# Uradni list C 180/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.180.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 180 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5626. junij 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.180.slv

Uradni list

Evropske unije

C 180

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5626. junij 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2013/C 180/01 | Priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja na Malti | 1 |
| 2013/C 180/02 | Priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Španiji | 4 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2013/C 180/01

Priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja na Malti

1

2013/C 180/02

Priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Španiji

4

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 180/03 | Obvestilo v skladu s členom 12 § 5a) uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, v zvezi z informacijami carinskih organov držav članic glede uvrščanja blaga v carinsko nomenklaturo | 9 |
| 2013/C 180/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6613 – Watson/Actavis) (
  1
  ) | 11 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2013/C 180/03

Obvestilo v skladu s členom 12 § 5a) uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, v zvezi z informacijami carinskih organov držav članic glede uvrščanja blaga v carinsko nomenklaturo

9

2013/C 180/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6613 – Watson/Actavis) (
  1
  )

1

11

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2013/C 180/05 | Sklep Sveta z dne 25. junija 2013 o imenovanju člana Računskega sodišča | 12 |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 180/06 | Menjalni tečaji eura | 13 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2013/C 180/07 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 14 |
| 2013/C 180/08 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 15 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2013/C 180/05

Sklep Sveta z dne 25. junija 2013 o imenovanju člana Računskega sodišča

12

Evropska komisija

2013/C 180/06

Menjalni tečaji eura

13

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2013/C 180/07

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

14

2013/C 180/08

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

15

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 180/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines) (
  1
  ) | 16 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2013/C 180/10 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 17 |
| 2013/C 180/11 | Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 21 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2013/C 180/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines) (
  1
  )

1

16

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2013/C 180/10

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

17

2013/C 180/11

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 26.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 21. junija 2013

za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja na Malti

2013/C 180/01

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(7) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 126 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 126 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

| (2) | Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. |
| --- | --- |

(2)

Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

| (3) | Svet je 21. junija 2013 v skladu s členom 126(6) Pogodbe odločil, da ima Malta čezmeren javnofinančni primanjkljaj. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 21. junija 2013 v skladu s členom 126(6) Pogodbe odločil, da ima Malta čezmeren javnofinančni primanjkljaj.

| (4) | V skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1) mora Svet poleg tega na zadevno državo članico nasloviti priporočila z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja v danem roku odpravi. V priporočilu mora biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja. Poleg tega Svet v priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja zahteva, da se dosežejo letni proračunski cilji, ki so na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, v skladu z minimalnim letnim izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, in sicer za vsaj 0,5 % BDP. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1) mora Svet poleg tega na zadevno državo članico nasloviti priporočila z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja v danem roku odpravi. V priporočilu mora biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja. Poleg tega Svet v priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja zahteva, da se dosežejo letni proračunski cilji, ki so na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, v skladu z minimalnim letnim izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, in sicer za vsaj 0,5 % BDP.

| (5) | Poleg tega mora v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 1467/97 proračunski cilj, priporočen za zadnje leto obdobja zmanjševanja dolga zagotoviti, da se razlika med deležem dolga glede na BDP in 60-odstotno referenčno vrednostjo iz Pogodbe zmanjša v dveh letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, na podlagi napovedi Komisije. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega mora v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 1467/97 proračunski cilj, priporočen za zadnje leto obdobja zmanjševanja dolga zagotoviti, da se razlika med deležem dolga glede na BDP in 60-odstotno referenčno vrednostjo iz Pogodbe zmanjša v dveh letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja, na podlagi napovedi Komisije.

| (6) | V skladu z napovedmi Komisije iz pomladi 2013 naj bi primanjkljaj tudi v letih 2013 in 2014 presegal referenčno vrednost, in sicer naj bi znašal 3,7 % oziroma 3,6 % BDP. Te proračunske napovedi temeljijo na trenutnih politikah, tako da vključujejo proračun za leto 2013, ki ga je parlament potrdil aprila 2013 in ki vključuje ekspanzivne ukrepe tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, pa tudi že načrtovano dokapitalizacijo družbe Air Malta (0,6 % BDP), z učinkom na povečanje neto primanjkljaja v višini 0,3 % BDP. Ekspanzivni ukrepi so le delno izravnani s povišanjem trošarin, izterjavo neplačanih davkov, zmanjšanjem odhodkov in višjimi socialnimi prispevki na podlagi pokojninske reforme leta 2006. Poleg tega se bo prispevek enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, kot jih je opredelila Komisija, h konsolidaciji po letu 2012 močno zmanjšal. Ker se bo primarni primanjkljaj v letih 2013 in 2014 po pričakovanjih nadaljeval, se bo javnofinančni dolg v skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2013 še povečal na 73,9 % BDP leta 2013 in na 74,9 % BDP leta 2014. V letih 2015 in 2016 naj bi javnofinančni primanjkljaj ostal nad referenčno vrednostjo 3 % BDP, delež dolga glede na BDP pa naj bi se do leta 2016 povečal na 75,6 % BDP. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z napovedmi Komisije iz pomladi 2013 naj bi primanjkljaj tudi v letih 2013 in 2014 presegal referenčno vrednost, in sicer naj bi znašal 3,7 % oziroma 3,6 % BDP. Te proračunske napovedi temeljijo na trenutnih politikah, tako da vključujejo proračun za leto 2013, ki ga je parlament potrdil aprila 2013 in ki vključuje ekspanzivne ukrepe tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov, pa tudi že načrtovano dokapitalizacijo družbe Air Malta (0,6 % BDP), z učinkom na povečanje neto primanjkljaja v višini 0,3 % BDP. Ekspanzivni ukrepi so le delno izravnani s povišanjem trošarin, izterjavo neplačanih davkov, zmanjšanjem odhodkov in višjimi socialnimi prispevki na podlagi pokojninske reforme leta 2006. Poleg tega se bo prispevek enkratnih ukrepov za zmanjšanje primanjkljaja, kot jih je opredelila Komisija, h konsolidaciji po letu 2012 močno zmanjšal. Ker se bo primarni primanjkljaj v letih 2013 in 2014 po pričakovanjih nadaljeval, se bo javnofinančni dolg v skladu z napovedjo Komisije iz pomladi 2013 še povečal na 73,9 % BDP leta 2013 in na 74,9 % BDP leta 2014. V letih 2015 in 2016 naj bi javnofinančni primanjkljaj ostal nad referenčno vrednostjo 3 % BDP, delež dolga glede na BDP pa naj bi se do leta 2016 povečal na 75,6 % BDP.

| (7) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1467/97 se mora čezmerni primanjkljaj zmanjšati v letu po tem, ko je bil ugotovljen njegov obstoj, razen v posebnih okoliščinah. Zaradi tega je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati do leta 2014. Za verodostojen in vzdržen potek prilagoditve bo morala Malta v letu 2013 doseči nominalni javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % DBP, v letu 2014 pa v višini 2,7 % BDP, kar je v skladu z letnim izboljšanjem strukturnega salda v višini 0,7 % BDP v letu 2013 in 0,7 % BDP v letu 2014. Cilj za leto 2014 zagotavlja, da se bo razlika med deležem dolga glede na BDP in 60-odstotno referenčno vrednostjo iz Pogodbe zmanjšala v dveh letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja. Da bi dosegla navedena strukturna cilja, bi morala Malta poleg ukrepov, ki so že vključeni v osnovni scenarij, v letu 2013 sprejeti dodatne ukrepe za konsolidacijo v vrednosti približno 0,4 % BDP, v letu 2014 pa v vrednosti okrog 0, 3⁄4% BDP. Ti cilji upoštevajo potrebo po izravnavi negativnih sekundarnih učinkov fiskalne konsolidacije na javne finance zaradi njenega učinka na rast BDP. Osnovni scenarij, na katerem temelji ta potek prilagoditve, vključuje napoved Komisije iz pomladi 2013 in jo razširja do leta 2016, pri čemer se opira na standardni predpostavki o odpravi proizvodne vrzeli in o občutljivosti proračuna na cikel, ne vključuje pa dodatne dokapitalizacije družbe Air Malta, ki se v skladu s programom stabilnosti iz leta 2013 načrtuje za leto 2015. Zato se predvideva, da dokapitalizacije ne bo ali pa se bo izravnala z nasprotnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1467/97 se mora čezmerni primanjkljaj zmanjšati v letu po tem, ko je bil ugotovljen njegov obstoj, razen v posebnih okoliščinah. Zaradi tega je treba čezmerni primanjkljaj zmanjšati do leta 2014. Za verodostojen in vzdržen potek prilagoditve bo morala Malta v letu 2013 doseči nominalni javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % DBP, v letu 2014 pa v višini 2,7 % BDP, kar je v skladu z letnim izboljšanjem strukturnega salda v višini 0,7 % BDP v letu 2013 in 0,7 % BDP v letu 2014. Cilj za leto 2014 zagotavlja, da se bo razlika med deležem dolga glede na BDP in 60-odstotno referenčno vrednostjo iz Pogodbe zmanjšala v dveh letih po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja. Da bi dosegla navedena strukturna cilja, bi morala Malta poleg ukrepov, ki so že vključeni v osnovni scenarij, v letu 2013 sprejeti dodatne ukrepe za konsolidacijo v vrednosti približno 0,4 % BDP, v letu 2014 pa v vrednosti okrog 0, 3⁄4% BDP. Ti cilji upoštevajo potrebo po izravnavi negativnih sekundarnih učinkov fiskalne konsolidacije na javne finance zaradi njenega učinka na rast BDP. Osnovni scenarij, na katerem temelji ta potek prilagoditve, vključuje napoved Komisije iz pomladi 2013 in jo razširja do leta 2016, pri čemer se opira na standardni predpostavki o odpravi proizvodne vrzeli in o občutljivosti proračuna na cikel, ne vključuje pa dodatne dokapitalizacije družbe Air Malta, ki se v skladu s programom stabilnosti iz leta 2013 načrtuje za leto 2015. Zato se predvideva, da dokapitalizacije ne bo ali pa se bo izravnala z nasprotnimi ukrepi.

| (8) | Fiskalni okvir Malte je precej prožen, zaradi svojega nezavezujočega značaja in kratkoročnega javnofinančnega načrtovanja pa ne zagotavlja stabilnega fiskalnega položaja. Direktiva Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (2) še ni bila prenesena v nacionalno zakonodajo. Poleg tega bi morala Malta v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (3) določiti neodvisne organe za spremljanje skladnosti s fiskalnimi pravili. Medtem ko je v programu stabilnosti naveden namen vlade, da bo ustanovila fiskalni svet, pa konkretni načrti niso predloženi. |
| --- | --- |

(8)

Fiskalni okvir Malte je precej prožen, zaradi svojega nezavezujočega značaja in kratkoročnega javnofinančnega načrtovanja pa ne zagotavlja stabilnega fiskalnega položaja. Direktiva Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (2) še ni bila prenesena v nacionalno zakonodajo. Poleg tega bi morala Malta v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (3) določiti neodvisne organe za spremljanje skladnosti s fiskalnimi pravili. Medtem ko je v programu stabilnosti naveden namen vlade, da bo ustanovila fiskalni svet, pa konkretni načrti niso predloženi.

| (9) | V skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 473/2013 bi morala Malta Komisiji in Svetu skupaj s poročilom iz člena 3(4a) Uredbe (ES) št. 1467/97 predložiti tudi program ekonomskega partnerstva. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 473/2013 bi morala Malta Komisiji in Svetu skupaj s poročilom iz člena 3(4a) Uredbe (ES) št. 1467/97 predložiti tudi program ekonomskega partnerstva.

| (10) | Svet meni, da bi morali ukrepi za konsolidacijo proračuna zagotoviti trajno izboljšanje javnofinančnega salda, hkrati pa bi morali bili usmerjeni k povečevanju kakovosti javnih financ in krepitvi možnosti za gospodarsko rast – |
| --- | --- |

(10)

Svet meni, da bi morali ukrepi za konsolidacijo proračuna zagotoviti trajno izboljšanje javnofinančnega salda, hkrati pa bi morali bili usmerjeni k povečevanju kakovosti javnih financ in krepitvi možnosti za gospodarsko rast –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

| 1. | Malta bi morala do leta 2014 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj. |
| --- | --- |

1.

Malta bi morala do leta 2014 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj.

| 2. | Malta bi morala:






  (a) | v letu 2013 doseči nominalni javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % DBP, v letu 2014 pa v višini 2,7 % BDP, kar je v skladu z letnim izboljšanjem strukturnega salda v višini 0,7 % BDP v letu 2013 in 0,7 % BDP v letu 2014. S takim potekom prilagoditve bo nominalni javnofinančni primanjkljaj do leta 2014 mogoče zmanjšati pod referenčno vrednost 3 % BDP, hkrati pa zagotoviti, da se bo raven bruto javnofinančnega dolga dovolj hitro približala referenčni vrednosti 60 % BDP; |
| --- | --- | --- |

2.

Malta bi morala:

(a)

v letu 2013 doseči nominalni javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % DBP, v letu 2014 pa v višini 2,7 % BDP, kar je v skladu z letnim izboljšanjem strukturnega salda v višini 0,7 % BDP v letu 2013 in 0,7 % BDP v letu 2014. S takim potekom prilagoditve bo nominalni javnofinančni primanjkljaj do leta 2014 mogoče zmanjšati pod referenčno vrednost 3 % BDP, hkrati pa zagotoviti, da se bo raven bruto javnofinančnega dolga dovolj hitro približala referenčni vrednosti 60 % BDP;

| (b) | opredeliti in strogo izvajati ukrepe, ki so potrebni za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2014, za zmanjšanje primanjkljaja pa porabiti tudi vse nepričakovane prihodke. |
| --- | --- |

(b)

opredeliti in strogo izvajati ukrepe, ki so potrebni za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2014, za zmanjšanje primanjkljaja pa porabiti tudi vse nepričakovane prihodke.

| 3. | Svet določa 1. oktober 2013 kot rok, do katerega mora Malta sprejeti učinkovite ukrepe ter v skladu s členom 3(4a) Uredbe (ES) št. 1467/97 podrobno poročati o konsolidacijski strategiji, ki je predvidena za dosego ciljev.
  Malto se poziva, da tudi po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja z ustrezno hitrostjo napreduje proti srednjeročnemu cilju uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu, tudi z izpolnjevanjem referenčne vrednosti za odhodke. Da se omejijo tveganja pri izvrševanju proračuna, Svet Malto poziva, naj poveča učinkovitost proračunskega okvira in izboljša spremljanje izvrševanja proračuna skozi vse leto. Zlasti se Malto poziva, naj vzpostavi bolj zavezujoč večletni fiskalni okvir, ki bo temeljil na pravilih. Poleg tega bi bilo treba v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta okrepiti vlogo neodvisnih organov za spremljanje fiskalne politike.
  Da se zagotovi uspeh strategije fiskalne konsolidacije, se malteške organe poziva, naj jo podprejo s celovitimi strukturnimi reformami v skladu s priporočili, ki jih je Svet naslovil na Malto v okviru evropskega semestra, zlasti tistimi, ki se navezujejo na preventivni del postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji (4).
  To priporočilo je naslovljeno na Malto. |
| --- | --- |

3.

Svet določa 1. oktober 2013 kot rok, do katerega mora Malta sprejeti učinkovite ukrepe ter v skladu s členom 3(4a) Uredbe (ES) št. 1467/97 podrobno poročati o konsolidacijski strategiji, ki je predvidena za dosego ciljev.

Malto se poziva, da tudi po zmanjšanju čezmernega primanjkljaja z ustrezno hitrostjo napreduje proti srednjeročnemu cilju uravnoteženega proračuna v strukturnem smislu, tudi z izpolnjevanjem referenčne vrednosti za odhodke. Da se omejijo tveganja pri izvrševanju proračuna, Svet Malto poziva, naj poveča učinkovitost proračunskega okvira in izboljša spremljanje izvrševanja proračuna skozi vse leto. Zlasti se Malto poziva, naj vzpostavi bolj zavezujoč večletni fiskalni okvir, ki bo temeljil na pravilih. Poleg tega bi bilo treba v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta okrepiti vlogo neodvisnih organov za spremljanje fiskalne politike.

Da se zagotovi uspeh strategije fiskalne konsolidacije, se malteške organe poziva, naj jo podprejo s celovitimi strukturnimi reformami v skladu s priporočili, ki jih je Svet naslovil na Malto v okviru evropskega semestra, zlasti tistimi, ki se navezujejo na preventivni del postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji (4).

To priporočilo je naslovljeno na Malto.

V Luxembourgu, 21. junija 2013

Za Svet

Predsednik

M. NOONAN

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 41.

2

(3)  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

3

(4)  Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem Malte, so na voljo na: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/malta_en.htm

4

---

| 26.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/4

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 21. junija 2013

za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v Španiji

2013/C 180/02

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(7) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

| (2) | Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. |
| --- | --- |

(2)

Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

| (3) | Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) sklenil, da v Španiji obstaja čezmerni primanjkljaj, ter izdal priporočilo za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2012 (1) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta z dne 27. aprila 2009) v skladu s členom 104(7) PES in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2). |
| --- | --- |

(3)

Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) sklenil, da v Španiji obstaja čezmerni primanjkljaj, ter izdal priporočilo za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2012 (1) (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta z dne 27. aprila 2009) v skladu s členom 104(7) PES in členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2).

| (4) | Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 sklenil, da je Španija sprejela učinkoviti ukrepi in da je do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance prišlo po sprejetju Priporočila Sveta z dne 27. aprila 2009. Predvsem izrazito poslabšanje obetov glede rasti, ki jih je povzročila svetovna gospodarska in finančna kriza, je imelo večje negativne posledice za proračun. Posledično je Svet sklenil sprejeti revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009), da bi se čezmerni primanjkljaj na kredibilen in trajnosten način odpravil najpozneje do leta 2013 s sprejetjem ukrepov v srednjeročnem okviru. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 sklenil, da je Španija sprejela učinkoviti ukrepi in da je do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance prišlo po sprejetju Priporočila Sveta z dne 27. aprila 2009. Predvsem izrazito poslabšanje obetov glede rasti, ki jih je povzročila svetovna gospodarska in finančna kriza, je imelo večje negativne posledice za proračun. Posledično je Svet sklenil sprejeti revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009), da bi se čezmerni primanjkljaj na kredibilen in trajnosten način odpravil najpozneje do leta 2013 s sprejetjem ukrepov v srednjeročnem okviru.

| (5) | Komisija je 15. junija 2010 sklenila, da je Španija sprejela učinkovite ukrepe v skladu s Priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009 za znižanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP, in menila, da zato nadaljnje ukrepanje v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem ni potrebno. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 15. junija 2010 sklenila, da je Španija sprejela učinkovite ukrepe v skladu s Priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009 za znižanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP, in menila, da zato nadaljnje ukrepanje v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem ni potrebno.

| (6) | Svet je 10. julija 2012 v skladu s členom 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 sklenil, da so bili sprejeti učinkoviti ukrepi, vendar je do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance prišlo po sprejetju Priporočila Sveta z dne 2. decembra 2009. Predvsem poslabšanje obetov glede rasti in premik v sestavi rasti, ki v manjši meri temelji na davčnih prihodkih, sta imela večje negativne posledice za proračun. Svet je zato sprejel revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012)) in Španiji priporočil, da čezmerni primanjkljaj odpravi najpozneje do leta 2014. Da bi se nominalni javnofinančni primanjkljaj do leta 2014 znižal pod referenčno vrednost 3 % BDP, je Svet Španiji priporočil, naj izboljša strukturni saldo v višini 2,7 % BDP v letu 2012, 2,5 % BDP v letu 2013 in 1,9 % BDP v letu 2014 v skladu s posodobitvijo napovedi služb Komisije iz pomladi 2012. Cilji za nominalni primanjkljaj so bili določeni na 6,3 % BDP za leto 2012, 4,5 % BDP za leto 2013 in 2,8 % BDP za leto 2014. Španija je dobila tudi priporočilo, naj izvede ukrepe, sprejete v proračunu za leto 2012 in v načrtih avtonomnih skupnosti za uravnoteženje, ter do konca julija 2012 sprejme napovedani večletni proračunski načrt za obdobje 2013–2014, vključno s srednjeročno proračunsko strategijo, ki v celoti določa strukturne ukrepe, potrebne za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2014. |
| --- | --- |

(6)

Svet je 10. julija 2012 v skladu s členom 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 sklenil, da so bili sprejeti učinkoviti ukrepi, vendar je do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance prišlo po sprejetju Priporočila Sveta z dne 2. decembra 2009. Predvsem poslabšanje obetov glede rasti in premik v sestavi rasti, ki v manjši meri temelji na davčnih prihodkih, sta imela večje negativne posledice za proračun. Svet je zato sprejel revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Sveta z dne 10. julija 2012)) in Španiji priporočil, da čezmerni primanjkljaj odpravi najpozneje do leta 2014. Da bi se nominalni javnofinančni primanjkljaj do leta 2014 znižal pod referenčno vrednost 3 % BDP, je Svet Španiji priporočil, naj izboljša strukturni saldo v višini 2,7 % BDP v letu 2012, 2,5 % BDP v letu 2013 in 1,9 % BDP v letu 2014 v skladu s posodobitvijo napovedi služb Komisije iz pomladi 2012. Cilji za nominalni primanjkljaj so bili določeni na 6,3 % BDP za leto 2012, 4,5 % BDP za leto 2013 in 2,8 % BDP za leto 2014. Španija je dobila tudi priporočilo, naj izvede ukrepe, sprejete v proračunu za leto 2012 in v načrtih avtonomnih skupnosti za uravnoteženje, ter do konca julija 2012 sprejme napovedani večletni proračunski načrt za obdobje 2013–2014, vključno s srednjeročno proračunsko strategijo, ki v celoti določa strukturne ukrepe, potrebne za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2014.

| (7) | Komisija je 14. novembra 2012 sklenila, da je na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2012 Španija sprejela učinkovite ukrepe v skladu z Priporočilom Sveta z dne 10. julija 2012 in da nadaljnji ukrepi v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem niso potrebni. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 14. novembra 2012 sklenila, da je na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2012 Španija sprejela učinkovite ukrepe v skladu z Priporočilom Sveta z dne 10. julija 2012 in da nadaljnji ukrepi v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem niso potrebni.

| (8) | V skladu s členom 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 lahko Svet na priporočilo Komisije sprejme revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU, če so bili sprejeti učinkoviti ukrepi in je do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance prišlo po sprejetju prvotnega priporočila. V skladu s členom 3(5) navedene uredbe se pojav nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za proračun oceni glede na gospodarske napovedi, na katerih temelji priporočilo Sveta. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 lahko Svet na priporočilo Komisije sprejme revidirano priporočilo na podlagi člena 126(7) PDEU, če so bili sprejeti učinkoviti ukrepi in je do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance prišlo po sprejetju prvotnega priporočila. V skladu s členom 3(5) navedene uredbe se pojav nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za proračun oceni glede na gospodarske napovedi, na katerih temelji priporočilo Sveta.

| (9) | V skladu s členom 126(7) PDEU in členom 3 Uredbe (ES) št. 1467/97 mora Svet na zadevno državo članico nasloviti priporočila z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja v določenem roku odpravi. V priporočilu mora biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja. Poleg tega Svet v priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja zahteva, da se dosežejo letni proračunski cilji, ki so na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, v skladu z minimalnim letnim izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, pri čemer se za referenčno merilo uporabi vsaj 0,5 % BDP. V skladu s členoma 9(1) in 17(2) Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (3) bi morala Španija predstaviti program ekonomskega partnerstva. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 126(7) PDEU in členom 3 Uredbe (ES) št. 1467/97 mora Svet na zadevno državo članico nasloviti priporočila z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja v določenem roku odpravi. V priporočilu mora biti določen rok največ šest mesecev, v katerem mora zadevna država članica sprejeti učinkovite ukrepe za odpravo čezmernega primanjkljaja. Poleg tega Svet v priporočilu za odpravo čezmernega primanjkljaja zahteva, da se dosežejo letni proračunski cilji, ki so na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, v skladu z minimalnim letnim izboljšanjem strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, pri čemer se za referenčno merilo uporabi vsaj 0,5 % BDP. V skladu s členoma 9(1) in 17(2) Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (3) bi morala Španija predstaviti program ekonomskega partnerstva.

| (10) | Po kratkem okrevanju leta 2011 je gospodarstvo zdrsnilo nazaj v recesijo in spet beležilo negativno četrtletno realno rast BDP od tretjega četrtletja leta 2011. BDP se je na letni ravni leta 2012 zmanjšal za 1,4 %. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2013 naj bi se recesija v letu 2013 nadaljevala, pozitivni neto izvoz pa še vedno ne bo mogel izravnati krčenja domačega povpraševanja. Proizvodnja naj bi se stabilizirala šele proti koncu leta 2013. Zato se predvideva, da se bo realni BDP leta 2013 zmanjšal za 1,5 %, nato pa leta 2014 zrasel za 0,9 % (če se politike ne spremenijo). V času zadnjega priporočila Sveta naj bi se realni BDP leta 2012 zmanjšal za 1,9 % in leta 2013 za 0,3 %, leta 2014 pa zrasel za 1,1 %. Rast v letu 2012, ki je bila manj negativna od predvidene, je bila predvsem posledica nekoliko odpornejšega domačega povpraševanja, k čemur bi lahko prispevala tudi injekcija likvidnosti, izvršena prek sistema povračila poslovnih dolgov, ki so ga ustvarile regije in lokalne skupnosti pred 1. januarjem 2012 (27,4 milijarde EUR oziroma 2,6 % BDP). Za leti 2013 in 2014 napoved služb Komisije iz pomladi 2013 predvideva večje zmanjšanje realnega BDP (za leto 2013) oziroma slabše okrevanje (za leto 2014). To vključuje večji upad domačega povpraševanja v obeh letih in dolgotrajnejšo krizo na področju zaposlovanja. Slabši makroekonomski obeti so delno povezani z dodatnimi ukrepi za konsolidacijo iz načrta za proračun za obdobje 2013–2014 in upoštevajo proračun za leto 2013. |
| --- | --- |

(10)

Po kratkem okrevanju leta 2011 je gospodarstvo zdrsnilo nazaj v recesijo in spet beležilo negativno četrtletno realno rast BDP od tretjega četrtletja leta 2011. BDP se je na letni ravni leta 2012 zmanjšal za 1,4 %. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2013 naj bi se recesija v letu 2013 nadaljevala, pozitivni neto izvoz pa še vedno ne bo mogel izravnati krčenja domačega povpraševanja. Proizvodnja naj bi se stabilizirala šele proti koncu leta 2013. Zato se predvideva, da se bo realni BDP leta 2013 zmanjšal za 1,5 %, nato pa leta 2014 zrasel za 0,9 % (če se politike ne spremenijo). V času zadnjega priporočila Sveta naj bi se realni BDP leta 2012 zmanjšal za 1,9 % in leta 2013 za 0,3 %, leta 2014 pa zrasel za 1,1 %. Rast v letu 2012, ki je bila manj negativna od predvidene, je bila predvsem posledica nekoliko odpornejšega domačega povpraševanja, k čemur bi lahko prispevala tudi injekcija likvidnosti, izvršena prek sistema povračila poslovnih dolgov, ki so ga ustvarile regije in lokalne skupnosti pred 1. januarjem 2012 (27,4 milijarde EUR oziroma 2,6 % BDP). Za leti 2013 in 2014 napoved služb Komisije iz pomladi 2013 predvideva večje zmanjšanje realnega BDP (za leto 2013) oziroma slabše okrevanje (za leto 2014). To vključuje večji upad domačega povpraševanja v obeh letih in dolgotrajnejšo krizo na področju zaposlovanja. Slabši makroekonomski obeti so delno povezani z dodatnimi ukrepi za konsolidacijo iz načrta za proračun za obdobje 2013–2014 in upoštevajo proračun za leto 2013.

| (11) | Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 je leta 2012 javnofinančni primanjkljaj dosegel 10,6 % BDP, medtem ko je bil cilj vlade in postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 6,3 % BDP, leta 2011 pa 9,4 % BDP. Ob upoštevanju kapitalskih transferjev bankam (ki se obravnavajo kot enkratne operacije) so primanjkljaji znašali 7,0 % in 9,0 % BDP v letu 2012 oziroma 2011. Zmanjšanje nominalnega salda ustreza izboljšanju primarnega salda za 2,4 odstotne točke (brez kapitalskih transferjev bankam) v gospodarstvu, ki se krči, in ob sestavi rasti s šibkimi davčnimi prihodki. Napoved služb Komisije iz pomladi 2013 kaže na izboljšanje strukturnega primanjkljaja za 1,8 odstotne točke v letu 2012, medtem ko je bilo priporočeno izboljšanje za 2,7 odstotne točke. Po manjšem popravku potencialne proizvodnje navzdol od zadnjega priporočila Sveta ocena fiskalne konsolidacije ostaja nespremenjena. Vendar pa naj bi na ocenjeno spremembo strukturnega salda močno vplival nepričakovan izpad dohodka, ki je znašal približno 1,0 odstotne točke. Na splošno naj bi se ob upoštevanju teh učinkov prilagojena fiskalna konsolidacija povečala na 2,9 odstotne točke, kar je več, kot je bilo priporočeno v Priporočilu Sveta z dne 10. julija 2012. Na proračunsko odstopanje v letu 2012 je poleg ukrepov dokapitalizacije vplivala tudi kombinacija prihodkov, manjših od pričakovanih (ob upoštevanju vpliva diskrecijskih ukrepov in baznega učinka), večje vmesne potrošnje in socialnih transferjev. Sestava rasti, ki je v manjši meri temeljila na davčnih prihodkih, in večje poslabšanje na trgu dela sta povzročila velike izpade prihodkov, zlasti neposrednih in posrednih davkov, ter višje socialne odhodke. Španija je leta 2012 sprejela obsežne ukrepe za konsolidacijo v višini približno 4 % BDP, od tega je bilo približno 1 1/2 % BDP na strani prihodkov ter 2 1/2 % BDP na strani odhodkov. S temi ukrepi se je delno nadomestilo tudi osnovno poslabšanje strukturnega salda zaradi višjih plačil obresti in višjih socialnih transferjev. |
| --- | --- |

(11)

Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 je leta 2012 javnofinančni primanjkljaj dosegel 10,6 % BDP, medtem ko je bil cilj vlade in postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem 6,3 % BDP, leta 2011 pa 9,4 % BDP. Ob upoštevanju kapitalskih transferjev bankam (ki se obravnavajo kot enkratne operacije) so primanjkljaji znašali 7,0 % in 9,0 % BDP v letu 2012 oziroma 2011. Zmanjšanje nominalnega salda ustreza izboljšanju primarnega salda za 2,4 odstotne točke (brez kapitalskih transferjev bankam) v gospodarstvu, ki se krči, in ob sestavi rasti s šibkimi davčnimi prihodki. Napoved služb Komisije iz pomladi 2013 kaže na izboljšanje strukturnega primanjkljaja za 1,8 odstotne točke v letu 2012, medtem ko je bilo priporočeno izboljšanje za 2,7 odstotne točke. Po manjšem popravku potencialne proizvodnje navzdol od zadnjega priporočila Sveta ocena fiskalne konsolidacije ostaja nespremenjena. Vendar pa naj bi na ocenjeno spremembo strukturnega salda močno vplival nepričakovan izpad dohodka, ki je znašal približno 1,0 odstotne točke. Na splošno naj bi se ob upoštevanju teh učinkov prilagojena fiskalna konsolidacija povečala na 2,9 odstotne točke, kar je več, kot je bilo priporočeno v Priporočilu Sveta z dne 10. julija 2012. Na proračunsko odstopanje v letu 2012 je poleg ukrepov dokapitalizacije vplivala tudi kombinacija prihodkov, manjših od pričakovanih (ob upoštevanju vpliva diskrecijskih ukrepov in baznega učinka), večje vmesne potrošnje in socialnih transferjev. Sestava rasti, ki je v manjši meri temeljila na davčnih prihodkih, in večje poslabšanje na trgu dela sta povzročila velike izpade prihodkov, zlasti neposrednih in posrednih davkov, ter višje socialne odhodke. Španija je leta 2012 sprejela obsežne ukrepe za konsolidacijo v višini približno 4 % BDP, od tega je bilo približno 1 1/2 % BDP na strani prihodkov ter 2 1/2 % BDP na strani odhodkov. S temi ukrepi se je delno nadomestilo tudi osnovno poslabšanje strukturnega salda zaradi višjih plačil obresti in višjih socialnih transferjev.

| (12) | Po napovedih služb Komisije iz pomladi 2013 se predvideva, da se bo za leto 2013 javnofinančni primanjkljaj zmanjšal na 6,5 % BDP, medtem ko je cilj postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem določen na 4,5 % BDP. Primarni saldo naj bi se izboljšal za 4,5 odstotne točke (0,9 odstotne točke brez kapitalskih transferjev bankam). Na podlagi zadnjega priporočila Sveta je španska vlada avgusta 2012 predstavila večletni proračunski načrt za obdobje 2013–2014, ki opisuje nekatere značilnosti strategije konsolidacije v srednjeročnem obdobju. Proračunski vpliv diskrecijskih ukrepov v letu 2013 naj bi po ocenah znašal skupno približno 1 % BDP na strani odhodkov in približno 1 1/2 % BDP na strani prihodkov. Pričakovano proračunsko odstopanje v višini približno 2 % BDP v primerjavi s ciljem, določenim s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, je mogoče delno pojasniti s slabšim izhodiščnim položajem. Vendar je glavni dejavnik za odstopanje neugodna sestava rasti, saj se zasebna potrošnja pospešeno zmanjšuje, trg dela pa daje rezultate, ki so slabši od pričakovanih v Priporočilu Sveta z dne 10. julija 2012. Napoved služb Komisije iz pomladi 2013 kaže, da se bo strukturni primanjkljaj leta 2013 dodatno zmanjšal za 1,1 odstotne točke BDP, medtem ko je bilo v priporočilih navedeno zmanjšanje za 2,5 odstotne točke. Ob upoštevanju spremembe ocenjene potencialne rasti in izpada prihodkov, večjega od pričakovanega, se višina fiskalne konsolidacije poveča za 1,4 odstotne točke in znaša tako skupaj 2,5 % BDP, kar je v skladu s Priporočilom Sveta z dne 10. julija 2012. Španska vlada je v svojem programu za stabilnost za leto 2013 napovedala javnofinančni ciljni primanjkljaj v višini 6,3 % BDP za leto 2013, ki naj bi temeljil na dodatnih konsolidacijskih ukrepih v višini približno 3 milijard EUR (0,3 % BDP), ki jih je treba sprejeti in izvesti še letos. |
| --- | --- |

(12)

Po napovedih služb Komisije iz pomladi 2013 se predvideva, da se bo za leto 2013 javnofinančni primanjkljaj zmanjšal na 6,5 % BDP, medtem ko je cilj postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem določen na 4,5 % BDP. Primarni saldo naj bi se izboljšal za 4,5 odstotne točke (0,9 odstotne točke brez kapitalskih transferjev bankam). Na podlagi zadnjega priporočila Sveta je španska vlada avgusta 2012 predstavila večletni proračunski načrt za obdobje 2013–2014, ki opisuje nekatere značilnosti strategije konsolidacije v srednjeročnem obdobju. Proračunski vpliv diskrecijskih ukrepov v letu 2013 naj bi po ocenah znašal skupno približno 1 % BDP na strani odhodkov in približno 1 1/2 % BDP na strani prihodkov. Pričakovano proračunsko odstopanje v višini približno 2 % BDP v primerjavi s ciljem, določenim s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, je mogoče delno pojasniti s slabšim izhodiščnim položajem. Vendar je glavni dejavnik za odstopanje neugodna sestava rasti, saj se zasebna potrošnja pospešeno zmanjšuje, trg dela pa daje rezultate, ki so slabši od pričakovanih v Priporočilu Sveta z dne 10. julija 2012. Napoved služb Komisije iz pomladi 2013 kaže, da se bo strukturni primanjkljaj leta 2013 dodatno zmanjšal za 1,1 odstotne točke BDP, medtem ko je bilo v priporočilih navedeno zmanjšanje za 2,5 odstotne točke. Ob upoštevanju spremembe ocenjene potencialne rasti in izpada prihodkov, večjega od pričakovanega, se višina fiskalne konsolidacije poveča za 1,4 odstotne točke in znaša tako skupaj 2,5 % BDP, kar je v skladu s Priporočilom Sveta z dne 10. julija 2012. Španska vlada je v svojem programu za stabilnost za leto 2013 napovedala javnofinančni ciljni primanjkljaj v višini 6,3 % BDP za leto 2013, ki naj bi temeljil na dodatnih konsolidacijskih ukrepih v višini približno 3 milijard EUR (0,3 % BDP), ki jih je treba sprejeti in izvesti še letos.

| (13) | Glede na napoved služb Komisije iz spomladi 2013 naj bi se za leto 2014 nominalni primanjkljaj po pričakovanjih povečal na 7,0 % BDP, pri čemer ciljni primanjkljaj v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem znaša 2,8 % BDP. Primarni primanjkljaj naj bi se povečal za 0,4 % BDP. Poleg baznega učinka pričakovano odstopanje v glavnem odraža iztek začasnih ukrepov, ki so bili sprejeti v preteklih letih, in dejstvo, da načrtovani konsolidacijski ukrepi za leto 2014 niso bili dovolj podrobno pojasnjeni v večletnem proračunskem načrtu iz avgusta 2012, da bi jih bilo mogoče vključiti v napoved služb Komisije. Poleg tega naj bi davki še naprej imeli zelo majhno vlogo v sestavi gospodarske rasti, pri čemer naj socialni prispevki in posredni davki ne bi naraščali v popolnem sorazmerju z nominalnim BDP. Prav tako bi se povečevala tudi plačila obresti zaradi višjega dolga. Po napovedih služb Komisije iz pomladi leta 2013 naj bi se strukturni primanjkljaj poslabšal za 1,1 odstotne točke, medtem ko je bilo priporočeno izboljšanje v višini 1,9 % BDP. Če se upoštevata sprememba predvidene potencialne rasti in nepričakovan izpad prihodkov, se vrzel poveča za dodatne 0,2 odstotne točke. |
| --- | --- |

(13)

Glede na napoved služb Komisije iz spomladi 2013 naj bi se za leto 2014 nominalni primanjkljaj po pričakovanjih povečal na 7,0 % BDP, pri čemer ciljni primanjkljaj v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem znaša 2,8 % BDP. Primarni primanjkljaj naj bi se povečal za 0,4 % BDP. Poleg baznega učinka pričakovano odstopanje v glavnem odraža iztek začasnih ukrepov, ki so bili sprejeti v preteklih letih, in dejstvo, da načrtovani konsolidacijski ukrepi za leto 2014 niso bili dovolj podrobno pojasnjeni v večletnem proračunskem načrtu iz avgusta 2012, da bi jih bilo mogoče vključiti v napoved služb Komisije. Poleg tega naj bi davki še naprej imeli zelo majhno vlogo v sestavi gospodarske rasti, pri čemer naj socialni prispevki in posredni davki ne bi naraščali v popolnem sorazmerju z nominalnim BDP. Prav tako bi se povečevala tudi plačila obresti zaradi višjega dolga. Po napovedih služb Komisije iz pomladi leta 2013 naj bi se strukturni primanjkljaj poslabšal za 1,1 odstotne točke, medtem ko je bilo priporočeno izboljšanje v višini 1,9 % BDP. Če se upoštevata sprememba predvidene potencialne rasti in nepričakovan izpad prihodkov, se vrzel poveča za dodatne 0,2 odstotne točke.

| (14) | Kar zadeva fiskalno upravljanje, je bil velik napredek dosežen pri poročanju o izvrševanju proračuna na podcentralni ravni države. Vendar določbe zakona o stabilnosti proračuna na področju zgodnjega opozarjanja in korektivnih mehanizmov za omejitev proračunskih odstopanj niso bile v celoti učinkovite, poleg tega pa bi bilo mogoče izboljšati tudi preglednost pri njihovem izvajanju. Kljub napredku v zvezi s proračunskim poročanjem na regionalni ravni bi doseganje večje fiskalne preglednosti zahtevalo celovitejšo, doslednejše in bolj pravočasno poročanje, med drugim tudi v zvezi s proračunskim načrtovanjem, na konsolidirani ravni javne uprave v skladu z Evropskim sistemom računov. Institucionalno in finančno popolnoma neodvisen fiskalni svet še ni bil ustanovljen. |
| --- | --- |

(14)

Kar zadeva fiskalno upravljanje, je bil velik napredek dosežen pri poročanju o izvrševanju proračuna na podcentralni ravni države. Vendar določbe zakona o stabilnosti proračuna na področju zgodnjega opozarjanja in korektivnih mehanizmov za omejitev proračunskih odstopanj niso bile v celoti učinkovite, poleg tega pa bi bilo mogoče izboljšati tudi preglednost pri njihovem izvajanju. Kljub napredku v zvezi s proračunskim poročanjem na regionalni ravni bi doseganje večje fiskalne preglednosti zahtevalo celovitejšo, doslednejše in bolj pravočasno poročanje, med drugim tudi v zvezi s proračunskim načrtovanjem, na konsolidirani ravni javne uprave v skladu z Evropskim sistemom računov. Institucionalno in finančno popolnoma neodvisen fiskalni svet še ni bil ustanovljen.

| (15) | Bruto javnofinančni dolg se je leta 2012 povečal na približno 84 % BDP, medtem ko je bilo v posodobitvi napovedi služb Komisije iz pomladi 2012 napovedano povečanje na 80,9 %. Povečanje deleža dolga je bilo posledica primanjkljaja, ki je bil višji od pričakovanega, nižje nominalne rasti BDP, stroškov operacij v zvezi z dokapitalizacijo bank in izplačil zaostalih plačil, ki so bremenila javno upravo. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2013 naj bi se po scenariju izvajanja nespremenjenih politik razmerje med dolgom in BDP po napovedih še povečalo in leta 2014 preseglo 95 %, kar pomeni, da bo referenčna vrednost iz Pogodbe presežena v vseh letih. |
| --- | --- |

(15)

Bruto javnofinančni dolg se je leta 2012 povečal na približno 84 % BDP, medtem ko je bilo v posodobitvi napovedi služb Komisije iz pomladi 2012 napovedano povečanje na 80,9 %. Povečanje deleža dolga je bilo posledica primanjkljaja, ki je bil višji od pričakovanega, nižje nominalne rasti BDP, stroškov operacij v zvezi z dokapitalizacijo bank in izplačil zaostalih plačil, ki so bremenila javno upravo. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2013 naj bi se po scenariju izvajanja nespremenjenih politik razmerje med dolgom in BDP po napovedih še povečalo in leta 2014 preseglo 95 %, kar pomeni, da bo referenčna vrednost iz Pogodbe presežena v vseh letih.

| (16) | Komisija je 10. aprila 2013 na podlagi poglobljenega pregleda iz leta 2013 v zvezi s Španijo v okviru postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem (4) ugotovila, da v Španiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Odpravljanje teh neravnotežij, ki so se nakopičila v letih velike gospodarske rasti, zlasti pa prevzemanje zelo visokih ravni zasebnega in zunanjega dolga zelo negativno vplivata na gospodarsko rast, finančno stabilnost in javne finance. Trajnostna odprava čezmernega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju zahteva sočasen napredek pri zagotavljanju odprave makroekonomskih neravnotežij, ki je podprt s strukturnimi reformami za spodbujanje rasti in ustvarjanje delovnih mest ter zmanjševanje strukturne togosti, ki ovira prilagajanje. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 10. aprila 2013 na podlagi poglobljenega pregleda iz leta 2013 v zvezi s Španijo v okviru postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem (4) ugotovila, da v Španiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja. Odpravljanje teh neravnotežij, ki so se nakopičila v letih velike gospodarske rasti, zlasti pa prevzemanje zelo visokih ravni zasebnega in zunanjega dolga zelo negativno vplivata na gospodarsko rast, finančno stabilnost in javne finance. Trajnostna odprava čezmernega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju zahteva sočasen napredek pri zagotavljanju odprave makroekonomskih neravnotežij, ki je podprt s strukturnimi reformami za spodbujanje rasti in ustvarjanje delovnih mest ter zmanjševanje strukturne togosti, ki ovira prilagajanje.

| (17) | Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 Španija ne bo izpolnila nominalnih proračunskih ciljev iz Priporočila Sveta z dne 10. julija 2012. Vendar je strukturna konsolidacija, ki jo je Španija izvedla v letih 2012 in 2013, ob upoštevanju nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov, do katerih je prišlo po objavi priporočila Sveta, v skladu s Priporočilom Sveta z dne 10. julija 2012. Ti nepričakovani neugodni gospodarski dogodki so zelo negativno vplivali na javne finance. Zlasti veliki izpadi prihodkov, povezani s tekočimi prizadevanji, da bi se gospodarstvo ponovno uravnotežilo in bi njegova sestava rasti v manjši meri temeljila na davčnih prihodkih, in s tem povezani negativni učinki na elastičnost prihodkov so privedli do močnega poslabšanja proračunskega položaja. Poleg tega je gospodarska recesija zelo negativno vplivala na zaposlovanje in brezposelnost se je s tem močno povečala. Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov in skladno s pravili Pakta za stabilnost in rast ter vključno s potrebo po odpravi čezmernih makroekonomskih neravnotežij z velikimi negativnimi posledicami za javne finance se zdi podaljšanje roka za odpravo čezmernega primanjkljaja v Španiji za dve leti, in sicer do leta 2016, primerno, kljub enoletnemu podaljšanj, ki ga Pakt za stabilnost in rast predvideva kot pravilo. |
| --- | --- |

(17)

Po napovedi služb Komisije iz pomladi 2013 Španija ne bo izpolnila nominalnih proračunskih ciljev iz Priporočila Sveta z dne 10. julija 2012. Vendar je strukturna konsolidacija, ki jo je Španija izvedla v letih 2012 in 2013, ob upoštevanju nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov, do katerih je prišlo po objavi priporočila Sveta, v skladu s Priporočilom Sveta z dne 10. julija 2012. Ti nepričakovani neugodni gospodarski dogodki so zelo negativno vplivali na javne finance. Zlasti veliki izpadi prihodkov, povezani s tekočimi prizadevanji, da bi se gospodarstvo ponovno uravnotežilo in bi njegova sestava rasti v manjši meri temeljila na davčnih prihodkih, in s tem povezani negativni učinki na elastičnost prihodkov so privedli do močnega poslabšanja proračunskega položaja. Poleg tega je gospodarska recesija zelo negativno vplivala na zaposlovanje in brezposelnost se je s tem močno povečala. Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov in skladno s pravili Pakta za stabilnost in rast ter vključno s potrebo po odpravi čezmernih makroekonomskih neravnotežij z velikimi negativnimi posledicami za javne finance se zdi podaljšanje roka za odpravo čezmernega primanjkljaja v Španiji za dve leti, in sicer do leta 2016, primerno, kljub enoletnemu podaljšanj, ki ga Pakt za stabilnost in rast predvideva kot pravilo.

| (18) | Ker ostajata razvoj gospodarstva in proračuna zelo negotova, bi bilo treba priporočeni proračunski cilj za zadnje leto obdobja za odpravo čezmernega primanjkljaja določiti tako, da bo očitno pod referenčno vrednostjo, in s tem zagotoviti učinkovito in trajno odpravo primanjkljaja v zahtevanem roku. |
| --- | --- |

(18)

Ker ostajata razvoj gospodarstva in proračuna zelo negotova, bi bilo treba priporočeni proračunski cilj za zadnje leto obdobja za odpravo čezmernega primanjkljaja določiti tako, da bo očitno pod referenčno vrednostjo, in s tem zagotoviti učinkovito in trajno odpravo primanjkljaja v zahtevanem roku.

| (19) | Vmesni nominalni ciljni primanjkljaji, ki bi vodili do odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2016, so določeni na 6,5 % BDP za leto 2013, 5,8 % BDP za leto 2014, 4,2 % BDP za leto 2015 in 2,8 % BDP za leto 2016. Doseganje teh ciljev zahteva povprečno letno izboljšanje primarnega salda (brez enkratnih ukrepov) v višini 1,3 % BDP v obdobju 2013–2016 in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2013, ki so bile pripravljene za obdobje do leta 2016, izboljšanje strukturnega proračunskega salda v višini 1,1 % BDP leta 2013, 0,8 % BDP leta 2014, 0,8 % BDP leta 2015 in 1,2 % BDP leta 2016. Ta postopnejša prilagoditev upošteva trenutne težke gospodarske razmere in tekoče velike strukturne spremembe v španskem gospodarstvu, podpreti pa jo bo treba z ambicioznimi strukturnimi reformami. Ta prilagoditev naj bi podprla odpravo zunanjih in notranjih makroekonomskih neravnotežij, ublažila negativne kratkoročne učinke fiskalne konsolidacije na gospodarsko rast, hkrati pa je stabilizirala in obrnila trend naraščanja splošnega javnofinančnega dolga. |
| --- | --- |

(19)

Vmesni nominalni ciljni primanjkljaji, ki bi vodili do odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2016, so določeni na 6,5 % BDP za leto 2013, 5,8 % BDP za leto 2014, 4,2 % BDP za leto 2015 in 2,8 % BDP za leto 2016. Doseganje teh ciljev zahteva povprečno letno izboljšanje primarnega salda (brez enkratnih ukrepov) v višini 1,3 % BDP v obdobju 2013–2016 in na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2013, ki so bile pripravljene za obdobje do leta 2016, izboljšanje strukturnega proračunskega salda v višini 1,1 % BDP leta 2013, 0,8 % BDP leta 2014, 0,8 % BDP leta 2015 in 1,2 % BDP leta 2016. Ta postopnejša prilagoditev upošteva trenutne težke gospodarske razmere in tekoče velike strukturne spremembe v španskem gospodarstvu, podpreti pa jo bo treba z ambicioznimi strukturnimi reformami. Ta prilagoditev naj bi podprla odpravo zunanjih in notranjih makroekonomskih neravnotežij, ublažila negativne kratkoročne učinke fiskalne konsolidacije na gospodarsko rast, hkrati pa je stabilizirala in obrnila trend naraščanja splošnega javnofinančnega dolga.

| (20) | V skladu z napovedmi služb Komisije iz pomladi 2013, ki so bile pripravljene za obdobje do leta 2016, ki temelji na predpostavki nespremenjenih politik, na tej stopnji dodatni ukrepi za dosego priporočenega izboljšanja strukturnega salda za leto 2013 (in novega ciljnega primanjkljaja 6,5 % BDP) ne bodo potrebni, vendar bo treba proračunske načrte na vseh ravneh upravljanja dosledno izvajati. V obdobju 2014–2016 bo treba za trajno zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost Pogodbe sprejeti precejšnje strukturne fiskalne ukrepe poleg tistih, ki so že vključeni v napovedi služb Komisije iz pomladi 2013. S temi ukrepi, ki bodo leta 2014 morali znašati okoli 2 % BDP, leta 2015 1 % BDP in leta 2016 1 1⁄2 % BDP, bi se morale izravnati potreba po nadomestitvi negativnih sekundarnih učinkov, negativna potencialna proizvodna rast ter rast plačil obresti in socialnih plačil. |
| --- | --- |

(20)

V skladu z napovedmi služb Komisije iz pomladi 2013, ki so bile pripravljene za obdobje do leta 2016, ki temelji na predpostavki nespremenjenih politik, na tej stopnji dodatni ukrepi za dosego priporočenega izboljšanja strukturnega salda za leto 2013 (in novega ciljnega primanjkljaja 6,5 % BDP) ne bodo potrebni, vendar bo treba proračunske načrte na vseh ravneh upravljanja dosledno izvajati. V obdobju 2014–2016 bo treba za trajno zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost Pogodbe sprejeti precejšnje strukturne fiskalne ukrepe poleg tistih, ki so že vključeni v napovedi služb Komisije iz pomladi 2013. S temi ukrepi, ki bodo leta 2014 morali znašati okoli 2 % BDP, leta 2015 1 % BDP in leta 2016 1 1⁄2 % BDP, bi se morale izravnati potreba po nadomestitvi negativnih sekundarnih učinkov, negativna potencialna proizvodna rast ter rast plačil obresti in socialnih plačil.

| (21) | V programu stabilnosti za leto 2013 je predviden potek prilagajanja, ki je na splošno skladen z odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016, pri čemer bi morale biti vrednosti nominalnega primanjkljaja 6,3 % BDP leta 2013, 5,5 % leta 2014, 4,1 % leta 2015 in 2,7 % leta 2016. Za leto 2013 ciljna vrednost temelji na dodatnih konsolidacijskih ukrepih v višini približno 3 milijarde EUR, ki so predvideni v programu in jih je še treba natančno določiti. |
| --- | --- |

(21)

V programu stabilnosti za leto 2013 je predviden potek prilagajanja, ki je na splošno skladen z odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016, pri čemer bi morale biti vrednosti nominalnega primanjkljaja 6,3 % BDP leta 2013, 5,5 % leta 2014, 4,1 % leta 2015 in 2,7 % leta 2016. Za leto 2013 ciljna vrednost temelji na dodatnih konsolidacijskih ukrepih v višini približno 3 milijarde EUR, ki so predvideni v programu in jih je še treba natančno določiti.

| (22) | Ukrepi za proračunsko konsolidacijo bi morali na splošno zagotoviti trajno izboljšanje javnofinančnega salda, hkrati pa bi morali biti usmerjeni k povečevanju kakovosti javnih financ in krepitvi možnosti za gospodarsko rast. |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi za proračunsko konsolidacijo bi morali na splošno zagotoviti trajno izboljšanje javnofinančnega salda, hkrati pa bi morali biti usmerjeni k povečevanju kakovosti javnih financ in krepitvi možnosti za gospodarsko rast.

| (23) | Španija se srednjeročno sooča z visokimi tveganji za vzdržnost, dolgoročno pa je izpostavljena srednje velikim tveganjem. Če bi se spet lahko zagotovil višji primarni strukturni saldo v višini približno – 0,5 % BDP, kakršna je bila njegova povprečna vrednost v obdobju 1998–2012, bi to pripomoglo k omejevanju teh tveganj. Pričakuje se, da bo reforma programa predčasnega upokojevanja iz leta 2013 prispevala k dolgoročni vzdržnosti sistema socialne varnosti. Vendar bo potrebno sprejeti dodatne ukrepe za omejitev rasti odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, in sicer z ustrezno ureditvijo faktorja vzdržnosti, predvidenega v reformi pokojninskega sistema iz leta 2011, ter hkrati zagotoviti, da se bo upokojitvena starost povečevala v skladu z daljšanjem življenjske dobe. |
| --- | --- |

(23)

Španija se srednjeročno sooča z visokimi tveganji za vzdržnost, dolgoročno pa je izpostavljena srednje velikim tveganjem. Če bi se spet lahko zagotovil višji primarni strukturni saldo v višini približno – 0,5 % BDP, kakršna je bila njegova povprečna vrednost v obdobju 1998–2012, bi to pripomoglo k omejevanju teh tveganj. Pričakuje se, da bo reforma programa predčasnega upokojevanja iz leta 2013 prispevala k dolgoročni vzdržnosti sistema socialne varnosti. Vendar bo potrebno sprejeti dodatne ukrepe za omejitev rasti odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, in sicer z ustrezno ureditvijo faktorja vzdržnosti, predvidenega v reformi pokojninskega sistema iz leta 2011, ter hkrati zagotoviti, da se bo upokojitvena starost povečevala v skladu z daljšanjem življenjske dobe.

| (24) | Zaradi decentraliziranosti svojih javnih financ je treba v Španiji potek fiskalne prilagoditve podkrepiti z verodostojno srednjeročno konsolidacijsko strategijo, ki vključuje (i) podroben večletni proračunski načrt s podrobno opredelitvijo ukrepov za obdobje 2014–2016, (ii) nadaljnje krepitve učinkovitosti institucionalnega okvira (z dodatnim povečanjem preglednosti pri izvajanju zakona o stabilnosti proračuna ter z ustanovitvijo neodvisnega fiskalnega sveta), (iii) sprejetje konkretnih ukrepov za omejitev naraščajočega strukturnega primanjkljaja v sistemu socialne varnosti ter (iv) konsolidacijo, ki si v večji meri prizadeva spodbujati gospodarsko rast (vključno z izvajanjem sistematičnih pregledov odhodkov ter davčnega sistema). |
| --- | --- |

(24)

Zaradi decentraliziranosti svojih javnih financ je treba v Španiji potek fiskalne prilagoditve podkrepiti z verodostojno srednjeročno konsolidacijsko strategijo, ki vključuje (i) podroben večletni proračunski načrt s podrobno opredelitvijo ukrepov za obdobje 2014–2016, (ii) nadaljnje krepitve učinkovitosti institucionalnega okvira (z dodatnim povečanjem preglednosti pri izvajanju zakona o stabilnosti proračuna ter z ustanovitvijo neodvisnega fiskalnega sveta), (iii) sprejetje konkretnih ukrepov za omejitev naraščajočega strukturnega primanjkljaja v sistemu socialne varnosti ter (iv) konsolidacijo, ki si v večji meri prizadeva spodbujati gospodarsko rast (vključno z izvajanjem sistematičnih pregledov odhodkov ter davčnega sistema).

| (25) | Vzporedno z rednimi pregledi finančne pomoči EMS za dokapitalizacijo finančnih institucij v Španiji (5) ter v skladu z dogovorom iz memoranduma o soglasju, podpisanega 23. julija 2012, se bo vsako četrtletje spremljal napredek pri izvajanju zavez Španije v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. |
| --- | --- |

(25)

Vzporedno z rednimi pregledi finančne pomoči EMS za dokapitalizacijo finančnih institucij v Španiji (5) ter v skladu z dogovorom iz memoranduma o soglasju, podpisanega 23. julija 2012, se bo vsako četrtletje spremljal napredek pri izvajanju zavez Španije v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

| (26) | Španija izpolnjuje pogoje za podaljšanje roka za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja iz člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 – |
| --- | --- |

(26)

Španija izpolnjuje pogoje za podaljšanje roka za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja iz člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

| 1. | Španija bi morala do leta 2016 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj. |
| --- | --- |

1.

Španija bi morala do leta 2016 odpraviti sedanji čezmerni primanjkljaj.

| 2. | Španija bi morala leta 2013 doseči nominalni ciljni primanjkljaj v višini 6,5 % BDP, leta 2014 5,8 % BDP, leta 2015 4,2 % BDP in leta 2016 2,8 % BDP, kar je na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2013, ki so bile pripravljene za obdobje do leta 2016, skladno z izboljšanjem strukturnega salda v višini 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % oziroma 1,2 % BDP v obdobju 2013–2016. |
| --- | --- |

2.

Španija bi morala leta 2013 doseči nominalni ciljni primanjkljaj v višini 6,5 % BDP, leta 2014 5,8 % BDP, leta 2015 4,2 % BDP in leta 2016 2,8 % BDP, kar je na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2013, ki so bile pripravljene za obdobje do leta 2016, skladno z izboljšanjem strukturnega salda v višini 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % oziroma 1,2 % BDP v obdobju 2013–2016.

| 3. | Španija bi morala izvesti ukrepe, sprejete v proračunskih načrtih za leto 2013, na vseh ravneh upravljanja ter biti pripravljena, da sprejme popravne ukrepe v primeru odstopanj od proračunskih načrtov. Organi bi morali okrepiti srednjeročno proračunsko strategijo z natančno opredeljenimi strukturnimi ukrepi za obdobje 2014–2016, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016. |
| --- | --- |

3.

Španija bi morala izvesti ukrepe, sprejete v proračunskih načrtih za leto 2013, na vseh ravneh upravljanja ter biti pripravljena, da sprejme popravne ukrepe v primeru odstopanj od proračunskih načrtov. Organi bi morali okrepiti srednjeročno proračunsko strategijo z natančno opredeljenimi strukturnimi ukrepi za obdobje 2014–2016, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2016.

| 4. | Svet določi rok 1. oktobra 2013, do katerega mora španska vlada sprejeti učinkovite ukrepe ter v skladu s členom 3(4a) Uredbe (ES) št. 1467/97 podrobno poročati o konsolidacijski strategiji, ki je predvidena za dosego ciljev. |
| --- | --- |

4.

Svet določi rok 1. oktobra 2013, do katerega mora španska vlada sprejeti učinkovite ukrepe ter v skladu s členom 3(4a) Uredbe (ES) št. 1467/97 podrobno poročati o konsolidacijski strategiji, ki je predvidena za dosego ciljev.

Poleg tega bi morala Španija:

| (a) | okrepiti učinkovitost institucionalnega okvira z dodatnim povečanjem preglednosti pri izvajanju zakona o stabilnosti proračuna ter z ustanovitvijo neodvisnega fiskalnega sveta, ki bo zagotavljal analize in svetovanje ter spremljal skladnost fiskalne politike z nacionalnimi fiskalnimi predpisi in fiskalnimi predpisi Unije; |
| --- | --- |

(a)

okrepiti učinkovitost institucionalnega okvira z dodatnim povečanjem preglednosti pri izvajanju zakona o stabilnosti proračuna ter z ustanovitvijo neodvisnega fiskalnega sveta, ki bo zagotavljal analize in svetovanje ter spremljal skladnost fiskalne politike z nacionalnimi fiskalnimi predpisi in fiskalnimi predpisi Unije;

| (b) | izvesti konkretne korake za omejitev naraščajočega strukturnega primanjkljaja v sistemu socialne varnosti; in |
| --- | --- |

(b)

izvesti konkretne korake za omejitev naraščajočega strukturnega primanjkljaja v sistemu socialne varnosti; in

| (c) | bolj poudariti pomen konsolidacije, ki si v večji meri prizadeva spodbujati gospodarsko rast, vključno z izvajanjem sistematičnih pregledov odhodkov in davčnega sistema. |
| --- | --- |

(c)

bolj poudariti pomen konsolidacije, ki si v večji meri prizadeva spodbujati gospodarsko rast, vključno z izvajanjem sistematičnih pregledov odhodkov in davčnega sistema.

Da bo zagotovila uspešnost strategije za fiskalno konsolidacijo, bo pomembno tudi, da Španija fiskalno konsolidacijo podpre s celovitimi strukturnimi reformami v skladu s priporočili Sveta, ki so bila na Španijo naslovljena v okviru evropskega semestra in postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem.

To priporočilo je naslovljeno na Kraljevino Španijo.

V Luxembourgu, 21. junija 2013

Za Svet

Predsednik

M. NOONAN

---

(1)  Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Španijo, so na voljo na: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

1

(2)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

2

(3)  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

3

(4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

4

(5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm

5

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 26.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/9

---

Obvestilo v skladu s členom 12 § 5a) uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, v zvezi z informacijami carinskih organov držav članic glede uvrščanja blaga v carinsko nomenklaturo

2013/C 180/03

Zavezujoča tarifna informacija preneha veljati tega dne, če ni več v skladu z razlago carinske nomenklature, kot posledica naslednjih mednarodnih tarifnih ukrepov:

Spremembe Pojasnjevalnih opomb harmoniziranega sistema in Zbirke mnenj o uvrstitvi, ki jih je odobril Svet za carinsko sodelovanje (SCS dok. NC1819 – poročilo 50. seje Odbora HS):

SPREMEMBE POJASNJEVALNIH OPOMB NA PODLAGI ČLENA 8 KONVENCIJE HS IN ZBIRKE MNENJ O UVRSTITVI, KI JIH JE IZDAL ODBOR HS SVETOVNE CARINSKE ORGANIZACIJE

(50. SEJA ODBORA HS, SEPTEMBRA 2012)

DOK. NC1819

Spremembe Pojasnjevalnih opomb nomenklature, navedene v prilogi Konvencije HS

| 35.07 | L/5 |
| --- | --- |
| Poglavje 40 – Splošno | L/20 |
| 56.02 | L/20 |
| 56.03 | L/20 |
| 59.03 | L/20 |
| 59.06 | L/20 |
| 84.15 | L/8 |
| 84.35 | L/10 |
| 84.38 | L/10 |
| 84.73 | L/12 |
| 85.09 | L/10 |
| Poglavje 87 – Splošno | L/14 |
| 87.03 | L/16, L/21 |
| 87.04 | L/16 |
| 87.11 | L/16 |

35.07

L/5

Poglavje 40 – Splošno

L/20

56.02

L/20

56.03

L/20

59.03

L/20

59.06

L/20

84.15

L/8

84.35

L/10

84.38

L/10

84.73

L/12

85.09

L/10

Poglavje 87 – Splošno

L/14

87.03

L/16, L/21

87.04

L/16

87.11

L/16

Mnenja o uvrstitvi, ki jih je odobril Odbor HS

| 1704.90/9 | L/2 |
| --- | --- |
| 3004.90/2 | L/4 |
| 6304.91/2 | L/6 |
| 8415.10/1 | L/7 |
| 8419.89/3 | L/9 |
| 8471.30/2-3 | L/11 |
| 8523.51/4-5 | L/13 |
| 8704.21/2 | L/15 |
| 8704.31/4-5 | L/15 |
| 9018.90/2 | L/17 |

1704.90/9

L/2

3004.90/2

L/4

6304.91/2

L/6

8415.10/1

L/7

8419.89/3

L/9

8471.30/2-3

L/11

8523.51/4-5

L/13

8704.21/2

L/15

8704.31/4-5

L/15

9018.90/2

L/17

Informacije o vsebini teh ukrepov pošlje Generalni direktorat Evropske komisije za davke in carinsko unijo (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Brussels, Belgium). Dostopne so tudi na spletni strani generalnega direktorata:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

| 26.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/11

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6613 – Watson/Actavis)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 180/04

Komisija se je 5. oktobra 2012 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6613. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6613. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 26.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/12

---

SKLEP SVETA

z dne 25. junija 2013

o imenovanju člana Računskega sodišča

2013/C 180/05

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 286(2) Pogodbe,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mandat g. Ovidiuja ISPIRA se izteče 30. junija 2013. |
| --- | --- |

(1)

Mandat g. Ovidiuja ISPIRA se izteče 30. junija 2013.

| (2) | Zato bi bilo treba opraviti novo imenovanje – |
| --- | --- |

(2)

Zato bi bilo treba opraviti novo imenovanje –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

G. George PUFAN je imenovan za člana Računskega sodišča za obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2019.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 25. junija 2013

Za Svet

Predsednik

E. GILMORE

---

(1)  Mnenje z dne 12. junija 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

---

Evropska komisija

| 26.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/13

---

Menjalni tečaji eura (1)

25. junija 2013

2013/C 180/06

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3134 |
| JPY | japonski jen | 127,79 |
| DKK | danska krona | 7,4593 |
| GBP | funt šterling | 0,84860 |
| SEK | švedska krona | 8,7683 |
| CHF | švicarski frank | 1,2268 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,9800 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,788 |
| HUF | madžarski forint | 296,85 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7019 |
| PLN | poljski zlot | 4,3190 |
| RON | romunski leu | 4,4697 |
| TRY | turška lira | 2,5315 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4156 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3770 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,1876 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6939 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6637 |
| KRW | južnokorejski won | 1 513,98 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,1090 |
| CNY | kitajski juan | 8,0707 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4775 |
| IDR | indonezijska rupija | 13 039,26 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1799 |
| PHP | filipinski peso | 56,825 |
| RUB | ruski rubelj | 43,0380 |
| THB | tajski bat | 40,650 |
| BRL | brazilski real | 2,8989 |
| MXN | mehiški peso | 17,2858 |
| INR | indijska rupija | 78,3770 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3134

JPY

japonski jen

127,79

DKK

danska krona

7,4593

GBP

funt šterling

0,84860

SEK

švedska krona

8,7683

CHF

švicarski frank

1,2268

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,9800

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,788

HUF

madžarski forint

296,85

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7019

PLN

poljski zlot

4,3190

RON

romunski leu

4,4697

TRY

turška lira

2,5315

AUD

avstralski dolar

1,4156

CAD

kanadski dolar

1,3770

HKD

hongkonški dolar

10,1876

NZD

novozelandski dolar

1,6939

SGD

singapurski dolar

1,6637

KRW

južnokorejski won

1 513,98

ZAR

južnoafriški rand

13,1090

CNY

kitajski juan

8,0707

HRK

hrvaška kuna

7,4775

IDR

indonezijska rupija

13 039,26

MYR

malezijski ringit

4,1799

PHP

filipinski peso

56,825

RUB

ruski rubelj

43,0380

THB

tajski bat

40,650

BRL

brazilski real

2,8989

MXN

mehiški peso

17,2858

INR

indijska rupija

78,3770

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 26.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/14

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 180/07

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Alghero–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Alghero |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | Štiri leta od 27. oktobra 2013 |
| Rok za oddajo ponudb | Dva meseca po datumu objave tega obvestila |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Dodatne informacije:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Via XXIX Novembre 41 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| Tel. +39 0706067308 |
| Faks +39 0706067338 |
| E-naslov: trasp.osp@regione.sardegna.it |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| http://www.mit.gov.it |

Država članica

Italija

Zadevna proga

Alghero–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Alghero

Obdobje veljavnosti pogodbe

Štiri leta od 27. oktobra 2013

Rok za oddajo ponudb

Dva meseca po datumu objave tega obvestila

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Dodatne informacije:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Via XXIX Novembre 41

09123 Cagliari CA

ITALIA

Tel. +39 0706067308

Faks +39 0706067338

E-naslov: trasp.osp@regione.sardegna.it

Internet: http://www.regione.sardegna.it

http://www.mit.gov.it

---

| 26.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/15

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 180/08

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Alghero–Milano Linate in Milano Linate–Alghero |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | štiri leta od 27. oktobra 2013 |
| Rok za oddajo ponudb | dva meseca po datumu objave tega obvestila |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | Dodatne informacije:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Via XXIX Novembre 41 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| Tel. +39 0706067308 |
| Faks +39 0706067338 |
| E-naslov: trasp.osp@regione.sardegna.it |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| http://www.mit.gov.it |

Država članica

Italija

Zadevna proga

Alghero–Milano Linate in Milano Linate–Alghero

Obdobje veljavnosti pogodbe

štiri leta od 27. oktobra 2013

Rok za oddajo ponudb

dva meseca po datumu objave tega obvestila

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

Dodatne informacije:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Via XXIX Novembre 41

09123 Cagliari CA

ITALIA

Tel. +39 0706067308

Faks +39 0706067338

E-naslov: trasp.osp@regione.sardegna.it

Internet: http://www.regione.sardegna.it

http://www.mit.gov.it

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 26.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/16

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines)

(Besedilo velja za EGP)

2013/C 180/09

| 1. | Komisija je 18. junija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero se skupina US Airways („US Airways“, ZDA) v celoti združi v smislu člena 3(1)(a) Uredbe o združitvah s podjetjem AMR Corporation („AMR“, ZDA). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 18. junija 2013 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero se skupina US Airways („US Airways“, ZDA) v celoti združi v smislu člena 3(1)(a) Uredbe o združitvah s podjetjem AMR Corporation („AMR“, ZDA).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za US Airways: vodilni ameriški komercialni letalski prevoznik, ki zagotavlja redni potniški in tovorni letalski promet, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za US Airways: vodilni ameriški komercialni letalski prevoznik, ki zagotavlja redni potniški in tovorni letalski promet,

| — | za AMR: storitve rednega potniškega in tovornega letalskega prometa pod blagovno znamko American Airlines. |
| --- | --- |

—

za AMR: storitve rednega potniškega in tovornega letalskega prometa pod blagovno znamko American Airlines.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 26.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/17

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 180/10

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„PEMBROKESHIRE EARLIES“/„PEMBROKESHIRE EARLY POTATOES“

ES št.: GB-PGI-0005-01087-29.01.2013

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“

2.   Država članica ali tretja država

Združeno kraljestvo

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.6 | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

Skupina 1.6

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Ime „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ se uporablja za mlad krompir vrste Solanum tuberosum, ki spada v družino Solanaceae (razhudnikovke). Posajen, vzgojen in pobran mora biti na opredeljenem območju, to je v grofiji Pembrokeshire v zahodnem Walesu.

Krompir je majhen (s premerom 15–70 mm), okrogle ali ovalne oblike in ima mehko kožico. Zanj sta značilna močna, sveža in „zemeljska“ okus in aroma, ki spominjata na oreške. Ima kremasto teksturo in je v celoti enakomerno bel do svetlo rumen. Semenski gomolji se vsako leto sadijo od sredine februarja (v obalnih predelih, kjer ni nevarnosti pozebe, lahko že konec januarja), pobirajo pa se od začetka maja do konca julija. To je veliko prej kot v drugih predelih Walesa, ker je na opredeljenem območju zaradi toplejšega podnebja in rodovitnih, rahlih tal z dobrim odvodnjavanjem nevarnost pozebe manjša kot kjer koli drugje v notranjosti Walesa.

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ ima edinstvene lastnosti zaradi milega podnebja in edinstvenih tal v grofiji Pembrokeshire. Ta dejavnika omogočata zgodnje sajenje, rast in pobiranje. Zaradi kratkega rastnega obdobja in svežine ima ta sorta značilen „zemeljski“ okus zgodnjega krompirja.

Prodaja se lahko na kilogram ali zapakiran v embalažo različnih mas glede na zahteve stranke.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ mora biti posajen, vzgojen in pobran na opredeljenem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7   Posebna pravila za označevanje

Oznaka mora vključevati izraz „Pembrokeshire Early Potatoes“ ali „Pembrokeshire Earlies“.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Grofija Pembrokeshire v zahodnem Walesu.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Grofija Pembrokeshire leži na najzahodnejšem delu Walesa in jo s treh strani obdaja morje. Toplo podnebje ji zagotavljata Severnoatlantski in Zalivski tok, ki ogrevata morje na tem območju. Zalivski tok je topel tok, zaradi katerega je na zahodni britanski obali topleje kot na vzhodni. Zaradi toplotnega učinka morja in stanovitnosti podnebja se tla v grofiji Pembrokeshire prej ogrejejo, zato je to območje primerno za pridelavo zgodnjega krompirja. Zaradi toplotnega učinka podnebja se zmanjša tudi tveganje pozebe, kar močno pripomore k preprečevanju škode na mladem pridelku.

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ je svoj sloves pridobil zaradi značilnih tal in podnebja na opredeljenem območju. Prav tovrstna tla in podnebne razmere omogočajo zgodnjo rast in pobiranje tega krompirja. Zaradi kratkega in zgodnjega rastnega obdobja ima ta majhni krompir značilen svež in „zemeljski“ okus ter aromo, ki spominja na oreške.

Z geološkega vidika je pokrajina Pembrokeshire sestavljena iz zelo starih kamnin iz predkambrija ter spodnjega in zgornjega paleozoika, na katerih se je izoblikovala posebna vrsta tal. Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ se večinoma prideluje v rdečih peščenjakih na obalnih pobočjih, obrnjenih proti jugu. Ta tla so že naravno rodovitna in rahla z dobrim odvodnjavanjem, spomladi pa se hitro ogrejejo. Milo podnebje grofije Pembrokeshire in njena rodovitna tla omogočajo povprečno devetmesečno rastno sezono, ki je daljša in se začne prej kot v drugih waleških grofijah. Pokrajina je posejana s kamenjem in čeprav je mogoče večje kamne odstraniti, da se zmanjšajo poškodbe na gomoljih, manjše kamenje pripomore k ogrevanju tal z vzdrževanjem toplote polja čez noč.

5.2   Posebnosti proizvoda

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ je cenjen zaradi značilnega videza in okusa. Njegov sloves in povpraševanje po njem temeljita na dejstvu, da je to najzgodnejši krompir, ki je na voljo v Walesu, ter da ima edinstven videz, okus in konsistenco.

Med pripravo tal se manjše kamenje pusti v zemlji, saj pripomore k ogrevanju tal. Ko se temperature približajo 10 °C, se tla prebranajo z motorno brano, da se zemlja dodatno razdrobi in se zagotovi čim boljše odvodnjavanje. Oblikujejo se plitve brazde, v katere se ročno ali strojno posadi krompir. Da se zagotovi hitra rast, se semenski krompir posadi tako, da je nad njim in pod njim približno 75 mm zemlje. Plitve brazde omogočajo hitrejše ogrevanje zemlje in hitro vzklitje, take pa morajo biti tudi zato, ker je krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ ob pobiranju majhen.

Krompir je majhen, ker se pobira mlad. Zanj sta značilna izrazita sveža, močna in „zemeljska“ okus in aroma, ki spominjata na oreške. V prvih dveh tednih pobiranja je njegova kožica mehka in občutljiva, zato je treba s pridelkom ravnati previdno. Krompir se pobira ročno in prodaja skupaj z ostanki zemlje, da se tako zmanjšajo poškodbe. V nadaljevanju sezone se kožica dovolj utrdi, da je mogoče previdno strojno pobiranje, ker pa je mlad krompir kljub temu mehak, je treba ta postopek opravljati zelo previdno.

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ uživa velik ugled in priznanje v prehrambni industriji v Združenem kraljestvu in svetu. Ker slovi po izjemni kakovosti, ga uporabljajo številni največji kuharski mojstri in gastronomi, ki ga pogosto poimensko navajajo na svojih jedilnih listih. Ta mladi krompir je prva izbira mnogih znanih restavracij in agroživilskih podjetij.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Sloves krompirja „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ in povpraševanje po njem temeljita na dejstvu, da je to najzgodnejši krompir v Walesu, za katerega sta poleg tega značilna še močna, sveža in „zemeljska“ okus in aroma, ki spominjata na oreške. Zaradi podnebja, značilnega za opredeljeno območje, ter rodovitne, rahle zemlje, ki je posejana s kamenjem in se hitro odvodnjava, se tla hitreje ogrejejo, zato ima grofija Pembrokeshire najzgodnejšo in najdaljšo rastno sezono v Walesu. Zato je mogoče to sorto krompirja saditi, vzgajati in pobirati prej kot kjer koli drugod v notranjosti Walesa. Ker se lahko krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ pobira v tako zgodnjem obdobju zorenja, se njegove organoleptične lastnosti po kakovosti zelo razlikujejo od organoleptičnih lastnosti zrelih gomoljev.

Njegovi pridelovalci zelo dobro poznajo lokalne značilnosti, obvladujejo pa tudi posebne spretnosti, povezane z gojenjem tega zgodnjega krompirja. Te so zlasti značilne za to območje in pridelek, saj so se razvijale iz leta v leto in se predajale iz roda v rod. Pomembna je priprava tal, v katerih se pogosto pusti manjše kamenje, ki pripomore k njihovemu ogrevanju, posebne spretnosti in izkušnje pridelovalcev pa se kažejo tudi v tem, da vedo, kdaj so vzkaljeni krompirjevi gomolji v najprimernejši fazi razvoja za sajenje. Za opredelitev primernega časa za sajenje, da se tako zagotovi optimalen pridelek, sta potrebna „občutek“ in razumevanje kombinacije dejavnikov, kot so značilnosti tal, njihova temperatura in vreme. Poleg tega mora biti prvo pobiranje krompirja „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ ročno (in ne strojno), ta pridelek pa se prodaja skupaj z ostanki zemlje, da se tako zaščiti mehka kožica krompirja.

Zgodovina opredeljenega območja je tesno povezana z gojenjem zgodnjega krompirja ter osvetljuje gospodarski in kulturni pomen te sorte krompirja za grofijo Pembrokeshire. Redcliffe Salaman je v svojem delu „Zgodovina in družbeni vpliv krompirja“ („The History and Social influence of the potato“) navedel, da je bila pridelava krompirja v tej grofiji močno razširjena že leta 1776. Med drugo svetovno vojno so bile s krompirjem zasajene obsežne površine grofije Pembrokeshire, pomembnost gojenja zadevne sorte zgodnjega krompirja na tem območju pa se je nadaljevala tudi v 50. letih 20. stoletja in se ohranila vse do danes. V 80. letih prejšnjega stoletja je bila ustanovljena skupina za trženje pembrokeshirskega krompirja (Pembrokeshire Potato Marketing Group), leta 1995 pa je bil zgrajen predelovalni obrat, v katerem se zdaj krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ ocenjuje in predeluje za različne trge.

Ta krompir slovi po svoji kakovosti. Velik ugled in priznanje uživa pri lokalni živilski industriji v Pembrokeshiru, pa tudi širše v Walesu, Združenem kraljestvu in tujini. Ker slovi po izjemni kakovosti, ga uporabljajo mnogi največji kuharski mojstri in gastronomi, ki ga pogosto poimensko navajajo na svojih jedilnih listih kot regionalno specialiteto. Pripraviti in postreči ga je mogoče na številne načine, vendar je svež najbolj priljubljen preprosto skuhan in postrežen z maslom. Ta mladi krompir je prva izbira številnih znanih restavracij in agroživilskih podjetij.

Owen Hall, šef kuhinje v hotelu Wolfscastle v Pembrokeshiru (Wales)

„[...] zame ima krompir Pembrokeshire Earlies edinstven okus zaradi rodovitnih tal v Pembrokeshiru“.

Krompir „Pembrokeshire Earlies“/„Pembrokeshire Early Potatoes“ je leta 2009 prejel več nagrad za „resnični okus Walesa“ („True Taste of Wales“).

Sklic na objavo specifikacije

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/pembrokeshire-early-potatoes-pgi-120907.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Prim. opombo 2.

---

| 26.6.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/21

---

Objava vloge v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

2013/C 180/11

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„CORDERO SEGUREÑO“

ES št.: ES-PGI-0005-0871-01.04.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Cordero Segureño“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

| Skupina 1.1 | Sveže meso (in drobovina) |
| --- | --- |

Skupina 1.1

Sveže meso (in drobovina)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Meso, ki se trži v obliki trupov, polovic trupov, delov s kostjo ali brez kosti ali v kosih za prodajo potrošnikom. To je meso jagnjet (samcev ali samic), ki so potomci živali pasme Segureña.

Trupi imajo naslednje značilnosti:

| (a) | teža celega trupa brez glave in notranjih organov: od 9 do 13 kg (po ohlajanju); |
| --- | --- |

(a)

teža celega trupa brez glave in notranjih organov: od 9 do 13 kg (po ohlajanju);

| (b) | izgled: cel trup brez glave in notranjih organov, ustrezno obdelan in izkrvavljen, brez nepravilnosti. Razvrstitev trupa: kategoriji B in C, prva kakovost, v skladu z evropskimi predpisi za razvrščanje trupov ovac (Uredba (ES) št. 1249/2008); |
| --- | --- |

(b)

izgled: cel trup brez glave in notranjih organov, ustrezno obdelan in izkrvavljen, brez nepravilnosti. Razvrstitev trupa: kategoriji B in C, prva kakovost, v skladu z evropskimi predpisi za razvrščanje trupov ovac (Uredba (ES) št. 1249/2008);

| (c) | mesnatost trupa: vrste R in O v skladu z evropskimi predpisi za razvrščanje trupov ovac (Uredba (ES) št. 1249/2008); |
| --- | --- |

(c)

mesnatost trupa: vrste R in O v skladu z evropskimi predpisi za razvrščanje trupov ovac (Uredba (ES) št. 1249/2008);

| (d) | maščoba:






  — | pokritost trupa z maščobo: vrednosti od 2 do 3 v skladu z evropskimi predpisi za razvrščanje trupov ovac (Uredba (ES) št. 1249/2008), |
| --- | --- | --- |

(d)

maščoba:

—

pokritost trupa z maščobo: vrednosti od 2 do 3 v skladu z evropskimi predpisi za razvrščanje trupov ovac (Uredba (ES) št. 1249/2008),

| — | medenično-ledvena maščoba: vrednosti od 1 do 2 za samce in od 2 do 3 za samice v skladu z evropskimi predpisi za razvrščanje trupov ovac (Uredba (ES) št. 1249/2008); |
| --- | --- |

—

medenično-ledvena maščoba: vrednosti od 1 do 2 za samce in od 2 do 3 za samice v skladu z evropskimi predpisi za razvrščanje trupov ovac (Uredba (ES) št. 1249/2008);

| (e) | barva mesa je svetlo roza do roza. |
| --- | --- |

(e)

barva mesa je svetlo roza do roza.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Jagnjeta se do zakola hranijo z materinim mlekom, ki se mu dodajajo proizvodi, bogati z vlakninami, in rastlinska dopolnilna krma.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Jagnjeta se skotijo in do zakola redijo na opredeljenem geografskem območju. Zakol in razsek lahko opravi katera koli registrirana klavnica in/ali razsekovalnica.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7   Posebna pravila za označevanje

Zaščiteno geografsko označbo „Cordero Segureño“ sestavljata logotip in razločevalna oznaka, po kateri se prepoznajo zaščiteni proizvodi.

Trupi, ki izpolnjujejo določene zahteve, se z razločevalno oznako zaščitene geografske označbe „Cordero Segureño“ opremijo tako, da se s sistemom za neprekinjeno označevanje z neizbrisljivo barvo za živila označi vsaka polovica trupa od vratu do križa. Trupi imajo na eni od zadnjih okončin nameščeni oštevilčeno etiketo z navedbo teže in razločevalno oznako zaščitene geografske označbe.

Deli so označeni z oštevilčeno etiketo z razločevalno oznako zaščitene geografske označbe „Cordero Segureño“.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Opredeljeno geografsko območje ZGO, na katerem se pasma ovac Segureña tradicionalno redi za proizvodnjo „Cordero Segureño“, leži na stečišču provinc Albacete, Almería, Granada, Jaén in Murcia v vzhodnem Betijskem gorovju na nadmorski višini najmanj 500 m, ki določa meje tega območja, saj nadmorska višina odločilno vpliva na značilnosti podnebja in kmetijstva in s tem na proizvodni sistem. To območje vključuje 144 občin iz navedenih provinc Albacete, Almería, Granada, Jaén in Murcia, ki so v nadaljevanju razvrščene po avtonomnih skupnostih, provincah in regijah (comarca):

| | Avtonomna skupnost Andaluzija: | Provinca Almería: regija Almanzora (13 občin), regija Alto Nacimiento (6 občin), regija Filabres-Alhamilla (8 občin), regija Los Vélez (4 občine). |
| --- | --- | --- |

Avtonomna skupnost Andaluzija:

Provinca Almería: regija Almanzora (13 občin), regija Alto Nacimiento (6 občin), regija Filabres-Alhamilla (8 občin), regija Los Vélez (4 občine).

| | Provinca Granada: regija Baza (8 občin), regija Guadix (33 občin), regija Huéscar (6 občin). |
| --- | --- |

Provinca Granada: regija Baza (8 občin), regija Guadix (33 občin), regija Huéscar (6 občin).

| | Provinca Jaén: regija El Condado (8 občin), regija Loma y las Villas (6 občin), regija Norte (3 občine), regija Sierra de Cazorla (9 občin), regija Sierra de Segura (13 občin). |
| --- | --- |

Provinca Jaén: regija El Condado (8 občin), regija Loma y las Villas (6 občin), regija Norte (3 občine), regija Sierra de Cazorla (9 občin), regija Sierra de Segura (13 občin).

| | Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha:
  Provinca Albacete: regija Sierra Segura (10 občin), regija Sierra Alcaraz (12 občin) |
| --- | --- |

Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha:

Provinca Albacete: regija Sierra Segura (10 občin), regija Sierra Alcaraz (12 občin)

| | Avtonomna skupnost Murcia:
  Provinca Murcia: regija Noroeste (5 občin). |
| --- | --- |

Avtonomna skupnost Murcia:

Provinca Murcia: regija Noroeste (5 občin).

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Obsežno gorato območje razgibanega reliefa, v katerem se stikajo navedene province, je območje reje ovac pasme Segureña, katere trupi so zaščiteni z geografsko označbo. Vključuje območja, na katera so tradicionalno selili ovce, da bi izkoristili začasno pašo. To območje na nadmorski višini 500 m, kot je navedeno zgoraj, ima z vidika naravnega okolja skladne orografske značilnosti in podnebne razmere ter skupne proizvodne metode, ki jih določa ta nadmorska višina in ki imajo temeljno vlogo pri izpolnjevanju standardov kakovosti proizvoda.

Opredeljeno geografsko območje iz prejšnje točke ima naslednje agroklimatske značilnosti:

| — | vrsta zime po Papadakisovi agroklimatski klasifikaciji: Ci (agrumi), av (topli oves) ali Av (mrzli oves), kar pomeni: |
| --- | --- |

—

vrsta zime po Papadakisovi agroklimatski klasifikaciji: Ci (agrumi), av (topli oves) ali Av (mrzli oves), kar pomeni:

| — | povprečne najnižje absolutne temperature v najhladnejšem mesecu med – 10 °C in 7 °C, |
| --- | --- |

—

povprečne najnižje absolutne temperature v najhladnejšem mesecu med – 10 °C in 7 °C,

| — | povprečne najvišje temperature v najhladnejšem mesecu med 5 °C in 21 °C, |
| --- | --- |

—

povprečne najvišje temperature v najhladnejšem mesecu med 5 °C in 21 °C,

| — | suho ali zelo suho obdobje, ki traja 5 mesecev ali manj, |
| --- | --- |

—

suho ali zelo suho obdobje, ki traja 5 mesecev ali manj,

| — | hladno obdobje ali obdobje pozeb, ki traja 5 mesecev ali več. |
| --- | --- |

—

hladno obdobje ali obdobje pozeb, ki traja 5 mesecev ali več.

Kar se tiče značilnosti jugovzhodnega dela španskega polotoka, na območju proizvodnje nadmorska višina določa zelo ostre agroklimatske razmere (ki po Papadakisovi klasifikaciji ustrezajo podnebni enoti „Tierra Fría Baja“). Podnebje je značilno celinsko podnebje z ostrimi mrzlimi zimami ter vročimi in suhimi poletji. Dnevna temperaturna nihanja so velika, padavine so redke in neredne. Agronomska pomanjkljivost rjavih apnenčastih tal, ki so pogosto v slabem stanju, pogojuje kratko vegetativno obdobje pašnikov, katerih produktivnost je nizka.

Zaradi teh posebnih agroklimatskih razmer geografskega območja so ovce oziroma je pasma Segureña edina sposobna preživeti rejo v takih razmerah. Ta avtohtona pasma, ki izvira s tega območja in je zelo odporna, je prestala celo vrsto evolucij, da se je lahko prilagodila in preživela v teh težkih razmerah in razgibanem okolju.

Zaradi značilnosti območja je bilo treba sistem vzreje ovac pasme Segureña s posebnim vodenjem prilagoditi tem težkim razmeram. Reja ovac je ekstenzivna ali polekstenzivna. Gre za model mešane reje ovac, ki se pasejo na pašnikih ali krmijo z žiti, z uporabo tradicionalnih metod. Odrasle živali celo leto preživijo na pašnikih in prenočujejo v zavetjih ali v nekaterih primerih na prostem. Paša omogoča, da se izkoristijo avtohtono samoraslo rastlinje na tem območju, strnišča žit in krmnih stročnic ter včasih namakani trajni pašniki, tako da se v vsakem letnem času izkoristijo možnosti območja proizvodnje. Če je smiselno, se paša lahko dopolni z dopolnilno krmo. Samo na nekaj posestih sezonsko selijo živali (transterminancia, selitev srednje daleč), kar pomeni dolge selitve črede na tradicionalna območja začasne paše v tem geografskem območju.

To velja tudi za tradicionalni sistem reje jagnjet, na katerega so prav tako vplivale agroklimatske razmere in razpoložljivost ustreznih virov krme. Zato jagnjeta vzrejajo in krmijo v hlevih brez mater, ki so med tem na paši. Ta jagnjeta se do zakola hranijo z materinim mlekom, ki je namenjeno izključno prehrani jagnjet ter se mu dodajajo proizvodi, bogati z vlakninami, in rastlinska dopolnilna krma. Dopolnilna krma za jagnjeta je velik strošek za proizvajalce, zato se trupi „Cordero Segureño“ pridobivajo iz jagnjet z nizko živo težo, s čimer se ta strošek nadomesti.

5.2   Posebnosti proizvoda

Jagnjetina, zaščitena z ZGO, se pridobiva iz jagnjet (samcev ali samic), ki so izključno potomci živali pasme Segureña.

Tradicionalno so trupi teh jagnjet težki od 9 do 13 kg, lepo oblikovani (razred mesnatosti R in O), njihovo meso je svetlo roza ali roza, stopnja pokritosti in prepredenosti z maščobo pa je optimalna.

Meso je sočno in mehko zaradi značilne prepredenosti mišic teh živali z maščobo ter nima vonja in okusa po maščobi, kar je posledica nizke teže živali ob zakolu.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Vlogo, da se mesu „Cordero Segureño“ prizna ZGO, upravičujejo njegove posebne značilnosti.

Jagnjeta rastejo nekoliko hitreje, kar je posledica hranjenja v celoti z materinim mlekom, ki je namenjeno izključno prehrani mladičkov, kar omogoča pridobivanje lepo oblikovanih trupov, pri čemer je odločilen dejavnik za njihovo mesnatost tudi pasma teh ovac.

Različni dejavniki, ki so tesno povezani z agroklimatskimi razmerami tega območja, vplivajo na barvo mesa „Cordero Segureño“. Med temi sta obvezna stalna reja jagnjet v hlevih ter njihova prehrana, ki temelji na materinem mleku in proizvodih, bogatih z vlakninami, ki jih ne dobijo s pašo. Zato imajo trupi ob zakolu nizko težo, kar pomeni, da prevladuje posebna vrsta mišičnih vlaken, zaradi katere je meso svetlo roza ali roza barve, ki je značilna za to vrsto jagnjet, ter nima vonja in okusa po maščobi.

To velja tudi za količino in vrsto maščobe, ki jo imajo ti trupi in meso. Količina maščobe, ki pokriva trup, in maščobe na medenično-ledvenem delu je odvisna predvsem od teže trupa. Težji trup bi pomenil, da se poveča raven pokritosti z maščobo, ki je še izrazitejša pri trupih, pridobljenih iz samic jagnjet. Drugi dejavnik, ki ga je treba upoštevati v zvezi z vrsto maščobe, je, da pasma jagnjet in vrsta mišičnih vlaken zagotavljata optimalno prepredenost mesa z maščobo, zaradi česar je to sočno in mehko.

Zato je pasma Segureña namenjena predvsem pridobivanju mesa. Omogočila je rejo jagnjet za pridobivanje trupov z visokim donosom, ki z zakolom pri optimalni teži zagotavljajo posebne značilnosti in visoko kakovost v primerjavi z drugimi jagnjeti, ki po teži spadajo v isto kategorijo, njihovo meso pa potrošniki zelo cenijo.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

http://www.magrama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/PLIEGO_IGP_cordero_segure%C3%B1o_11-10-12_tcm7-224398.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

(3)  Prim. opombo 2.

---