN | EN 14528:2007
  Bideed. Funktsionaalsed nõuded ja katsemeetodid | EN 14528:2005 | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 14545:2008
  Puittarindid. Liitmikud. Nõuded | | 1.8.2009 | 1.8.2010 |
| CEN | EN 14566:2008+A1:2009
  Mehhaanilised kinnitusvahendid kipsplaatsüsteemide fikseerimiseks. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid | EN 14566:2008 | 1.5.2010 | 1.11.2010 |
| CEN | EN 14592:2008+A1:2012
  Puittarindid. Tüübelkinnitusdetailid. Nõuded | EN 14592:2008 | 1.3.2013 | 1.7.2013 |
| CEN | EN 14604:2005
  Suitsuandurid | | 1.5.2006 | 1.8.2008 |
| EN 14604:2005/AC:2008 | | 1.8.2009 | 1.8.2009 |
| CEN | EN 14647:2005
  Kaltsium-aluminaattsement. Koostis, spetsifikatsioon ja vastavuskriteeriumid | | 1.8.2006 | 1.8.2007 |
| EN 14647:2005/AC:2006 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 14680:2006
  Gravitatsiooniliste termoplastist torustikega kasutatavad liimained. Spetsifikatsioon | | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 14688:2006
  Sanitaarseadmed. Valamud. Funktsionaalsed nõuded ja katsemeetodid | | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 14695:2010
  Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Sarrustatud bituumenpapp betoonist sillaestakaadide ja muude sõidukite liikluseks kasutatavate betoonpindade niiskusisolatsiooniks. Määratlused ja omadused | | 1.10.2010 | 1.10.2011 |
| CEN | EN 14716:2004
  Profileeritud laed. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.10.2005 | 1.10.2006 |
| CEN | EN 14782:2006
  Stabiilsed plekktahvlid katuste katmiseks, väliskatte ja sisevoodrina kasutamiseks. Toote spetsifikatsioon ja nõuded | | 1.11.2006 | 1.11.2007 |
| CEN | EN 14783:2006
  Täielikult toestatavad plekist katusekatte- ning sise- ja välisseina vooderduselemendid. Spetsifikatsioon ja nõuded | | 1.7.2007 | 1.7.2008 |
| CEN | EN 14785:2006
  Eluruumides asuvad puidugraanulitega köetavad küttesüsteemid. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 14800:2007
  Laineplekist turvavoolikute koostekomplektid gaasilistel kütustel töötavate kodumajapidamisseadmetega ühendamiseks | | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 14814:2007
  Liimained surve all olevate termoplastsete vedelike transportimise torustikele. Spetsifikatsioonid | | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 14843:2007
  Betoonvalmistooted. Trepid | | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 14844:2006+A2:2011
  Betoonvalmistooted. Truubid | EN 14844:2006+A1:2008 | 1.9.2012 | 1.9.2013 |
| CEN | EN 14846:2008
  Akna- ja uksetarvikud. Lukukorpused ja iselukustid. Elektromehaanilised lukukorpused ja lukuvastused. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.9.2011 | 1.9.2012 |
| CEN | EN 14889-1:2006
  Betoonis kasutatavad kiud. Osa 1: Teraskiud. Määratlused, spetsifikatsioon ja vastavus | | 1.6.2007 | 1.6.2008 |
| CEN | EN 14889-2:2006
  Betoonis kasutatavad kiud. Osa 2: Polümeerkiud. Määratlused, spetsifikatsioon ja vastavus | | 1.6.2007 | 1.6.2008 |
| CEN | EN 14891:2012
  Vedelikuna plaatimissegude all kasutatavad vett-tõkestavad tooted. Nõuded, katsemeetodid, vastavushindamine, liigitamine ja tähistamine | | 1.3.2013 | 1.3.2014 |
| EN 14891:2012/AC:2012 | | 1.3.2013 | 1.3.2013 |
| CEN | EN 14904:2006
  Spordiväljakute pinnakatted. Erinevatele spordialadele mõeldud siseruumide pinnakatted. Spetsifikatsioon | | 1.2.2007 | 1.2.2008 |
| CEN | EN 14909:2012
  Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Plastikust ja kummist hüdroisolatsioonikihid. Määratlused ja omadused | EN 14909:2006 | 1.3.2013 | 1.7.2013 |
| CEN | EN 14915:2006
  Täispuitplaadid ja seinavooderdis. Omadused, vastavushindamine ja märgistus | | 1.6.2007 | 1.6.2008 |
| EN 14915:2006/AC:2007 | | 1.1.2008 | 1.1.2008 |
| CEN | EN 14933:2007
  Kergtäite- ja isolatsioonitooted rajatistes kasutamiseks. Tehases valmistatud vahtpolüstüreenist (EPS) tooted. Tehnilised nõuded | | 1.7.2008 | 1.7.2009 |
| CEN | EN 14934:2007
  Soojusisolatsioon maanteede ja raudteede ja teetammide täiteks. Tehases toodetud pressitud vahtpolüstüroolist (XPS) tooted. Spetsifikatsioon | | 1.7.2008 | 1.7.2009 |
| CEN | EN 14963:2006
  Katusekatted. Isekandva või aluskonstruktsioonile toetuva plastikust jätkuva valguskatuse elemendid. Klassifikatsioon, nõuded ja katsemeetodid | | 1.8.2009 | 1.8.2012 |
| CEN | EN 14964:2006
  Katusekattetooted järgatud paigaldamiseks ja seinavooderdustooted. Järgatud katusekatte jäigad aluskihid. Määratlused ja omadused | | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 14967:2006
  Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Bituumenist hüdroisolatsioonikihid. Määratlused ja omadused | | 1.3.2007 | 1.3.2008 |
| CEN | EN 14989-1:2007
  Korstnad. Ruumides asuvate kütteseadmete metallist korstnatele ja erinevast materjalist õhutusseadmetele esitatavad nõuded ja katsemeetodid. Osa 1: Vertikaalsed õhutusseadmed/õhulõõrid C6-tüüpi seadmetele | | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 14989-2:2007
  Korstnad. Nõuded ja katsemeetodid metallkorstnatele ja õhuvarustuskanalite materjalidele ruumivälise õhuvarustusega küttesüsteemide puhul. Osa 2: Ruumivälise õhuvarustusega kütteseadmete lõõrid ja õhuvarustuskanalid | | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 14991:2007
  Betoonvalmistooted. Vundamendielemendid | | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 14992:2007+A1:2012
  Betoonvalmistooted. Seinaelemendid | EN 14992:2007 | 1.4.2013 | 1.7.2013 |
| CEN | EN 15037-1:2008
  Betoonvalmistooted. Põrandate tala- ja paneelsüsteemid. Osa 1: Talad | | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 15037-2:2009+A1:2011
  Betoonvalmistooted. Tala-plokk-vahelaesüsteemid. Osa 2: Betoonblokid | | 1.12.2011 | 1.12.2012 |
| CEN | EN 15037-3:2009+A1:2011
  Betoonvalmistooted. Tala-plokk-vahelaesüsteemid. Osa 3: Keraamilised blokid | | 1.12.2011 | 1.12.2012 |
| CEN | EN 15037-4:2010
  Betoonvalmistooted. Põrandate tala-plokksüsteemid. Osa 4: Vahtpolüstüreenplokid | | 1.11.2010 | 1.11.2011 |
| CEN | EN 15048-1:2007
  Mitte-eelkoormatavad ehituslikud kinnitusmehhanismid. Osa 1: Üldnõuded | | 1.1.2008 | 1.10.2009 |
| CEN | EN 15050:2007+A1:2012
  Betoonvalmistooted. Sillaelemendid | EN 15050:2007 | 1.12.2012 | 1.12.2012 |
| CEN | EN 15069:2008
  Gaasiküttel töötavate kodumasinate ühendamisel kasutatavate metalltorude kaitseventiilid | | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 15088:2005
  Alumiinium ja alumiiniumsulamid. Ehituskonstrutsioonitooted. Tehnilised kontrolli- ja tarnetingimused | | 1.10.2006 | 1.10.2007 |
| CEN | EN 15102:2007+A1:2011
  Dekoratiivsed seinakatted. Tahvel- ja rullkatted | EN 15102:2007 | 1.7.2012 | 1.7.2012 |
| CEN | EN 15129:2009
  Anti-seismilised seadmed | | 1.8.2010 | 1.8.2011 |
| CEN | EN 15167-1:2006
  Peenestatud granuleeritud kõrgahjuräbu kasutamiseks betoonis ja mördis. Osa 1: Määratlused, spetsifikatsioon ja vastavuskriteeriumid | | 1.1.2008 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 15250:2007
  Tahkel kütusel töötavad aeglaselt kuumust eraldavad seadmed. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.1.2008 | 1.1.2010 |
| CEN | EN 15258:2008
  Betoonvalmistooted. Tugiseinaelemendid | | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 15274:2007
  Ehituskoostete monteerimisel kasutatavad üldotstarbelised liimained. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.4.2010 | 1.4.2011 |
| CEN | EN 15275:2007
  Ehitusliimid. Hoonetes ja rajatistes kasutatavate koaksiaalsete metall-liidete anaeroobsete liimide spetsifikatsioon | | 1.4.2010 | 1.4.2011 |
| EN 15275:2007/AC:2010 | | 1.1.2011 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 15283-1:2008+A1:2009
  Kiudsarrusega kipsplaadid. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid. Osa 1: Kiududest sarrusvõrguga sarrustatud kipsplaadid | EN 15283-1:2008 | 1.6.2010 | 1.6.2011 |
| CEN | EN 15283-2:2008+A1:2009
  Kiudsarrusega kipsplaadid. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid. Osa 2: Kiududega sarrustatud kipsplaadid | EN 15283-2:2008 | 1.6.2010 | 1.6.2011 |
| CEN | EN 15285:2008
  Paakunud kivi. Põrandate ja treppide moodulplaadid (sise- ja väliskasutus) | | 1.1.2009 | 1.1.2010 |
| EN 15285:2008/AC:2008 | | 1.1.2009 | 1.1.2009 |
| CEN | EN 15322:2009
  Bituumen ja bituumensideained. Vedeldatud ja pehmendatud bituumensideainete määratlemise alused | | 1.6.2010 | 1.6.2011 |
| CEN | EN 15368:2008+A1:2010
  Hüdrauliline sideaine kasutamiseks mittekandvates konstruktsioonides. Määratlused, spetsifikatsioonid ja vastavuskriteeriumid | | 1.9.2011 | 1.9.2012 |
| CEN | EN 15381:2008
  Geotekstiilid ja geotekstiilipõhised tooted. Nõutavad omadused kasutamisel katendites ja asfaldikihtides | | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 15382:2008
  Geosünteetilised barjäärid. Transpordi infrastruktuuri ehitamiseks vajalikud omadused | | 1.1.2010 | 1.1.2011 |
| CEN | EN 15435:2008
  Betoonvalmistooted. Normaal- ja kergbetoonist raketisplokid. Toodete omadused ja toimivus | | 1.2.2009 | 1.2.2010 |
| CEN | EN 15498:2008
  Betoonvalmistooted. Puitlaastbetoonist raketisplokid. Toodete omadused ja toimivus | | 1.2.2009 | 1.2.2010 |
| CEN | EN 15599-1:2010
  Ehituslikud ja töönduslikud soojusisolatsioonitooted. In situ paisutatud perliidist (EP) toodetest moodustatud soojusisolatsioon. Osa 1: Tihendatud ja puistetoodete spetsifikatsioon enne paigaldamist | | 1.4.2011 | 1.4.2012 |
| CEN | EN 15600-1:2010
  Ehituslikud ja töönduslikud soojusisolatsioonitooted. In situ paisutatud vermikuliidist (EV) toodetest moodustatud soojusisolatsioon. Osa 1: Tihendatud ja puistetoodete spetsifikatsioon enne paigaldamist | | 1.4.2011 | 1.4.2012 |
| CEN | EN 15650:2010
  Hoonete ventilatsioon. Tuletõkestid | | 1.9.2011 | 1.9.2012 |
| CEN | EN 15651-1:2012
  Hoonete ja jalgteede mittekandvates liidetes kasutatavad hermeetikud. Osa 1: Fassaadihermeetikud | | 1.7.2013 | 1.7.2014 |
| CEN | EN 15651-2:2012
  Hoonete ja jalgteede mittekandvates liidetes kasutatavad hermeetikud. Osa 2: Klaasimishermeetikud | | 1.7.2013 | 1.7.2014 |
| CEN | EN 15651-3:2012
  Hoonete ja jalgteede mittekandvates liidetes kasutatavad hermeetikud. Osa 3: Sanitaarruumide hermeetikud | | 1.7.2013 | 1.7.2014 |
| CEN | EN 15651-4:2012
  Hoonete ja jalgteede mittekandvates liidetes kasutatavad hermeetikud. Osa 4: Jalgteede hermeetikud | | 1.7.2013 | 1.7.2014 |
| CEN | EN 15732:2012
  Kergmaterjalidest täite- ja soojusisolatsioonitooted rajatistes kasutamiseks. Kergkruusast tooted (LWA) | | 1.8.2013 | 1.8.2014 |
| CEN | EN 15743:2010
  Supersulfaattsement. Koostis, spetsifikatsioonid ja vastavuskriteeriumid | | 1.11.2010 | 1.11.2011 |
| CEN | EN 15814:2011+A1:2012
  Paksud hüdroisolatsioonimaterjalid polümeermodifitseeritud bituumenist. Määratlused ja nõuded | | 1.8.2013 | 1.8.2014 |
| CEN | EN 15821:2010
  Jätkukütmisega tahke kütusega saunaahjud. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.7.2011 | 1.7.2012 |
| CEN | EN 15824:2009
  Orgaanilisel sideainel põhinevad krohvimördid välis- ja sisekasutuseks. Spetsifikatsioon | | 1.4.2010 | 1.4.2011 |
| CEN | EN 16069:2012
  Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud polüetüleenvahust (PEF) tooted. Spetsifikatsioon | | 1.9.2013 | 1.9.2014 |
| CEN | EN 16153:2013
  Valgust läbilaskvad tasapinnalised mitmekihilised polükarbonaat(PK)plaadid kasutamiseks katustes, seintes ja lagedes nii sise- kui välistingimustes. Nõuded ja katsemeetodid | | 1.1.2014 | 1.1.2015 |
| CEN | EN 13241-1:2003+A1:2011
  Tööstuslikud, kaubanduslikud ja garaaziuksed ja väravad. Tootestandard. Osa 1: Ilma tulekaitse- või suitsukontrolliparameetriteta tooted | EN 13241-1:2003 | 1.1.2012 | 1.1.2013 |
| CEN | EN 13561:2004+A1:2008
  Välirulood. Toimivus- ja ohutusnõuded | EN 13561:2004 | 1.8.2009 | 1.8.2010 |
| CEN | EN 13659:2004+A1:2008
  Luugid. Toimivus- ja ohtusnõuded | EN 13659:2004 | 1.8.2009 | 1.8.2010 |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Tähtaeg, millal standard on rakendatav harmoneeritud standardina

Kooseksisteerimisperioodi lõpptähtaeg

Märkus 4

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN 1:1998

Aurustuspõletitega jääkõliahjud

1.1.2008

1.1.2009

EN 1:1998/A1:2007

Märkus 3

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 40-4:2005

Tänavavalgustuspostid. Osa 4: Nõuded armatuuriga ja pressvormitud betoonist tänavavalgustuspostidele

1.10.2006

1.10.2007

EN 40-4:2005/AC:2006

1.1.2007

1.1.2007

CEN

EN 40-5:2002

Tänavavalgustuspostid. Osa 5: Nõuded terasest tänavavalgustuspostidele

1.2.2003

1.2.2005

CEN

EN 40-6:2002

Tänavavalgustuspostid. Osa 6: Nõuded alumiiniumist tänavavalgustuspostidele

1.2.2003

1.2.2005

CEN

EN 40-7:2002

Tänavavalgustuspostid. Osa 7. Nõuded fiibersarrusega polümeerkomposiidist tänavavalgustuspostidele

1.10.2003

1.10.2004

CEN

EN 54-2:1997

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 2: Keskseadmed

1.1.2008

1.8.2009

EN 54-2:1997/A1:2006

Märkus 3

1.1.2008

1.8.2009

EN 54-2:1997/AC:1999

1.1.2008

1.1.2008

CEN

EN 54-3:2001

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 3: Tuletõrjehäire seadmed. Helisignaali andjad

1.4.2003

1.6.2009

EN 54-3:2001/A1:2002

Märkus 3

1.4.2003

30.6.2005

EN 54-3:2001/A2:2006

Märkus 3

1.3.2007

1.6.2009

CEN

EN 54-4:1997

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 4: Toiteplokid

1.10.2003

1.8.2009

EN 54-4:1997/A1:2002

Märkus 3

1.10.2003

1.8.2009

EN 54-4:1997/A2:2006

Märkus 3

1.6.2007

1.8.2009

EN 54-4:1997/AC:1999

1.6.2005

1.6.2005

CEN

EN 54-5:2000

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 5: Soojusdetektorid. Punktdetektorid

1.4.2003

30.6.2005

EN 54-5:2000/A1:2002

Märkus 3

1.4.2003

30.6.2005

CEN

EN 54-7:2000

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 7: Suitsudetektorid. Hajutatud valgust, valgusedastust või ionisatsiooni kasutavad punktdetektorid

1.4.2003

1.8.2009

EN 54-7:2000/A1:2002

Märkus 3

1.4.2003

30.6.2005

EN 54-7:2000/A2:2006

Märkus 3

1.5.2007

1.8.2009

CEN

EN 54-10:2002

Automaatne tulekahjusignalisastioonisüsteem. Osa 10: Leegidetektorid. Punktdetektorid

1.9.2006

1.9.2008

EN 54-10:2002/A1:2005

Märkus 3

1.9.2006

1.9.2008

CEN

EN 54-11:2001

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 11: Käsiteadustid

1.9.2006

1.9.2008

EN 54-11:2001/A1:2005

Märkus 3

1.9.2006

1.9.2008

CEN

EN 54-12:2002

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 12: Suitsudetektorid. Optilist valguskiirt kasutavad joondetektorid

1.10.2003

31.12.2005

CEN

EN 54-16:2008

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Signalisatsioonisüsteemide komponendid. Osa 16: Sireenid ja indikaatorseadmed

1.1.2009

1.4.2011

CEN

EN 54-17:2005

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 17: Lühisisolaatorid

1.10.2006

1.12.2008

EN 54-17:2005/AC:2007

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 54-18:2005

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 18: Sisend/väljundseadmed

1.10.2006

1.12.2008

EN 54-18:2005/AC:2007

1.1.2008

1.1.2008

CEN

EN 54-20:2006

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 20: Aspireerivad suitsudetektorid

1.4.2007

1.7.2009

EN 54-20:2006/AC:2008

1.8.2009

1.8.2009

CEN

EN 54-21:2006

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 21: Häire edastamine ja valehäire põhjuse leidmise seadmed

1.3.2007

1.6.2009

CEN

EN 54-23:2010

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 23: Häireseadmed. Visuaalsed häireseadmed

1.12.2010

31.12.2013

CEN

EN 54-24:2008

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 24: Häälalarmisüsteemide komponendid. Valjuhääldid

1.1.2009

1.4.2011

CEN

EN 54-25:2008

Automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Osa 25: Raadiolinke kasutavad komponendid ja nõuded süsteemidele

1.1.2009

1.4.2011

EN 54-25:2008/AC:2012

1.7.2012

1.7.2012

CEN

EN 179:2008

Hoonete metallsulused. Avariiväljapääsu seadmed, mida avab hoobkäepide või surunupp. Nõuded ja katsemeetodid

EN 179:1997

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 197-1:2011

Tsement. Osa 1: Harilike tsementide koostis, spetsifikatsioonid ja vastavuskriteeriumid

EN 197-1:2000

EN 197-4:2004

1.7.2012

1.7.2013

CEN

EN 295-1:2013

Keraamiliste torude süsteemid drenaažile ja kanalisatsioonile. Osa 1: Nõuded torudele, toruarmatuurile ja liitmikele

EN 295-10:2005

1.11.2013

1.11.2014

CEN

EN 295-4:2013

Keraamiliste torude süsteemid drenaažile ja kanalisatsioonile. Osa 4: Nõuded siirdmikele, ühendustele ja elastsetele muhvidele

EN 295-10:2005

1.11.2013

1.11.2014

CEN

EN 295-5:2013

Keraamiliste torude süsteemid drenaažile ja kanalisatsioonile. Osa 5: Nõuded perforeeritud torudele ja toruarmatuurile

EN 295-10:2005

1.11.2013

1.11.2014

CEN

EN 295-6:2013

Keraamiliste torude süsteemid drenaažile ja kanalisatsioonile. Osa 6: Nõuded hoolde- ja kontrollkaevudele

EN 295-10:2005

1.11.2013

1.11.2014

CEN

EN 295-7:2013

Keraamiliste torude süsteemid drenaažile ja kanalisatsioonile. Osa 7: Nõuded torudele ja liitmikele kinnisel, mikrotunnelpuurimisega paigaldamisel

EN 295-10:2005

1.11.2013

1.11.2014

CEN

EN 331:1998

Käsitsijuhitavad kuulventiilid ja suletud põhjaga koonuskorkventiilid hoonete gaasipaigaldiste jaoks

1.9.2011

1.9.2012

EN 331:1998/A1:2010

Märkus 3

1.9.2011

1.9.2012

CEN

EN 413-1:2011

Müüritsement. Osa 1: Koostis, spetsifikatsioonid ja vastavuskriteeriumid

EN 413-1:2004

1.2.2012

1.2.2013

CEN

EN 416-1:2009

Kõrgele paigaldatavad ühe põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid. Osa 1: Ohutus

1.12.2009

1.12.2010

CEN

EN 438-7:2005

Dekoratiivsed kõrgsurvelaminaadid (HPL). Termoreaktiivsetel vaikudel põhinev lehtmaterjal (tavaliselt nimetatakse laminaatideks). Osa 7: Kompaktsed laminaat- ja HPL-komposiitpaneelid sise- ja välisseinte ja lagede viimistluseks

1.11.2005

1.11.2006

CEN

EN 442-1:1995

Radiaatorid ja konvektorid. Osa 1: Tehnilised andmed ja nõuded

1.12.2004

1.12.2005

EN 442-1:1995/A1:2003

Märkus 3

1.12.2004

1.12.2005

CEN

EN 450-1:2012

Betooni valmistamisel kasutatav lendtuhk. Osa 1: Määratlus, spetsifikatsioon ja vastavuskriteeriumid

EN 450-1:2005+A1:2007

1.5.2013

1.5.2014

CEN

EN 459-1:2010

Ehituslubi. Osa 1: Määratlused, spetsifikatsioon ja vastavuskriteeriumid

EN 459-1:2001

1.6.2011

1.6.2012

CEN

EN 490:2011

Betoonist rea- ja erikatusekivid katuste katmiseks ja seinte vooderdamiseks. Tootespetsifikatsioon

EN 490:2004

1.8.2012

1.8.2012

CEN

EN 492:2012

Kiudbetoonist tava- ja eriplaadid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid

EN 492:2004

1.7.2013

1.7.2013

CEN

EN 494:2012

Kiudbetoonist profileeritud tava- ja eriplaadid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid.

EN 494:2004+A3:2007

1.8.2013

1.8.2013

CEN

EN 516:2006

Katuse valmistarvikud. Juurdepääsupaigaldised. Katusesillad, astmelaiud ja astmed

1.11.2006

1.11.2007

CEN

EN 517:2006

Katuse valmistarvikud. Katuse turvakonksud

1.12.2006

1.12.2007

CEN

EN 520:2004+A1:2009

Kipsplaadid. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid

EN 520:2004

1.6.2010

1.12.2010

CEN

EN 523:2003

Eelpingestuvate sarruste terasribadest koorikud. Terminoloogia, nõuded ja kvaliteedikontroll

1.6.2004

1.6.2005

CEN

EN 534:2006+A1:2010

Gofreeritud bituumenpapp (ruberoid). Tootespetsifikatsioon ja katsemeetodidid

EN 534:2006

1.1.2011

1.1.2011

CEN

EN 544:2011

Mineraal- ja/või sünteetilise armatuuriga bituumensindlid. Tootespetsifikatsioon ja katsemeetodid

EN 544:2005

1.4.2012

1.4.2012

CEN

EN 572-9:2004

Ehitusklaas. Põhiline lubi-liivklaas. Osa 9: Vastavushindamine/Tootestandard

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 588-2:2001

Kiudsarrustsemendist drenaaži- ja kanalisatsioonitorud. Osa 2: Heitveekaevud ja kontrollkaevud

1.10.2002

1.10.2003

CEN

EN 598:2007+A1:2009

Kõrgtugevast malmist torud, armatuur, abiseadised ja nende ühendused kanalisatsioonisüsteemide jaoks. Nõuded ja katsemeetodid

EN 598:2007

1.4.2010

1.4.2011

CEN

EN 621:2009

Väljaspool kodumajapidamist kasutatavad gaasiküttel sundkonvektsiooniga otsepõlemis-õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 300 kW, ilma põlemisõhku ja/või põlemisjääke teisaldava ventilaatorita

1.8.2010

1.8.2011

CEN

EN 671-1:2012

Paiksed tulekustutussüsteemid. Voolikusüsteemid. Osa 1: Pooljäiga voolikuga voolikupoolid

EN 671-1:2001

1.3.2013

1.7.2013

CEN

EN 671-2:2012

Paiksed tulekustutussüsteemid. Voolikusüsteemid. Osa 2: Lamevoolikuga voolikusüsteemid

EN 671-2:2001

1.3.2013

1.7.2013

CEN

EN 681-1:1996

Elastsed tihendid. Materjalinõuded vee- ja kuivendusrakendustes kasutatavatele toruliidete tihenditele. Osa 1: Vulkaniseeritud kumm

1.1.2003

1.1.2009

EN 681-1:1996/A1:1998

Märkus 3

1.1.2003

1.1.2004

EN 681-1:1996/A2:2002

Märkus 3

1.1.2003

1.1.2004

EN 681-1:1996/A3:2005

Märkus 3

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 681-2:2000

Elastsed tihendid. Materjalinõuded vee- ja kuivendusrakendustes kasutatavatele toruliidete tihenditele. Osa 2: Termoplastsed elastomeerid

1.1.2003

1.1.2004

EN 681-2:2000/A1:2002

Märkus 3

1.1.2003

1.1.2004

EN 681-2:2000/A2:2005

Märkus 3

1.1.2010

1.1.2010

CEN

EN 681-3:2000

Elastsed tihendid. Materjalinõuded vee- ja kuivendusrakendustes kasutatavatele toruliidete tihenditele. Osa 3: Vulkaniseeritud kummi poorsed materjalid

1.1.2003

1.1.2004

EN 681-3:2000/A1:2002

Märkus 3

1.1.2003

1.1.2004

EN 681-3:2000/A2:2005

Märkus 3

1.7.2012

1.7.2012

CEN

EN 681-4:2000

Elastsed tihendid. Materjalinõuded vee- ja kuivendusrakendustes kasutatavatele toruliidete tihenditele. Osa 4: Valupolüuretaanist tihenduselemendid

1.1.2003

1.1.2004

EN 681-4:2000/A1:2002

Märkus 3

1.1.2003

1.1.2004

EN 681-4:2000/A2:2005

Märkus 3

1.7.2012

1.7.2012

CEN

EN 682:2002

Elastsed tihendid. Materjalinõuded gaasi ja süsivesinikvedelikke edasikantavates torudes kasutatavatele tihenditele

1.10.2002

1.12.2003

EN 682:2002/A1:2005

Märkus 3

1.7.2012

1.7.2012

CEN

EN 771-1:2011

Müürikivide spetsifikatsioon. Osa 1: Savimüürikivid (savitellised)

EN 771-1:2003

1.2.2012

1.2.2013

CEN

EN 771-2:2011

Müürikivide spetsifikatsioon. Osa 2: Silikaatmüürikivid (silikaattellised)

EN 771-2:2003

1.2.2012

1.2.2013

CEN

EN 771-3:2011

Müürikivide spetsifikatsioon. Osa 3: Betoonmüürikivid (tiheda ja kergtäitematerjaliga)

EN 771-3:2003

1.2.2012

1.2.2013

CEN

EN 771-4:2011

Müürikivide spetsifikatsioon. Osa 4: Autoklaavitud poorbetoonist müüriplokid

EN 771-4:2003

1.2.2012

1.2.2013

CEN

EN 771-5:2011

Müürikivide spetsifikatsioon. Osa 5: Betoontehismüürikivid

EN 771-5:2003

1.2.2012

1.2.2013

CEN

EN 771-6:2011

Müürikivide spetsifikatsioon. Osa 6: Looduslikud müürikivid

EN 771-6:2005

1.2.2012

1.2.2013

CEN

EN 777-1:2009

Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 1: Süsteem D. Ohutus

1.11.2009

1.11.2010

CEN

EN 777-2:2009

Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 2: Süsteem E. Ohutus

1.11.2009

1.11.2010

CEN

EN 777-3:2009

Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 3: Süsteem F. Ohutus

1.11.2009

1.11.2010

CEN

EN 777-4:2009

Kõrgele paigaldatavad mitme põletiga, soojust kiirgava toruga gaasküttega soojussüsteemid mittekoduseks kasutamiseks. Osa 4: Süsteem H. Ohutus

1.11.2009

1.11.2010

CEN

EN 778:2009

Kodumajapidamises kasutatavad sundkonvektsiooniga gaasiküttel õhusoojendid ruumide soojendamiseks, soojuse netosisendväärtusega alla 70 kW, ilma põlemisõhku ja/või põlemisjääke teisaldava ventilaatorita

1.8.2010

1.8.2011

CEN

EN 845-1:2003+A1:2008

Müüritarvikute spetsifikatsioonid. Osa 1: Müüriankrud, tõmbelindid, talakingad ja konsoolid

EN 845-1:2003

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 845-2:2003

Müüriehituse ankurdusmaterjalide koostise spetsifikatsioon. Osa 2: Sillused

1.2.2004

1.4.2006

CEN

EN 845-3:2003+A1:2008

Müüritarvikute spetsifikatsioonid. Osa 3: Sängitusvuugi terassarrusvõrgud

EN 845-3:2003

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 858-1:2002

Kergete vedelike lahutussüsteemid (sealhulgas õli ja bensiin). Osa 1: Kavandamise põhimõtted, toimuvus ja katsetamine, märgistus ja kvaliteedikontroll

1.9.2005

1.9.2006

EN 858-1:2002/A1:2004

Märkus 3

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 877:1999

Malmtorud ja nende fassoonosad hoonete heitvete kanaliseerimiseks. Nõuded, katsemeetodid ja kvaliteeditagamine

1.1.2008

1.9.2009

EN 877:1999/A1:2006

Märkus 3

1.1.2008

1.9.2009

EN 877:1999/A1:2006/AC:2008

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 934-2:2009+A1:2012

Betooni, mördi ja süstmördi keemilised lisandid. Osa 2: Betooni keemilised lisandid. Määratlused, nõuded, vastavus, tähistus ja sildistus

EN 934-2:2009

1.3.2013

1.9.2013

CEN

EN 934-3:2009+A1:2012

Betooni, mördi ja süstmördi keemilised lisandid. Osa 3: Müürimördi keemilised lisandid. Määratlused, nõuded, vastavus ja märgistus

EN 934-3:2009

1.3.2013

1.9.2013

CEN

EN 934-4:2009

Betooni ja mördi keemilised lisandid. Osa 4: Pingesarruse süstmördi keemilised lisandid. Määratlused, nõuded, vastavus ja märgistus

EN 934-4:2001

1.3.2010

1.3.2011

CEN

EN 934-5:2007

Betooni, mördi ja süstmördi lisandid. Osa 5: Pritsbetooni lisandid. Definitsioonid, nõuded ja vastavus

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 969:2009

Kõrgtugevast malmist torud, liitmikud, abiseadised ja nende ühendused gaasitorustike jaoks. Nõuded ja katsemeetodid

1.1.2010

1.1.2011

CEN

EN 997:2012

Hüdrolukuga WC potid ja seadmed

EN 997:2003

1.12.2012

1.6.2013

EN 997:2012/AC:2012

1.3.2013

1.3.2013

CEN

EN 998-1:2010

Müürimörtide spetsifikatsioon. Osa 1: Krohvimört

EN 998-1:2003

1.6.2011

1.6.2012

CEN

EN 998-2:2010

Müürimörtide spetsifikatsioon. Osa 2: Müürimört

EN 998-2:2003

1.6.2011

1.6.2012

CEN

EN 1013:2012

Valgustläbilaskvast profiilplastist plaadid katuse-, seina- ja laematerjalina. Nõuded ja katsemeetodid.

1.9.2013

1.9.2014

CEN

EN 1020:2009

Gaasiküttel töötavad sundkonvektsiooniga õhusoojendid, mis pole ette nähtud kasutamiseks kodumajapidamises. Nende soojuse netosisendväärtus on alla 300 kW ja need õhusoojendid on varustatud põlemisõhku ja/või põlemisjääkgaase teisaldava ventilaatoriga

1.8.2010

1.8.2011

CEN

EN 1036-2:2008

Ehitusklaas. Hõbetatud floatklaasist peeglid sisekasutuseks. Osa 2: Vastavuse hindamine. Tootestandard

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 1051-2:2007

Ehitusklaas. Klaasplokid ja klaasist sillutiskivid. Osa 2: Vastavushindamine

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 1057:2006+A1:2010

Vask ja vasesulamid. Õmbluseta ümmargused vasest vee- ja gaasitorud sanitaarvaldkonnas kasutamiseks ja kütmiseks

EN 1057:2006

1.12.2010

1.12.2010

CEN

EN 1090-1:2009+A1:2011

Teras- ja alumiiniumkonstruktsioonide valmistamine. Osa 1: Kandeelementide vastavushindamine

EN 1090-1:2009

1.9.2012

1.7.2014

CEN

EN 1096-4:2004

Ehitusklaas. Pindkattega klaas. Osa 4: Vastavuse hindamine/Tootestandard

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 1123-1:1999

Kuumtsingitud pikikeevitatud terastorust muhvliitega kanalisatsioonitorud ja -toruliitmikud Osa 1: Nõuded, katsetamine, kvaliteedikontroll

1.6.2005

1.6.2006

EN 1123-1:1999/A1:2004

Märkus 3

1.6.2005

1.6.2006

CEN

EN 1124-1:1999

Roostevabast terasest pikikeevitatud terastorust muhvliitega kanalisatsioonitorud ja –liitmikud. Osa 1: Nõuded, katsetamine, kvaliteedikontroll

1.6.2005

1.6.2006

EN 1124-1:1999/A1:2004

Märkus 3

1.6.2005

1.6.2006

CEN

EN 1125:2008

Hoonete metallsulused. Varuväljapääsu seadised, mida avab rõhtkang. Nõuded ja katsemeetodid

EN 1125:1997

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 1154:1996

Hoonete metallsulused. Juhitavad uksesulgemisseadmed. Nõuded ja katsemeetodid

1.10.2003

1.10.2004

EN 1154:1996/A1:2002

Märkus 3

1.10.2003

1.10.2004

EN 1154:1996/A1:2002/AC:2006

1.1.2010

1.1.2010

CEN

EN 1155:1997

Hoonete metallsulused. Pöörduksi lahti hoidvad elektertoitega seadmed. Nõuded ja katsemeetodid

1.10.2003

1.10.2004

EN 1155:1997/A1:2002

Märkus 3

1.10.2003

1.10.2004

EN 1155:1997/A1:2002/AC:2006

1.1.2010

1.1.2010

CEN

EN 1158:1997

Hoonete metallsulused. Ukseliikumisühtlustid. Nõuded ja katsemeetodid

1.10.2003

1.10.2004

EN 1158:1997/A1:2002

Märkus 3

1.10.2003

1.10.2004

EN 1158:1997/A1:2002/AC:2006

1.6.2006

1.6.2006

CEN

EN 1168:2005+A3:2011

Betoonvalmistooted. Õõnespaneelid

EN 1168:2005+A2:2009

1.7.2012

1.7.2013

CEN

EN 1279-5:2005+A2:2010

Ehitusklaas. Klaaspaketid. Osa 5: Vastavushindamine

EN 1279-5:2005+A1:2008

1.2.2011

1.2.2012

CEN

EN 1304:2005

Savikatusekivid ja liitmikud. Tootemääratlused ja -spetsifikaadid

1.2.2006

1.2.2007

CEN

EN 1317-5:2007+A2:2012

Teepiirdesüsteemid. Osa 5: Sõidukipiirdesüsteemide toodetele esitatavad nõuded ja vastavushindamine

EN 1317-5:2007+A1:2008

1.1.2013

1.1.2013

EN 1317-5:2007+A2:2012/AC:2012

1.3.2013

1.3.2013

CEN

EN 1319:2009

Kodumajapidamises kasutatavad gaasiküttel õhusoojendid sisendvõimsusega mitte üle 70 kW

1.10.2010

1.10.2011

CEN

EN 1337-3:2005

Konstruktsioonilaagrid. Osa 3: Elastomeersed laagrid

1.1.2006

1.1.2007

CEN

EN 1337-4:2004

Konstruktsioonilaagrid. Osa 4: Rull-laagrid

1.2.2005

1.2.2006

EN 1337-4:2004/AC:2007

1.1.2008

1.1.2008

CEN

EN 1337-5:2005

Konstruktsioonilaagrid. Osa 5: Pott- laagrid

1.1.2006

1.1.2007

CEN

EN 1337-6:2004

Konstruktsioonilaagrid. Osa 6: Sillatalad

1.2.2005

1.2.2006

CEN

EN 1337-7:2004

Konstruktsioonilaagrid. Osa 7: Sfäärilised ja silindrilised PTFE laagrid

EN 1337-7:2000

1.12.2004

1.6.2005

CEN

EN 1337-8:2007

Ehituses kasutatavad tugiosad. Osa 8: Piiratud liikumisega (ühesuunalise liikumisega) ja kinnised tugiosad

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 1338:2003

Betoonist sillutisekivid. Nõuded ja katsemeetodid

1.3.2004

1.3.2005

EN 1338:2003/AC:2006

1.1.2007

1.1.2007

CEN

EN 1339:2003

Betoonist sillutiseplaadid. Nõuded ja katsemeetodid

1.3.2004

1.3.2005

EN 1339:2003/AC:2006

1.1.2007

1.1.2007

CEN

EN 1340:2003

Betoonist äärekivid. Nõuded ja katsemeetodid

1.2.2004

1.2.2005

EN 1340:2003/AC:2006

1.1.2007

1.1.2007

CEN

EN 1341:2012

Looduskivist sillutusplaadid välissillutiseks. Nõuded ja katsemeetodid

EN 1341:2001

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 1342:2012

Looduskivist sillutuskivid välissillutiseks. Nõuded ja katsemeetodid

EN 1342:2001

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 1343:2012

Looduskivist äärekivid välissillutiseks. Nõuded ja katsemeetodid

EN 1343:2001

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 1344:2002

Keraamilised sillutuskivid. Nõuded ja katsemeetodid

1.1.2003

1.1.2004

CEN

EN 1423:2012

Teemärgistusmaterjalid. Pealepuistematerjalid. Klaaskuulid, libisemisvastased materjalid ja nende segud

EN 1423:1997

1.11.2012

1.11.2012

EN 1423:2012/AC:2013

1.7.2013

1.7.2013

CEN

EN 1433:2002

Sõidukite ja jalakäijate alade kuivenduskanalid. Klassifikatsioon, kavandamise ja katsetamise nõuded, märgistus ja vastavushindamine

1.8.2003

1.8.2004

EN 1433:2002/A1:2005

Märkus 3

1.1.2006

1.1.2006

CEN

EN 1457-1:2012

Korstnad. Keraamilised lõõrid. Osa 1: Kuivades tingimustes kasutatavad lõõrivooderdised. Nõuded ja katsemeetodid

EN 1457:1999

1.11.2012

1.11.2013

CEN

EN 1457-2:2012

Korstnad. Keraamilised lõõrid. Osa 2: Märgades tingimustes kasutatavad lõõrivooderdised. Nõuded ja katsemeetodid

EN 1457:1999

1.11.2012

1.11.2013

CEN

EN 1463-1:2009

Teekattemärgised. Kattehelkurid. Osa 1: Esmased toimivusnõuded

EN 1463-1:1997

1.1.2010

1.1.2011

CEN

EN 1469:2004

Looduslikust kivist tooted. Välisvooderdusplaadid. Nõuded

1.7.2005

1.7.2006

CEN

EN 1504-2:2004

Tooted ja süsteemid betoonkonstruktsioonide kaitseks ja parandamiseks. Määratlused, nõuded, kvaliteedikontroll ja vastavuse hindamine. Osa 2: Kaitsesüsteemid betoonpindadele

1.9.2005

1.1.2009

CEN

EN 1504-3:2005

Tooted ja süsteemid betoonkonstruktsioonide kaitseks ja parandamiseks. Määratlused, nõuded, kvaliteedikontroll ja vastavuse hindamine. Osa 3: Konstruktsioonide ja muude osadega seotud parandustööd

1.10.2006

1.1.2009

CEN

EN 1504-4:2004

Tooted ja süsteemid betoonkonstruktsioonide kaitseks ja parandamiseks. Määratlused, nõuded, kvaliteedikontroll ja vastavuse hindamine. Osa 4: Konstruktsioonide ühendamine

1.9.2005

1.1.2009

CEN

EN 1504-5:2004

Tooted ja süsteemid betoonkonstruktsioonide kaitseks ja parandamiseks. Määratlused, nõuded, kvaliteedikontroll ja vastavuse hindamine. Osa 5: Betooni sissepritse

1.10.2005

1.1.2009

CEN

EN 1504-6:2006

Tooted betoonkonstruktsioonide kaitseks ja parandamiseks. Määratlused, nõuded, kvaliteedikontroll ja vastavuse hidamine. Osa 6: Terassarruse ankurdamine

1.6.2007

1.1.2009

CEN

EN 1504-7:2006

Tooted betoonkonstruktsioonide kaitseks ja parandamiseks. Määratlused, nõuded, kvaliteedikontroll ja vastavuse hidamine. Osa 7: Sarruse korrosioonikaitse

1.6.2007

1.1.2009

CEN

EN 1520:2011

Korekergbetoonist valmiselemendid arvutusliku ja konstruktiivse sarrusega

EN 1520:2002

1.1.2012

1.1.2013

CEN

EN 1748-1-2:2004

Ehitusklaas. Eritooted. Osa 1-2: Boorsilikaatklaas. Vastavushindamine/Tootestandard

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 1748-2-2:2004

Ehitusklaas. Eritooted. Osa 2-2: Klaaskeraamika. Vastavushindamine/Tootestandard

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 1806:2006

Korstnad. Savi/keraamilised tõmbeplokid ühekordse seinaga korstnatele. Nõuded ja katsemeetodid

1.5.2007

1.5.2008

CEN

EN 1825-1:2004

Rasvapüüdurid. Osa 1: Konstruktsioonipõhimõtted, toimimisnäitajad ja katsetamine, märgistus ja kvaliteedikontroll

1.9.2005

1.9.2006

EN 1825-1:2004/AC:2006

1.1.2007

1.1.2007

CEN

EN 1856-1:2009

Korstnad. Nõuded metallkorstendele. Osa 1: Korstnasüsteemi tooted

EN 1856-1:2003

1.3.2010

1.3.2011

CEN

EN 1856-2:2009

Korstnad. Nõuded metallkorstnatele. Osa 2: Metallist suitsutorud ja lõõride ühendustorud

EN 1856-2:2004

1.3.2010

1.3.2011

CEN

EN 1857:2010

Korstnad. Komponendid. Betoonist lõõrivooderdised

EN 1857:2003+A1:2008

1.1.2011

1.1.2012

CEN

EN 1858:2008+A1:2011

Korstnad. Komponendid. Betoonist lõõriga plokid

EN 1858:2008

1.4.2012

1.4.2013

CEN

EN 1863-2:2004

Ehitusklaas. Termiliselt tugevdatud lubi-liivklaas. Osa 2: Vastavushindamine/Tootestandard

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 1873:2005

Katuse valmistarvikud. Individuaalsed plastmassist katusevalgustid. Toote spetsifikatsioonid ja katsemeetodid

1.10.2006

1.10.2009

CEN

EN 1916:2002

Betoontorud ja toruliitmikud, sarrustamata, teraskiuga ja sarrustatud

1.8.2003

23.11.2004

EN 1916:2002/AC:2008

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 1917:2002

Betoonluugid ja kontrollkaevud, sarrustamata, teraskiuga ja sarrustatud

1.8.2003

23.11.2004

EN 1917:2002/AC:2008

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 1935:2002

Ehituse ukse- ja aknasulused. Üheteljelised hinged. Nõuded ja katsemeetodid

1.10.2002

1.12.2003

EN 1935:2002/AC:2003

1.1.2007

1.1.2007

CEN

EN 10025-1:2004

Kuumvaltsitud konstruktsiooniterasest tooted. Osa 1: Üldised tehnilised tarnetingimused

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 10088-4:2009

Roostevabad terased. Osa 4: Ehituses kasutatavate korrosioonikindlast terasest leht/plaat- ja ribatoodete tehnilised tarnetingimused

1.2.2010

1.2.2011

CEN

EN 10088-5:2009

Roostevabad terased. Osa 5: Ehituses kasutatavate korrosioonikindlast terasest lattide, varraste, traadi, profiilide ja kalibreeritud toodete tehnilised tarnetingimused

1.1.2010

1.1.2011

CEN

EN 10210-1:2006

Kuumalt lõppvaltsitud konstruktsiooni-õõnesprofiilid mittelegeer- ja peenetera-konstruktsiooniterastest. Osa 1: Tehnilised tarnenõuded

1.2.2007

1.2.2008

CEN

EN 10219-1:2006

Külmsurvevormitud keevitatud konstruktsiooni-õõnesprofiilid mittelegeer- ja peeneteraterastest. Osa 1: Tehnilised tarnenõuded

1.2.2007

1.2.2008

CEN

EN 10224:2002

Süsinikterasest torud ja ühendusdetailid vettsisaldavate vedelike edastamiseks, sealhulgas inimestele tarbimiseks mõeldud vesi - tehnilised tarnetingimused

1.4.2006

1.4.2007

EN 10224:2002/A1:2005

Märkus 3

1.4.2006

1.4.2007

CEN

EN 10255:2004+A1:2007

Keevitamiseks ja keermestamiseks sobivad süsinikterasest torud. Tehnilised tarnetingimused

1.1.2010

1.1.2011

CEN

EN 10311:2005

Liitmikud vee ja teiste vesilahuste edastamiseks kasutatavate terastorude ja tarvikute ühendamiseks

1.3.2006

1.3.2007

CEN

EN 10312:2002

Keevitatud roostevabast terasest torud vettsisaldavate vedelike edastamiseks, sealhulgas inimestele tarbimiseks mõeldud vesi - tehnilised tarnetingimused

1.4.2006

1.4.2007

EN 10312:2002/A1:2005

Märkus 3

1.4.2006

1.4.2007

CEN

EN 10340:2007

Terasvalu ehituslikuks kasutamiseks

1.1.2010

1.1.2011

EN 10340:2007/AC:2008

1.1.2010

1.1.2010

CEN

EN 10343:2009

Ehituses kasutatav karastatud ja noolutatud teras. Tehnilised tarnetingimused

1.1.2010

1.1.2011

CEN

EN 12004:2007+A1:2012

Plaatimissegud ja -liimid. Nõuded, vastavuse hindamine, klassifikatsioon ja määramine

EN 12004:2007

1.4.2013

1.7.2013

CEN

EN 12050-1:2001

Reovee tõstejaamad ehitistele ja objektidele. Ehitamise ja katsetamise põhimõtted. Osa 1: Fekaale sisaldava reovee tõstejaamad

1.11.2001

1.11.2002

CEN

EN 12050-2:2000

Reovee tõstejaamad ehitistele ja objektidele. Ehitamise ja katsetamise põhimõtted. Osa 2: Fekaalivaba reovee tõstejaamad

1.10.2001

1.10.2002

CEN

EN 12050-3:2000

Reovee tõstejaamad ehitistele ja objektidele. Ehitamise ja katsetamise põhimõtted. Osa 3: Fekaale sisaldava reovee piiratud rakendusega tõstejaamad

1.10.2001

1.10.2002

CEN

EN 12050-4:2000

Reovee tõstejaamad ehitistele ja objektidele. Ehitamise ja katsetamise põhimõtted. Osa 4: Tagasilöögiklapid fekaalivabale reoveele ja fekaale sisaldavale reoveele

1.10.2001

1.10.2002

CEN

EN 12057:2004

Looduslikust kivist tooted. Moodulplaadid. Nõuded

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 12058:2004

Looduslikust kivist tooted. Põranda- ja trepiplaadid. Nõuded

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 12094-1:2003

Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 1: Nõuded ja kontrollmeetodid elektrilise automaatjuhtimise ja viitega seadmete jaoks

1.2.2004

1.5.2006

CEN

EN 12094-2:2003

Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 2: Nõuded ja kontrollmeetodid mitte-elektrilistele automaatsetele juhtimis- ja viitega seadmetele

1.2.2004

1.5.2006

CEN

EN 12094-3:2003

Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 3: Nõuded ja katsemeetodid käsitsikäivitamise ja -seiskamise seadmetele

1.1.2004

1.9.2005

CEN

EN 12094-4:2004

Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 4: Korpuse klapi ning aktivaatorite kokkupaneku nõuded ja katsemeetodid

1.5.2005

1.8.2007

CEN

EN 12094-5:2006

Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 5: Nõuded ja katsemeetodid kõrg- ja madalrõhu valikklappidele ja nende CO2 süsteemide aktivaatoritele

EN 12094-5:2000

1.2.2007

1.5.2009

CEN

EN 12094-6:2006

Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 6: Nõuded ja katsemeetodid mitteelektrilistele blokeerimisseadmetele

EN 12094-6:2000

1.2.2007

1.5.2009

CEN

EN 12094-7:2000

Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 7: Nõuded ja katsemeetodid CO2 süsteemide pihustitele

1.10.2001

1.4.2004

EN 12094-7:2000/A1:2005

Märkus 3

1.11.2005

1.11.2006

CEN

EN 12094-8:2006

Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 8: Nõuded ja katsemeetodid liitmikele

1.2.2007

1.5.2009

CEN

EN 12094-9:2003

Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 9: Nõuded ja kontrollmeetodid spetsiaalsetele tuledetektoritele

1.1.2004

1.9.2005

CEN

EN 12094-10:2003

Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 10: Nõuded ja katsemeetodid manomeetritele ja survelülititele.

1.2.2004

1.5.2006

CEN

EN 12094-11:2003

Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 11: Nõuded ja katsemeetodid mehaanilistele kaaluseadmetele

1.1.2004

1.9.2005

CEN

EN 12094-12:2003

Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 12: Nõuded ja kontrollmeetodid pneumaatilistele alarmseadmetele

1.1.2004

1.9.2005

CEN

EN 12094-13:2001

Paiksed tulekustutussüsteemid. Gaasikustutussüsteemide komponendid. Osa 13: Nõuded ja katsemeetodid sisselaskeklappidele ja tagasilöögiklappidele

1.1.2002

1.4.2004

EN 12094-13:2001/AC:2002

1.1.2010

1.1.2010

CEN

EN 12101-1:2005

Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 1: Suitsutõkete spetsifikatsioon

1.6.2006

1.9.2008

EN 12101-1:2005/A1:2006

Märkus 3

1.12.2006

1.9.2008

CEN

EN 12101-2:2003

Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 2: Spetsifikatsioon loomulikku suitsu ja kuumusejääke eemaldavate ventilaatorite kohta

1.4.2004

1.9.2006

CEN

EN 12101-3:2002

Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 3: Spetsifikatsioon elektriliste suitsu ja kuumusejääke eemaldavate ventilaatorite kohta

1.4.2004

1.4.2005

EN 12101-3:2002/AC:2005

1.1.2006

1.1.2006

CEN

EN 12101-6:2005

Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 6: Rõhuvahesüsteemide spetsifikatsioon. Komplektid

1.4.2006

1.4.2007

EN 12101-6:2005/AC:2006

1.1.2007

1.1.2007

CEN

EN 12101-7:2011

Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 7: Suitsutõrjepüstikud

1.2.2012

1.2.2013

CEN

EN 12101-8:2011

Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 8: Suitsutõrjesiibrid

1.2.2012

1.2.2013

CEN

EN 12101-10:2005

Suitsu ja kuumuse kontrollsüsteemid. Osa 10: Energiaallikad

1.10.2006

1.5.2012

EN 12101-10:2005/AC:2007

1.1.2008

1.1.2008

CEN

EN 12150-2:2004

Ehitusklaas. Termiliselt tugevdatud lubi-liiv-turvaklaas. Osa 2: Vastavuse hindamine/Tootestandard

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 12209:2003

Ehitustarvikud. Lukukorpused ja iselukustid. Mehaanilised lukukorpused, iselukustid ja vasturauad. Nõuded ja katsemeetodid

1.12.2004

1.6.2006

EN 12209:2003/AC:2005

1.6.2006

1.6.2006

CEN

EN 12259-1:1999 + A1:2001

Paiksed tulekustutussüsteemid. Sprinkler- ja veepihustussüsteemide komponendid. Osa 1: Sprinklerid

1.4.2002

1.9.2005

EN 12259-1:1999 + A1:2001/A2:2004

Märkus 3

1.3.2005

1.3.2006

EN 12259-1:1999 + A1:2001/A3:2006

Märkus 3

1.11.2006

1.11.2007

CEN

EN 12259-2:1999

Paiksed tulekustutussüsteemid. Sprinkler- ja veepihustussüsteemide komponendid. Osa 2: Märgalarmklapid

1.1.2002

1.8.2007

EN 12259-2:1999/A1:2001

Märkus 3

1.1.2002

1.8.2007

EN 12259-2:1999/A2:2005

Märkus 3

1.9.2006

1.8.2007

EN 12259-2:1999/AC:2002

1.6.2005

1.6.2005

CEN

EN 12259-3:2000

Paiksed tulekustutussüsteemid. Sprinkler- ja veepihustussüsteemide komponendid. Osa 3: Kuivalarmklapid

1.1.2002

1.8.2007

EN 12259-3:2000/A1:2001

Märkus 3

1.1.2002

1.8.2007

EN 12259-3:2000/A2:2005

Märkus 3

1.9.2006

1.8.2007

CEN

EN 12259-4:2000

Paiksed tulekustutussüsteemid. Sprinkler- ja veepihustussüsteemide komponendid. Osa 4: Veemootori häiresüsteemid

1.1.2002

1.4.2004

EN 12259-4:2000/A1:2001

Märkus 3

1.1.2002

1.4.2004

CEN

EN 12259-5:2002

Paiksed tulekustutussüsteemid. Sprinkler- ja veepihustisüsteemide komponendid. Osa 5: Vee juurdevoolu detektorid

1.7.2003

1.9.2005

CEN

EN 12271:2006

Pindamiskillustik. Nõuded

1.1.2008

1.1.2011

CEN

EN 12273:2008

Mössist kaitsekiht. Nõuded

1.1.2009

1.1.2011

CEN

EN 12285-2:2005

Töökojas valmistatud terasest mahutid. Osa 2: Horisontaalsed silindrilised ühekordsete ja kahekordsete seintega mahutid põlevate ja mittepõlevate vett saastavate vedelike maapealseks ladustamiseks

1.1.2006

1.1.2008

CEN

EN 12326-1:2004

Plaat ja kivitooted katuste ja pindade järguliseks katmiseks. Osa 1: Toote spetsifikatsioon

1.5.2005

1.5.2008

CEN

EN 12337-2:2004

Ehitusklaas. Keemiliselt tugevdatud lubi-liiv-räniklaas. Osa 2: Vastavushindamine/Tootestandard

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 12352:2006

Liikluskorralduse vahendid. Hoiatus- ja ohutuslambid

1.2.2007

1.2.2008

CEN

EN 12368:2006

Liikluse reguleerimise vahendid. Signaalseadmed

1.2.2007

1.2.2008

CEN

EN 12380:2002

Viimavõrgu õhu sisselaskeklapid. Nõuded, katsemeetodid ja vastavushindamine

1.10.2003

1.10.2004

CEN

EN 12446:2011

Korstnad. Koostisosad. Betoonist välisseina elemendid

EN 12446:2003

1.4.2012

1.4.2013

CEN

EN 12467:2012

Kiudbetoonist tasapinnalised tahvlid. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid

EN 12467:2004

1.7.2013

1.7.2013

CEN

EN 12566-1:2000

Väikesed reoveetöötlemise süsteemid kuni 50 PT. Osa 1: Monteeritavad septilised paagid

1.12.2004

1.12.2005

EN 12566-1:2000/A1:2003

Märkus 3

1.12.2004

1.12.2005

CEN

EN 12566-3:2005+A1:2009

Reovee väikepuhastid kuni 50 PT. Osa 3: Pakendatud ja/või kohapeal monteeritavad olmereovee töötlemise seadmed

EN 12566-3:2005

1.11.2009

1.11.2010

CEN

EN 12566-4:2007

Reovee väikepuhastid kuni 50 PT. Osa 4: Eelkomplekteeritud vahenditest kohapeal monteeritavad septilised paagid

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 12566-6:2013

Reovee väikepuhastid kuni 50 i.e. Osa 6: Tööstuslikult valmistatud puhastid septikute heitveele

1.11.2013

1.11.2014

CEN

EN 12591:2009

Bituumen ja bituumensideained. Teebituumenite spetsifikatsioonid

1.1.2010

1.1.2011

CEN

EN 12620:2002+A1:2008

Betooni täitematerjalid

EN 12620:2002

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 12676-1:2000

Pimestamist takistavad klaasid maanteesõidukitele. Osa 1: Toime ja iseloomustus

1.2.2004

1.2.2006

EN 12676-1:2000/A1:2003

Märkus 3

1.2.2004

1.2.2006

CEN

EN 12737:2004+A1:2007

Betoonvalmistooted. Põrandaplokid loomakasvatushoonetesse

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 12764:2004+A1:2008

Sanitaarseadmed. Mullivannide spetsifikatsioon

EN 12764:2004

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 12794:2005+A1:2007

Betoonvalmistooted. Vaiad

EN 12794:2005

1.2.2008

1.2.2009

EN 12794:2005+A1:2007/AC:2008

1.8.2009

1.8.2009

CEN

EN 12809:2001

Tahkel kütusel töötavad paiksed autonoomsed boilerid. Nominaalne soojusväljund kuni 50 kW. Nõuded ja testimeetodid

1.7.2005

1.7.2007

EN 12809:2001/A1:2004

Märkus 3

1.7.2005

1.7.2007

EN 12809:2001/AC:2006

1.1.2008

1.1.2008

EN 12809:2001/A1:2004/AC:2007

1.1.2008

1.1.2008

CEN

EN 12815:2001

Tahkel kütusel töötavad paiksed autonoomsed boilerid. Nõuded ja katsemeetodid

1.7.2005

1.7.2007

EN 12815:2001/A1:2004

Märkus 3

1.7.2005

1.7.2007

EN 12815:2001/AC:2006

1.1.2007

1.1.2007

EN 12815:2001/A1:2004/AC:2007

1.1.2008

1.1.2008

CEN

EN 12839:2012

Betoonvalmistooted. Piirdeaedade elemendid

EN 12839:2001

1.10.2012

1.10.2013

CEN

EN 12843:2004

Betoonvalmistooted. Mastid ja postid

1.9.2005

1.9.2007

CEN

EN 12859:2011

Kipsplokid. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid

EN 12859:2008

1.12.2011

1.12.2012

CEN

EN 12860:2001

Kipsil põhinevad liimained kipsplokkidele. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid

1.4.2002

1.4.2003

EN 12860:2001/AC:2002

1.1.2010

1.1.2010

CEN

EN 12878:2005

Pigmendid tsemendil ja/või lubjal põhinevate ehitusmaterjalide värvimiseks. Spetsifikatsioon ja katsemeetodid

1.3.2006

1.3.2007

EN 12878:2005/AC:2006

1.1.2007

1.1.2007

CEN

EN 12899-1:2007

Vertikaalsed püsiliikluskorraldusvahendid. Osa 1: Püsiva kujutisega liiklusmärgid

1.1.2009

1.1.2013

CEN

EN 12899-2:2007

Vertikaalsed püsiliikluskorraldusvahendid. Osa 2: Seest valgustatavad piirdetulbad

1.1.2009

1.1.2013

CEN

EN 12899-3:2007

Vertikaalsed liikluskorraldusvahendid. Osa 3: Tähispostid ja helkurid

1.1.2009

1.1.2013

CEN

EN 12951:2004

Katuse valmistarvikud. Püsiva kinnitusega katuseredelid. Toote spetsifikatsioonid ja katsetamine

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 12966-1:2005+A1:2009

Vertikaalsed liikluskorraldusvahendid. Muudetava teabega liiklusmärgid. Osa 1: Tootestandard

EN 12966-1:2005

1.8.2010

1.8.2010

CEN

EN 13024-2:2004

Ehitusklaas. Termiliselt tugevdatud borosilikaat-turvaklaas. Osa 2: Vastavuse hindamine/Tootestandard

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 13043:2002

Asfaltsegude ning teede, lennuväljade ja muude liiklusalade pindamiskihtide täitematerjalid

1.7.2003

1.6.2004

EN 13043:2002/AC:2004

1.6.2006

1.6.2006

CEN

EN 13055-1:2002

Kergtäitematerjalid. Osa 1:Betooni ja mördi kergtäitematerjalid

1.3.2003

1.6.2004

EN 13055-1:2002/AC:2004

1.1.2010

1.1.2010

CEN

EN 13055-2:2004

Kergtäitematerjalid Osa 2: Kergtäitematerjalid bituumensegude ja pinnatöötlusmaterjalidevalmistamiseks ning märgistuse pealekandmiseks ja ülesvõtmiseks

1.5.2005

1.5.2006

CEN

EN 13063-1:2005+A1:2007

Korstnad. Savi/keraamiliste lõõrivoodritega korstnasüsteemid. Osa 1: Nõuded ja katsemeetodid tahmapõlengukindlusele

EN 13063-1:2005

1.5.2008

1.5.2009

CEN

EN 13063-2:2005+A1:2007

Korstnad. Savi/keraamiliste lõõrivoodritega korstnasüsteemid. Osa 2: Nõuded ja katsemeetodid märgades töötingimustes rakendamiseks

EN 13063-2:2005

1.5.2008

1.5.2009

CEN

EN 13063-3:2007

Korstnad. Savi/keraamiliste suitsutorudega korstnasüsteemid. Osa 3: Õhulõõriga korstnasüsteemidele esitatavad nõuded ja katsemeetodid

1.5.2008

1.5.2009

CEN

EN 13069:2005

Korstnad. Korstnasüsteemide savist/keraamilised välisseinad. Nõuded ja katsemeetodid

1.5.2006

1.5.2007

CEN

EN 13084-5:2005

Toestamata korstnad. Osa 5: Tellisvooderdise materjal. Tootespetsifikatsioon

1.4.2006

1.4.2007

EN 13084-5:2005/AC:2006

1.1.2007

1.1.2007

CEN

EN 13084-7:2012

Konstruktiivselt iseseisvad korstnad. Osa 7: Üheseinalistes metallkorstendes ja metallist suitsutorudes kasutatavate silindriliste terastoodete tehnilised näitajad

EN 13084-7:2005

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 13101:2002

Maa-aluste sisenemiskambrite redelid. Nõuded, märgistamine, katsetamine ja vastavushindamine

1.8.2003

1.8.2004

CEN

EN 13108-1:2006

Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 1: Asfaltbetoon

1.3.2007

1.3.2008

EN 13108-1:2006/AC:2008

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 13108-2:2006

Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 2: Väga õhukeste kihtidena paigaldatav asfaltbetoon

1.3.2007

1.3.2008

EN 13108-2:2006/AC:2008

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 13108-3:2006

Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 3: Pehme asfalt

1.3.2007

1.3.2008

EN 13108-3:2006/AC:2008

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 13108-4:2006

Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 4: Kuumrullitud asfaltkate

1.3.2007

1.3.2008

EN 13108-4:2006/AC:2008

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 13108-5:2006

Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 5: Kivivaluasfalt

1.3.2007

1.3.2008

EN 13108-5:2006/AC:2008

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 13108-6:2006

Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 6: Valuasfalt

1.3.2007

1.3.2008

EN 13108-6:2006/AC:2008

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 13108-7:2006

Asfaltsegud. Materjali spetsifikatsioon. Osa 7: Poorne asfalt

1.3.2007

1.3.2008

EN 13108-7:2006/AC:2008

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 13139:2002

Mördi täitematerjalid

1.3.2003

1.6.2004

EN 13139:2002/AC:2004

1.1.2010

1.1.2010

CEN

EN 13160-1:2003

Lekkedetektorsüsteemid. Osa 1: Üldpõhimõtted

1.3.2004

1.3.2005

CEN

EN 13162:2012

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud mineraalvillatooted (MW). Spetsifikatsioon

EN 13162:2008

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 13163:2012

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud vahtpolüstüreentooted (EPS). Spetsifikatsioon

EN 13163:2008

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 13164:2012

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud ekstrudeeritud vahtpolüstüreentooted (XPS). Spetsifikatsioon

EN 13164:2008

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 13165:2012

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud jäigast vahtpolüuretaanvahust (PUR) tooted. Spetsifikatsioon

EN 13165:2008

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 13166:2012

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud fenoolvahust (PF) tooted. Spetsifikatsioon

EN 13166:2008

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 13167:2012

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud vahtklaasist (CG) tooted. Spetsifikatsioon

EN 13167:2008

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 13168:2012

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud fibroliidist (WW) tooted. Spetsifikatsioon

EN 13168:2008

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 13169:2012

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud paisutatud perliidist (EPB) tooted. Spetsifikatsioon

EN 13169:2008

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 13170:2012

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud paisutatud korgist (ICB) tooted. Spetsifikatsioon

EN 13170:2008

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 13171:2012

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud puitkiust (WF) tooted. Spetsifikatsioon

EN 13171:2008

1.9.2013

1.9.2013

CEN

EN 13224:2011

Betoonvalmistooted. Ribipaneelid

EN 13224:2004+A1:2007

1.8.2012

1.8.2013

CEN

EN 13225:2004

Betoonvalmistooted. Lineaarsed konstruktsioonielemendid

1.9.2005

1.9.2007

EN 13225:2004/AC:2006

1.1.2008

1.1.2008

CEN

EN 13229:2001

Sisendseadmed, kaasa arvatud tahkel kütusel töötavad lahtised tulekolded. Nõuded ja katsemeetodid

1.7.2005

1.7.2007

EN 13229:2001/A1:2003

Märkus 3

1.6.2006

1.6.2007

EN 13229:2001/A2:2004

Märkus 3

1.7.2005

1.7.2007

EN 13229:2001/AC:2006

1.7.2007

1.7.2007

EN 13229:2001/A2:2004/AC:2007

1.1.2008

1.1.2008

CEN

EN 13240:2001

Tahkel kütusel töötavad tubased küttesüsteemid. Nõuded ja katsemeetodid

1.7.2005

1.7.2007

EN 13240:2001/A2:2004

Märkus 3

1.7.2005

1.7.2007

EN 13240:2001/AC:2006

1.1.2007

1.1.2007

EN 13240:2001/A2:2004/AC:2007

1.1.2008

1.1.2008

CEN

EN 13242:2002+A1:2007

Ehitustöödel ja tee-ehituses kasutatavate sidumata ja hüdrauliliselt seotud materjalide täiteained

EN 13242:2002

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 13245-2:2008

Plastikud. Ehituslikud plastifitseerimata polüvinüülkloriidist (PVC-U) profiilid. Osa 2: Sise- ja välisseinte ja lae viimistlusprofiilid

1.7.2010

1.7.2012

EN 13245-2:2008/AC:2009

1.7.2010

1.7.2010

CEN

EN 13249:2000

Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Teede ja muude liiklusalade ehitamisel kasutamiseks vajalikud karakteristikud

1.10.2001

1.10.2002

EN 13249:2000/A1:2005

Märkus 3

1.11.2005

1.11.2006

CEN

EN 13250:2000

Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Raudteede ehitamisel kasutamiseks vajalikud karakteristikud

1.10.2001

1.10.2002

EN 13250:2000/A1:2005

Märkus 3

1.6.2006

1.6.2007

CEN

EN 13251:2000

Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Mullatöödel, vundamentidel ja tugikonstruktsioonidel kasutamiseks vajalikud karakteristikud

1.10.2001

1.10.2002

EN 13251:2000/A1:2005

Märkus 3

1.6.2006

1.6.2007

CEN

EN 13252:2000

Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Viimavõrgus kasutamiseks nõutud karakteristikud

1.10.2001

1.10.2002

EN 13252:2000/A1:2005

Märkus 3

1.6.2006

1.6.2007

CEN

EN 13253:2000

Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Erosioonitõrjel (rannikukaitsel, kaldanõlvade katmisel) kasutamiseks vajalikud karakteristikud

1.10.2001

1.10.2002

EN 13253:2000/A1:2005

Märkus 3

1.6.2006

1.6.2007

CEN

EN 13254:2000

Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Veehoidlate ja tammide ehitamisel kasutamiseks vajalikud karakteristikud

1.10.2001

1.10.2002

EN 13254:2000/A1:2005

Märkus 3

1.6.2006

1.6.2007

EN 13254:2000/AC:2003

1.6.2006

1.6.2006

CEN

EN 13255:2000

Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Kanaliehitusel kasutamiseks vajalikud karakteristikud

1.10.2001

1.10.2002

EN 13255:2000/A1:2005

Märkus 3

1.6.2006

1.6.2007

EN 13255:2000/AC:2003

1.6.2006

1.6.2006

CEN

EN 13256:2000

Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Tunnelite ja allmaakonstruktsioonide ehitamisel kasutamiseks nõutud karakteristikud

1.10.2001

1.10.2002

EN 13256:2000/A1:2005

Märkus 3

1.6.2006

1.6.2007

EN 13256:2000/AC:2003

1.6.2006

1.6.2006

CEN

EN 13257:2000

Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Tahkete jäätmete ladustamisel kasutamiseks vajalikud karakteristikud

1.10.2001

1.10.2002

EN 13257:2000/A1:2005

Märkus 3

1.6.2006

1.6.2007

EN 13257:2000/AC:2003

1.6.2006

1.6.2006

CEN

EN 13263-1:2005+A1:2009

Räniaurud betoonile. Osa 1: Definitsioonid, nõuded ja vastavuskriteeriumid

EN 13263-1:2005

1.1.2010

1.1.2011

CEN

EN 13265:2000

Geotekstiilid ja geotekstiilidega seotud tooted. Vedeljäätmete hoidlaprojektidel kasutamiseks nõutud karakteristikud

1.10.2001

1.10.2002

EN 13265:2000/A1:2005

Märkus 3

1.6.2006

1.6.2007

EN 13265:2000/AC:2003

1.6.2006

1.6.2006

CEN

EN 13279-1:2008

Kipssideained ja kipsmördi kuivsegud. Osa 1: Määratlused ja nõuded

EN 13279-1:2005

1.10.2009

1.10.2010

CEN

EN 13282-1:2013

Hüdrauliline teesideaine. Osa 1: Kiiresti kivistuv hüdrauliline teesideaine. Koostis, spetsifikatsioonid ja vastavuskriteeriumid

1.11.2013

1.11.2014

CEN

EN 13310:2003

Köögivalamud. Funktsionaalsed nõuded ja katsemeetodid

1.2.2004

1.2.2006

CEN

EN 13341:2005+A1:2011

Kodumajapidamises kasutatava kütteõli, bensiini ja diiselkütuste maapealseks ladustamiseks kasutatavad termoplastsed statsionaarsed mahutid. Puhumisvormitud polüetüleen, rotovormitud polüetüleen ja polüamiid 6 anioonpolümeriseeritud mahutid. Nõuded ja katsemeetodid

EN 13341:2005

1.10.2011

1.10.2011

CEN

EN 13361:2004

Geosünteetilised barjäärid. Hoidlate ja tammide ehituse karakteristikud

1.9.2005

1.9.2006

EN 13361:2004/A1:2006

Märkus 3

1.6.2007

1.6.2008

CEN

EN 13362:2005

Geosünteetilised barjäärid. Kanalite ehituse karakteristikud

1.2.2006

1.2.2007

CEN

EN 13383-1:2002

Armeeritud kivi. Osa 1: Spetsifikatsioon

1.3.2003

1.6.2004

EN 13383-1:2002/AC:2004

1.1.2010

1.1.2010

CEN

EN 13407:2006

Seinale kinnitatavad urinaalid. Funktsionaalsed nõuded ja katsemeetodid

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 13450:2002

Raudteeliiprite aluse killustiku täiteained

1.10.2003

1.6.2004

EN 13450:2002/AC:2004

1.1.2007

1.1.2007

CEN

EN 13454-1:2004

Kaltsiumsulfaadil põhinevad sideained, komposiitsideained ja tehases toodetud segud betoonpõranda tasanduskihiks. Osa 1: Määratlused ja nõuded

1.7.2005

1.7.2006

CEN

EN 13479:2004

Keevitustarvikud. Metalliliste materjalide sulakeevitusel kasutatavate lisametallide ja räbustite üldised tootestandardid

1.10.2005

1.10.2006

CEN

EN 13491:2004

Geosünteetilised barjäärid. Tunnelite ja maaluste ehitiste ehitamisel kasutatavalt vedelikbarjäärilt nõutavad omadused

1.9.2005

1.9.2006

EN 13491:2004/A1:2006

Märkus 3

1.6.2007

1.6.2008

CEN

EN 13492:2004

Geosünteetilised barjäärid. Vedelate jäätmete hoidlate, vahehoidlate või sekundaarsete kaitsetõkiste ehitamisel nõutavad omadused

1.9.2005

1.9.2006

EN 13492:2004/A1:2006

Märkus 3

1.6.2007

1.6.2008

CEN

EN 13493:2005

Geosünteetilised barjäärid. Tahkete jäätmete hoidlate ja prügilate ning ohtlike tahkete jäätmete ladestamiskohtade ehitamisel nõutavad omadused

1.3.2006

1.3.2007

CEN

EN 13502:2002

Korstnad. Savist/keraamiliste korstnaavakaitsete nõuded ja katsemeetodid

1.8.2003

1.8.2004

CEN

EN 13564-1:2002

Veetaset reguleerivad seadmed ehitistele. Osa 1: Nõuded

1.5.2003

1.5.2004

CEN

EN 13616:2004

Staatiliste mahutite ning vedelkütuste ülevoolu vältimise seadmed

1.5.2005

1.5.2006

EN 13616:2004/AC:2006

1.6.2006

1.6.2006

CEN

EN 13658-1:2005

Metallist raabitsvõrgud ja simsid. Definitsioonid, nõuded ja katsemeetodid. Osa 1: Krohvimistööd siseruumides

1.3.2006

1.3.2007

CEN

EN 13658-2:2005

Metallist raabitsvõrgud ja simsid. Definitsioonid, nõuded ja katsemeetodid. Osa 2: Välisviimistlus

1.3.2006

1.3.2007

CEN

EN 13693:2004+A1:2009

Betoonvalmistooted. Katuse erielemendid

EN 13693:2004

1.5.2010

1.5.2011

CEN

EN 13707:2004+A2:2009

Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Sarrustatud bituumenpapp katuse niiskusisolatsiooniks. Määratlused ja omadused

EN 13707:2004

1.4.2010

1.10.2010

CEN

EN 13747:2005+A2:2010

Betoonvalmistooted. Põrandaplaadid põrandasüsteemidele

EN 13747:2005+A1:2008

1.1.2011

1.1.2011

CEN

EN 13748-1:2004

Terratsoplaadid. Osa 1: Siseruumides kasutamiseks mõeldud terratsoplaadid

1.6.2005

1.10.2006

EN 13748-1:2004/A1:2005

Märkus 3

1.4.2006

1.10.2006

EN 13748-1:2004/AC:2005

1.6.2005

1.6.2005

CEN

EN 13748-2:2004

Terratsoplaadid. Osa 2: Välitingimustes kasutamiseks mõeldud terratsoplaadid

1.4.2005

1.4.2006

CEN

EN 13808:2005

Bituumen ja bituumenid sisaldavad sideained. Katioonsete bituumenemulsioonide määratlemise raamistik

1.1.2010

1.1.2011

CEN

EN 13813:2002

Tasanduskihi materjal ja betoonpõranda tasanduskiht. Tasanduskihi materjal. Omadused ja nõuded

1.8.2003

1.8.2004

CEN

EN 13815:2006

Kiulisest kipsplaadist tooted. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid

1.6.2007

1.6.2008

CEN

EN 13830:2003

Rippsein. Tootestandard

1.12.2004

1.12.2005

CEN

EN 13859-1:2010

Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Aluskihtide definitsioonid ja omadused. Osa 1: Mitmest osast koosnevate katuste alusmaterjalid

EN 13859-1:2005+A1:2008

1.4.2011

1.4.2012

CEN

EN 13859-2:2010

Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Aluskihtide definitsioonid ja omadused. Osa 2: Seinte alusmaterjalid

EN 13859-2:2004+A1:2008

1.4.2011

1.4.2012

CEN

EN 13877-3:2004

Betoonist tänavasillutis. Osa 3: Betoonist tänavasillutistes kasutatavate tüüblite spetsifikatsioon

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 13915:2007

Kipsplaadist valmispaneelid. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid

1.6.2008

1.6.2009

CEN

EN 13924:2006

Bituumen ja bituumensideained. Kivistumisjärkude spetsifikatsioonid

1.1.2010

1.1.2011

EN 13924:2006/AC:2006

1.1.2010

1.1.2010

CEN

EN 13950:2005

Kipsplaadist paneelide soojus/heliisolatsiooniomadused. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid

1.9.2006

1.9.2007

CEN

EN 13956:2012

Painduvad hüdroisolatsioonimaterjalid. Plastist ja kummist materjalid katuse hüdroisolatsiooniks. Määratlused ja omadused

EN 13956:2005

1.10.2013

1.10.2013

CEN

EN 13963:2005

Kipsplaatide ühendusmaterjalid. Definitsioonid, nõuded ja katsemeetodid

1.3.2006

1.3.2007

EN 13963:2005/AC:2006

1.1.2007

1.1.2007

CEN

EN 13964:2004

Ripplaed. Nõuded ja katsemeetodid

1.1.2005

1.7.2007

EN 13964:2004/A1:2006

Märkus 3

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 13967:2012

Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Plastikust ja kummist niiskuskindlad isolatsioonimaterjalid, kaasa arvatud kummist ja plastmaterjalist keldrite hüdroisolatsioonimaterjalid. Definitsioonid ja omadused

EN 13967:2004

1.3.2013

1.7.2013

CEN

EN 13969:2004

Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Bituumenist niiskuskindlad membraanid, kaasa arvatud kummist ja plastikust vundamendi hüdroisolatsioonimaterjalid. Definitsioonid ja omadused

1.9.2005

1.9.2006

EN 13969:2004/A1:2006

Märkus 3

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 13970:2004

Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Bituumenist aurutõkkematerjalid. Definitsioonid ja omadused

1.9.2005

1.9.2006

EN 13970:2004/A1:2006

Märkus 3

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 13978-1:2005

Betoonvalmistooted. Eelvalatud betoongaraažid. Osa 1: Nõuded monoliitsetele või üksikutest ruumi mõõtmetele vastavatest komponentidest koosnevatele sarrustatud (raudbetoonist) garaažidele

1.3.2006

1.3.2008

CEN

EN 13984:2013

Painduvad hüdroisolatsioonimaterjalid. Plastikust ja kummist aurutõkkematerjalid. Määratlused ja omadused

EN 13984:2004

1.11.2013

1.11.2013

CEN

EN 13986:2004

Ehituses kasutatavad puidul põhinevad paneelid. Karakteristikud, vastavushindamine ja märgistus

EN 13986:2002

1.6.2005

1.6.2006

CEN

EN 14016-1:2004

Magnesiitsegude sideained. Kaustiline magneesium ja magneesiumkloriid. Osa 1: Definitsioonid, nõuded

1.12.2004

1.12.2005

CEN

EN 14023:2010

Bituumen ja bituumensideained. Polümeermodifitseeritud bituumenite määratlemise alused

1.1.2011

1.1.2012

CEN

EN 14037-1:2003

Lakke paigaldatavad radiaatoripaneelid, mis sisaldavad vett temperatuuriga alla 120 °C. Tehnilised tingimused ja nõuded

1.2.2004

1.2.2005

CEN

EN 14041:2004

Elastsed-, tekstiil ja laminaatpõrandakattematerjalid - tervis, ohutus- ja energiasäästlikkuse nõuded

1.1.2006

1.1.2007

EN 14041:2004/AC:2006

1.1.2007

1.1.2007

CEN

EN 14055:2010

WC-pottide ja pissuaaride loputuskastid

1.9.2011

1.9.2012

CEN

EN 14063-1:2004

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Kasutuskohas valmistatav kergkruussoojustus. Osa 1: Puistesoojustusmaterjali spetsifikatsioon (enne paigaldamist)

1.6.2005

1.6.2006

EN 14063-1:2004/AC:2006

1.1.2008

1.1.2008

CEN

EN 14064-1:2010

Ehitiste termoisolatsioon. In situ kergmineraalvilla (IMW) tooted. Osa 1: Spetsifikatsioonid mineraalvillale enne paigaldamist

1.12.2010

1.12.2011

CEN

EN 14080:2005

Puitkonstruktsioonid. Lamineeritud liimpuit. Nõuded

1.4.2006

1.12.2012

CEN

EN 14081-1:2005+A1:2011

Puitkonstruktsioonid. Nelinurkse ristlõikega, erineva tugevusega ehituspuit. Osa 1: Üldnõuded

EN 14081-1:2005

1.10.2011

31.12.2011

CEN

EN 14178-2:2004

Ehitusklaas. Peamised leelismuld-kvartsklaasist tooted. Osa 2: Vastavuse hindamine/Tootestandard

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 14179-2:2005

Ehitusklaas. Kuumtöödeldud, termiliselt tugevdatud lubi-liiv-räni-turvaklaas. Osa 2: Vastavushindamine/Tootestandard

1.3.2006

1.3.2007

CEN

EN 14188-1:2004

Vuugitäited ja hermeetikud. Osa 1: Kuumvõõbatavate hermeetikute spetsifikatsioon

1.7.2005

1.1.2007

CEN

EN 14188-2:2004

Vuugitäited ja hermeetikud. Osa 2: Külmvõõbatavate hermeetikute spetsifikatsioon

1.10.2005

1.1.2007

CEN

EN 14188-3:2006

Vuugitäited ja hermeetikud. Osa 3: Vuugitäidete spetsifikatsioonid

1.11.2006

1.11.2007

CEN

EN 14190:2005

Lisatöötlusel saadavad kipsplaadist tooted. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid

1.4.2006

1.4.2007

CEN

EN 14195:2005

Metallraamid kipsplaadi paigaldamiseks. Definitsioonid, nõuded ja katsemeetodid

1.1.2006

1.1.2007

EN 14195:2005/AC:2006

1.1.2007

1.1.2007

CEN

EN 14209:2005

Eelvormitud kipsplaadist karniisid. Definitsioonid, nõuded ja katsemeetodid

1.9.2006

1.9.2007

CEN

EN 14216:2004

Tsement. Koostisosad. Spetsifikatsioonid ja vastavuskriteeriumid väga madala kuumutustemperatuuriga tsementidele

1.2.2005

1.2.2006

CEN

EN 14229:2010

Ehituspuit. Õhuliinide puitpostid

1.9.2011

1.9.2012

CEN

EN 14246:2006

Ripplagede kipselemendid. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid

1.4.2007

1.4.2008

EN 14246:2006/AC:2007

1.1.2008

1.1.2008

CEN

EN 14250:2010

Puitkonstruktsioonid. Tootenõuded konstruktsioonilistele ogaplaatliidetega valmiselementidele

EN 14250:2004

1.11.2010

1.11.2010

CEN

EN 14296:2005

Sanitaarseadmed. Üldkasutatavad pesukünad

1.3.2006

1.3.2008

CEN

EN 14303:2009+A1:2013

Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik mineraalvatt(MW) - spetsifikatsioon

EN 14303:2009

1.11.2013

1.11.2013

CEN

EN 14304:2009+A1:2013

Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik elastne elastomeervaht (FEF) tooted - spetsifikatsioon

EN 14304:2009

1.11.2013

1.11.2013

CEN

EN 14305:2009+A1:2013

Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik poorne klaas (CG) tooted - spetsifikatsioon

EN 14305:2009

1.11.2013

1.11.2013

CEN

EN 14306:2009+A1:2013

Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik kaltsium silikaat CS) tooted - spetsifikatsioon

EN 14306:2009

1.11.2013

1.11.2013

CEN

EN 14307:2009+A1:2013

Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik polüstyreenvaht (XPS) tooted - spetsifikatsioon

EN 14307:2009

1.11.2013

1.11.2013

CEN

EN 14308:2009+A1:2013

Hoonete tehnoseadmete ja tehniliste paigaldiste soojusisolatsioonitooted. Tehases toodetud polüuretaanvahust ja polüisotsüanuraatvahust jäigad tooted. Spetsifikatsioon

EN 14308:2009

1.11.2013

1.11.2013

CEN

EN 14309:2009+A1:2013

Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik laiendatud polüstüreen (EPS) - spetsifikatsioon

EN 14309:2009

1.11.2013

1.11.2013

CEN

EN 14313:2009+A1:2013

Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik polüetüleenvaht (PEF) tooted - spetsifikatsioon

EN 14313:2009

1.11.2013

1.11.2013

CEN

EN 14314:2009+A1:2013

Termoisolatsioonimaterjalid ehitusseadmetele ning tööstusseadmetele - tööstuslik fenoolvaht (PF) tooted - spetsifikatsioon

EN 14314:2009

1.11.2013

1.11.2013

CEN

EN 14315-1:2013

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Pihustatavad vahtpolüuretaan- (PUR) ja vahtpolüisotsüanuraattooted (PIR). Osa 1: Pihustatavate vahtsüsteemide spetsifikatsioon enne paigaldamist

1.11.2013

1.11.2014

CEN

EN 14316-1:2004

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. In situ paisutatud perliidist (EP) toodetest moodustatud soojusisolatsioon. Osa 1: Tihendatud ja puistetoodete spetsifikatsioon enne paigaldamist

1.6.2005

1.6.2006

CEN

EN 14317-1:2004

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Kasutuskohas valmistatavad paisutatud vermikuliidist soojusisolatsioonitooted. Osa 1: Adhesiiv- ja puistematerjalide paigalduseelne spetsifikatsioon

1.6.2005

1.6.2006

CEN

EN 14318-1:2013

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Peenpihustatavad vahtpolüuretaan- (PUR) ja vahtpolüisotsüanuraattooted (PIR). Osa 1: Peenpihustatavate vahtsüsteemide spetsifikatsioon enne paigaldamist

1.11.2013

1.11.2014

CEN

EN 14319-1:2013

Hoonete tehnoseadmete ja tööstuspaigaldiste soojusisolatsioonitooted. Peenpihustatavad vahtpolüuretaan- (PUR) ja vahtpolüisotsüanuraattooted (PIR). Osa 1: Peenpihustatavate vahtsüsteemide spetsifikatsioon enne paigaldamist.

1.11.2013

1.11.2014

CEN

EN 14320-1:2013

Hoonete tehnoseadmete ja tööstuspaigaldiste soojusisolatsioonitooted. Pihustatavad vahtpolüuretaan- (PUR) ja vahtpolüisotsüanuraattooted (PIR). Osa 1: Pihustatavate vahtsüsteemide spetsifikatsioon enne paigaldamist.

1.11.2013

1.11.2014

CEN

EN 14321-2:2005

Ehitusklaas. Termiliselt karastatud leelis-räniturvaklaas. Osa 2: Vastavushindamine/Tootestandard

1.6.2006

1.6.2007

CEN

EN 14339:2005

Maa-alused tuletõrjehüdrandid

1.5.2006

1.5.2007

CEN

EN 14342:2005+A1:2008

Puitpõrandad. Omadused, vastavushindamine ja märgistus

EN 14342:2005

1.3.2009

1.3.2010

CEN

EN 14351-1:2006+A1:2010

Aknad ja uksed. Tootestandard, toimivusomadused. Osa 1: Aknad ja välisuksed, millele ei esitata tulepüsivus- ja/või suitsutõkestusnõudeid

EN 14351-1:2006

1.12.2010

1.12.2010

CEN

EN 14353:2007+A1:2010

Kipsplaatkonstruktsioonide abikarkassid ja tugevdusliistud. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid

EN 14353:2007

1.11.2010

1.11.2010

CEN

EN 14374:2004

Puitkonstruktsioonid. Konstruktsiooniline liimkihtpuit. Nõuded

1.9.2005

1.9.2006

CEN

EN 14384:2005

Sambakujulised tuletõrjehüdrandid

1.5.2006

1.5.2007

CEN

EN 14388:2005

Liiklusmüra vähendamise seadmed. Spetsifikatsioonid

1.5.2006

1.5.2007

EN 14388:2005/AC:2008

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 14396:2004

Kinnitatud redelid ja pääseluugid

1.12.2004

1.12.2005

CEN

EN 14399-1:2005

Eelkoormatavad kõrgtugevad ehituslikud kinnitusmehhanismid. Osa 1: Üldnõuded

1.1.2006

1.10.2007

CEN

EN 14411:2012

Keraamilised plaadid. Määratlused, liigitamine, omadused, vastavushindamine ja märgistamine

EN 14411:2006

1.7.2013

1.7.2014

CEN

EN 14428:2004+A1:2008

Dušikabiinid. Funktsionaalsed nõuded ja katsemeetodid

EN 14428:2004

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 14449:2005

Ehitusklaas. Lamineeritud klaas ja lamineeritud turvaklaas. Vastavushindamine/Tootestandard

1.3.2006

1.3.2007

EN 14449:2005/AC:2005

1.6.2006

1.6.2006

CEN

EN 14471:2005

Korstnad. Plastikust lõõrivooderdisega korstnad. Nõuded ja katsemeetodid

1.6.2006

1.6.2007

CEN

EN 14496:2005

Kipsil põhinevad liimid soojus/heliisolatsiooni komposiitpaneelidele ja kipsplaatidele. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid

1.9.2006

1.9.2007

CEN

EN 14509:2006

Eraldiseisvad kahekordsed metallist pindadega kihilised isolatsioonipaneelid. Tehasetooted. Spetsifikatsioon

1.1.2009

1.10.2010

EN 14509:2006/AC:2008

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 14516:2006+A1:2010

Vannid koduseks kasutamiseks

1.5.2011

1.5.2012

CEN

EN 14527:2006+A1:2010

Dušialused koduseks kasutamiseks

1.5.2011

1.5.2012

CEN

EN 14528:2007

Bideed. Funktsionaalsed nõuded ja katsemeetodid

EN 14528:2005

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 14545:2008

Puittarindid. Liitmikud. Nõuded

1.8.2009

1.8.2010

CEN

EN 14566:2008+A1:2009

Mehhaanilised kinnitusvahendid kipsplaatsüsteemide fikseerimiseks. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid

EN 14566:2008

1.5.2010

1.11.2010

CEN

EN 14592:2008+A1:2012

Puittarindid. Tüübelkinnitusdetailid. Nõuded

EN 14592:2008

1.3.2013

1.7.2013

CEN

EN 14604:2005

Suitsuandurid

1.5.2006

1.8.2008

EN 14604:2005/AC:2008

1.8.2009

1.8.2009

CEN

EN 14647:2005

Kaltsium-aluminaattsement. Koostis, spetsifikatsioon ja vastavuskriteeriumid

1.8.2006

1.8.2007

EN 14647:2005/AC:2006

1.1.2008

1.1.2008

CEN

EN 14680:2006

Gravitatsiooniliste termoplastist torustikega kasutatavad liimained. Spetsifikatsioon

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 14688:2006

Sanitaarseadmed. Valamud. Funktsionaalsed nõuded ja katsemeetodid

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 14695:2010

Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Sarrustatud bituumenpapp betoonist sillaestakaadide ja muude sõidukite liikluseks kasutatavate betoonpindade niiskusisolatsiooniks. Määratlused ja omadused

1.10.2010

1.10.2011

CEN

EN 14716:2004

Profileeritud laed. Nõuded ja katsemeetodid

1.10.2005

1.10.2006

CEN

EN 14782:2006

Stabiilsed plekktahvlid katuste katmiseks, väliskatte ja sisevoodrina kasutamiseks. Toote spetsifikatsioon ja nõuded

1.11.2006

1.11.2007

CEN

EN 14783:2006

Täielikult toestatavad plekist katusekatte- ning sise- ja välisseina vooderduselemendid. Spetsifikatsioon ja nõuded

1.7.2007

1.7.2008

CEN

EN 14785:2006

Eluruumides asuvad puidugraanulitega köetavad küttesüsteemid. Nõuded ja katsemeetodid

1.1.2010

1.1.2011

CEN

EN 14800:2007

Laineplekist turvavoolikute koostekomplektid gaasilistel kütustel töötavate kodumajapidamisseadmetega ühendamiseks

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 14814:2007

Liimained surve all olevate termoplastsete vedelike transportimise torustikele. Spetsifikatsioonid

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 14843:2007

Betoonvalmistooted. Trepid

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 14844:2006+A2:2011

Betoonvalmistooted. Truubid

EN 14844:2006+A1:2008

1.9.2012

1.9.2013

CEN

EN 14846:2008

Akna- ja uksetarvikud. Lukukorpused ja iselukustid. Elektromehaanilised lukukorpused ja lukuvastused. Nõuded ja katsemeetodid

1.9.2011

1.9.2012

CEN

EN 14889-1:2006

Betoonis kasutatavad kiud. Osa 1: Teraskiud. Määratlused, spetsifikatsioon ja vastavus

1.6.2007

1.6.2008

CEN

EN 14889-2:2006

Betoonis kasutatavad kiud. Osa 2: Polümeerkiud. Määratlused, spetsifikatsioon ja vastavus

1.6.2007

1.6.2008

CEN

EN 14891:2012

Vedelikuna plaatimissegude all kasutatavad vett-tõkestavad tooted. Nõuded, katsemeetodid, vastavushindamine, liigitamine ja tähistamine

1.3.2013

1.3.2014

EN 14891:2012/AC:2012

1.3.2013

1.3.2013

CEN

EN 14904:2006

Spordiväljakute pinnakatted. Erinevatele spordialadele mõeldud siseruumide pinnakatted. Spetsifikatsioon

1.2.2007

1.2.2008

CEN

EN 14909:2012

Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Plastikust ja kummist hüdroisolatsioonikihid. Määratlused ja omadused

EN 14909:2006

1.3.2013

1.7.2013

CEN

EN 14915:2006

Täispuitplaadid ja seinavooderdis. Omadused, vastavushindamine ja märgistus

1.6.2007

1.6.2008

EN 14915:2006/AC:2007

1.1.2008

1.1.2008

CEN

EN 14933:2007

Kergtäite- ja isolatsioonitooted rajatistes kasutamiseks. Tehases valmistatud vahtpolüstüreenist (EPS) tooted. Tehnilised nõuded

1.7.2008

1.7.2009

CEN

EN 14934:2007

Soojusisolatsioon maanteede ja raudteede ja teetammide täiteks. Tehases toodetud pressitud vahtpolüstüroolist (XPS) tooted. Spetsifikatsioon

1.7.2008

1.7.2009

CEN

EN 14963:2006

Katusekatted. Isekandva või aluskonstruktsioonile toetuva plastikust jätkuva valguskatuse elemendid. Klassifikatsioon, nõuded ja katsemeetodid

1.8.2009

1.8.2012

CEN

EN 14964:2006

Katusekattetooted järgatud paigaldamiseks ja seinavooderdustooted. Järgatud katusekatte jäigad aluskihid. Määratlused ja omadused

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 14967:2006

Elastsed niiskusisolatsioonimaterjalid. Bituumenist hüdroisolatsioonikihid. Määratlused ja omadused

1.3.2007

1.3.2008

CEN

EN 14989-1:2007

Korstnad. Ruumides asuvate kütteseadmete metallist korstnatele ja erinevast materjalist õhutusseadmetele esitatavad nõuded ja katsemeetodid. Osa 1: Vertikaalsed õhutusseadmed/õhulõõrid C6-tüüpi seadmetele

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 14989-2:2007

Korstnad. Nõuded ja katsemeetodid metallkorstnatele ja õhuvarustuskanalite materjalidele ruumivälise õhuvarustusega küttesüsteemide puhul. Osa 2: Ruumivälise õhuvarustusega kütteseadmete lõõrid ja õhuvarustuskanalid

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 14991:2007

Betoonvalmistooted. Vundamendielemendid

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 14992:2007+A1:2012

Betoonvalmistooted. Seinaelemendid

EN 14992:2007

1.4.2013

1.7.2013

CEN

EN 15037-1:2008

Betoonvalmistooted. Põrandate tala- ja paneelsüsteemid. Osa 1: Talad

1.1.2010

1.1.2011

CEN

EN 15037-2:2009+A1:2011

Betoonvalmistooted. Tala-plokk-vahelaesüsteemid. Osa 2: Betoonblokid

1.12.2011

1.12.2012

CEN

EN 15037-3:2009+A1:2011

Betoonvalmistooted. Tala-plokk-vahelaesüsteemid. Osa 3: Keraamilised blokid

1.12.2011

1.12.2012

CEN

EN 15037-4:2010

Betoonvalmistooted. Põrandate tala-plokksüsteemid. Osa 4: Vahtpolüstüreenplokid

1.11.2010

1.11.2011

CEN

EN 15048-1:2007

Mitte-eelkoormatavad ehituslikud kinnitusmehhanismid. Osa 1: Üldnõuded

1.1.2008

1.10.2009

CEN

EN 15050:2007+A1:2012

Betoonvalmistooted. Sillaelemendid

EN 15050:2007

1.12.2012

1.12.2012

CEN

EN 15069:2008

Gaasiküttel töötavate kodumasinate ühendamisel kasutatavate metalltorude kaitseventiilid

1.1.2009

1.1.2010

CEN

EN 15088:2005

Alumiinium ja alumiiniumsulamid. Ehituskonstrutsioonitooted. Tehnilised kontrolli- ja tarnetingimused

1.10.2006

1.10.2007

CEN

EN 15102:2007+A1:2011

Dekoratiivsed seinakatted. Tahvel- ja rullkatted

EN 15102:2007

1.7.2012

1.7.2012

CEN

EN 15129:2009

Anti-seismilised seadmed

1.8.2010

1.8.2011

CEN

EN 15167-1:2006

Peenestatud granuleeritud kõrgahjuräbu kasutamiseks betoonis ja mördis. Osa 1: Määratlused, spetsifikatsioon ja vastavuskriteeriumid

1.1.2008

1.1.2009

CEN

EN 15250:2007

Tahkel kütusel töötavad aeglaselt kuumust eraldavad seadmed. Nõuded ja katsemeetodid

1.1.2008

1.1.2010

CEN

EN 15258:2008

Betoonvalmistooted. Tugiseinaelemendid

1.1.2010

1.1.2011

CEN

EN 15274:2007

Ehituskoostete monteerimisel kasutatavad üldotstarbelised liimained. Nõuded ja katsemeetodid

1.4.2010

1.4.2011

CEN

EN 15275:2007

Ehitusliimid. Hoonetes ja rajatistes kasutatavate koaksiaalsete metall-liidete anaeroobsete liimide spetsifikatsioon

1.4.2010

1.4.2011

EN 15275:2007/AC:2010

1.1.2011

1.1.2011

CEN

EN 15283-1:2008+A1:2009

Kiudsarrusega kipsplaadid. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid. Osa 1: Kiududest sarrusvõrguga sarrustatud kipsplaadid

EN 15283-1:2008

1.6.2010

1.6.2011

CEN

EN 15283-2:2008+A1:2009

Kiudsarrusega kipsplaadid. Määratlused, nõuded ja katsemeetodid. Osa 2: Kiududega sarrustatud kipsplaadid

EN 15283-2:2008

1.6.2010

1.6.2011

CEN

EN 15285:2008

Paakunud kivi. Põrandate ja treppide moodulplaadid (sise- ja väliskasutus)

1.1.2009

1.1.2010

EN 15285:2008/AC:2008

1.1.2009

1.1.2009

CEN

EN 15322:2009

Bituumen ja bituumensideained. Vedeldatud ja pehmendatud bituumensideainete määratlemise alused

1.6.2010

1.6.2011

CEN

EN 15368:2008+A1:2010

Hüdrauliline sideaine kasutamiseks mittekandvates konstruktsioonides. Määratlused, spetsifikatsioonid ja vastavuskriteeriumid

1.9.2011

1.9.2012

CEN

EN 15381:2008

Geotekstiilid ja geotekstiilipõhised tooted. Nõutavad omadused kasutamisel katendites ja asfaldikihtides

1.1.2010

1.1.2011

CEN

EN 15382:2008

Geosünteetilised barjäärid. Transpordi infrastruktuuri ehitamiseks vajalikud omadused

1.1.2010

1.1.2011

CEN

EN 15435:2008

Betoonvalmistooted. Normaal- ja kergbetoonist raketisplokid. Toodete omadused ja toimivus

1.2.2009

1.2.2010

CEN

EN 15498:2008

Betoonvalmistooted. Puitlaastbetoonist raketisplokid. Toodete omadused ja toimivus

1.2.2009

1.2.2010

CEN

EN 15599-1:2010

Ehituslikud ja töönduslikud soojusisolatsioonitooted. In situ paisutatud perliidist (EP) toodetest moodustatud soojusisolatsioon. Osa 1: Tihendatud ja puistetoodete spetsifikatsioon enne paigaldamist

1.4.2011

1.4.2012

CEN

EN 15600-1:2010

Ehituslikud ja töönduslikud soojusisolatsioonitooted. In situ paisutatud vermikuliidist (EV) toodetest moodustatud soojusisolatsioon. Osa 1: Tihendatud ja puistetoodete spetsifikatsioon enne paigaldamist

1.4.2011

1.4.2012

CEN

EN 15650:2010

Hoonete ventilatsioon. Tuletõkestid

1.9.2011

1.9.2012

CEN

EN 15651-1:2012

Hoonete ja jalgteede mittekandvates liidetes kasutatavad hermeetikud. Osa 1: Fassaadihermeetikud

1.7.2013

1.7.2014

CEN

EN 15651-2:2012

Hoonete ja jalgteede mittekandvates liidetes kasutatavad hermeetikud. Osa 2: Klaasimishermeetikud

1.7.2013

1.7.2014

CEN

EN 15651-3:2012

Hoonete ja jalgteede mittekandvates liidetes kasutatavad hermeetikud. Osa 3: Sanitaarruumide hermeetikud

1.7.2013

1.7.2014

CEN

EN 15651-4:2012

Hoonete ja jalgteede mittekandvates liidetes kasutatavad hermeetikud. Osa 4: Jalgteede hermeetikud

1.7.2013

1.7.2014

CEN

EN 15732:2012

Kergmaterjalidest täite- ja soojusisolatsioonitooted rajatistes kasutamiseks. Kergkruusast tooted (LWA)

1.8.2013

1.8.2014

CEN

EN 15743:2010

Supersulfaattsement. Koostis, spetsifikatsioonid ja vastavuskriteeriumid

1.11.2010

1.11.2011

CEN

EN 15814:2011+A1:2012

Paksud hüdroisolatsioonimaterjalid polümeermodifitseeritud bituumenist. Määratlused ja nõuded

1.8.2013

1.8.2014

CEN

EN 15821:2010

Jätkukütmisega tahke kütusega saunaahjud. Nõuded ja katsemeetodid

1.7.2011

1.7.2012

CEN

EN 15824:2009

Orgaanilisel sideainel põhinevad krohvimördid välis- ja sisekasutuseks. Spetsifikatsioon

1.4.2010

1.4.2011

CEN

EN 16069:2012

Ehituslikud soojusisolatsioonitooted. Tööstuslikult valmistatud polüetüleenvahust (PEF) tooted. Spetsifikatsioon

1.9.2013

1.9.2014

CEN

EN 16153:2013

Valgust läbilaskvad tasapinnalised mitmekihilised polükarbonaat(PK)plaadid kasutamiseks katustes, seintes ja lagedes nii sise- kui välistingimustes. Nõuded ja katsemeetodid

1.1.2014

1.1.2015

CEN

EN 13241-1:2003+A1:2011

Tööstuslikud, kaubanduslikud ja garaaziuksed ja väravad. Tootestandard. Osa 1: Ilma tulekaitse- või suitsukontrolliparameetriteta tooted

EN 13241-1:2003

1.1.2012

1.1.2013

CEN

EN 13561:2004+A1:2008

Välirulood. Toimivus- ja ohutusnõuded

EN 13561:2004

1.8.2009

1.8.2010

CEN

EN 13659:2004+A1:2008

Luugid. Toimivus- ja ohtusnõuded

EN 13659:2004

1.8.2009

1.8.2010

| Märkus 3: | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 3:

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 4: | Kooseksisteerimisperioodi lõpu kuupäev on sama, mis harmoneeritud standardiga vastuolus oleva rahvusliku tehnilise kirjelduse kehtetuks tunnistamise kuupäev, pärast mida on toote nõuetele vastavuse tõendamise aluseks harmoneeritud Euroopa tehniline kirjeldus (harmoneeritud standard või Euroopa tehniline tunnustus), mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni ja NANDO infosüsteemi lehel http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/nando/index.cfm?fuseaction=cpd.hs. Kui harmoneeritud standard asendatakse uue versiooniga, võib mõlemat standardi versiooni kasutada CE-vastavusmärgise saamise alusena kuni kooseksisteerimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

Märkus 4:

Kooseksisteerimisperioodi lõpu kuupäev on sama, mis harmoneeritud standardiga vastuolus oleva rahvusliku tehnilise kirjelduse kehtetuks tunnistamise kuupäev, pärast mida on toote nõuetele vastavuse tõendamise aluseks harmoneeritud Euroopa tehniline kirjeldus (harmoneeritud standard või Euroopa tehniline tunnustus), mis on kättesaadav Euroopa Komisjoni ja NANDO infosüsteemi lehel http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/nando/index.cfm?fuseaction=cpd.hs. Kui harmoneeritud standard asendatakse uue versiooniga, võib mõlemat standardi versiooni kasutada CE-vastavusmärgise saamise alusena kuni kooseksisteerimisperioodi lõpuni.

MÄRKUS:

| — | Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 (2) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

—

Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 (2) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas.

| — | Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest.

| — | Viited parandustele ".../AC:AAAA" avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud. |
| --- | --- |

—

Viited parandustele ".../AC:AAAA" avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

| — | Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Euroopa standardiorganisatsioon:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200; faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200; faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu)

(2)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 28.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/62

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 186/03

| Riikliku abi viitenumber | SA.27483 (X 56/09) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | LIGURIA
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | REGIONE LIGURIA |
| VIA FIESCHI, 15 – 16121 GENOVA |
| www.regione.liguria.it |

Riikliku abi viitenumber

SA.27483 (X 56/09)

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

LIGURIA

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

REGIONE LIGURIA

VIA FIESCHI, 15 – 16121 GENOVA

www.regione.liguria.it

Abimeetme nimetus

Agevolazioni per investimenti per l'innovazione tecnologica

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Deliberazione della Giunta regionale n. 1793 del 22.12.2008, attuativa dell'art. 11 della legge n. 598 del 27.10.2004, pubblicata sul B.U.R.L. n. 2 del 14.1.2009

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.1.2009-31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 1,00 (miljonites)

Tagatised

EUR 1,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

40 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.incentivi.mcc.it/incentivi_regionali/liguria/legge_598tecnologica/598tecnologica.html

| Riikliku abi viitenumber | SA.27487 (X 61/09) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | LIGURIA
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | REGIONE LIGURIA |
| VIA FIESCHI 15 – 16121 GENOVA |
| www.regione.liguria.it |

Riikliku abi viitenumber

SA.27487 (X 61/09)

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

LIGURIA

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

REGIONE LIGURIA

VIA FIESCHI 15 – 16121 GENOVA

www.regione.liguria.it

Abimeetme nimetus

Agevolazioni a favore di PMI per l'acquisto o il leasing di nuove macchine utensili o di produzione

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Deliberazione della Giunta regionale n. 1794 del 22.12.2008, attuativa della legge 28.11.1965, n, 1329 (c.d. «legge Sabatini» ) e s.m.i. pubblicata sul B.U.R.L. n. 2 del 14.1.2009

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.1.2009-31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 2,50 (miljonites)

Tagatised

EUR 2,50 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

40 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

| | http://www.incentivi.mcc.it/incentivi_regionali/liguria/legge_1329sabatini_decambializzata/1329sabatini_decambializzata.html |
| --- | --- |

http://www.incentivi.mcc.it/incentivi_regionali/liguria/legge_1329sabatini_decambializzata/1329sabatini_decambializzata.html

| | http://www.incentivi.mcc.it/incentivi_regionali/liguria/legge_1329sabatini/1329sabatini.html |
| --- | --- |

http://www.incentivi.mcc.it/incentivi_regionali/liguria/legge_1329sabatini/1329sabatini.html

| Riikliku abi viitenumber | SA.32086 (10/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | VORARLBERG
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Amt der Vorarlberger Landesregierung |
| Römerstraße 15 |
| 6900 Bregenz |
| www.vorarlberg.at |

Riikliku abi viitenumber

SA.32086 (10/X)

Liikmesriik

Austria

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

VORARLBERG

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Amt der Vorarlberger Landesregierung

Römerstraße 15

6900 Bregenz

www.vorarlberg.at

Abimeetme nimetus

Vorarlberger Biomasse Nahwärme – Richtlinien 2010-2013

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Regierungsbeschluss vom 14.12.2010 der 42. Sitzung der Vorarlberger Landesregierung

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Prolongation N 319/2004

Kestus

15.12.2010-31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 1,50 (miljonites)

Tagatised

EUR 1,50 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 23)

45 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.vorarlberg.at/vorarlberg/seiten/foerderungen/foerderungvonbiomassenahw.htm

| Riikliku abi viitenumber | SA.34164 (12/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | DEUTSCHLAND
  Artikkel 107 lõige 3 punkt a,Abi mitte saavad piirkonnad,Segapiirkonnad,Artikkel 107 lõige 3 punkt c |
| Abi andev ametiasutus | KfW-Bankengrupp |
| Palmengartenstr. 5-9, 60325 Frankfurt |
| www.kfw.de |

Riikliku abi viitenumber

SA.34164 (12/X)

Liikmesriik

Saksamaa

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

DEUTSCHLAND

Artikkel 107 lõige 3 punkt a,Abi mitte saavad piirkonnad,Segapiirkonnad,Artikkel 107 lõige 3 punkt c

Abi andev ametiasutus

KfW-Bankengrupp

Palmengartenstr. 5-9, 60325 Frankfurt

www.kfw.de

Abimeetme nimetus

KfW-Energieeffizienzprogramm

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

KfW-Gesetz, BGBl. I S.2427, Programmmerkblatt „KfW-Energieeffizienzprogramm“

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Modification X 923/2009

Kestus

1.1.2012-31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 2 900,00 (miljonites)

Tagatised

EUR 2 900,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Sooduslaen

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 %

—

Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 21)

20 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.kfw.de

Startseite => Inlandsförderung => Programm-übersicht => KfW-Energieeffizienzprogramm

| Riikliku abi viitenumber | SA.34173 (12/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | IT |
| Piirkonna nimi (NUTS) | — |
| Abi andev ametiasutus | Ministero del Lavoro e delle Politiche Sociali, Direzione Generale per le Politiche Attive e Passive |
| Via Fornovo 8 Pal.A I Piano; 00192 Roma, Italia |
| http://www.lavoro.gov.it |

Riikliku abi viitenumber

SA.34173 (12/X)

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

IT

Piirkonna nimi (NUTS)

—

Abi andev ametiasutus

Ministero del Lavoro e delle Politiche Sociali, Direzione Generale per le Politiche Attive e Passive

Via Fornovo 8 Pal.A I Piano; 00192 Roma, Italia

http://www.lavoro.gov.it

Abimeetme nimetus

Programma AMVA, Apprendistato e Mestieri a Vocazione Artigianale: Avviso pubblico a sportello rivolto alle imprese per la richiesta di contributi finalizzati all’inserimento occupazionale con contratto di apprendistato

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

| — | Decreto Legislativo 14 settembre 2011, n. 167, Testo Unico dell’apprendistato, a norma dell’articolo 1, comma 30, della legge 24 dicembre 2007, n. 247. (GU n.236 del 10-10-2011) |
| --- | --- |

—

Decreto Legislativo 14 settembre 2011, n. 167, Testo Unico dell’apprendistato, a norma dell’articolo 1, comma 30, della legge 24 dicembre 2007, n. 247. (GU n.236 del 10-10-2011)

| — | D.D. 262011 del Ministero del Lavoro e delle Politiche Sociali — Direzione Generale per le Politiche per l’Orientamento e la Formazione — PON “Governance e Azioni di Sistema” — Ob. Convergenza |
| --- | --- |

—

D.D. 262011 del Ministero del Lavoro e delle Politiche Sociali — Direzione Generale per le Politiche per l’Orientamento e la Formazione — PON “Governance e Azioni di Sistema” — Ob. Convergenza

| — | D.D. 264011 del Ministero del Lavoro e delle Politiche Sociali — DGPOF |
| --- | --- |

—

D.D. 264011 del Ministero del Lavoro e delle Politiche Sociali — DGPOF

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

30.11.2011-31.12.2012

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 78 150 700,00 (miljonites)

Tagatised

EUR 78 150 700,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

Fondo Sociale Europeo.

Programma Operativo Nazionale Convergenza. Obiettivo 1. PON2007IT051PO006 — EUR 7 955 600,00 (miljonites)

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 40)

0,007 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

| | http://www.servizilavoro.it/amva |
| --- | --- |

http://www.servizilavoro.it/amva

| | http://www.italialavoro.it/ |
| --- | --- |

http://www.italialavoro.it/

| | http://www.lavoro.gov.it |
| --- | --- |

http://www.lavoro.gov.it

| Riikliku abi viitenumber | SA.35355 (12/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | DEUTSCHLAND
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | KfW Bankengruppe |
| Palmengartenstraße 5-9, 60325 Frankfurt |
| www.kfw.de |

Riikliku abi viitenumber

SA.35355 (12/X)

Liikmesriik

Saksamaa

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

DEUTSCHLAND

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

KfW Bankengruppe

Palmengartenstraße 5-9, 60325 Frankfurt

www.kfw.de

Abimeetme nimetus

Energieeffizient Sanieren – Kommunale Unternehmen

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

KfW-Gesetz, BGBI. I S.2427, Programmmerkblatt „Energieeffizient Sanieren – Kommunale Unternehmen“

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

1.9.2012-31.12.2013

Sektorid

Kõik abikõlblikud sektorid

Abisaaja liik

VKEd,suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 25,00 (miljonites)

Tagatised

EUR 25,00 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus, Sooduslaen

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Investeerimisabi, mis võimaldab ettevõtjatel järgida ühenduse keskkonnakaitsenormatiivides nõutust rangemaid normatiive või parandada keskkonnakaitset ühenduse normatiivide puudumisel(artikkel 18)

35 %

20 %

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.kfw.de/kfw/de/Inlandsfoerderung/Programmuebersicht/BMU-Umweltinnovationsprogramm/index.jsp

| Riikliku abi viitenumber | SA.35940 (12/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | ABRUZZO
  Artikkel 107 lõige 3 punkt c |
| Abi andev ametiasutus | Regione Abruzzo Direzione Sviluppo Economico e del Turismo |
| Via Passolanciano, 75 Pescara 65124 |
| www.regione.abruzzo.it |

Riikliku abi viitenumber

SA.35940 (12/X)

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

ABRUZZO

Artikkel 107 lõige 3 punkt c

Abi andev ametiasutus

Regione Abruzzo Direzione Sviluppo Economico e del Turismo

Via Passolanciano, 75 Pescara 65124

www.regione.abruzzo.it

Abimeetme nimetus

Selezione e concessione di aiuti alle Destination Management Company (DMC) ed ai loro progetti di sviluppo Turistico di destinazione

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

DGR N.725 DEL 6.11.2012 PUBBLICATA SUL BOLLETTINO UFFICIALE DELLA REGIONE ABRUZZO BURAT SPECIALE TURISMO N.87 DEL 28.11.2012- ALLEGATO 1

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Kestus

28.11.2012-31.12.2013

Sektorid

Muude organisatsioonide tegevus

Abisaaja liik

VKEd

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

EUR 0,96 (miljonites)

Tagatised

EUR 0,96 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi (artikkel 36)

958 688 EUR

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

| | http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2383&b=avviso |
| --- | --- |

http://www.regione.abruzzo.it/portale/index.asp?modello=avvisoSing&servizio=le&stileDiv=sequence&template=default&tom=2383&b=avviso

| | http://leggi.regione.abruzzo.it/asp/redirectApprofondimenti.asp?pdfDoc=delibereRegionali/docs/delibere/DGR725-2012.zip |
| --- | --- |

http://leggi.regione.abruzzo.it/asp/redirectApprofondimenti.asp?pdfDoc=delibereRegionali/docs/delibere/DGR725-2012.zip

| | http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=46520&tipo=SPE&titolo=n%c2%b0+87+del+28%2f11%2f2012 |
| --- | --- |

http://bura.regione.abruzzo.it/bollettinoaccess.aspx?id=46520&tipo=SPE&titolo=n%c2%b0+87+del+28%2f11%2f2012

| Riikliku abi viitenumber | SA.36049 (13/X) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Liikmesriigi antud number | 20-12-3234-05-12 |
| Piirkonna nimi (NUTS) | DACHAU
  Abi mitte saavad piirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Regierung von Oberbayern |
| Maximillianstraße 39 |
| 80538 München |
| http://www.regierung.oberbayern.bayern.de |

Riikliku abi viitenumber

SA.36049 (13/X)

Liikmesriik

Saksamaa

Liikmesriigi antud number

20-12-3234-05-12

Piirkonna nimi (NUTS)

DACHAU

Abi mitte saavad piirkonnad

Abi andev ametiasutus

Regierung von Oberbayern

Maximillianstraße 39

80538 München

http://www.regierung.oberbayern.bayern.de

Abimeetme nimetus

Containerdepot München-Ost

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

Art. 23, 44 BayHO

Meetme liik

Erakorraline abi

Olemasoleva abimeetme muutmine

—

Abi andmise kuupäev

Alates 5.12.2012

Sektorid

Kauba raudteevedu

Abisaaja liik

VKEd – Kloiber GmbH

Ettevõtjale antava erakorralise abi üldsumma

EUR 0,61 (miljonites)

Tagatised

EUR 0,61 (miljonites)

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

10 %

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.stmwivt.bayern.de/verkehr/schiene/schienengueterverkehr/agvo2

---

| 28.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/70

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

2013/C 186/04

Abi nr: SA.36577 (13/XA)

Liikmesriik: Belgia

Piirkond: VLAAMS GEWEST

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Bio zoekt Boer en Bio zoekt Keten 2013

Õiguslik alus: Besluit van de Vlaamse Regering houdende toekenning van een subsidie aan BioForum vlaanderen vzw en Boerenbondvereniging voor Projecten vzw voor de uitvoering van het project „Bio zoekt Boer en Bio zoekt Keten 2013”.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: EUR 0,30 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 13.6.2013 - 31.12.2013

Abi eesmärk: Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: PÕLLUMAJANDUS, METSAMAJANDUS JA KALAPÜÜK

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Vlaamse Overheid |
| --- |
| Departement Landbouw en Visserij |
| Koning Albert II laan 35 |
| 1030 Brussel |

Vlaamse Overheid

Departement Landbouw en Visserij

Koning Albert II laan 35

1030 Brussel

Veebileht: http://lv.vlaanderen.be/nlapps/docs/default.asp?id=3069

Muu teave: —

Abi nr: SA.36693 (13/XA)

Liikmesriik: Sloveenia

Piirkond: Slovenia

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Pomoč za izgube zaradi neugodnih vremenskih razmer – suša 2012

Õiguslik alus:

| | Program odprave posledic škode v kmetijstvu zaradi suše leta 2012 (Sklep Vlade RS, št. 84400-1/2013/4, sprejet na 4. seji, z dne 11.4.2013) |
| --- | --- |

Program odprave posledic škode v kmetijstvu zaradi suše leta 2012 (Sklep Vlade RS, št. 84400-1/2013/4, sprejet na 4. seji, z dne 11.4.2013)

| | Zakon o odpravi posledic naravnih nesreč (Uradni list RS, št. 114/05 – uradno prečiščeno besedilo, 90/07, 102/07 in 40/12 - ZUJF) |
| --- | --- |

Zakon o odpravi posledic naravnih nesreč (Uradni list RS, št. 114/05 – uradno prečiščeno besedilo, 90/07, 102/07 in 40/12 - ZUJF)

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: EUR 5,65 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 45,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 4.6.2013 - 31.12.2015

Abi eesmärk: Ebasoodsad ilmastikutingimused (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 11)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Ministrstvo za kmetijstvo in okolje Republike Slovenije |
| --- |
| Dunajska 22, |
| 1000 Ljubljana |

Ministrstvo za kmetijstvo in okolje Republike Slovenije

Dunajska 22,

1000 Ljubljana

Veebileht:

| | http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/naravne_nesrece/program_odprave_posledic_skode_v_kmetijstvu_susa2012.pdf |
| --- | --- |

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/naravne_nesrece/program_odprave_posledic_skode_v_kmetijstvu_susa2012.pdf

| | http://www.pisrs.si/Predpis.aspx?id=ZAKO3734&pogled=osnovni |
| --- | --- |

http://www.pisrs.si/Predpis.aspx?id=ZAKO3734&pogled=osnovni

Muu teave: —

Abi nr: SA.36745 (13/XA)

Liikmesriik: Bulgaaria

Piirkond: Bulgaria

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Помощ за компенсиране разходите на земеделски стопани, свързани с изпълнение на мерките по Държавната профилактична програма и Програмите за надзор и ликвидиране на болести по животните

Õiguslik alus:

| | Чл. 4, чл. 10, параграф 1, букви „а“ и „б“, и чл. 15, параграф 2, буква „в“ от Регламент (ЕО) No 1857/2006 на Комисията за прилагане на членове 107 и 108 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти |
| --- | --- |

Чл. 4, чл. 10, параграф 1, букви „а“ и „б“, и чл. 15, параграф 2, буква „в“ от Регламент (ЕО) No 1857/2006 на Комисията за прилагане на членове 107 и 108 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти

| | Чл. 11, ал. 2, т. 3 и чл. 12, ал. 2, т. 1., буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители |
| --- | --- |

Чл. 11, ал. 2, т. 3 и чл. 12, ал. 2, т. 1., буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители

| | Чл. 120, ал.1, чл. 46 г и чл. 51, ал. 10 и ал. 11 от Закона за ветеринарномедицинската дейност. |
| --- | --- |

Чл. 120, ал.1, чл. 46 г и чл. 51, ал. 10 и ал. 11 от Закона за ветеринарномедицинската дейност.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: BGN 55,00 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 12.6.2013 - 30.6.2014

Abi eesmärk: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 4), Loomahaigused (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 10), Tehniline abi (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Държавен фонд „Земеделие“ |
| --- |
| гр. София бул. „Цар Борис III“ No138 |

Държавен фонд „Земеделие“

гр. София бул. „Цар Борис III“ No138

Veebileht: http://www.dfz.bg/bg/darzhavni-pomoshti/darjavni-pomoshti-za-notificirane/

Muu teave: —

Abi nr: SA.36746 (13/XA)

Liikmesriik: Bulgaaria

Piirkond: Bulgaria

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: „Помощ за компенсиране разходите на земеделски производители, свързани с изпълнение на мерки по „Национална програма от мерки за контрол на почвени неприятели по картофите от сем. Телени червеи (Elateridae)“

Õiguslik alus:

| | Чл. 12, ал. 1 и ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители; |
| --- | --- |

Чл. 12, ал. 1 и ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители;

| | Указания на Държавен фонд „Земеделие“ за схема на държавна помощ „Помощ за компенсиране разходите на земеделски производители, свързани с изпълнение на мерки по „Национална програма от мерки за контрол на почвени неприятели по картофите от сем. Телени червеи (Elateridae)“; |
| --- | --- |

Указания на Държавен фонд „Земеделие“ за схема на държавна помощ „Помощ за компенсиране разходите на земеделски производители, свързани с изпълнение на мерки по „Национална програма от мерки за контрол на почвени неприятели по картофите от сем. Телени червеи (Elateridae)“;

| | Национална програма от мерки за контрол на почвени неприятели по картофите от сем. Телени червеи - (Elateridae) |
| --- | --- |

Национална програма от мерки за контрол на почвени неприятели по картофите от сем. Телени червеи - (Elateridae)

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: BGN 1,40 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 100,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 12.6.2013 - 30.6.2014

Abi eesmärk: Taimehaigused – kahjurite järsk levik (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 10)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Държавен фонд „Земеделие“ |
| --- |
| София 1618, „Цар Борис III“ 136 |

Държавен фонд „Земеделие“

София 1618, „Цар Борис III“ 136

Veebileht: http://dfz.bg/bg/darzhavni-pomoshti/darjavni-pomoshti-za-notificirane/

Muu teave: —

Abi nr: SA.36750 (13/XA)

Liikmesriik: Ühendkuningriik

Piirkond: SCOTLAND

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi: Weather Aid Scheme (Scotland)2013

Õiguslik alus: Small Landholders (Scotland) Act 1911

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma: GBP 5,75 (miljonites)

Abi suurim osatähtsus: 90,00 %

Abikava või üksiktoetuse kestus: 1.8.2013 - 31.12.2013

Abi eesmärk: Ebasoodsad ilmastikutingimused (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 11)

Asjaomane sektor / asjaomased sektorid: Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Scottish Government |
| --- |
| Agriculture, Food and Rural Communities Directorate, |
| Rural Payments and Inspections Division, |
| Q1 Spur, |
| Saughton House, |
| Broomhouse Drive, |
| Edinburgh, |
| EH11 3XD |

Scottish Government

Agriculture, Food and Rural Communities Directorate,

Rural Payments and Inspections Division,

Q1 Spur,

Saughton House,

Broomhouse Drive,

Edinburgh,

EH11 3XD

Veebileht: http://www.scotland.gov.uk/Topics/farmingrural/Agriculture/grants/WeatherAidScheme

Muu teave: —

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 28.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 186/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 186/73

---

RIIGIABI – PRANTSUSMAA

Riigiabi SA.13869 (C 68/2002) – Électricité de France (EDF): üldise jaotusvõrgu uuendamiseks maksuvabastusega loodud kontoreservide ümberliigitamine kapitalisisendi alla

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 186/05

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 02.05.2013. aasta kirjaga teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest eespool nimetatud meetme puhul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlust laiendada.

Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon menetlust laiendab, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Greffe Aides d'Etat |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks: +32 22961242 |

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence

Greffe Aides d'Etat

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks: +32 22961242

Märkused edastatakse Prantsusmaale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, märkides taotluse põhjused.

Üldine jaotusvõrk anti 1956. aasta kontsessioonilepinguga EDFile ning 1987. aastal muutis EDF oma raamatupidamiskäsitlust ja liigitas üldise jaotusvõrguga seotud varad bilansi kirjesse „Kontsessiooni antud varad”. 10. novembri 1997. aasta seaduses nr 97-1026 on isegi osutatud, et EDFi on alates 1956. aastast käsitatud jaotusvõrgu omanikuna. Kontoreservidel, mis loodi vahemikus 1987–1996 kontsessiooni antud varade režiimi põhjal, ei ole enam alust. 1997. aastal oli EDFi bilansis kaks liiki reserve, mis olid loodud maksuvabastuse tingimustes üldise jaotusvõrgu uuendamiseks: veel kasutamata reservid 38,5 miljardi Prantsuse frangi (FRF) suuruse summa ulatuses ja kontsessioonitasu juba tehtud uuenduste eest 18,345 miljardi FRFi suuruse summa ulatuses.

Kuna kõnealustel reservidel ei ole enam alust, tegid Prantsuse võimud EDFi bilansis ümberkorralduse, toetudes järgmisele seadusele ja ministeeriumi otsusele.

| — | Esiteks on 1997. aasta 10. novembri seaduses nr 97-1026 sätestatud, et „1. jaanuaril 1997 kirjendatakse üldise jaotusvõrgu kontsessiooniga antud esemelise vara rahaline väärtus, mis on esitatud EDFi bilansi kohustustes ning mis on puutumata vastavatest ümberhindluse erinevustest, kirjesse „Kapitalitoetused””. Seega on seadusega ette nähtud, et reservide osa, mis vastab kontsessioonitasudele liigitatakse ümber kapitalisisendi kirje alla ning sellele ei kohaldata ettevõtte tulumaksu. |
| --- | --- |

—

Esiteks on 1997. aasta 10. novembri seaduses nr 97-1026 sätestatud, et „1. jaanuaril 1997 kirjendatakse üldise jaotusvõrgu kontsessiooniga antud esemelise vara rahaline väärtus, mis on esitatud EDFi bilansi kohustustes ning mis on puutumata vastavatest ümberhindluse erinevustest, kirjesse „Kapitalitoetused””. Seega on seadusega ette nähtud, et reservide osa, mis vastab kontsessioonitasudele liigitatakse ümber kapitalisisendi kirje alla ning sellele ei kohaldata ettevõtte tulumaksu.

| — | Teiseks on majandus-, rahandus- ja tööstusministri ning eelarve riigisekretäri ja tööstuse riigisekretäri kirjas, mis on adresseeritud EDFile 22. detsembril 1997, selgitatud EDFi bilansi aktiva osa ümberkorraldamise viisi ja määratud kindlaks EDFi bilansi ümberkorraldamise maksunduslikud tagajärjed. |
| --- | --- |

—

Teiseks on majandus-, rahandus- ja tööstusministri ning eelarve riigisekretäri ja tööstuse riigisekretäri kirjas, mis on adresseeritud EDFile 22. detsembril 1997, selgitatud EDFi bilansi aktiva osa ümberkorraldamise viisi ja määratud kindlaks EDFi bilansi ümberkorraldamise maksunduslikud tagajärjed.

Seega maksustasid Prantsuse võimud 38,5 miljardi FRFi suurust veel kasutamata reservi tavapäraselt, jättes maksustamata reservi selle osa, mis vastab kontsessioonitasule.

Oma 16. oktoobri 2002. aasta otsusega (K(2002) 3744), millest Prantsuse Vabariiki teavitati samal päeval, avas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetluse, et uurida eelist, mille EDF sai tulenevalt sellest, et jättis maksmata tasumisele kuuluva ettevõtte tulumaksu ühelt osalt kontsessioonitasudele vastava reservi pealt oma bilansi ümberstruktureerimise käigus 1997. aastal. Maksuameti poolt 9. aprillil 2002 komisjonile saadetud teates märkisid Prantsuse ametiasutused, et „niimoodi [aastal 1997 EDFi poolt] saadud maksusoodustus on hinnanguliselt 5,88 miljardit Prantsuse franki (14,119 × 41,66 %)”, ehk 888,89 miljonit eurot.

Komisjon võttis 16. detsembril 2003 vastu lõpliku otsuse (K(2003) 4637 (lõplik)) (1) ja teavitas sellest järgmisel päeval Prantsusmaad. Kõnealuses otsuses (artiklid 3 ja 4) leiab komisjon, et tasumisele kuuluv 888,89 miljoni euro suurune ettevõtte tulumaks ühe osa kontsessioonitasule vastava reservi pealt, mille EDF jättis maksmata oma bilansi ümberstruktureerimise käigus 1997. aastal, moodustab siseturuga kokkusobimatu riikliku toetuse ja tuleb koos intressidega tagasi maksta.

Euroopa Liidu Üldkohus tühistas oma 15. detsembri 2009. aasta otsusega komisjoni otsuse artiklid 3 ja 4 eelkõige põhjendusel, et komisjon oleks pidanud kontrollima, kas eraõiguslik investor oleks samadel asjaoludel teinud summa poolest võrreldava investeeringu, olenemata sellest, millises vormis sekkus riik EDFi kapitali suurendamiseks, ja võimalikust maksutulu kasutamisest, ning seda tuli teha selleks, et kontrollida kõnealuse investeeringu majanduslikku otstarbekust ja võrrelda seda sellega, kuidas oleks käitunud niisugune eraõiguslik investor sama ettevõtja suhtes samadel asjaoludel (2). Euroopa Liidu Kohus tühistas oma 5. juuni 2012. aasta otsusega komisjoni poolt Euroopa Liidu Üldkohutu otsuse kohta esitatud apellatsioonikaebuse (3). Komisjon peab seega tegema uue otsuse, et sulgeda oma 16. oktoobri 2002. aasta otsusega avatud menetlus. Samas tuleks uute üksikasjade kogumiseks menetlust laiendada.

Haldusmenetluse käigus kinnitasid Prantsuse ametiasutused ilma muude tõendite või toetavate analüüsideta, et selline täiendav toetus oli põhjendatud lähtuvalt 1997. aastal EDFi prognoositud kasumiperspektiivist, mis muutus järgmistel aastatel veelgi konkreetsemaks. Nii nagu seda rõhutatakse Euroopa Liidu kohtupraktikas, tuleb turumajanduse tingimustes tegutseva aruka investori põhimõtte kohaldamise võimalikkuse ja tõhusa kohaldamise – nagu on tegemist ka antud juhtumil – puhul eeldada, et liikmesriik on tegutsenud ka tegelikult investorina ja mitte riikliku makseasutusena. Selles suhtes loetakse investeerimiseelseid analüüse erinevalt tagantjärele tehtud analüüsidest arvestatavateks tõenditeks.

Paraku ei ole Prantsuse ametiasutuste väite kinnituseks, mille kohaselt turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor tegi 888,89 miljoni euro suuruse erainvesteeringu, esitatud komisjonile ühtegi aktsionärina tegutsenud Prantsuse ametiasutuse uuritud tõendusmaterjali. Prantsuse ametiasutused ei suuda isegi öelda, milline oli kapitali loodetav tasuvus ja näidata, et kapitali suurendamise oodatud tasuvus oleks olnud erainvestori jaoks piisav. Tundub, et kirjeldatud olukorra puhul ei saa turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtet kohaldada. Juhul kui seda siiski kohaldatakse, jõutaks paratamatult järeldusele, et ei ole tõenäoline, et arukas erainvestor oleks investeerinud EDFi kapitali suurendamisse ilma mingi investeeritava kapitali tasuvuse hinnangu või eelneva analüüsita.

Sellest lähtuvalt ja kui Prantsuse Vabariik ja/või kolmandad huvitatud isikud ei esita uusi üksikasju, võib siiski väita, et kuna EDF jättis 1997. aastal 888,89 miljoni euro suuruse ettevõtete tulumaksu maksmata, andis see talle majandusliku eelise, mis võis konkurentsi kahjustada ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubavahetust; lisaks oli tegemist muu hulgas ebaseadusliku riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Juhul kui tegemist on kirjeldatud juhtumiga, ei ole komisjoni käsutuses üksikasju, mis võimaldaksid tal otsustada kõnealuse abi kokkusobivuse üle siseturuga.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib ebaseaduslikult antud abi saajalt nõuda abi tagastamist.

KIRJA TEKST

„Par la présente, la Commission a l’honneur d’informer la République française que, dans le cadre de la procédure prévue à l’article 108, paragraphe 2, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne ("TFUE") (4) qui a été ouverte par sa décision du 16 octobre 2002 dans l'affaire ci-dessus, après l'annulation des articles 3 et 4 de la décision du 16 décembre 2003 de la Commission et le réexamen des informations fournies par vos autorités, la Commission a décidé d’étendre cette procédure pour préciser celle-ci et recueillir les informations et observations complémentaires de la République française et des tiers intéressés à ce sujet.

PROCÉDURE

| 1. | Par décision du 16 octobre 2002 (C(2002) 3744), notifiée à la République française le même jour, la Commission a ouvert la procédure prévue à l’article 108, paragraphe 2, du TFUE sur l’avantage résultant du non-paiement par EDF de l’impôt sur les sociétés dû, lors de la restructuration de son bilan en 1997, sur une partie des provisions comptables créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du réseau d’alimentation général (RAG). La Commission a aussi enjoint aux autorités françaises de fournir des informations nécessaires à l’examen de cet avantage fiscal dans le cadre de la procédure formelle. |
| --- | --- |

1.

Par décision du 16 octobre 2002 (C(2002) 3744), notifiée à la République française le même jour, la Commission a ouvert la procédure prévue à l’article 108, paragraphe 2, du TFUE sur l’avantage résultant du non-paiement par EDF de l’impôt sur les sociétés dû, lors de la restructuration de son bilan en 1997, sur une partie des provisions comptables créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du réseau d’alimentation général (RAG). La Commission a aussi enjoint aux autorités françaises de fournir des informations nécessaires à l’examen de cet avantage fiscal dans le cadre de la procédure formelle.

| 2. | Dans leurs observations transmises à la Commission par lettre en date du 11 décembre 2002, les autorités françaises ont contesté qu’EDF ait bénéficié d’un avantage fiscal et fait valoir notamment que la dotation complémentaire en capital corrigeait une sous-capitalisation et était justifiée de ce fait. |
| --- | --- |

2.

Dans leurs observations transmises à la Commission par lettre en date du 11 décembre 2002, les autorités françaises ont contesté qu’EDF ait bénéficié d’un avantage fiscal et fait valoir notamment que la dotation complémentaire en capital corrigeait une sous-capitalisation et était justifiée de ce fait.

| 3. | Après publication de la décision de la Commission (5), par lettre du 21 janvier 2003, la Commission a transmis à la République française les seules observations reçues d'une partie intéressée, en l'invitant à présenter ses commentaires. La République française n'a pas présenté de commentaire sur ces observations. |
| --- | --- |

3.

Après publication de la décision de la Commission (5), par lettre du 21 janvier 2003, la Commission a transmis à la République française les seules observations reçues d'une partie intéressée, en l'invitant à présenter ses commentaires. La République française n'a pas présenté de commentaire sur ces observations.

| 4. | Une réunion technique entre la Commission et les autorités françaises s’est tenue le 12 février 2003 au cours de laquelle la demande d'informations répondant à l'injonction a été réitérée oralement puis rappelée par lettre de la Commission du 4 juillet 2003. |
| --- | --- |

4.

Une réunion technique entre la Commission et les autorités françaises s’est tenue le 12 février 2003 au cours de laquelle la demande d'informations répondant à l'injonction a été réitérée oralement puis rappelée par lettre de la Commission du 4 juillet 2003.

| 5. | Le 11 novembre 2003, la République française a présenté de nouvelles informations. Le 17 novembre 2003, une nouvelle réunion technique a été organisée entre la Commission, les autorités françaises et des représentants d’EDF. Les autorités françaises ont également adressé des informations complémentaires en date du 20 novembre 2003. |
| --- | --- |

5.

Le 11 novembre 2003, la République française a présenté de nouvelles informations. Le 17 novembre 2003, une nouvelle réunion technique a été organisée entre la Commission, les autorités françaises et des représentants d’EDF. Les autorités françaises ont également adressé des informations complémentaires en date du 20 novembre 2003.

| 6. | Le 16 décembre 2003, la Commission a adopté sa décision finale (C(2003)4637fin), notifiée à la République française le lendemain (6). |
| --- | --- |

6.

Le 16 décembre 2003, la Commission a adopté sa décision finale (C(2003)4637fin), notifiée à la République française le lendemain (6).

| 7. | Par son arrêt du 15 décembre 2009, le Tribunal de l'Union européenne a annulé les articles 3 et 4 de la Décision de la Commission (7). |
| --- | --- |

7.

Par son arrêt du 15 décembre 2009, le Tribunal de l'Union européenne a annulé les articles 3 et 4 de la Décision de la Commission (7).

| 8. | Par son arrêt du 5 juin 2012, la Cour de Justice de l'Union européenne a rejeté le pourvoi formé par la Commission contre l'arrêt du Tribunal (8). |
| --- | --- |

8.

Par son arrêt du 5 juin 2012, la Cour de Justice de l'Union européenne a rejeté le pourvoi formé par la Commission contre l'arrêt du Tribunal (8).

DESCRIPTION DÉTAILLÉE DE LA MESURE

| 9. | En 1987, au motif que le réseau d’alimentation générale (RAG) lui avait été confié en 1956 par un contrat de concession, EDF a modifié sa pratique comptable et classé les actifs affectés au RAG au poste du bilan « Biens mis en concession ». EDF a donc appliqué à ces actifs les règles comptables spéciales établies en France pour les biens mis en concession qui doivent être retournés à l’Etat à la fin de celle-ci, et a créé en franchise d’impôt des provisions pour le renouvellement du RAG. |
| --- | --- |

9.

En 1987, au motif que le réseau d’alimentation générale (RAG) lui avait été confié en 1956 par un contrat de concession, EDF a modifié sa pratique comptable et classé les actifs affectés au RAG au poste du bilan « Biens mis en concession ». EDF a donc appliqué à ces actifs les règles comptables spéciales établies en France pour les biens mis en concession qui doivent être retournés à l’Etat à la fin de celle-ci, et a créé en franchise d’impôt des provisions pour le renouvellement du RAG.

| 10. | La loi no 97-1026 du 10 novembre 1997 a cependant établi qu’EDF était réputée propriétaire du RAG depuis 1956. Les provisions comptables créées de 1987 à 1996 en vertu du régime des biens mis en concession sont alors devenues sans objet. |
| --- | --- |

10.

La loi no 97-1026 du 10 novembre 1997 a cependant établi qu’EDF était réputée propriétaire du RAG depuis 1956. Les provisions comptables créées de 1987 à 1996 en vertu du régime des biens mis en concession sont alors devenues sans objet.

| 11. | En 1997, EDF avait dans ses comptes deux types de provisions créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG: les provisions non encore utilisées pour un montant de 38,5 milliards de francs français (FRF) et les droits du concédant, correspondant aux opérations de renouvellement déjà réalisées, pour un montant de FRF 18,345 milliards. |
| --- | --- |

11.

En 1997, EDF avait dans ses comptes deux types de provisions créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG: les provisions non encore utilisées pour un montant de 38,5 milliards de francs français (FRF) et les droits du concédant, correspondant aux opérations de renouvellement déjà réalisées, pour un montant de FRF 18,345 milliards.

| 12. | Ces provisions étant devenues sans objet, les autorités françaises ont réorganisé le bilan d’EDF à travers une loi et une décision ministérielle. |
| --- | --- |

12.

Ces provisions étant devenues sans objet, les autorités françaises ont réorganisé le bilan d’EDF à travers une loi et une décision ministérielle.

| 13. | En premier lieu, la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997 dispose qu’au «1er janvier 1997, la contre-valeur des biens en nature mis en concession du RAG figurant au passif du bilan d’EDF est inscrite, nette des écarts de réévaluation correspondants, au poste « Dotations en capital »». Rien, ni dans la loi, ni dans les travaux parlementaires, ne laisse penser que le législateur a voulu statuer sur le traitement fiscal de cette opération. |
| --- | --- |

13.

En premier lieu, la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997 dispose qu’au «1er janvier 1997, la contre-valeur des biens en nature mis en concession du RAG figurant au passif du bilan d’EDF est inscrite, nette des écarts de réévaluation correspondants, au poste « Dotations en capital »». Rien, ni dans la loi, ni dans les travaux parlementaires, ne laisse penser que le législateur a voulu statuer sur le traitement fiscal de cette opération.

| 14. | En second lieu, une lettre du ministre de l’Economie, des Finances et de l’Industrie, du secrétaire d’Etat au Budget et du secrétaire d’Etat à l’Industrie, adressée à EDF le 22 décembre 1997 (ci-après « la lettre du ministre de l’Economie »), explique dans son annexe 1 la restructuration du haut du bilan d’EDF, conformément à l’article 4 de la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997:






  «— | Reclassement des « droits du concédant » (18 345 563 605 F):
  Consolidation en dotations en capital de la contre-valeur des biens en nature du RAG mis dans la concession à hauteur de FRF 14 119 065 335.
  Regroupement des écarts de réévaluation du RAG de 1959 (2.425 MF) et de 1976 (immobilisations non amortissables: 97 MF) avec le poste « Ecarts de réévaluation RAG », dont le montant passe ainsi de 1.720 MF à 4.145 MF.
  Regroupement des provisions réglementées relatives à la réévaluation des immobilisations amortissables de 1976 (1.704 MF), le poste passant de 877 MF à 2.581 MF.
  Reclassement des provisions pour renouvellement devenues injustifiées (38 520 943 408 F) au report à nouveau, en application de l’avis du Conseil national de la comptabilité no 97-06 du 18 juin 1997 relatif aux changements comptables.» |
| --- | --- | --- |

14.

En second lieu, une lettre du ministre de l’Economie, des Finances et de l’Industrie, du secrétaire d’Etat au Budget et du secrétaire d’Etat à l’Industrie, adressée à EDF le 22 décembre 1997 (ci-après « la lettre du ministre de l’Economie »), explique dans son annexe 1 la restructuration du haut du bilan d’EDF, conformément à l’article 4 de la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997:

«—

Reclassement des « droits du concédant » (18 345 563 605 F):

Consolidation en dotations en capital de la contre-valeur des biens en nature du RAG mis dans la concession à hauteur de FRF 14 119 065 335.

Regroupement des écarts de réévaluation du RAG de 1959 (2.425 MF) et de 1976 (immobilisations non amortissables: 97 MF) avec le poste « Ecarts de réévaluation RAG », dont le montant passe ainsi de 1.720 MF à 4.145 MF.

Regroupement des provisions réglementées relatives à la réévaluation des immobilisations amortissables de 1976 (1.704 MF), le poste passant de 877 MF à 2.581 MF.

Reclassement des provisions pour renouvellement devenues injustifiées (38 520 943 408 F) au report à nouveau, en application de l’avis du Conseil national de la comptabilité no 97-06 du 18 juin 1997 relatif aux changements comptables.»

| 15. | L’annexe 3 de la lettre du ministre de l’Economie établit également les conséquences fiscales de la réorganisation du bilan d’EDF. Une variation d’actif net est constatée avec le reclassement des provisions pour renouvellement non utilisées, d’un montant de FRF 38,5 milliards, au report à nouveau, et soumise à l’impôt sur les sociétés au taux de 41,66 % applicable en 1997. |
| --- | --- |

15.

L’annexe 3 de la lettre du ministre de l’Economie établit également les conséquences fiscales de la réorganisation du bilan d’EDF. Une variation d’actif net est constatée avec le reclassement des provisions pour renouvellement non utilisées, d’un montant de FRF 38,5 milliards, au report à nouveau, et soumise à l’impôt sur les sociétés au taux de 41,66 % applicable en 1997.

| 16. | Ainsi, les provisions non encore utilisées pour un montant de FRF 38,5 milliards ont été imposées normalement par les autorités françaises, alors que la partie des provisions correspondant aux droits du concédant n’a pas été imposée. Dans une note de la Direction générale des impôts en date du 9 avril 2002, adressée à la Commission, les autorités françaises indiquent que « les droits du concédant afférents au RAG représentent une dette indue que l’incorporation au capital a libérée d’impôt de manière injustifiée » et que « cette réserve aurait dû, préalablement à son incorporation au capital, être transférée du passif de l’établissement où elle figurait à tort vers un compte de situation nette entraînant ainsi une variation positive d’actif net imposable en application de l’article 38-2 » du Code général des impôts. Elles constatent que « l’avantage en impôts ainsi obtenu [en 1997 par EDF] peut être évalué à 5,88 milliards de francs (14,119 × 41,66 %) », soit EUR 888,89 millions (9). |
| --- | --- |

16.

Ainsi, les provisions non encore utilisées pour un montant de FRF 38,5 milliards ont été imposées normalement par les autorités françaises, alors que la partie des provisions correspondant aux droits du concédant n’a pas été imposée. Dans une note de la Direction générale des impôts en date du 9 avril 2002, adressée à la Commission, les autorités françaises indiquent que « les droits du concédant afférents au RAG représentent une dette indue que l’incorporation au capital a libérée d’impôt de manière injustifiée » et que « cette réserve aurait dû, préalablement à son incorporation au capital, être transférée du passif de l’établissement où elle figurait à tort vers un compte de situation nette entraînant ainsi une variation positive d’actif net imposable en application de l’article 38-2 » du Code général des impôts. Elles constatent que « l’avantage en impôts ainsi obtenu [en 1997 par EDF] peut être évalué à 5,88 milliards de francs (14,119 × 41,66 %) », soit EUR 888,89 millions (9).

| 17. | Conformément à la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997 et à la lettre du ministre de l’Economie, les écarts de réévaluation ont été transférés à la rubrique « Capitaux propres » sans incidence fiscale, car ils correspondaient à des plus-values de réévaluation réalisées en franchise d’impôt ou sous un régime de neutralité fiscale suite aux lois de réévaluation de 1959 et de 1976. |
| --- | --- |

17.

Conformément à la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997 et à la lettre du ministre de l’Economie, les écarts de réévaluation ont été transférés à la rubrique « Capitaux propres » sans incidence fiscale, car ils correspondaient à des plus-values de réévaluation réalisées en franchise d’impôt ou sous un régime de neutralité fiscale suite aux lois de réévaluation de 1959 et de 1976.

| 18. | Dans le cadre de la réorganisation du bilan d’EDF, les autorités françaises ont suivi l’avis no 97.06 du 18 juin 1997 du Conseil national de la comptabilité, relatif aux changements de méthodes comptables, changements d’estimation, changements d’options fiscales et corrections d’erreurs (ci-après « l’avis du Conseil national de la comptabilité »), qui établit que les corrections d’erreurs comptables, qui, par leur nature même, portent sur la comptabilisation des opérations passées, « sont comptabilisées dans le résultat de l’exercice au cours duquel elles sont constatées ». |
| --- | --- |

18.

Dans le cadre de la réorganisation du bilan d’EDF, les autorités françaises ont suivi l’avis no 97.06 du 18 juin 1997 du Conseil national de la comptabilité, relatif aux changements de méthodes comptables, changements d’estimation, changements d’options fiscales et corrections d’erreurs (ci-après « l’avis du Conseil national de la comptabilité »), qui établit que les corrections d’erreurs comptables, qui, par leur nature même, portent sur la comptabilisation des opérations passées, « sont comptabilisées dans le résultat de l’exercice au cours duquel elles sont constatées ».

DÉCISION D'OUVERTURE DE LA PROCÉDURE

| 19. | Dans sa décision d'ouverture de la procédure du 16 octobre 2002, la Commission concluait que la création irrégulière de provisions complémentaires pour renouvellement du réseau d'alimentation générale (RAG) sur la période 1987-1996 avait favorisé EDF au sens de l’article 107 (1) du TFUE. Elle lui aurait procuré un avantage économique sélectif résultant de la différence entre la valeur capitalisée de l'impôt sur les sociétés non payé sur les provisions au cours de la même période et le montant de l'impôt sur les sociétés acquitté par EDF en 1997, à la suite de l'adoption par le Parlement français de l'article 4 de la loi 97 – 1026. |
| --- | --- |

19.

Dans sa décision d'ouverture de la procédure du 16 octobre 2002, la Commission concluait que la création irrégulière de provisions complémentaires pour renouvellement du réseau d'alimentation générale (RAG) sur la période 1987-1996 avait favorisé EDF au sens de l’article 107 (1) du TFUE. Elle lui aurait procuré un avantage économique sélectif résultant de la différence entre la valeur capitalisée de l'impôt sur les sociétés non payé sur les provisions au cours de la même période et le montant de l'impôt sur les sociétés acquitté par EDF en 1997, à la suite de l'adoption par le Parlement français de l'article 4 de la loi 97 – 1026.

| 20. | En dépit du fait qu’EDF exerçait en France des activités sur une série de marchés soumis à des droits de monopole avant l’entrée en vigueur de la directive du Conseil 96/92 libéralisant le secteur de l’électricité, la Commission considérait que les mesures d’aides en cause en faveur d’EDF ont faussé ou menacer de fausser la concurrence et le commerce entre Etats membres aux termes de l’article 107 (1) du TFUE. Cela résultait en particulier du fait que, malgré les droits exclusifs dont jouissait EDF dans l’exercice de certaines activités en France, il existait néanmoins un certain degré de commerce entre Etats membres sur ces marchés. De surcroît, une libre concurrence existait sur les marchés connexes sur lesquels EDF avait déjà diversifié (que ce soit d’un point de vue géographique ou sectoriel) ses activités au-delà de l’étendue de ses droits exclusifs. Ces effets étaient déjà présents bien avant la libéralisation provoquée par la directive susmentionnée. |
| --- | --- |

20.

En dépit du fait qu’EDF exerçait en France des activités sur une série de marchés soumis à des droits de monopole avant l’entrée en vigueur de la directive du Conseil 96/92 libéralisant le secteur de l’électricité, la Commission considérait que les mesures d’aides en cause en faveur d’EDF ont faussé ou menacer de fausser la concurrence et le commerce entre Etats membres aux termes de l’article 107 (1) du TFUE. Cela résultait en particulier du fait que, malgré les droits exclusifs dont jouissait EDF dans l’exercice de certaines activités en France, il existait néanmoins un certain degré de commerce entre Etats membres sur ces marchés. De surcroît, une libre concurrence existait sur les marchés connexes sur lesquels EDF avait déjà diversifié (que ce soit d’un point de vue géographique ou sectoriel) ses activités au-delà de l’étendue de ses droits exclusifs. Ces effets étaient déjà présents bien avant la libéralisation provoquée par la directive susmentionnée.

| 21. | La Commission concluait aussi qu'il s'agissait d'une aide nouvelle qui ne semblait pas, à ce stade, permettre de considérer que les conditions énoncées à l'article 107, paragraphes 2 et 3, du TFUE, étaient remplies, cependant que les autorités françaises n'avaient pas invoqué l'application des dispositions de l'article 106, paragraphe 2 du TFUE. |
| --- | --- |

21.

La Commission concluait aussi qu'il s'agissait d'une aide nouvelle qui ne semblait pas, à ce stade, permettre de considérer que les conditions énoncées à l'article 107, paragraphes 2 et 3, du TFUE, étaient remplies, cependant que les autorités françaises n'avaient pas invoqué l'application des dispositions de l'article 106, paragraphe 2 du TFUE.

| 22. | Enfin, dans son injonction du 16 octobre 2002, la Commission avait demandé aux autorités françaises la communication de tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de cette mesure d’aide, et notamment les copies complètes des rapports confidentiels de la Cour des comptes française sur EDF. Les autorités françaises se sont limitées à communiquer des extraits de ces rapports, au motif que seuls ces extraits étaient en rapport avec l’investigation de la Commission et que les « rapports particuliers de la Cour des comptes sur EDF comportent des éléments nominatifs ou qui relèvent du secret commercial ». |
| --- | --- |

22.

Enfin, dans son injonction du 16 octobre 2002, la Commission avait demandé aux autorités françaises la communication de tous les documents, informations et données nécessaires pour apprécier la compatibilité de cette mesure d’aide, et notamment les copies complètes des rapports confidentiels de la Cour des comptes française sur EDF. Les autorités françaises se sont limitées à communiquer des extraits de ces rapports, au motif que seuls ces extraits étaient en rapport avec l’investigation de la Commission et que les « rapports particuliers de la Cour des comptes sur EDF comportent des éléments nominatifs ou qui relèvent du secret commercial ».

OBSERVATIONS D’UN TIERS INTÉRESSÉ

| 23. | Par lettre en date du 6 janvier 2003, le Syndicat National des Producteurs Indépendants d’Electricité Thermique (SNPIET) a adressé des observations à la Commission dans le cadre de la procédure formelle d’examen ouverte sur le non-paiement par EDF, en 1997, de l’impôt sur les sociétés sur une partie des provisions créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG. Selon ces observations, EDF ne s’est pas conformée dans le cadre de ses activités aux règles en usage dans les sociétés industrielles et commerciales, contrairement à ce que dispose la loi no 46-628 du 8 avril 1946. |
| --- | --- |

23.

Par lettre en date du 6 janvier 2003, le Syndicat National des Producteurs Indépendants d’Electricité Thermique (SNPIET) a adressé des observations à la Commission dans le cadre de la procédure formelle d’examen ouverte sur le non-paiement par EDF, en 1997, de l’impôt sur les sociétés sur une partie des provisions créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG. Selon ces observations, EDF ne s’est pas conformée dans le cadre de ses activités aux règles en usage dans les sociétés industrielles et commerciales, contrairement à ce que dispose la loi no 46-628 du 8 avril 1946.

OBSERVATIONS DE LA RÉPUBLIQUE FRANÇAISE

| 24. | Les autorités françaises ont communiqué leurs observations à la Commission par lettre en date du 11 décembre 2002. Elles contestent le caractère d’aide d’Etat du non-paiement, en 1997, de l’impôt sur les sociétés sur une partie des provisions comptables créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG. |
| --- | --- |

24.

Les autorités françaises ont communiqué leurs observations à la Commission par lettre en date du 11 décembre 2002. Elles contestent le caractère d’aide d’Etat du non-paiement, en 1997, de l’impôt sur les sociétés sur une partie des provisions comptables créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG.

| 25. | A titre préliminaire, les autorités françaises contestent le montant des provisions pour renouvellement du RAG avancé par la Commission. Les autorités françaises soutiennent ensuite que, même en l’absence de dotations en provisions pour le renouvellement du RAG, EDF n’aurait pas été en mesure de payer l’impôt sur les sociétés de 1987 à 1996 du fait de reports fiscaux fortement déficitaires. De plus, l’Etat étant à la fois propriétaire d’EDF et autorité concédant le RAG, elles ont considéré que les droits du concédant ne constituaient pas pour lui une dette réellement exigible. Par conséquent, lors de la restructuration du bilan en 1997, elles ont affecté ces droits du concédant aux capitaux propres d’EDF afin de corriger sa sous-capitalisation, mais sans les soumettre à l’impôt sur les sociétés. |
| --- | --- |

25.

A titre préliminaire, les autorités françaises contestent le montant des provisions pour renouvellement du RAG avancé par la Commission. Les autorités françaises soutiennent ensuite que, même en l’absence de dotations en provisions pour le renouvellement du RAG, EDF n’aurait pas été en mesure de payer l’impôt sur les sociétés de 1987 à 1996 du fait de reports fiscaux fortement déficitaires. De plus, l’Etat étant à la fois propriétaire d’EDF et autorité concédant le RAG, elles ont considéré que les droits du concédant ne constituaient pas pour lui une dette réellement exigible. Par conséquent, lors de la restructuration du bilan en 1997, elles ont affecté ces droits du concédant aux capitaux propres d’EDF afin de corriger sa sous-capitalisation, mais sans les soumettre à l’impôt sur les sociétés.

| 26. | Les autorités françaises considèrent que la restructuration comptable opérée en 1997 peut être interprétée comme une dotation complémentaire en capital d’un montant équivalent à l’exonération partielle d’impôt, dont le but a été également de corriger une sous-capitalisation. Il aurait été jugé plus efficace et neutre d'affecter directement les droits du concédant en fonds propres pour leur montant total plutôt que d'effectuer l'opération de nature équivalente qui aurait consisté à affecter en capital un montant net après impôts sur les sociétés, solliciter le versement par EDF de l'impôt sur les sociétés correspondant à la variation de l'actif net puis, enfin, procéder à une dotation complémentaire en capital d'un montant équivalent à l'impôt payé. |
| --- | --- |

26.

Les autorités françaises considèrent que la restructuration comptable opérée en 1997 peut être interprétée comme une dotation complémentaire en capital d’un montant équivalent à l’exonération partielle d’impôt, dont le but a été également de corriger une sous-capitalisation. Il aurait été jugé plus efficace et neutre d'affecter directement les droits du concédant en fonds propres pour leur montant total plutôt que d'effectuer l'opération de nature équivalente qui aurait consisté à affecter en capital un montant net après impôts sur les sociétés, solliciter le versement par EDF de l'impôt sur les sociétés correspondant à la variation de l'actif net puis, enfin, procéder à une dotation complémentaire en capital d'un montant équivalent à l'impôt payé.

| 27. | Les autorités françaises estiment qu'une telle dotation complémentaire était justifiée par les perspectives de rentabilité offertes par EDF en 1997, qui se sont d'ailleurs concrétisées pendant les années suivantes. Dans des circonstances comparables, selon les autorités françaises, un investisseur privé en économie de marché aurait procédé à un tel apport en capital. |
| --- | --- |

27.

Les autorités françaises estiment qu'une telle dotation complémentaire était justifiée par les perspectives de rentabilité offertes par EDF en 1997, qui se sont d'ailleurs concrétisées pendant les années suivantes. Dans des circonstances comparables, selon les autorités françaises, un investisseur privé en économie de marché aurait procédé à un tel apport en capital.

| 28. | Les autorités françaises contestent également que la rémunération de l’Etat ait été indûment diminuée de 1987 à 1996 suite à la création des provisions en question. Elles indiquent que, même si le résultat net avait été supérieur, la rémunération de l’Etat n’aurait pas été plus élevée car, pendant cette période, le niveau de la rémunération ne correspondait pas à un pourcentage prédéfini du résultat net de l’entreprise. Ce niveau était déterminé librement par l’Etat en valeur absolue et pouvait ne pas être fixé en fonction de la situation financière de l’entreprise. De plus, cette rémunération n’était pas obligatoirement prélevée sur les bénéfices nets de chaque exercice. Dans cette perspective et compte tenu des reports déficitaires d’EDF, les autorités françaises soulignent que l’Etat a finalement prélevé de 1987 à 1996 un dividende dont le niveau a dépassé de façon considérable les limites du droit commun des sociétés commerciales. |
| --- | --- |

28.

Les autorités françaises contestent également que la rémunération de l’Etat ait été indûment diminuée de 1987 à 1996 suite à la création des provisions en question. Elles indiquent que, même si le résultat net avait été supérieur, la rémunération de l’Etat n’aurait pas été plus élevée car, pendant cette période, le niveau de la rémunération ne correspondait pas à un pourcentage prédéfini du résultat net de l’entreprise. Ce niveau était déterminé librement par l’Etat en valeur absolue et pouvait ne pas être fixé en fonction de la situation financière de l’entreprise. De plus, cette rémunération n’était pas obligatoirement prélevée sur les bénéfices nets de chaque exercice. Dans cette perspective et compte tenu des reports déficitaires d’EDF, les autorités françaises soulignent que l’Etat a finalement prélevé de 1987 à 1996 un dividende dont le niveau a dépassé de façon considérable les limites du droit commun des sociétés commerciales.

| 29. | Les autorités françaises estiment, en outre, que même si la constitution des provisions pour le renouvellement du RAG s’était traduite par un avantage, celui-ci devrait être considéré comme annulé par l’augmentation de l’impôt sur les sociétés payé en 1997. Elles estiment également que sur la période 1987-1996, EDF a globalement versé à l’Etat une somme supérieure à l'impôt sur les sociétés qu’aurait payé une société de droit commercial, qui n’aurait pas constitué de provisions pour renouvellement du RAG et qui aurait versé à son actionnaire un dividende égal à 37,5% du résultat net après impôt. |
| --- | --- |

29.

Les autorités françaises estiment, en outre, que même si la constitution des provisions pour le renouvellement du RAG s’était traduite par un avantage, celui-ci devrait être considéré comme annulé par l’augmentation de l’impôt sur les sociétés payé en 1997. Elles estiment également que sur la période 1987-1996, EDF a globalement versé à l’Etat une somme supérieure à l'impôt sur les sociétés qu’aurait payé une société de droit commercial, qui n’aurait pas constitué de provisions pour renouvellement du RAG et qui aurait versé à son actionnaire un dividende égal à 37,5% du résultat net après impôt.

| 30. | Par ailleurs, les autorités françaises considèrent que si un avantage indu devait être établi, il s’agirait d’une aide existante, et non d’une aide nouvelle en raison de la prescription décennale, prévue à l’article 15 du règlement (CE) no 659/1999, qui court à partir de l’octroi des premiers éléments d’aide. Compte tenu que la première demande de renseignements de la Commission date du 10 juillet 2001, les éventuels éléments d’aide accordés avant 1991 seraient prescrits. Les autorités françaises estiment que l’intervention du législateur en 1997 n’a pas eu pour effet d’interrompre cette prescription, puisque seules des mesures de la Commission peuvent avoir cet effet. Les autorités françaises estiment enfin qu’il s’agirait de toute façon d’une aide existante, dans la mesure où elle a été octroyée avant la libéralisation du marché électrique. |
| --- | --- |

30.

Par ailleurs, les autorités françaises considèrent que si un avantage indu devait être établi, il s’agirait d’une aide existante, et non d’une aide nouvelle en raison de la prescription décennale, prévue à l’article 15 du règlement (CE) no 659/1999, qui court à partir de l’octroi des premiers éléments d’aide. Compte tenu que la première demande de renseignements de la Commission date du 10 juillet 2001, les éventuels éléments d’aide accordés avant 1991 seraient prescrits. Les autorités françaises estiment que l’intervention du législateur en 1997 n’a pas eu pour effet d’interrompre cette prescription, puisque seules des mesures de la Commission peuvent avoir cet effet. Les autorités françaises estiment enfin qu’il s’agirait de toute façon d’une aide existante, dans la mesure où elle a été octroyée avant la libéralisation du marché électrique.

| 31. | Dans leur lettre en date du 20 novembre 2003, les autorités françaises rappellent leurs arguments quant aux écarts de réévaluation inclus dans le montant des droits du concédant figurant dans les comptes sociaux et quant à l’application de la règle de prescription. De plus, elles affirment que le taux de l’impôt sur les sociétés qui aurait dû être appliqué à la restructuration du bilan d’EDF est celui de 1996 (taux de 36,67 %), et non de 1997 (taux de 41,66 %). En effet, elles considèrent que cette restructuration a été réalisée sur une déclaration fiscale déposée le 23 décembre 1997, après la clôture de l’exercice 1996 mais avant celle de l’exercice 1997. |
| --- | --- |

31.

Dans leur lettre en date du 20 novembre 2003, les autorités françaises rappellent leurs arguments quant aux écarts de réévaluation inclus dans le montant des droits du concédant figurant dans les comptes sociaux et quant à l’application de la règle de prescription. De plus, elles affirment que le taux de l’impôt sur les sociétés qui aurait dû être appliqué à la restructuration du bilan d’EDF est celui de 1996 (taux de 36,67 %), et non de 1997 (taux de 41,66 %). En effet, elles considèrent que cette restructuration a été réalisée sur une déclaration fiscale déposée le 23 décembre 1997, après la clôture de l’exercice 1996 mais avant celle de l’exercice 1997.

| 32. | Les autorités françaises contestent ainsi l’affirmation de la Commission selon laquelle EDF aurait bénéficié d’un avantage en 1997 en raison du non-paiement de l’impôt sur les sociétés sur une partie des provisions créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG. |
| --- | --- |

32.

Les autorités françaises contestent ainsi l’affirmation de la Commission selon laquelle EDF aurait bénéficié d’un avantage en 1997 en raison du non-paiement de l’impôt sur les sociétés sur une partie des provisions créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG.

LES ARRÊTS DES JURIDICTIONS DE L'UNION EUROPÉENNE

| 33. | Dans son arrêt du 15 décembre 2009, le Tribunal de l'Union européenne a annulé les articles 3 et 4 de la décision de la Commission du 16 décembre 2003, essentiellement au motif qu'l appartenait à la Commission, de vérifier si un investisseur privé aurait procédé à un investissement comparable dans son montant dans des circonstances similaires, indépendamment de la forme de l’intervention de l’État pour augmenter le capital d’EDF et de l’usage éventuel de ressources fiscales à cet effet, et ce afin de vérifier la rationalité économique de cet investissement et de le comparer au comportement qu’aurait eu un tel investisseur à l’égard de la même entreprise dans les mêmes circonstances. Le Tribunal a estimé qu'eu égard à la nécessité d'apprécier la mesure litigieuse dans son contexte, la Commission ne pouvait se limiter à examiner les incidences fiscales des dispositions adoptées par la République française et aurait dû vérifier si l'opération satisfaisait au critère de l'investisseur privé. Le Tribunal a donc considéré que la Commission avait commis une erreur de droit et violé l'article 87 CE (devenu article 107 TFUE). |
| --- | --- |

33.

Dans son arrêt du 15 décembre 2009, le Tribunal de l'Union européenne a annulé les articles 3 et 4 de la décision de la Commission du 16 décembre 2003, essentiellement au motif qu'l appartenait à la Commission, de vérifier si un investisseur privé aurait procédé à un investissement comparable dans son montant dans des circonstances similaires, indépendamment de la forme de l’intervention de l’État pour augmenter le capital d’EDF et de l’usage éventuel de ressources fiscales à cet effet, et ce afin de vérifier la rationalité économique de cet investissement et de le comparer au comportement qu’aurait eu un tel investisseur à l’égard de la même entreprise dans les mêmes circonstances. Le Tribunal a estimé qu'eu égard à la nécessité d'apprécier la mesure litigieuse dans son contexte, la Commission ne pouvait se limiter à examiner les incidences fiscales des dispositions adoptées par la République française et aurait dû vérifier si l'opération satisfaisait au critère de l'investisseur privé. Le Tribunal a donc considéré que la Commission avait commis une erreur de droit et violé l'article 87 CE (devenu article 107 TFUE).

| 34. | Dans son arrêt du 5 juin 2012, la Cour de Justice de l'Union européenne a rejeté le pourvoi formé par la Commission contre l'arrêt du Tribunal, notamment au motif que le constat effectué par le Tribunal selon lequel l’obligation pour la Commission de vérifier si les capitaux ont été apportés par l’État dans des circonstances qui correspondent aux conditions normales du marché existe indépendamment de la forme sous laquelle les capitaux ont été apportés, tout comme l'appréciation du Tribunal selon laquelle le critère de l’investisseur privé peut être applicable même dans le cas où des moyens de nature fiscale ont été employés, ne sont entachés d’aucune erreur de droit. |
| --- | --- |

34.

Dans son arrêt du 5 juin 2012, la Cour de Justice de l'Union européenne a rejeté le pourvoi formé par la Commission contre l'arrêt du Tribunal, notamment au motif que le constat effectué par le Tribunal selon lequel l’obligation pour la Commission de vérifier si les capitaux ont été apportés par l’État dans des circonstances qui correspondent aux conditions normales du marché existe indépendamment de la forme sous laquelle les capitaux ont été apportés, tout comme l'appréciation du Tribunal selon laquelle le critère de l’investisseur privé peut être applicable même dans le cas où des moyens de nature fiscale ont été employés, ne sont entachés d’aucune erreur de droit.

| 35. | La Cour considère que, en cas de doute sur la qualité de puissance publique ou d'actionnaire qui est à l'origine d'une mesure, il incombe à l'Etat membre d’établir sans équivoque et sur la base d’éléments objectifs et vérifiables que la mesure mise en œuvre ressortit à sa qualité d’actionnaire. Ces éléments doivent faire apparaître clairement que l’État membre concerné a pris, préalablement ou simultanément à l’octroi de l’avantage économique, la décision de procéder, par la mesure effectivement mise en œuvre, à un investissement dans l’entreprise publique contrôlée. Peuvent notamment être requis, à cet égard, des éléments faisant apparaître que cette décision est fondée sur des évaluations économiques comparables à celles qu' un investisseur privé rationnel se trouvant dans une situation la plus proche possible de celle dudit État membre aurait fait établir, avant de procéder audit investissement, aux fins de déterminer la rentabilité future d’un tel investissement. |
| --- | --- |

35.

La Cour considère que, en cas de doute sur la qualité de puissance publique ou d'actionnaire qui est à l'origine d'une mesure, il incombe à l'Etat membre d’établir sans équivoque et sur la base d’éléments objectifs et vérifiables que la mesure mise en œuvre ressortit à sa qualité d’actionnaire. Ces éléments doivent faire apparaître clairement que l’État membre concerné a pris, préalablement ou simultanément à l’octroi de l’avantage économique, la décision de procéder, par la mesure effectivement mise en œuvre, à un investissement dans l’entreprise publique contrôlée. Peuvent notamment être requis, à cet égard, des éléments faisant apparaître que cette décision est fondée sur des évaluations économiques comparables à celles qu' un investisseur privé rationnel se trouvant dans une situation la plus proche possible de celle dudit État membre aurait fait établir, avant de procéder audit investissement, aux fins de déterminer la rentabilité future d’un tel investissement.

| 36. | La Cour estime que des évaluations économiques établies après l’octroi dudit avantage, le constat rétrospectif de la rentabilité effective de l’investissement réalisé par l’État membre concerné ou des justifications ultérieures du choix du procédé effectivement retenu ne sauraient suffire à établir que cet État membre a pris, préalablement ou simultanément à cet octroi, une telle décision en sa qualité d’actionnaire. Si l’État membre concerné fait parvenir à la Commission des éléments de la nature requise, il appartient à cette dernière d’effectuer une appréciation globale prenant en compte, outre les éléments fournis par cet État membre, tout autre élément pertinent en l’espèce lui permettant de déterminer si la mesure en cause ressortit à la qualité d’actionnaire ou à celle de puissance publique dudit État membre. En particulier, peuvent être pertinents à cet égard, la nature et l’objet de cette mesure, le contexte dans lequel elle s’inscrit, ainsi que l’objectif poursuivi et les règles auxquelles ladite mesure est soumise. |
| --- | --- |

36.

La Cour estime que des évaluations économiques établies après l’octroi dudit avantage, le constat rétrospectif de la rentabilité effective de l’investissement réalisé par l’État membre concerné ou des justifications ultérieures du choix du procédé effectivement retenu ne sauraient suffire à établir que cet État membre a pris, préalablement ou simultanément à cet octroi, une telle décision en sa qualité d’actionnaire. Si l’État membre concerné fait parvenir à la Commission des éléments de la nature requise, il appartient à cette dernière d’effectuer une appréciation globale prenant en compte, outre les éléments fournis par cet État membre, tout autre élément pertinent en l’espèce lui permettant de déterminer si la mesure en cause ressortit à la qualité d’actionnaire ou à celle de puissance publique dudit État membre. En particulier, peuvent être pertinents à cet égard, la nature et l’objet de cette mesure, le contexte dans lequel elle s’inscrit, ainsi que l’objectif poursuivi et les règles auxquelles ladite mesure est soumise.

| 37. | En outre la Cour relève que l’application du critère de l’investisseur privé aurait permis de déterminer si un actionnaire privé aurait apporté, à des conditions similaires, un montant égal à l’impôt dû, dans une entreprise se trouvant dans une situation comparable à celle d’EDF. A cet égard, lorsqu’il apparaît que le critère de l’investisseur privé pourrait être applicable, la Cour estime qu'il incombe à la Commission de demander à l’État membre concerné de lui fournir toutes les informations pertinentes lui permettant de vérifier si les conditions d’applicabilité et d’application de ce critère sont remplies et elle ne peut refuser d’examiner de telles informations que si les éléments de preuve produits ont été établis postérieurement à l’adoption de la décision d’effectuer l’investissement en question. En effet, seuls sont pertinents les éléments disponibles et les évolutions prévisibles au moment où la décision de procéder à l’investissement a été prise. |
| --- | --- |

37.

En outre la Cour relève que l’application du critère de l’investisseur privé aurait permis de déterminer si un actionnaire privé aurait apporté, à des conditions similaires, un montant égal à l’impôt dû, dans une entreprise se trouvant dans une situation comparable à celle d’EDF. A cet égard, lorsqu’il apparaît que le critère de l’investisseur privé pourrait être applicable, la Cour estime qu'il incombe à la Commission de demander à l’État membre concerné de lui fournir toutes les informations pertinentes lui permettant de vérifier si les conditions d’applicabilité et d’application de ce critère sont remplies et elle ne peut refuser d’examiner de telles informations que si les éléments de preuve produits ont été établis postérieurement à l’adoption de la décision d’effectuer l’investissement en question. En effet, seuls sont pertinents les éléments disponibles et les évolutions prévisibles au moment où la décision de procéder à l’investissement a été prise.

| 38. | Au point 99 de cet arrêt, la Cour a souligné que, par l'arrêt attaqué, le Tribunal n'avait préjugé ni de l'applicabilité, en l'espèce, du critère de l'investisseur privé avisé en économie de marché, ni du résultat de l'éventuelle application de ce critère. |
| --- | --- |

38.

Au point 99 de cet arrêt, la Cour a souligné que, par l'arrêt attaqué, le Tribunal n'avait préjugé ni de l'applicabilité, en l'espèce, du critère de l'investisseur privé avisé en économie de marché, ni du résultat de l'éventuelle application de ce critère.

CONSÉQUENCES POUR LA PROCÉDURE

| 39. | A la suite de l'annulation des articles 3 et 4 de la décision du 16 décembre 2003, la Commission doit adopter une nouvelle décision en vertu de l'art. 266 TFUE et de l'article 13 du Règlement (CE) 659/99 (10) pour clôturer la procédure en se conformant aux points de droits établis de manière définitive par l'arrêt de la Cour qui détermine l'Etat du droit en la matière. Les articles 3 et 4 de la décision du 16 décembre 2003 ayant été annulés dans leur entièreté, la Commission doit réexaminer les questions relatives à ces articles dans leur ensemble. En outre, ni la Cour, ni le Tribunal n'ont estimé que la décision d'ouverture de la procédure formelle d'examen prise le 16 octobre 2002 était viciée, de sorte qu'elle peut constituer la base d'une nouvelle décision finale. |
| --- | --- |

39.

A la suite de l'annulation des articles 3 et 4 de la décision du 16 décembre 2003, la Commission doit adopter une nouvelle décision en vertu de l'art. 266 TFUE et de l'article 13 du Règlement (CE) 659/99 (10) pour clôturer la procédure en se conformant aux points de droits établis de manière définitive par l'arrêt de la Cour qui détermine l'Etat du droit en la matière. Les articles 3 et 4 de la décision du 16 décembre 2003 ayant été annulés dans leur entièreté, la Commission doit réexaminer les questions relatives à ces articles dans leur ensemble. En outre, ni la Cour, ni le Tribunal n'ont estimé que la décision d'ouverture de la procédure formelle d'examen prise le 16 octobre 2002 était viciée, de sorte qu'elle peut constituer la base d'une nouvelle décision finale.

| 40. | Compte tenu de ce qui précède, au vu des observations et informations reçues au cours de la présente procédure, la Commission pourrait en principe statuer sans étendre la procédure formelle d'examen. Néanmoins, compte tenu de l'ensemble des circonstances de l'espèce, la Commission estime qu'il est à la fois prudent et opportun de laisser à l'Etat membre concerné et aux parties intéressées la possibilité de lui fournir des documents contemporains des mesures examinées, à supposer que de tels documents existent et n'aient pas été produits à ce jour. La Commission estime également opportun de préciser son analyse préliminaire et de permettre à la République française et aux tiers intéressés de lui faire parvenir toutes les réactions, informations et documents qu’ils estiment pertinents, en vue d'une décision finale à prendre conformément à l'article 7 du Règlement (CE) no 659/1999. |
| --- | --- |

40.

Compte tenu de ce qui précède, au vu des observations et informations reçues au cours de la présente procédure, la Commission pourrait en principe statuer sans étendre la procédure formelle d'examen. Néanmoins, compte tenu de l'ensemble des circonstances de l'espèce, la Commission estime qu'il est à la fois prudent et opportun de laisser à l'Etat membre concerné et aux parties intéressées la possibilité de lui fournir des documents contemporains des mesures examinées, à supposer que de tels documents existent et n'aient pas été produits à ce jour. La Commission estime également opportun de préciser son analyse préliminaire et de permettre à la République française et aux tiers intéressés de lui faire parvenir toutes les réactions, informations et documents qu’ils estiment pertinents, en vue d'une décision finale à prendre conformément à l'article 7 du Règlement (CE) no 659/1999.

| 41. | A ce stade, tout en l'inscrivant dans le contexte du reclassement des provisions créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG en capital d'EDF en vertu de loi no 97-1026 du 10 novembre 1997, la Commission concentrera son examen préliminaire sur l'éventuel avantage économique découlant du non-paiement par EDF, en 1997, de l’impôt sur les sociétés pour un montant d'EUR 888,89 millions (augmenté des intérêts) sur la partie des provisions correspondant aux FRF 14,119 milliards de droits du concédant reclassés en dotations en capital. |
| --- | --- |

41.

A ce stade, tout en l'inscrivant dans le contexte du reclassement des provisions créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG en capital d'EDF en vertu de loi no 97-1026 du 10 novembre 1997, la Commission concentrera son examen préliminaire sur l'éventuel avantage économique découlant du non-paiement par EDF, en 1997, de l’impôt sur les sociétés pour un montant d'EUR 888,89 millions (augmenté des intérêts) sur la partie des provisions correspondant aux FRF 14,119 milliards de droits du concédant reclassés en dotations en capital.

APPRECIATION DES MESURES: EXISTENCE D'UNE AIDE D'ETAT

| 42. | L'article 107, paragraphe 1, du TFUE dispose que: "Sauf dérogations prévues par le présent TFUE, sont incompatibles avec le marché intérieur, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions". L'examen de ces conditions cumulatives d'application à la mesure en cause est poursuivi ci-après. |
| --- | --- |

42.

L'article 107, paragraphe 1, du TFUE dispose que: "Sauf dérogations prévues par le présent TFUE, sont incompatibles avec le marché intérieur, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions". L'examen de ces conditions cumulatives d'application à la mesure en cause est poursuivi ci-après.

Avantage sélectif faussant ou menaçant de fausser la concurrence

| 43. | La loi no 97-1026 du 10 novembre 1997 ayant établi qu’EDF était réputée propriétaire du RAG depuis 1956, il convient de vérifier si cette loi n’implique pas un transfert de propriété du RAG. |
| --- | --- |

43.

La loi no 97-1026 du 10 novembre 1997 ayant établi qu’EDF était réputée propriétaire du RAG depuis 1956, il convient de vérifier si cette loi n’implique pas un transfert de propriété du RAG.

| 44. | Selon les informations soumises par les autorités françaises, EDF peut raisonnablement être considérée comme propriétaire du RAG depuis le premier cahier des charges de 1956. Cette conclusion est fondée sur les éléments suivants: les caractéristiques des différents types de contrats de concession en droit français, les caractéristiques particulières de la concession originale à EDF, qui ne comportait pas de clause précise de rétrocession, la procédure d’acquisition des actifs concernés, pour lesquels EDF a dû acquitter un droit similaire à une indemnité d’expropriation, et les conditions de financement de l’entretien et du développement du RAG aux frais d’EDF. Par conséquent, la « clarification » sur la propriété du RAG, effectuée par la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997, ne semble pas contenir en soi d’élément d'avantage économique pour EDF. |
| --- | --- |

44.

Selon les informations soumises par les autorités françaises, EDF peut raisonnablement être considérée comme propriétaire du RAG depuis le premier cahier des charges de 1956. Cette conclusion est fondée sur les éléments suivants: les caractéristiques des différents types de contrats de concession en droit français, les caractéristiques particulières de la concession originale à EDF, qui ne comportait pas de clause précise de rétrocession, la procédure d’acquisition des actifs concernés, pour lesquels EDF a dû acquitter un droit similaire à une indemnité d’expropriation, et les conditions de financement de l’entretien et du développement du RAG aux frais d’EDF. Par conséquent, la « clarification » sur la propriété du RAG, effectuée par la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997, ne semble pas contenir en soi d’élément d'avantage économique pour EDF.

| 45. | Il faut en conséquence examiner si la loi no 97-1026 a tiré toutes les conséquences fiscales de la clarification qu'elle apporte quant à la propriété du RAG et si, dans l’hypothèse où tel ne serait pas le cas, il n’y a pas eu d’avantage économique de nature fiscale en faveur d’EDF. |
| --- | --- |

45.

Il faut en conséquence examiner si la loi no 97-1026 a tiré toutes les conséquences fiscales de la clarification qu'elle apporte quant à la propriété du RAG et si, dans l’hypothèse où tel ne serait pas le cas, il n’y a pas eu d’avantage économique de nature fiscale en faveur d’EDF.

| 46. | Pendant la période 1987-1996, EDF a créé des provisions en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG. Suite à la loi de 1997 réputant EDF propriétaire du RAG depuis 1956, ces provisions sont devenues sans objet et ont dû par conséquent être reclassées à d’autres postes du bilan. |
| --- | --- |

46.

Pendant la période 1987-1996, EDF a créé des provisions en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG. Suite à la loi de 1997 réputant EDF propriétaire du RAG depuis 1956, ces provisions sont devenues sans objet et ont dû par conséquent être reclassées à d’autres postes du bilan.

| 47. | La lettre du ministre de l’Economie, établissant les conséquences fiscales de la restructuration du bilan d’EDF, montre que les provisions pour renouvellement du RAG non utilisées ont été soumises par les autorités françaises à l’impôt sur les sociétés au taux de 41,66 %, taux applicable en 1997. |
| --- | --- |

47.

La lettre du ministre de l’Economie, établissant les conséquences fiscales de la restructuration du bilan d’EDF, montre que les provisions pour renouvellement du RAG non utilisées ont été soumises par les autorités françaises à l’impôt sur les sociétés au taux de 41,66 %, taux applicable en 1997.

| 48. | En revanche, conformément à l’article 4 de la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997, une partie de ces provisions, les droits du concédant, correspondant aux opérations de renouvellement déjà réalisées, a été reclassée en dotations en capital à hauteur de FRF 14,119 milliards sans être soumise à l’impôt sur les sociétés. L'administration des impôts reconnaît le caractère illégal de cette opération, comme il résulte de la note de la Direction générale des impôts en date du 9 avril 2002, adressée à la Commission et reprise au considérant 16. |
| --- | --- |

48.

En revanche, conformément à l’article 4 de la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997, une partie de ces provisions, les droits du concédant, correspondant aux opérations de renouvellement déjà réalisées, a été reclassée en dotations en capital à hauteur de FRF 14,119 milliards sans être soumise à l’impôt sur les sociétés. L'administration des impôts reconnaît le caractère illégal de cette opération, comme il résulte de la note de la Direction générale des impôts en date du 9 avril 2002, adressée à la Commission et reprise au considérant 16.

| 49. | Conformément à l’avis du Conseil national de la comptabilité, les corrections d’erreur doivent être comptabilisées dans le résultat de l’exercice au cours duquel elles sont constatées. D’autre part, si les provisions non utilisées qui avaient été créées en franchise d’impôt pour un montant de FRF 38,5 milliards ont été soumises à l’impôt sur les sociétés au taux de 41,66 % en 1997, il n’existe aucune raison objective de ne pas avoir imposé l’autre partie des provisions créées en franchise d’impôt au même taux. |
| --- | --- |

49.

Conformément à l’avis du Conseil national de la comptabilité, les corrections d’erreur doivent être comptabilisées dans le résultat de l’exercice au cours duquel elles sont constatées. D’autre part, si les provisions non utilisées qui avaient été créées en franchise d’impôt pour un montant de FRF 38,5 milliards ont été soumises à l’impôt sur les sociétés au taux de 41,66 % en 1997, il n’existe aucune raison objective de ne pas avoir imposé l’autre partie des provisions créées en franchise d’impôt au même taux.

| 50. | Les droits du concédant auraient dû être imposés en même temps et au même taux que les autres provisions comptables créées en franchise d’impôt. Cela signifie que les FRF 14,119 milliards de droits du concédant auraient dû être additionnés aux FRF 38,5 milliards de provisions non utilisées pour être imposés au taux de 41,66 % appliqué à la restructuration du bilan d’EDF par les autorités françaises. En ne payant pas la totalité de l’impôt sur les sociétés dû lors de la restructuration de son bilan, EDF a économisé EUR 888,89 millions. |
| --- | --- |

50.

Les droits du concédant auraient dû être imposés en même temps et au même taux que les autres provisions comptables créées en franchise d’impôt. Cela signifie que les FRF 14,119 milliards de droits du concédant auraient dû être additionnés aux FRF 38,5 milliards de provisions non utilisées pour être imposés au taux de 41,66 % appliqué à la restructuration du bilan d’EDF par les autorités françaises. En ne payant pas la totalité de l’impôt sur les sociétés dû lors de la restructuration de son bilan, EDF a économisé EUR 888,89 millions.

| 51. | L’aide est bien consentie en 1997, car le montant de FRF 14,119 milliards était à cette date une dette envers l’Etat, enregistrée au bilan comme droits du concédant, que l’Etat a abandonnée par la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997, cependant que les conséquences fiscales de la loi sont exposées dans la lettre du ministre de l'économie de 22 décembre 1997. |
| --- | --- |

51.

L’aide est bien consentie en 1997, car le montant de FRF 14,119 milliards était à cette date une dette envers l’Etat, enregistrée au bilan comme droits du concédant, que l’Etat a abandonnée par la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997, cependant que les conséquences fiscales de la loi sont exposées dans la lettre du ministre de l'économie de 22 décembre 1997.

| 52. | Les autorités françaises affirment que, même en l’absence de dotations en provisions pour le renouvellement du RAG, EDF n’aurait pas été en mesure de payer l’impôt sur les sociétés de 1987 à 1996 du fait des reports fiscaux déficitaires. Cet argument n’est pas pertinent. L’avantage fiscal date de 1997, et non des années antérieures. En outre, les dotations en provisions irrégulières ont provoqué partiellement les reports fiscaux déficitaires. Ceux-ci auraient progressivement disparu de 1987 à 1996, de sorte que, en 1997, le montant de l’impôt dû par EDF aurait été nettement supérieur à ce qu'il a effectivement été, même sans tenir compte du non-paiement d'impôt pour le reclassement de droits du concédant. |
| --- | --- |

52.

Les autorités françaises affirment que, même en l’absence de dotations en provisions pour le renouvellement du RAG, EDF n’aurait pas été en mesure de payer l’impôt sur les sociétés de 1987 à 1996 du fait des reports fiscaux déficitaires. Cet argument n’est pas pertinent. L’avantage fiscal date de 1997, et non des années antérieures. En outre, les dotations en provisions irrégulières ont provoqué partiellement les reports fiscaux déficitaires. Ceux-ci auraient progressivement disparu de 1987 à 1996, de sorte que, en 1997, le montant de l’impôt dû par EDF aurait été nettement supérieur à ce qu'il a effectivement été, même sans tenir compte du non-paiement d'impôt pour le reclassement de droits du concédant.

| 53. | Les autorités françaises estiment également que si la constitution des provisions pour le renouvellement du RAG s’était traduite par un avantage, celui-ci devrait être considéré comme annulé par l’augmentation de l’impôt sur les sociétés payé en 1997. Or, comme les autorités françaises l’indiquent elles-mêmes dans leur note en date du 9 avril 2002, si les provisions pour renouvellement non utilisées ont été imposées normalement, les droits du concédant ont été reclassés en dotations en capital sans être soumis à l’impôt sur les sociétés. L’impôt payé par EDF en 1997 est donc inférieur à l’impôt normalement dû. |
| --- | --- |

53.

Les autorités françaises estiment également que si la constitution des provisions pour le renouvellement du RAG s’était traduite par un avantage, celui-ci devrait être considéré comme annulé par l’augmentation de l’impôt sur les sociétés payé en 1997. Or, comme les autorités françaises l’indiquent elles-mêmes dans leur note en date du 9 avril 2002, si les provisions pour renouvellement non utilisées ont été imposées normalement, les droits du concédant ont été reclassés en dotations en capital sans être soumis à l’impôt sur les sociétés. L’impôt payé par EDF en 1997 est donc inférieur à l’impôt normalement dû.

| 54. | Les autorités françaises affirment également que sur la période 1987-1996, EDF a globalement versé à l’Etat une somme supérieure à l'impôt sur les sociétés qu’aurait payé une société de droit commercial, qui n’aurait pas constitué de provisions pour renouvellement du RAG et qui aurait versé à son actionnaire un dividende égal à 37,5% du résultat net après impôt. En outre, le taux de l’impôt sur les sociétés qui aurait dû être appliqué à la restructuration du bilan d’EDF est celui de 1996, et non de 1997. |
| --- | --- |

54.

Les autorités françaises affirment également que sur la période 1987-1996, EDF a globalement versé à l’Etat une somme supérieure à l'impôt sur les sociétés qu’aurait payé une société de droit commercial, qui n’aurait pas constitué de provisions pour renouvellement du RAG et qui aurait versé à son actionnaire un dividende égal à 37,5% du résultat net après impôt. En outre, le taux de l’impôt sur les sociétés qui aurait dû être appliqué à la restructuration du bilan d’EDF est celui de 1996, et non de 1997.

| 55. | Comme indiqué précédemment, d’une part, que le Conseil national de la comptabilité considère que les erreurs comptables doivent être corrigées au cours de l’exercice comptable au cours duquel elles ont été constatées. Les provisions pour renouvellement du RAG étant devenues sans objet suite à la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997, c’est bien au cours de l’exercice comptable 1997 qu’elles devaient être reclassées, et donc imposées au taux de l’impôt sur les sociétés applicables au cours de cet exercice. D’autre part, les autorités françaises elles-mêmes ont appliqué le taux de l’impôt sur les sociétés de 1997 à la partie des provisions qui a été imposée. |
| --- | --- |

55.

Comme indiqué précédemment, d’une part, que le Conseil national de la comptabilité considère que les erreurs comptables doivent être corrigées au cours de l’exercice comptable au cours duquel elles ont été constatées. Les provisions pour renouvellement du RAG étant devenues sans objet suite à la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997, c’est bien au cours de l’exercice comptable 1997 qu’elles devaient être reclassées, et donc imposées au taux de l’impôt sur les sociétés applicables au cours de cet exercice. D’autre part, les autorités françaises elles-mêmes ont appliqué le taux de l’impôt sur les sociétés de 1997 à la partie des provisions qui a été imposée.

| 56. | A ce stade de l'examen, le non-paiement par EDF, en 1997, d'EUR 888,89 millions d’impôt semble donc constituer un avantage économique pour cette entreprise. EDF a pu employer la somme équivalente au non-paiement de l’impôt pour renforcer ses capitaux propres sans faire appel à des ressources financières extérieures. |
| --- | --- |

56.

A ce stade de l'examen, le non-paiement par EDF, en 1997, d'EUR 888,89 millions d’impôt semble donc constituer un avantage économique pour cette entreprise. EDF a pu employer la somme équivalente au non-paiement de l’impôt pour renforcer ses capitaux propres sans faire appel à des ressources financières extérieures.

| 57. | Toutefois, ainsi que le rappellent les juridictions de l'Union, notamment dans leurs arrêts repris aux considérants 33 à 38 ci-dessus, en l'espèce, une dotation en capital supplémentaire au bénéfice d'EDF ne constituerait pas un avantage économique au sens de l'article 107, paragraphe 1 du TFUE s'il est établi qu'un actionnaire privé hypothétique aurait apporté, à des conditions similaires, un montant égal à l’impôt dû, dans une entreprise se trouvant dans une situation comparable à celle d’EDF. |
| --- | --- |

57.

Toutefois, ainsi que le rappellent les juridictions de l'Union, notamment dans leurs arrêts repris aux considérants 33 à 38 ci-dessus, en l'espèce, une dotation en capital supplémentaire au bénéfice d'EDF ne constituerait pas un avantage économique au sens de l'article 107, paragraphe 1 du TFUE s'il est établi qu'un actionnaire privé hypothétique aurait apporté, à des conditions similaires, un montant égal à l’impôt dû, dans une entreprise se trouvant dans une situation comparable à celle d’EDF.

Principe de l'investisseur privé: applicabilité et application

| 58. | Il convient donc d'examiner, successivement, l'applicabilité et l'application de ce principe aux faits de l'espèce, compte tenu de l'arrêt de la Cour de justice de l'Union européenne. |
| --- | --- |

58.

Il convient donc d'examiner, successivement, l'applicabilité et l'application de ce principe aux faits de l'espèce, compte tenu de l'arrêt de la Cour de justice de l'Union européenne.

| 59. | Les autorités françaises prétendent que la réforme comptable de 1997 équivaut à une dotation complémentaire en capital d’un montant égal à l’exonération partielle d’impôt. Il s’agirait donc de leur part d’un investissement, et non d’une aide. A cet égard, elles affirment qu'une telle dotation complémentaire était justifiée par les perspectives de rentabilité offertes par EDF en 1997, qui se sont d'ailleurs concrétisées pendant les années suivantes. Dans des circonstances comparables, selon les autorités françaises, un investisseur privé en économie de marché aurait procédé à un tel apport en capital. Aucune autre preuve, démonstration ou document ne viennent étayer cette affirmation. |
| --- | --- |

59.

Les autorités françaises prétendent que la réforme comptable de 1997 équivaut à une dotation complémentaire en capital d’un montant égal à l’exonération partielle d’impôt. Il s’agirait donc de leur part d’un investissement, et non d’une aide. A cet égard, elles affirment qu'une telle dotation complémentaire était justifiée par les perspectives de rentabilité offertes par EDF en 1997, qui se sont d'ailleurs concrétisées pendant les années suivantes. Dans des circonstances comparables, selon les autorités françaises, un investisseur privé en économie de marché aurait procédé à un tel apport en capital. Aucune autre preuve, démonstration ou document ne viennent étayer cette affirmation.

Sur l'applicabilité du principe de l'investisseur privé

| 60. | Pour ce qui est de l'applicabilité du principe, il convient de déterminer si la mesure litigieuse a été prise par l'Etat en qualité d'actionnaire ou de puissance publique. La Cour de justice de l'Union européenne précise que:






  — | si un Etat membre invoque, au cours de la procédure administrative, le principe de l'investisseur privé en économie de marché, il lui incombe, en cas de doute, d'établir sans équivoque et sur la base d'éléments objectifs et vérifiables que la mesure mise en œuvre ressortit à sa qualité d'actionnaire (point 82 de l'arrêt); ces éléments doivent faire apparaître clairement que l'Etat membre concerné a pris, préalablement ou simultanément à l'octroi de l'avantage économique, la décision de procéder, par la mesure effectivement mise en œuvre, à un investissement dans l'entreprise publique contrôlée (point 83 de l'arrêt); |
| --- | --- | --- |

60.

Pour ce qui est de l'applicabilité du principe, il convient de déterminer si la mesure litigieuse a été prise par l'Etat en qualité d'actionnaire ou de puissance publique. La Cour de justice de l'Union européenne précise que:

—

si un Etat membre invoque, au cours de la procédure administrative, le principe de l'investisseur privé en économie de marché, il lui incombe, en cas de doute, d'établir sans équivoque et sur la base d'éléments objectifs et vérifiables que la mesure mise en œuvre ressortit à sa qualité d'actionnaire (point 82 de l'arrêt); ces éléments doivent faire apparaître clairement que l'Etat membre concerné a pris, préalablement ou simultanément à l'octroi de l'avantage économique, la décision de procéder, par la mesure effectivement mise en œuvre, à un investissement dans l'entreprise publique contrôlée (point 83 de l'arrêt);

| — | peuvent notamment être requis, à cet égard, des éléments faisant apparaître que cette décision est fondée sur des évaluations économiques comparables à celles que, dans les circonstances de l'espèce, un investisseur rationnel se trouvant dans une situation la plus proche possible de celle dudit Etat membre aurait fait établir, avant de procéder audit investissement, aux fins de déterminer la rentabilité future d'un tel investissement; |
| --- | --- |

—

peuvent notamment être requis, à cet égard, des éléments faisant apparaître que cette décision est fondée sur des évaluations économiques comparables à celles que, dans les circonstances de l'espèce, un investisseur rationnel se trouvant dans une situation la plus proche possible de celle dudit Etat membre aurait fait établir, avant de procéder audit investissement, aux fins de déterminer la rentabilité future d'un tel investissement;

| — | peuvent être pertinents à cet égard la nature et l'objet de cette mesure, le contexte dans lequel elle s'inscrit, ainsi que l'objectif et les règles auxquelles ladite mesure est soumise. |
| --- | --- |

—

peuvent être pertinents à cet égard la nature et l'objet de cette mesure, le contexte dans lequel elle s'inscrit, ainsi que l'objectif et les règles auxquelles ladite mesure est soumise.

| 61. | Or, en l'espèce, ni les autorités françaises, ni EDF n'ont été en mesure de produire de document antérieur ou simultané à la décision d'octroi de l'avantage qui constituerait un véritable plan d'affaires. Il n'est pas même attesté que les autorités françaises auraient examiné les perspectives de rentabilité offertes par EDF en 1997 dont elles se prévalent. Les autorités françaises sont en défaut même d'indiquer quel était le rendement du capital qu'elles escomptaient et, par conséquent et a fortiori, de montrer que la rentabilité attendue de l'augmentation de capital eût été suffisante pour un investisseur privé. De la même façon, il ne ressort nullement des travaux parlementaires que les députés et sénateurs auraient procédé à l'examen et à la discussion d'un plan d'affaires avant d'adopter la disposition législative litigieuse. De même, aucun élément objectif et vérifiable ne fait apparaître clairement que la République française a pris, préalablement ou simultanément à l'octroi de l'avantage fiscal, la décision de procéder, par celui-ci, à un investissement dans l'entreprise EDF. Aux termes de l'arrêt de la Cour de justice de l'Union européenne, cette constatation milite fortement contre l'applicabilité du principe de l'investisseur privé en économie de marché. |
| --- | --- |

61.

Or, en l'espèce, ni les autorités françaises, ni EDF n'ont été en mesure de produire de document antérieur ou simultané à la décision d'octroi de l'avantage qui constituerait un véritable plan d'affaires. Il n'est pas même attesté que les autorités françaises auraient examiné les perspectives de rentabilité offertes par EDF en 1997 dont elles se prévalent. Les autorités françaises sont en défaut même d'indiquer quel était le rendement du capital qu'elles escomptaient et, par conséquent et a fortiori, de montrer que la rentabilité attendue de l'augmentation de capital eût été suffisante pour un investisseur privé. De la même façon, il ne ressort nullement des travaux parlementaires que les députés et sénateurs auraient procédé à l'examen et à la discussion d'un plan d'affaires avant d'adopter la disposition législative litigieuse. De même, aucun élément objectif et vérifiable ne fait apparaître clairement que la République française a pris, préalablement ou simultanément à l'octroi de l'avantage fiscal, la décision de procéder, par celui-ci, à un investissement dans l'entreprise EDF. Aux termes de l'arrêt de la Cour de justice de l'Union européenne, cette constatation milite fortement contre l'applicabilité du principe de l'investisseur privé en économie de marché.

| 62. | En revanche, les pièces disponibles montrent que c'est dans l'exercice de leurs compétences fiscales que le ministre de l’Economie, des Finances et de l’Industrie, le secrétaire d’Etat au Budget et le secrétaire d’Etat à l’Industrie, dans leur lettre adressée à EDF le 22 décembre 1997 y compris ses annexes, expliquent la restructuration du haut du bilan d’EDF, conformément à l’article 4 de la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997 et les conséquences fiscales de celui-ci, sans qu'il soit question d'un quelconque investissement rentable. |
| --- | --- |

62.

En revanche, les pièces disponibles montrent que c'est dans l'exercice de leurs compétences fiscales que le ministre de l’Economie, des Finances et de l’Industrie, le secrétaire d’Etat au Budget et le secrétaire d’Etat à l’Industrie, dans leur lettre adressée à EDF le 22 décembre 1997 y compris ses annexes, expliquent la restructuration du haut du bilan d’EDF, conformément à l’article 4 de la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997 et les conséquences fiscales de celui-ci, sans qu'il soit question d'un quelconque investissement rentable.

| 63. | De même, alors que seules des règles fiscales et comptables semblent avoir été appliquées par les autorités françaises, il est probable que, sans la mesure en cause, le produit de l'impôt sur les sociétés non perçu aurait été versé aux recettes générales du budget de l'Etat français en 1997. Il n'apparaît pas non plus que des dispositions spécifiques en loi de finances aient été adoptées pour pré-affecter ce produit aux dépenses de l'Etat français au titre d'un quelconque investissement dans le capital d'EDF dans le cadre du même budget, en application du principe que l’affectation, totale ou partielle, d’une ressource établie au profit de l’Etat, à une personne morale distincte telle EDF, ne peut résulter que d’une disposition expresse de loi de finances. |
| --- | --- |

63.

De même, alors que seules des règles fiscales et comptables semblent avoir été appliquées par les autorités françaises, il est probable que, sans la mesure en cause, le produit de l'impôt sur les sociétés non perçu aurait été versé aux recettes générales du budget de l'Etat français en 1997. Il n'apparaît pas non plus que des dispositions spécifiques en loi de finances aient été adoptées pour pré-affecter ce produit aux dépenses de l'Etat français au titre d'un quelconque investissement dans le capital d'EDF dans le cadre du même budget, en application du principe que l’affectation, totale ou partielle, d’une ressource établie au profit de l’Etat, à une personne morale distincte telle EDF, ne peut résulter que d’une disposition expresse de loi de finances.

| 64. | La mesure en cause semble uniquement régie par des règles comptables et fiscales et échapper aux règles et contrôles prévus pour les investissements de l'Etat français en tant qu'actionnaire. Par ailleurs, force est de constater que, comme il est indiqué au considérant 26, les autorités françaises se réfèrent à une opération hypothétique équivalente d'investissement pour le montant d'impôt non perçu qui n'a jamais existé, et dont les autorités françaises sont en défaut de démontrer qu'elle aurait pu être menée à bien en respectant les dispositions fiscales et budgétaires régissant cette manière. A défaut de cette démonstration, le non-prélèvement de l'impôt apparaît comme une dérogation ad hoc des règles applicables. |
| --- | --- |

64.

La mesure en cause semble uniquement régie par des règles comptables et fiscales et échapper aux règles et contrôles prévus pour les investissements de l'Etat français en tant qu'actionnaire. Par ailleurs, force est de constater que, comme il est indiqué au considérant 26, les autorités françaises se réfèrent à une opération hypothétique équivalente d'investissement pour le montant d'impôt non perçu qui n'a jamais existé, et dont les autorités françaises sont en défaut de démontrer qu'elle aurait pu être menée à bien en respectant les dispositions fiscales et budgétaires régissant cette manière. A défaut de cette démonstration, le non-prélèvement de l'impôt apparaît comme une dérogation ad hoc des règles applicables.

| 65. | Certes, contrairement à l'avantage exorbitant que procurerait la seule annulation sans contrepartie d'un impôt dû, le non-paiement par EDF, en 1997, de l’impôt sur les sociétés s'inscrit dans les faits dans le contexte plus vaste de la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997, qui reclassait en capital d'EDF des provisions créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG et qui constitue, à n'en pas douter, une mesure de recapitalisation. En revanche, il n'apparaît pas que la République française a pris, préalablement ou simultanément à l’octroi de l’avantage économique résultant du non-paiement de l'impôt sur les sociétés, la décision de procéder, par la mesure effectivement mise en œuvre, à un investissement dans EDF. |
| --- | --- |

65.

Certes, contrairement à l'avantage exorbitant que procurerait la seule annulation sans contrepartie d'un impôt dû, le non-paiement par EDF, en 1997, de l’impôt sur les sociétés s'inscrit dans les faits dans le contexte plus vaste de la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997, qui reclassait en capital d'EDF des provisions créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG et qui constitue, à n'en pas douter, une mesure de recapitalisation. En revanche, il n'apparaît pas que la République française a pris, préalablement ou simultanément à l’octroi de l’avantage économique résultant du non-paiement de l'impôt sur les sociétés, la décision de procéder, par la mesure effectivement mise en œuvre, à un investissement dans EDF.

| 66. | Il résulte de ce qui précède que, à ce stade, et sous réserve des précisions que devront apporter les autorités françaises quant aux règles applicables en matière de pré-affectation d'une ressource fiscale au profit d'un investissement en dotation au capital d'une entreprise telle qu'EDF en 1997, ainsi que d'autres éléments objectifs et vérifiables attestant de leur volonté de procéder à un investissement au moyen de la mesure fiscale en cause, l'appréciation globale des faits de l'espèce semble indiquer que cette mesure ressortit à la qualité de puissance publique de la République française, écartant par-là l'applicabilité du principe de l'investisseur privé, selon les critères indiqués par la Cour de justice de l'Union européenne. |
| --- | --- |

66.

Il résulte de ce qui précède que, à ce stade, et sous réserve des précisions que devront apporter les autorités françaises quant aux règles applicables en matière de pré-affectation d'une ressource fiscale au profit d'un investissement en dotation au capital d'une entreprise telle qu'EDF en 1997, ainsi que d'autres éléments objectifs et vérifiables attestant de leur volonté de procéder à un investissement au moyen de la mesure fiscale en cause, l'appréciation globale des faits de l'espèce semble indiquer que cette mesure ressortit à la qualité de puissance publique de la République française, écartant par-là l'applicabilité du principe de l'investisseur privé, selon les critères indiqués par la Cour de justice de l'Union européenne.

A titre subsidiaire, sur l'application du principe de l'investisseur privé

| 67. | Quand bien même le principe de l'investisseur privé serait applicable, l'application dudit principe permet de conclure à ce stade qu'un investisseur privé n'aurait pas investi EUR 888,89 millions dans l'augmentation de capital d'EDF en 1997 sans aucune visibilité sur le rendement, en l'absence même de toute quantification du retour sur capital attendu en 1997 ainsi que de toute évaluation préalable par les autorités françaises, leurs agences d'investissement ou leurs conseils externes de la rentabilité de l'investissement prétendu. |
| --- | --- |

67.

Quand bien même le principe de l'investisseur privé serait applicable, l'application dudit principe permet de conclure à ce stade qu'un investisseur privé n'aurait pas investi EUR 888,89 millions dans l'augmentation de capital d'EDF en 1997 sans aucune visibilité sur le rendement, en l'absence même de toute quantification du retour sur capital attendu en 1997 ainsi que de toute évaluation préalable par les autorités françaises, leurs agences d'investissement ou leurs conseils externes de la rentabilité de l'investissement prétendu.

| 68. | Il semble exclu qu'un actionnaire privé dans des circonstances normales de marché aurait investi EUR 888,89 millions dans l'augmentation de capital d'EDF ou d'une entreprise similaire en 1997 sans disposer et avoir examiné au préalable des études prospectives objectives et solides montrant, notamment les perspectives de rentabilité et les risques attachés à un tel investissement, effectuées de préférence par un tiers impartial conseiller en investissement, plutôt que, par exemple, l'entreprise bénéficiaire. |
| --- | --- |

68.

Il semble exclu qu'un actionnaire privé dans des circonstances normales de marché aurait investi EUR 888,89 millions dans l'augmentation de capital d'EDF ou d'une entreprise similaire en 1997 sans disposer et avoir examiné au préalable des études prospectives objectives et solides montrant, notamment les perspectives de rentabilité et les risques attachés à un tel investissement, effectuées de préférence par un tiers impartial conseiller en investissement, plutôt que, par exemple, l'entreprise bénéficiaire.

| 69. | De tels éléments devraient montrer, notamment, d'une part, quel était le plan d'affaires d'EDF en 1997, l'analyse critique de celui-ci et les facteurs de risque identifiés en son temps par l'Etat actionnaire et, d'autre part, compte tenu du plan d'affaires, dans une perspective d'actionnaire, le rendement attendu sur les capitaux d'EUR 888,89 millions investis, l'horizon de retour sur investissement, les modalités prévisibles de rémunération de l'actionnaire soit en dividendes soit en appréciation de la valeur du capital, les facteurs de risque intrinsèque d'un tel investissement dans l'absolu et par rapport aux modalités de rémunération possibles ou prévisibles, la comparaison avec le rendement d'investissements similaires dans des entreprises comparables à EDF et/ou tout autre facteur qu'un investisseur avisé aurait examiné avant d'engager ses fonds. A cet égard, il convient de rappeler l'incertitude sur le montant et l'évolution des charges de financement des retraites auxquelles EDF devait faire face en 1997, en application de son régime spécifique, et l'évaluation que pouvait en faire un investisseur à cette époque. |
| --- | --- |

69.

De tels éléments devraient montrer, notamment, d'une part, quel était le plan d'affaires d'EDF en 1997, l'analyse critique de celui-ci et les facteurs de risque identifiés en son temps par l'Etat actionnaire et, d'autre part, compte tenu du plan d'affaires, dans une perspective d'actionnaire, le rendement attendu sur les capitaux d'EUR 888,89 millions investis, l'horizon de retour sur investissement, les modalités prévisibles de rémunération de l'actionnaire soit en dividendes soit en appréciation de la valeur du capital, les facteurs de risque intrinsèque d'un tel investissement dans l'absolu et par rapport aux modalités de rémunération possibles ou prévisibles, la comparaison avec le rendement d'investissements similaires dans des entreprises comparables à EDF et/ou tout autre facteur qu'un investisseur avisé aurait examiné avant d'engager ses fonds. A cet égard, il convient de rappeler l'incertitude sur le montant et l'évolution des charges de financement des retraites auxquelles EDF devait faire face en 1997, en application de son régime spécifique, et l'évaluation que pouvait en faire un investisseur à cette époque.

| 70. | Sur le plan matériel, attendu les critères fournis par la Cour, il convient que la date des documents fournis soit dûment établie ainsi que la preuve qu'ils ont été examinés par les ministres et fonctionnaires compétents et les assemblées du Parlement avant de prendre la décision litigieuse. |
| --- | --- |

70.

Sur le plan matériel, attendu les critères fournis par la Cour, il convient que la date des documents fournis soit dûment établie ainsi que la preuve qu'ils ont été examinés par les ministres et fonctionnaires compétents et les assemblées du Parlement avant de prendre la décision litigieuse.

| 71. | A défaut de ces éléments, il n'est donc pas établi à ce stade qu'un actionnaire privé aurait apporté, à des conditions similaires, un montant égal à l’impôt dû, dans une entreprise se trouvant dans une situation comparable à celle d’EDF. Dès lors, en 1997, le non-paiement par EDF d'EUR 888,89 millions d’impôt sur les sociétés apparaît non pas comme un investissement productif de la part de l'Etat actionnaire mais plutôt comme une mesure dérogatoire de nature purement fiscale susceptible d'avoir procuré un avantage économique à EDF. |
| --- | --- |

71.

A défaut de ces éléments, il n'est donc pas établi à ce stade qu'un actionnaire privé aurait apporté, à des conditions similaires, un montant égal à l’impôt dû, dans une entreprise se trouvant dans une situation comparable à celle d’EDF. Dès lors, en 1997, le non-paiement par EDF d'EUR 888,89 millions d’impôt sur les sociétés apparaît non pas comme un investissement productif de la part de l'Etat actionnaire mais plutôt comme une mesure dérogatoire de nature purement fiscale susceptible d'avoir procuré un avantage économique à EDF.

| 72. | Un tel avantage renforcerait nécessairement la position d'EDF par rapport à celle de ses concurrents, des lors que le montant de fonds propres détermine, parmi d'autres facteurs, la capacité de financement externe d'une entreprise. Il crée donc une distorsion de concurrence au sens de l’article 107, paragraphe 1, du TFUE. L’avantage serait nécessairement sélectif, puisque le non-paiement de l’impôt sur les sociétés sur une partie de ces provisions comptables constitue une exception au traitement fiscal normalement applicable à une telle opération et, en l'espèce, cette exception s'appliquait à la seule entreprise EDF. |
| --- | --- |

72.

Un tel avantage renforcerait nécessairement la position d'EDF par rapport à celle de ses concurrents, des lors que le montant de fonds propres détermine, parmi d'autres facteurs, la capacité de financement externe d'une entreprise. Il crée donc une distorsion de concurrence au sens de l’article 107, paragraphe 1, du TFUE. L’avantage serait nécessairement sélectif, puisque le non-paiement de l’impôt sur les sociétés sur une partie de ces provisions comptables constitue une exception au traitement fiscal normalement applicable à une telle opération et, en l'espèce, cette exception s'appliquait à la seule entreprise EDF.

Ressources étatiques

| 73. | La notion d’aide recouvre non seulement des prestations positives telles que les subventions, mais également toutes les interventions des autorités publiques qui allègent les charges qui grèvent normalement le budget d’une entreprise et qui ont des effets identiques aux subventions (11). Conformément à une jurisprudence constante (12), la non-perception par l’Etat d’un impôt qui aurait dû être perçu équivaut à la consommation d’une ressource d’Etat. |
| --- | --- |

73.

La notion d’aide recouvre non seulement des prestations positives telles que les subventions, mais également toutes les interventions des autorités publiques qui allègent les charges qui grèvent normalement le budget d’une entreprise et qui ont des effets identiques aux subventions (11). Conformément à une jurisprudence constante (12), la non-perception par l’Etat d’un impôt qui aurait dû être perçu équivaut à la consommation d’une ressource d’Etat.

| 74. | Cette non-perception de la totalité de l’impôt sur les sociétés dû au titre de l’exercice 1997 découle directement d’un acte étatique, la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997. |
| --- | --- |

74.

Cette non-perception de la totalité de l’impôt sur les sociétés dû au titre de l’exercice 1997 découle directement d’un acte étatique, la loi no 97-1026 du 10 novembre 1997.

Affectation des échanges entre les Etats membres

| 75. | Depuis sa création en 1946 et jusqu'à l'entrée en vigueur de la directive du Conseil 96/92/CE du Parlement européen et du Conseil du 19 décembre 1996 concernant des règles communes pour le marché intérieur de l’électricité (13), EDF a joui sur le marché français d'une situation de monopole avec des droits exclusifs pour le transport, la distribution ainsi que l'importation et l'exportation d'électricité. Toutefois, EDF était déjà en concurrence avec les producteurs d'électricité des autres Etats membres avant même l'entrée en vigueur de la directive 96/92/CE. De surcroît, une libre concurrence existait sur les marchés connexes sur lesquels EDF avait déjà diversifié ses activités au-delà de ses droits exclusifs, que ce soit d’un point de vue géographique ou sectoriel. Des effets sur les échanges existaient donc bien avant la libéralisation prévue par la directive 96/92/CE. |
| --- | --- |

75.

Depuis sa création en 1946 et jusqu'à l'entrée en vigueur de la directive du Conseil 96/92/CE du Parlement européen et du Conseil du 19 décembre 1996 concernant des règles communes pour le marché intérieur de l’électricité (13), EDF a joui sur le marché français d'une situation de monopole avec des droits exclusifs pour le transport, la distribution ainsi que l'importation et l'exportation d'électricité. Toutefois, EDF était déjà en concurrence avec les producteurs d'électricité des autres Etats membres avant même l'entrée en vigueur de la directive 96/92/CE. De surcroît, une libre concurrence existait sur les marchés connexes sur lesquels EDF avait déjà diversifié ses activités au-delà de ses droits exclusifs, que ce soit d’un point de vue géographique ou sectoriel. Des effets sur les échanges existaient donc bien avant la libéralisation prévue par la directive 96/92/CE.

| 76. | L'électricité faisait l'objet entre les Etat membres d'échanges importants et croissants auxquels EDF participait activement. Ces échanges, renforcés par l'adoption de la directive 90/547/CEE du Conseil du 29 octobre 1990 relative au transit d'électricité sur les grands réseaux (14), s'effectuaient sur la base d'accords commerciaux entre les différents opérateurs des réseaux d'électricité de haute tension dans les Etats membres. Dans les pays européens de l'OCDE, les importations d'électricité ont augmenté à un taux annuel moyen de plus de 7 % entre 1980 et 1990. De 1981 à 1989, EDF a multiplié l'excédent de sa balance commerciale d'électricité par 9, atteignant des exportations nettes de 42 TWh représentant 10 % de sa production totale. En 1985, EDF exportait déjà 19 TWh vers les autres Etats membres. |
| --- | --- |

76.

L'électricité faisait l'objet entre les Etat membres d'échanges importants et croissants auxquels EDF participait activement. Ces échanges, renforcés par l'adoption de la directive 90/547/CEE du Conseil du 29 octobre 1990 relative au transit d'électricité sur les grands réseaux (14), s'effectuaient sur la base d'accords commerciaux entre les différents opérateurs des réseaux d'électricité de haute tension dans les Etats membres. Dans les pays européens de l'OCDE, les importations d'électricité ont augmenté à un taux annuel moyen de plus de 7 % entre 1980 et 1990. De 1981 à 1989, EDF a multiplié l'excédent de sa balance commerciale d'électricité par 9, atteignant des exportations nettes de 42 TWh représentant 10 % de sa production totale. En 1985, EDF exportait déjà 19 TWh vers les autres Etats membres.

| 77. | Avant même l'entrée en vigueur de la directive 96/92/CE en février 1999, certains Etats membres avaient déjà adopté unilatéralement des mesures visant à ouvrir leur marché de l'électricité. En particulier, le Royaume-Uni a ouvert son marché à 100 % pour les gros clients industriels en 1990. La Suède a ouvert le sien à 100 % en 1996, la Finlande a commencé à l'ouvrir en 1995 pour atteindre 100 % en 1997, l'Allemagne l'a ouvert à 100 % en 1998 et les Pays-Bas l'ont ouvert totalement pour les clients industriels en 1998. Dans ces conditions, avant même la date fixée par la directive pour l’ouverture à la concurrence, les aides d'Etat accordées aux entreprises disposant d’un monopole dans un Etat membre participant activement aux échanges intracommunautaires, comme c'est le cas d'EDF, étaient susceptibles d'affecter le commerce entre Etats membres au sens de l'article 107, paragraphe 1, du TFUE. |
| --- | --- |

77.

Avant même l'entrée en vigueur de la directive 96/92/CE en février 1999, certains Etats membres avaient déjà adopté unilatéralement des mesures visant à ouvrir leur marché de l'électricité. En particulier, le Royaume-Uni a ouvert son marché à 100 % pour les gros clients industriels en 1990. La Suède a ouvert le sien à 100 % en 1996, la Finlande a commencé à l'ouvrir en 1995 pour atteindre 100 % en 1997, l'Allemagne l'a ouvert à 100 % en 1998 et les Pays-Bas l'ont ouvert totalement pour les clients industriels en 1998. Dans ces conditions, avant même la date fixée par la directive pour l’ouverture à la concurrence, les aides d'Etat accordées aux entreprises disposant d’un monopole dans un Etat membre participant activement aux échanges intracommunautaires, comme c'est le cas d'EDF, étaient susceptibles d'affecter le commerce entre Etats membres au sens de l'article 107, paragraphe 1, du TFUE.

| 78. | Dans son rapport annuel 1997, EDF indiquait se situer « parmi les tous premiers opérateurs internationaux du secteur électrique, avec, hors de France, plus de FRF 13 milliards engagés, un parc de production dont la puissance installée représente près de 11 % de celle du parc français et plus de 8 millions de clients. » Le rapport soulignait également qu’en 1997, EDF a « multiplié et renforcé ses investissements en Europe en étendant sa présence à l’Autriche et à la Pologne » et qu’elle a « exporté plus de 70 TWh en Europe ». |
| --- | --- |

78.

Dans son rapport annuel 1997, EDF indiquait se situer « parmi les tous premiers opérateurs internationaux du secteur électrique, avec, hors de France, plus de FRF 13 milliards engagés, un parc de production dont la puissance installée représente près de 11 % de celle du parc français et plus de 8 millions de clients. » Le rapport soulignait également qu’en 1997, EDF a « multiplié et renforcé ses investissements en Europe en étendant sa présence à l’Autriche et à la Pologne » et qu’elle a « exporté plus de 70 TWh en Europe ».

| 79. | Le contrat d’entreprise 1997 – 2000, signé le 8 avril 1997 entre l’Etat et EDF, prévoyait qu’EDF consacrerait environ FRF 14 milliards à ses investissements internationaux, les régions de l’Europe figurant parmi les priorités. Entre 2000 et 2002, EDF avait acquis un tiers du capital de l’entreprise allemande EnBW, accru les capacités de production et de distribution de sa filiale britannique London Electricity, pris le contrôle direct de l’entreprise italienne Fenice et mis en place un partenariat avec Fiat pour l’achat de Montedison (devenu Edison). |
| --- | --- |

79.

Le contrat d’entreprise 1997 – 2000, signé le 8 avril 1997 entre l’Etat et EDF, prévoyait qu’EDF consacrerait environ FRF 14 milliards à ses investissements internationaux, les régions de l’Europe figurant parmi les priorités. Entre 2000 et 2002, EDF avait acquis un tiers du capital de l’entreprise allemande EnBW, accru les capacités de production et de distribution de sa filiale britannique London Electricity, pris le contrôle direct de l’entreprise italienne Fenice et mis en place un partenariat avec Fiat pour l’achat de Montedison (devenu Edison).

| 80. | En 1997, SDS, filiale détenue à 100 % par EDF, réunissait ses activités liées à la fourniture de services pour les clients individuels, les entreprises et les autorités locales. SDS exerçait son activité dans le traitement des déchets, l’éclairage de rue et d’autres services liés à l’énergie avec une contribution aux ventes équivalente à EUR 685 millions en 1998 contre EUR 650 millions en 1997. En 2000, EDF a mis au point un partenariat avec Veolia Environnement à travers la société Dalkia, qui est le leader européen des services énergétiques aux entreprises et aux collectivités. Elle propose des services d’ingénierie et de maintenance énergétiques, gère des installations thermiques et des services techniques liés au fonctionnement des bâtiments et assure l’exploitation des réseaux de chaleur, de cogénération, d’ensembles de production d’énergie et de fluides industriels. |
| --- | --- |

80.

En 1997, SDS, filiale détenue à 100 % par EDF, réunissait ses activités liées à la fourniture de services pour les clients individuels, les entreprises et les autorités locales. SDS exerçait son activité dans le traitement des déchets, l’éclairage de rue et d’autres services liés à l’énergie avec une contribution aux ventes équivalente à EUR 685 millions en 1998 contre EUR 650 millions en 1997. En 2000, EDF a mis au point un partenariat avec Veolia Environnement à travers la société Dalkia, qui est le leader européen des services énergétiques aux entreprises et aux collectivités. Elle propose des services d’ingénierie et de maintenance énergétiques, gère des installations thermiques et des services techniques liés au fonctionnement des bâtiments et assure l’exploitation des réseaux de chaleur, de cogénération, d’ensembles de production d’énergie et de fluides industriels.

| 81. | EDF a également développé ses activités sur le marché des énergies renouvelables. En 1997, la société holding CHART, une filiale détenue à 100 % par EDF, réunissait ses activités dans le domaine des énergies renouvelables, telles que la géothermie et l’éolien. Sa contribution au chiffre d’affaires consolidé était alors d'EUR 70 millions. |
| --- | --- |

81.

EDF a également développé ses activités sur le marché des énergies renouvelables. En 1997, la société holding CHART, une filiale détenue à 100 % par EDF, réunissait ses activités dans le domaine des énergies renouvelables, telles que la géothermie et l’éolien. Sa contribution au chiffre d’affaires consolidé était alors d'EUR 70 millions.

| 82. | Enfin, en tant que producteur et distributeur d'électricité, EDF a été et est encore en concurrence avec des fournisseurs d'autres sources d'énergie de substitution comme le charbon, le pétrole et le gaz, tant sur son marché national que sur les marchés internationaux. En France, par exemple, EDF a lancé avec succès une campagne pour encourager l'utilisation d'électricité pour le chauffage. Elle a ainsi accru sa part de marché par rapport à ses concurrents qui fournissent des sources d'énergie de substitution comme le pétrole ou le gaz. Dans le secteur de l'acier, les fours électriques sont en concurrence avec les fours à gaz et à pétrole. |
| --- | --- |

82.

Enfin, en tant que producteur et distributeur d'électricité, EDF a été et est encore en concurrence avec des fournisseurs d'autres sources d'énergie de substitution comme le charbon, le pétrole et le gaz, tant sur son marché national que sur les marchés internationaux. En France, par exemple, EDF a lancé avec succès une campagne pour encourager l'utilisation d'électricité pour le chauffage. Elle a ainsi accru sa part de marché par rapport à ses concurrents qui fournissent des sources d'énergie de substitution comme le pétrole ou le gaz. Dans le secteur de l'acier, les fours électriques sont en concurrence avec les fours à gaz et à pétrole.

| 83. | En ce qui concerne l’affectation des échanges entre Etats membres pour le gaz, il convient de noter que la France n’ayant que de faibles réserves de gaz, celui-ci a toujours été, dans une large mesure, importé. Le marché du gaz a aussi fait l’objet d’une directive de libéralisation, la directive 98/30/CE du Parlement européen et du Conseil du 22 juin 1998 concernant les règles communes pour le marché intérieur du gaz naturel, adoptée en juin 1998 et qui devait être transposée dans chaque Etat membre avant août 2000. Les Etats membres devaient définir les clients éligibles ayant la possibilité de choisir leur fournisseur. La définition de ces clients éligibles devait aboutir à une ouverture immédiate du marché du gaz d’au moins 20 % de la consommation nationale annuelle de gaz, puis de 28 % en 2003. |
| --- | --- |

83.

En ce qui concerne l’affectation des échanges entre Etats membres pour le gaz, il convient de noter que la France n’ayant que de faibles réserves de gaz, celui-ci a toujours été, dans une large mesure, importé. Le marché du gaz a aussi fait l’objet d’une directive de libéralisation, la directive 98/30/CE du Parlement européen et du Conseil du 22 juin 1998 concernant les règles communes pour le marché intérieur du gaz naturel, adoptée en juin 1998 et qui devait être transposée dans chaque Etat membre avant août 2000. Les Etats membres devaient définir les clients éligibles ayant la possibilité de choisir leur fournisseur. La définition de ces clients éligibles devait aboutir à une ouverture immédiate du marché du gaz d’au moins 20 % de la consommation nationale annuelle de gaz, puis de 28 % en 2003.

| 84. | Un rapport parlementaire français (15) indique que, selon les informations gouvernementales la consommation des clients éligibles ayant changé de fournisseur représentait au début de l’année 2002 environ 25 % de la consommation totale des clients éligibles et 5 % du marché total, et que quatre nouveaux opérateurs étaient apparus sur le marché français. |
| --- | --- |

84.

Un rapport parlementaire français (15) indique que, selon les informations gouvernementales la consommation des clients éligibles ayant changé de fournisseur représentait au début de l’année 2002 environ 25 % de la consommation totale des clients éligibles et 5 % du marché total, et que quatre nouveaux opérateurs étaient apparus sur le marché français.

| 85. | EDF occupait ainsi une place importante dans les échanges d’électricité entre les Etats membres en 1997 alors que, à présent, le marché de l’électricité en France est pleinement ouvert et de nombreux fournisseurs européens y sont présents. Il apparaît ainsi qu’en 1997, EDF était déjà bien implantée sur certains marchés d’autres Etats membres, et que l’aide résultant du non-paiement par EDF de l’impôt sur les sociétés sur une partie des provisions comptables créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG ne pouvait qu’affecter les échanges entre Etats membres. |
| --- | --- |

85.

EDF occupait ainsi une place importante dans les échanges d’électricité entre les Etats membres en 1997 alors que, à présent, le marché de l’électricité en France est pleinement ouvert et de nombreux fournisseurs européens y sont présents. Il apparaît ainsi qu’en 1997, EDF était déjà bien implantée sur certains marchés d’autres Etats membres, et que l’aide résultant du non-paiement par EDF de l’impôt sur les sociétés sur une partie des provisions comptables créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG ne pouvait qu’affecter les échanges entre Etats membres.

| 86. | Ainsi, dans la mesure où il remplit les quatre critères fixés à l’article 107, paragraphe 1, du TFUE, le non-paiement par EDF de l’impôt sur les sociétés sur une partie des provisions comptables créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG, semble constituer une aide d’Etat. Il convient désormais d’examiner sa compatibilité au regard des règles du TFUE. |
| --- | --- |

86.

Ainsi, dans la mesure où il remplit les quatre critères fixés à l’article 107, paragraphe 1, du TFUE, le non-paiement par EDF de l’impôt sur les sociétés sur une partie des provisions comptables créées en franchise d’impôt pour le renouvellement du RAG, semble constituer une aide d’Etat. Il convient désormais d’examiner sa compatibilité au regard des règles du TFUE.

APPRÉCIATION DE COMPATIBILITÉ DE L'AIDE AVEC LE MARCHÉ INTÉRIEUR

| 87. | L’article 107, paragraphe 1, du TFUE dispose que les aides correspondant aux critères qu’il définit sont en principe incompatibles avec le marché commun. Les exceptions à cette incompatibilité prévues à l’article 107, paragraphe 2, du TFUE ne sont pas applicables en l’espèce en raison de la nature de l’aide qui n’est pas destinée à atteindre les objectifs énumérés audit paragraphe. |
| --- | --- |

87.

L’article 107, paragraphe 1, du TFUE dispose que les aides correspondant aux critères qu’il définit sont en principe incompatibles avec le marché commun. Les exceptions à cette incompatibilité prévues à l’article 107, paragraphe 2, du TFUE ne sont pas applicables en l’espèce en raison de la nature de l’aide qui n’est pas destinée à atteindre les objectifs énumérés audit paragraphe.

| 88. | La mesure d’aide concernée ne remplit pas non plus les conditions prévues à l’article 107, paragraphe 3, points a) et c), pour les aides destinées à favoriser le développement économique de certaines régions, d’autant plus qu’elle correspond à une aide au fonctionnement. En effet, elle n’est pas subordonnée à des investissements ou à la création d’emplois comme envisagé dans les lignes directrices concernant les aides d’Etat à finalité régionale. |
| --- | --- |

88.

La mesure d’aide concernée ne remplit pas non plus les conditions prévues à l’article 107, paragraphe 3, points a) et c), pour les aides destinées à favoriser le développement économique de certaines régions, d’autant plus qu’elle correspond à une aide au fonctionnement. En effet, elle n’est pas subordonnée à des investissements ou à la création d’emplois comme envisagé dans les lignes directrices concernant les aides d’Etat à finalité régionale.

| 89. | L’article 107, paragraphe 3, point c), du TFUE prévoit également une exception pour les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités quand elles n’altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l’intérêt commun. En l’espèce, la mesure d’aide examinée n’entre pas dans le cadre de cette dérogation. Cette exception au droit fiscal applicable, qui ne bénéficie qu’à une seule entreprise, ne peut être considérée comme destinée à faciliter le développement d’une activité. Son seul objet est en effet d’aider une entreprise en réduisant ses coûts opérationnels. |
| --- | --- |

89.

L’article 107, paragraphe 3, point c), du TFUE prévoit également une exception pour les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités quand elles n’altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l’intérêt commun. En l’espèce, la mesure d’aide examinée n’entre pas dans le cadre de cette dérogation. Cette exception au droit fiscal applicable, qui ne bénéficie qu’à une seule entreprise, ne peut être considérée comme destinée à faciliter le développement d’une activité. Son seul objet est en effet d’aider une entreprise en réduisant ses coûts opérationnels.

| 90. | En ce qui concerne les exceptions prévues à l’article 107, paragraphe 3, points b) et d), du TFUE, la mesure d’aide concernée en l’espèce n’est pas destinée à promouvoir la réalisation d’un projet d’intérêt commun, ni à remédier à une perturbation grave de l’économie française, ni à promouvoir la culture et la conservation du patrimoine. |
| --- | --- |

90.

En ce qui concerne les exceptions prévues à l’article 107, paragraphe 3, points b) et d), du TFUE, la mesure d’aide concernée en l’espèce n’est pas destinée à promouvoir la réalisation d’un projet d’intérêt commun, ni à remédier à une perturbation grave de l’économie française, ni à promouvoir la culture et la conservation du patrimoine.

| 91. | Ainsi, les critères de compatibilité énoncés à l’article 107, paragraphes 2 et 3, du TFUE ne sont pas remplis. Par ailleurs, en ce qui concerne la compensation des coûts de service public, les autorités françaises n’ont pas invoqué à l’égard de l’avantage fiscal l’application de l’article 106, paragraphe 2, du TFUE, mais elles ont souligné le fait qu’EDF exerce des missions de service public. Les autorités françaises n’ont cependant fourni aucune évaluation du coût occasionné à EDF par ces missions. La Commission ne peut donc pas établir si l’avantage fiscal en question compense ou non l’éventuel surcoût lié à ces missions de service public qui lui sont imposées. En tout état de cause, si le non-paiement de l'impôt devait être qualifié de compensation pour la fourniture d'un service d'intérêt économique général, il n'est pas établi qu'une telle compensation ait été définie à l'avance selon des critères transparents et objectifs et calculée par rapport aux coûts d'une entreprise efficace. |
| --- | --- |

91.

Ainsi, les critères de compatibilité énoncés à l’article 107, paragraphes 2 et 3, du TFUE ne sont pas remplis. Par ailleurs, en ce qui concerne la compensation des coûts de service public, les autorités françaises n’ont pas invoqué à l’égard de l’avantage fiscal l’application de l’article 106, paragraphe 2, du TFUE, mais elles ont souligné le fait qu’EDF exerce des missions de service public. Les autorités françaises n’ont cependant fourni aucune évaluation du coût occasionné à EDF par ces missions. La Commission ne peut donc pas établir si l’avantage fiscal en question compense ou non l’éventuel surcoût lié à ces missions de service public qui lui sont imposées. En tout état de cause, si le non-paiement de l'impôt devait être qualifié de compensation pour la fourniture d'un service d'intérêt économique général, il n'est pas établi qu'une telle compensation ait été définie à l'avance selon des critères transparents et objectifs et calculée par rapport aux coûts d'une entreprise efficace.

| 92. | A ce stade, l’examen du respect des conditions formulées dans l’arrêt Altmark, qui permettent d’échapper au champ d’application de l’article 107, paragraphe 1, du TFUE ainsi que l’examen des critères d’application de l’article 106, paragraphe 2, du TFUE, que les autorités françaises n'invoquent d'ailleurs pas, ne sont donc pas possibles en l’espèce. |
| --- | --- |

92.

A ce stade, l’examen du respect des conditions formulées dans l’arrêt Altmark, qui permettent d’échapper au champ d’application de l’article 107, paragraphe 1, du TFUE ainsi que l’examen des critères d’application de l’article 106, paragraphe 2, du TFUE, que les autorités françaises n'invoquent d'ailleurs pas, ne sont donc pas possibles en l’espèce.

| 93. | Sur la base des considérations précédentes, il apparaît à ce stade que l’aide examinée constitue une aide au fonctionnement, qui a eu pour effet de renforcer la position concurrentielle d’EDF vis-à-vis de ses concurrents. Si tel est le cas, elle serait incompatible avec le marché intérieur. |
| --- | --- |

93.

Sur la base des considérations précédentes, il apparaît à ce stade que l’aide examinée constitue une aide au fonctionnement, qui a eu pour effet de renforcer la position concurrentielle d’EDF vis-à-vis de ses concurrents. Si tel est le cas, elle serait incompatible avec le marché intérieur.

| 94. | La Commission considère aussi que, à ce stade, que, contrairement à l’affirmation des autorités françaises, la règle de prescription ne s’applique pas en l’espèce. Certes, EDF a créé les provisions comptables en franchise d’impôt de 1987 à 1996. Cependant, il convient de remarquer, d’une part, que d’après le Conseil national de la comptabilité, les corrections d’erreur, qui, par leur nature même, portent sur la comptabilisation des opérations passées, doivent être comptabilisées dans le résultat de l’exercice au cours duquel elles sont constatées et, d’autre part, que la loi qui dispose que les droits du concédant sont reclassés en dotations en capital sans être soumis à l’impôt sur les sociétés date du 10 novembre 1997. L’avantage fiscal date donc de 1997, et la prescription ne s’applique pas à une aide nouvelle versée à cette date, car le premier acte de la Commission concernant cette mesure date du 10 juillet 2001. Par ailleurs l'article 15 du règlement (CE) no 659/1999 exclut de la prescription la procédure au contentieux. |
| --- | --- |

94.

La Commission considère aussi que, à ce stade, que, contrairement à l’affirmation des autorités françaises, la règle de prescription ne s’applique pas en l’espèce. Certes, EDF a créé les provisions comptables en franchise d’impôt de 1987 à 1996. Cependant, il convient de remarquer, d’une part, que d’après le Conseil national de la comptabilité, les corrections d’erreur, qui, par leur nature même, portent sur la comptabilisation des opérations passées, doivent être comptabilisées dans le résultat de l’exercice au cours duquel elles sont constatées et, d’autre part, que la loi qui dispose que les droits du concédant sont reclassés en dotations en capital sans être soumis à l’impôt sur les sociétés date du 10 novembre 1997. L’avantage fiscal date donc de 1997, et la prescription ne s’applique pas à une aide nouvelle versée à cette date, car le premier acte de la Commission concernant cette mesure date du 10 juillet 2001. Par ailleurs l'article 15 du règlement (CE) no 659/1999 exclut de la prescription la procédure au contentieux.

VI.   CONCLUSIONS

Compte tenu des considérations qui précédent, la Commission estime à ce stade que la mesure examinée constitue une aide d'Etat et doute de sa compatibilité avec le marché intérieur. Elle invite donc la République française, dans le cadre de la procédure de l’article 108, paragraphe 2, du TFUE sur le fonctionnement de l'Union européenne, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l’évaluation de la mesure dans un délai d’un mois à compter de la date de réception de la présente. En particulier, la République française devrait fournir les éléments et informations concernant l'applicabilité et l'application du critère de l'investisseur privé indiqués par le Tribunal et la Cour de l'Union européenne repris aux considérants 33 à 38 et 58 à 70 de la présente lettre. A priori, la Commission considère que l'éventuelle confidentialité des documents, à la supposer établie, ne devrait pas faire obstacle à leur transmission à la Commission.

En effet, en ce qui concerne l'injonction du 16 octobre 2002, et les raisons arguées par les autorités françaises, la Commission constate que les documents transmis par les autorités françaises ont été largement expurgés. Il n’appartient pas à l’Etat membre mais à la Commission d’apprécier la pertinence de ces documents dans le cadre de son investigation. Par ailleurs, l’existence de secrets d’affaires invoquée par les autorités françaises ne constitue pas un motif valable pour refuser de transmettre un document à la Commission, puisque celle-ci est tenue de traiter de façon confidentielle toute information constitutive de secrets d’affaires. Il est probable que les éléments et informations nécessaires revêtent le caractère de secret commercial, sous réserve de l'examen de l'ancienneté de documents datant de plus de 15 ans à l'heure actuelle. Le refus par la République française de communiquer les éléments et informations demandés par la Commission permettra à la Commission de décider exclusivement sur la base des informations disponibles conformément à l’article 13, paragraphe 1, du règlement (CE) no 659/1999.

La Commission invite aussi vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l’aide.

La Commission rappelle à la République française l’effet suspensif de l’article 108, paragraphe 3, du TFUE sur le fonctionnement de l'Union européenne et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l’objet d’une récupération auprès de son bénéficiaire.

Par la présente, la Commission avise la République française qu’elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l’Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l’AELE signataires de l’accord EEE par la publication d’une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l’autorité de surveillance de l’AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d’un mois à compter de la date de cette publication.”

---

(1)  ELT L 049, 22.2.2005, lk 9.

1

(2)  Üldkohtu 15. detsembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-156/04: EDF vs. Komisjon (EKL 2009, lk II-04503.

2

vs.

(3)  Euroopa Kohtu 5. juuni 2012. aasta otsus kohtuasjas C-124/10P: komisjon vs. EDF (veel avaldamata).

3

vs.

(4)  À compter du 1er décembre 2009, les articles 87 et 88 du traité CE sont devenus respectivement les articles 107 et 108 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne («TFUE»). Dans les deux cas, les dispositions sont, en substance, identiques. Aux fins de la présente décision, les références faites aux articles 107 et 108 du TFUE s'entendent, s'il y a lieu, comme faites respectivement aux articles 87 et 88 du traité CE. Le TFUE a également introduit certaines modifications de terminologie, telles que le remplacement de «Communauté» par «Union», de marché commun par «marché intérieur» et de «Tribunal de première instance» par «Tribunal». La terminologie du TFUE est utilisée dans la présente décision.

4

er

(5)  JO C 280 du 16.11.2002, p. 8.

5

(6)  JO L 049 du 22.02.2005 p. 9.

6

(7)  Arrêt du Tribunal du 15 décembre 2009, Affaire T-156/04— EDF/Commission, REC 2009 page II-04503.

7

(8)  Arrêt de la Cour du 5 juin 2012, Affaire C-124/10P— Commission-EDF, non encore publié.

8

(9)  Conversion réalisée sur la base du taux de change franc-euro en date du 22 décembre 1997.

9

(10)  Règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE, Journal officiel no L 083 du 27.3.1999 p. 1 -9,

10

o

o

(11)  Arrêts de la Cour Gezamenlijke Steenkolenmijnen c/ Haute Autorité, 23 février 1961, aff. 30/59, Recueil p. 3; Banco de Crédito Industrial, 15 mars 1994, aff. C-387/92, Recueil p. I-877; SFEI, 11 juillet 1996, aff. C-39/94, p. I-3547; France c/ Commission, 26 septembre 1996, aff. C-241/94, Recueil p. I-4551; arrêt du Tribunal FFSA c/ Commission, 2027 février 1997, aff. T-106/95, Recueil p. I-911.

11

(12)  Voir. notamment arrêt du Tribunal, Ladbroke/Commission, du 27 janvier 1998, aff. T-67/94, Recueil p. II-1, point 109.

12

(13)  JO L 27 du 30.1.1997, p. 20.

13

(14)  JO L 313 du 13.11.1990, p. 30.

14

(15)  Rapport de M. Poniatowski, fait en 2002 au nom de la commission des affaires économiques du Sénat sur le projet de loi relatif aux marchés énergétiques.

15

---