# Jurnalul Oficial C 153E/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.CE2013.153.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 153E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5631 mai 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.CE2013.153.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 153E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5631 mai 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2011-2012Ședințele dintre 15 și 17 noiembrie 2011Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 59 E, 28.2.2012.TEXTE ADOPTATE |
| | Marți, 15 noiembrie 2011 |
| 2013/C 153E/01 | Procedurile de insolvență în contextul dreptului UE privind societățile comercialeRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 conținând recomandări către Comisie privind procedurile de insolvență în contextul dreptului UE privind societățile comerciale (2011/2006(INI)) | 1 |
| ANEXĂ LA REZOLUȚIE: | 5 |
| 2013/C 153E/02 | Schimbările demografice și la consecințele acestora asupra viitoarei politici de coeziune a UERezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la schimbările demografice și la consecințele acestora asupra viitoarei politici de coeziune a UE (2010/2157(INI)) | 9 |
| 2013/C 153E/03 | Punerea în aplicare a Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionaleRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale (2011/2024(INI)) | 15 |
| 2013/C 153E/04 | Politica de protecție a consumatorilorRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la o nouă strategie pentru politica de protecție a consumatorilor (2011/2149(INI)) | 25 |
| 2013/C 153E/05 | Jocurile de noroc online în piața internăRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la jocurile de noroc online în piața internă (2011/2084(INI)) | 35 |
| 2013/C 153E/06 | Sănătatea albinelor și provocările pentru sectorul apicolRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la sănătatea albinelor și provocările pentru sectorul apicol (2011/2108(INI)) | 43 |
| 2013/C 153E/07 | Normele privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic generalRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general (2011/2146(INI)) | 51 |
| 2013/C 153E/08 | Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii socialeRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (2011/2052(INI)) | 57 |
| | Miercuri, 16 noiembrie 2011 |
| 2013/C 153E/09 | Lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2010Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2010 (2011/2120(INI)) | 79 |
| 2013/C 153E/10 | Conferința privind schimbările climatice de la DurbanRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Durban (COP17) | 83 |
| 2013/C 153E/11 | Raportul referitor la răspunderea privind finanțarea pentru dezvoltareRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la raportul privind răspunderea în materie de finanțare | 97 |
| 2013/C 153E/12 | Cinematograful european în era digitalăRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la cinematograful european în era digitală (2010/2306(INI)) | 102 |
| | Joi, 17 noiembrie 2011 |
| 2013/C 153E/13 | Sprijinul acordat Curții Penale Internaționale de către UERezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la sprijinul acordat CPI de către UE: confruntarea cu provocările și învingerea dificultăților (2011/2109(INI)) | 115 |
| 2013/C 153E/14 | Summitul UE-SUA din 28 noiembrie 2011Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la Summitul UE-SUA din 28 noiembrie 2011 | 124 |
| 2013/C 153E/15 | Internetul deschis și neutralitatea rețelelor în EuropaRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la internetul deschis și neutralitatea rețelei în Europa | 128 |
| 2013/C 153E/16 | Interzicerea munițiilor cu dispersieRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la interzicerea munițiilor cu dispersie | 132 |
| 2013/C 153E/17 | Modernizarea legislației privind TVA pentru a impulsiona piața unică digitalăRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la modernizarea legislației în materie de TVA pentru a impulsiona piața unică digitală | 135 |
| 2013/C 153E/18 | Negocierile pentru Acordul de asociere UE-GeorgiaRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 cuprinzând recomandările Parlamentului European adresate Consiliului, Comisiei și SEAE privind negocierile pentru Acordul de asociere UE - Georgia (2011/2133(INI)) | 137 |
| 2013/C 153E/19 | Integrarea perspectivei de gen în activitatea Parlamentului EuropeanRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la integrarea perspectivei de gen în activitatea Parlamentului European (2011/2151(INI)) | 143 |
| 2013/C 153E/20 | Combaterea pescuitului ilegal la nivel mondialRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la combaterea pescuitului ilegal la nivel mondial – rolul UE (2010/2210(INI)) | 148 |
| 2013/C 153E/21 | Iran – cazuri recente de încălcare a drepturilor omuluiRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la Iran – cazuri recente de încălcare a drepturilor omului | 157 |
| 2013/C 153E/22 | Egipt - în special cazul bloggerului Alaa Abdel FatahRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la Egipt, în special la cazul bloggerului Alaa Abd El-Fattah | 162 |
| 2013/C 153E/23 | Necesitatea unui serviciu de urgență 112 accesibilDeclarația Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 privind necesitatea unui serviciu de urgență 112 accesibil | 165 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2011-2012Ședințele dintre 15 și 17 noiembrie 2011Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 59 E, 28.2.2012.TEXTE ADOPTATE

Marți, 15 noiembrie 2011

2013/C 153E/01

Procedurile de insolvență în contextul dreptului UE privind societățile comercialeRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 conținând recomandări către Comisie privind procedurile de insolvență în contextul dreptului UE privind societățile comerciale (2011/2006(INI))

1

ANEXĂ LA REZOLUȚIE:

5

2013/C 153E/02

Schimbările demografice și la consecințele acestora asupra viitoarei politici de coeziune a UERezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la schimbările demografice și la consecințele acestora asupra viitoarei politici de coeziune a UE (2010/2157(INI))

9

2013/C 153E/03

Punerea în aplicare a Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionaleRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale (2011/2024(INI))

15

2013/C 153E/04

Politica de protecție a consumatorilorRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la o nouă strategie pentru politica de protecție a consumatorilor (2011/2149(INI))

25

2013/C 153E/05

Jocurile de noroc online în piața internăRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la jocurile de noroc online în piața internă (2011/2084(INI))

35

2013/C 153E/06

Sănătatea albinelor și provocările pentru sectorul apicolRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la sănătatea albinelor și provocările pentru sectorul apicol (2011/2108(INI))

43

2013/C 153E/07

Normele privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic generalRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general (2011/2146(INI))

51

2013/C 153E/08

Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii socialeRezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (2011/2052(INI))

57

Miercuri, 16 noiembrie 2011

2013/C 153E/09

Lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2010Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2010 (2011/2120(INI))

79

2013/C 153E/10

Conferința privind schimbările climatice de la DurbanRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Durban (COP17)

83

2013/C 153E/11

Raportul referitor la răspunderea privind finanțarea pentru dezvoltareRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la raportul privind răspunderea în materie de finanțare

97

2013/C 153E/12

Cinematograful european în era digitalăRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la cinematograful european în era digitală (2010/2306(INI))

102

Joi, 17 noiembrie 2011

2013/C 153E/13

Sprijinul acordat Curții Penale Internaționale de către UERezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la sprijinul acordat CPI de către UE: confruntarea cu provocările și învingerea dificultăților (2011/2109(INI))

115

2013/C 153E/14

Summitul UE-SUA din 28 noiembrie 2011Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la Summitul UE-SUA din 28 noiembrie 2011

124

2013/C 153E/15

Internetul deschis și neutralitatea rețelelor în EuropaRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la internetul deschis și neutralitatea rețelei în Europa

128

2013/C 153E/16

Interzicerea munițiilor cu dispersieRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la interzicerea munițiilor cu dispersie

132

2013/C 153E/17

Modernizarea legislației privind TVA pentru a impulsiona piața unică digitalăRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la modernizarea legislației în materie de TVA pentru a impulsiona piața unică digitală

135

2013/C 153E/18

Negocierile pentru Acordul de asociere UE-GeorgiaRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 cuprinzând recomandările Parlamentului European adresate Consiliului, Comisiei și SEAE privind negocierile pentru Acordul de asociere UE - Georgia (2011/2133(INI))

137

2013/C 153E/19

Integrarea perspectivei de gen în activitatea Parlamentului EuropeanRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la integrarea perspectivei de gen în activitatea Parlamentului European (2011/2151(INI))

143

2013/C 153E/20

Combaterea pescuitului ilegal la nivel mondialRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la combaterea pescuitului ilegal la nivel mondial – rolul UE (2010/2210(INI))

148

2013/C 153E/21

Iran – cazuri recente de încălcare a drepturilor omuluiRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la Iran – cazuri recente de încălcare a drepturilor omului

157

2013/C 153E/22

Egipt - în special cazul bloggerului Alaa Abdel FatahRezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la Egipt, în special la cazul bloggerului Alaa Abd El-Fattah

162

2013/C 153E/23

Necesitatea unui serviciu de urgență 112 accesibilDeclarația Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 privind necesitatea unui serviciu de urgență 112 accesibil

165

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 15 noiembrie 2011 |
| 2013/C 153E/24 | Coordonarea garanțiilor impuse societăților comerciale (articolul 54 din TFUE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților comerciale în statele membre, în înțelesul articolului 54 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților, în ceea ce privește constituirea societăților comerciale pe acțiuni și menținerea și modificarea capitalului acestora (reformare) (COM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD)) | 166 |
| P7_TC1-COD(2011)0011Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților comerciale în statele membre, în înțelesul articolului 54 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților, în ceea ce privește constituirea societăților comerciale pe acțiuni și menținerea și modificarea capitalului acestora (reformare) | 167 |
| 2013/C 153E/25 | Convenția de la Atena privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor - cu excepția articolelor 10 și 11 ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului cu privire la aderarea Uniunii Europene la Protocolul din 2002 la Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor, cu excepția articolelor 10 și 11 din acesta (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE)) | 167 |
| 2013/C 153E/26 | Convenția de la Atena privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor - articolele 10 și 11 ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la proiectul de Decizie a Consiliului cu privire la aderarea Uniunii Europene la Protocolul din 2002 la Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor, în ceea ce privește articolele 10 și 11 din acesta (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE)) | 168 |
| 2013/C 153E/27 | Acordul euro-mediteranean privind serviciile aeriene dintre UE și Iordania ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 privind proiectul de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniți în cadrul Consiliului referitor la încheierea Acordului euro-mediteranean privind serviciile aeriene între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/28 | Acordul dintre UE și Georgia privind spațiul aerian comun ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului cu privire la încheierea Acordului privind spațiul aerian comun dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE)) | 169 |
| 2013/C 153E/29 | Suspendarea temporară a taxelor din Tariful vamal comun asupra importurilor anumitor produse industriale în Insulele Canare *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind suspendarea temporară a taxelor din Tariful vamal comun asupra importurilor anumitor produse industriale în Insulele Canare (COM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS)) | 170 |
| 2013/C 153E/30 | Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (acțiuni indirecte) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind programul specific de implementare a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013), care urmează să fie pus în aplicare prin acțiuni indirecte (COM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE)) | 171 |
| 2013/C 153E/31 | Vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2010)0251Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit | 177 |
| 2013/C 153E/32 | Statisticile europene privind culturile permanente ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la statisticile europene privind culturile permanente (COM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2010)0133Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului referitor la statisticile europene privind culturile permanente și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 357/79 și a Directivei 2001/109/CE | 178 |
| 2013/C 153E/33 | Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (acțiuni directe) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind programul specific de implementare a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013), care urmează să fie pus în aplicare prin acțiuni directe de către Centrul Comun de Cercetare (COM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE)) | 178 |
| 2013/C 153E/34 | Participarea întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului (Euratom) de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de diseminare a rezultatelor cercetării (2012-2013) (COM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE)) | 183 |
| | Miercuri, 16 noiembrie 2011 |
| 2013/C 153E/35 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2010/019 IE/Construction 41 introdusă de IrlandaRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/019 IE/Construction 41, introdusă de Irlanda) (COM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD)) | 188 |
| ANEXĂ | 190 |
| 2013/C 153E/36 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2010/021 IE/Construction 71 introdusă de IrlandaRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/021 IE/Construction 71 introdusă de Irlanda) (COM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD)) | 190 |
| ANEXĂ | 192 |
| 2013/C 153E/37 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2010/020 IE/Construction 43 introdusă de IrlandaRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/020 IE/Construction 43 introdusă de Irlanda) (COM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD)) | 192 |
| ANEXĂ | 194 |
| 2013/C 153E/38 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich introdusă de AustriaRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich din Austria) (COM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD)) | 194 |
| ANEXĂ | 196 |
| 2013/C 153E/39 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas introdusă de GreciaRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas introdusă de Grecia) (COM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD)) | 197 |
| ANEXĂ | 199 |
| 2013/C 153E/40 | Marca patrimoniului european ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării deciziei Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unei acțiuni a Uniunii Europene privind Marca patrimoniului european (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD)) | 199 |
| 2013/C 153E/41 | Spațiul feroviar unic european ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea spațiului feroviar unic european (reformare) (COM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD)) | 200 |
| P7_TC1-COD(2010)0253Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 noiembrie 2011 în vederea adoptării Directivei (UE) nr. .../2011 a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea spațiului feroviar unic european (reformare) (
  1
  ) | 201 |
| ANEXA I | 255 |
| ANEXA II | 255 |
| ANEXA III | 256 |
| ANEXA IV | 257 |
| ANEXA V | 260 |
| ANEXA VI | 261 |
| ANEXA VII | 262 |
| ANEXA VIII | 263 |
| ANEXA IX | 267 |
| ANEXA X | 268 |
| ANEXA XI | 269 |
| ANEXA XII | 270 |
| | Joi, 17 noiembrie 2011 |
| 2013/C 153E/42 | Continuarea dezvoltării unei politici maritime integrate ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de susținere a continuării dezvoltării unei politici maritime integrate (COM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD)) | 274 |
| P7_TC1-COD(2010)0257Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 noiembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de susținere a continuării dezvoltării unei politici maritime integrate | 275 |
| ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ | 275 |
| 2013/C 153E/43 | Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de Decizie a Consiliului privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013) (COM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE)) | 275 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 15 noiembrie 2011

2013/C 153E/24

Coordonarea garanțiilor impuse societăților comerciale (articolul 54 din TFUE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților comerciale în statele membre, în înțelesul articolului 54 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților, în ceea ce privește constituirea societăților comerciale pe acțiuni și menținerea și modificarea capitalului acestora (reformare) (COM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD))

166

P7_TC1-COD(2011)0011Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților comerciale în statele membre, în înțelesul articolului 54 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților, în ceea ce privește constituirea societăților comerciale pe acțiuni și menținerea și modificarea capitalului acestora (reformare)

167

2013/C 153E/25

Convenția de la Atena privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor - cu excepția articolelor 10 și 11 ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului cu privire la aderarea Uniunii Europene la Protocolul din 2002 la Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor, cu excepția articolelor 10 și 11 din acesta (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE))

167

2013/C 153E/26

Convenția de la Atena privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor - articolele 10 și 11 ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la proiectul de Decizie a Consiliului cu privire la aderarea Uniunii Europene la Protocolul din 2002 la Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor, în ceea ce privește articolele 10 și 11 din acesta (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE))

168

2013/C 153E/27

Acordul euro-mediteranean privind serviciile aeriene dintre UE și Iordania ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 privind proiectul de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniți în cadrul Consiliului referitor la încheierea Acordului euro-mediteranean privind serviciile aeriene între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE))

169

2013/C 153E/28

Acordul dintre UE și Georgia privind spațiul aerian comun ***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului cu privire la încheierea Acordului privind spațiul aerian comun dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE))

169

2013/C 153E/29

Suspendarea temporară a taxelor din Tariful vamal comun asupra importurilor anumitor produse industriale în Insulele Canare *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind suspendarea temporară a taxelor din Tariful vamal comun asupra importurilor anumitor produse industriale în Insulele Canare (COM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

170

2013/C 153E/30

Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (acțiuni indirecte) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind programul specific de implementare a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013), care urmează să fie pus în aplicare prin acțiuni indirecte (COM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE))

171

2013/C 153E/31

Vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

176

P7_TC1-COD(2010)0251Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit

177

2013/C 153E/32

Statisticile europene privind culturile permanente ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la statisticile europene privind culturile permanente (COM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD))

177

P7_TC1-COD(2010)0133Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului referitor la statisticile europene privind culturile permanente și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 357/79 și a Directivei 2001/109/CE

178

2013/C 153E/33

Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (acțiuni directe) *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind programul specific de implementare a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013), care urmează să fie pus în aplicare prin acțiuni directe de către Centrul Comun de Cercetare (COM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

178

2013/C 153E/34

Participarea întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului (Euratom) de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de diseminare a rezultatelor cercetării (2012-2013) (COM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

183

Miercuri, 16 noiembrie 2011

2013/C 153E/35

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2010/019 IE/Construction 41 introdusă de IrlandaRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/019 IE/Construction 41, introdusă de Irlanda) (COM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD))

188

ANEXĂ

190

2013/C 153E/36

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2010/021 IE/Construction 71 introdusă de IrlandaRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/021 IE/Construction 71 introdusă de Irlanda) (COM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD))

190

ANEXĂ

192

2013/C 153E/37

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2010/020 IE/Construction 43 introdusă de IrlandaRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/020 IE/Construction 43 introdusă de Irlanda) (COM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD))

192

ANEXĂ

194

2013/C 153E/38

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich introdusă de AustriaRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich din Austria) (COM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD))

194

ANEXĂ

196

2013/C 153E/39

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas introdusă de GreciaRezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas introdusă de Grecia) (COM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD))

197

ANEXĂ

199

2013/C 153E/40

Marca patrimoniului european ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării deciziei Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unei acțiuni a Uniunii Europene privind Marca patrimoniului european (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD))

199

2013/C 153E/41

Spațiul feroviar unic european ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea spațiului feroviar unic european (reformare) (COM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

200

P7_TC1-COD(2010)0253Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 noiembrie 2011 în vederea adoptării Directivei (UE) nr. .../2011 a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea spațiului feroviar unic european (reformare) (
  1
  )

1

201

ANEXA I

255

ANEXA II

ANEXA II

255

ANEXA III

256

ANEXA IV

257

ANEXA V

ANEXA V

260

ANEXA VI

261

ANEXA VII

262

ANEXA VIII

263

ANEXA IX

267

ANEXA X

268

ANEXA XI

269

ANEXA XII

270

Joi, 17 noiembrie 2011

2013/C 153E/42

Continuarea dezvoltării unei politici maritime integrate ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de susținere a continuării dezvoltării unei politici maritime integrate (COM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD))

274

P7_TC1-COD(2010)0257Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 noiembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de susținere a continuării dezvoltării unei politici maritime integrate

275

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

275

2013/C 153E/43

Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de Decizie a Consiliului privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013) (COM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE))

275

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2011-2012 Ședințele dintre 15 și 17 noiembrie 2011 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 59 E, 28.2.2012. TEXTE ADOPTATE

Marți, 15 noiembrie 2011

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/1

---

Marți, 15 noiembrie 2011Procedurile de insolvență în contextul dreptului UE privind societățile comerciale

P7_TA(2011)0484

Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 conținând recomandări către Comisie privind procedurile de insolvență în contextul dreptului UE privind societățile comerciale (2011/2006(INI))

2013/C 153 E/01

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1346/2000 al Consiliului din 29 mai 2000 privind procedurile de insolvență (1) (Regulamentul privind insolvența), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1346/2000 al Consiliului din 29 mai 2000 privind procedurile de insolvență (1) (Regulamentul privind insolvența),

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 2 mai 2006 (2), 10 septembrie 2009 (3) și 21 ianuarie 2010 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 2 mai 2006 (2), 10 septembrie 2009 (3) și 21 ianuarie 2010 (4),

| — | având în vedere articolele 42 și 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 42 și 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice, avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0355/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice, avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0355/2011),

| A. | întrucât disparitățile dintre legislațiile naționale privind insolvența conduc la apariția unor avantaje sau dezavantaje din punctul de vedere al competitivității și la dificultăți pentru întreprinderile cu activități transfrontaliere, care ar putea deveni obstacole în calea restructurării cu succes a întreprinderilor insolvente; întrucât aceste disparități favorizează căutarea instanței celei mai favorabile („forum-shopping”); întrucât piața internă ar beneficia de pe urma unor condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

A.

întrucât disparitățile dintre legislațiile naționale privind insolvența conduc la apariția unor avantaje sau dezavantaje din punctul de vedere al competitivității și la dificultăți pentru întreprinderile cu activități transfrontaliere, care ar putea deveni obstacole în calea restructurării cu succes a întreprinderilor insolvente; întrucât aceste disparități favorizează căutarea instanței celei mai favorabile („forum-shopping”); întrucât piața internă ar beneficia de pe urma unor condiții de concurență echitabile;

| B. | întrucât trebuie luate măsuri pentru a preveni abuzurile și răspândirea fenomenului de alegere a instanței celei mai favorabile, și întrucât ar trebui evitată divergența procedurilor principale; |
| --- | --- |

B.

întrucât trebuie luate măsuri pentru a preveni abuzurile și răspândirea fenomenului de alegere a instanței celei mai favorabile, și întrucât ar trebui evitată divergența procedurilor principale;

| C. | întrucât, chiar dacă crearea unui ansamblu de dispoziții legislative în materie de insolvență la nivelul UE nu este posibil, există anumite domenii ale dreptului insolvenței în care armonizarea este de dorit și este realizabilă; |
| --- | --- |

C.

întrucât, chiar dacă crearea unui ansamblu de dispoziții legislative în materie de insolvență la nivelul UE nu este posibil, există anumite domenii ale dreptului insolvenței în care armonizarea este de dorit și este realizabilă;

| D. | întrucât există o convergență progresivă în legislațiile naționale în materie de insolvență ale statelor membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât există o convergență progresivă în legislațiile naționale în materie de insolvență ale statelor membre;

| E. | întrucât Regulamentul privind insolvența a fost adoptat în 2000 și este în vigoare de mai bine de nouă ani; întrucât Comisia ar trebui să prezinte un raport privind punerea sa în aplicare înainte de 1 iunie 2012; |
| --- | --- |

E.

întrucât Regulamentul privind insolvența a fost adoptat în 2000 și este în vigoare de mai bine de nouă ani; întrucât Comisia ar trebui să prezinte un raport privind punerea sa în aplicare înainte de 1 iunie 2012;

| F. | întrucât Regulamentul privind insolvența a fost rezultatul unui proces de negociere foarte îndelungat, lucru care se poate remarca prin absența, din acest document, a multor chestiuni sensibile și prin faptul că abordarea sa privind un număr de probleme s-a dovedit deja învechită în momentul adoptării sale; |
| --- | --- |

F.

întrucât Regulamentul privind insolvența a fost rezultatul unui proces de negociere foarte îndelungat, lucru care se poate remarca prin absența, din acest document, a multor chestiuni sensibile și prin faptul că abordarea sa privind un număr de probleme s-a dovedit deja învechită în momentul adoptării sale;

| G. | întrucât, de la intrarea în vigoare a Regulamentului privind insolvența, au avut loc numeroase schimbări: 15 state noi au aderat la Uniune, iar fenomenul grupării societăților a crescut considerabil; |
| --- | --- |

G.

întrucât, de la intrarea în vigoare a Regulamentului privind insolvența, au avut loc numeroase schimbări: 15 state noi au aderat la Uniune, iar fenomenul grupării societăților a crescut considerabil;

| H. | întrucât insolvența are consecințe negative nu numai pentru întreprinderile afectate, ci și pentru economia statelor membre, și întrucât scopul ar trebui să fie, prin urmare, protecția tuturor actorilor economici, contribuabililor și angajatorilor împotriva repercusiunilor insolvenței; |
| --- | --- |

H.

întrucât insolvența are consecințe negative nu numai pentru întreprinderile afectate, ci și pentru economia statelor membre, și întrucât scopul ar trebui să fie, prin urmare, protecția tuturor actorilor economici, contribuabililor și angajatorilor împotriva repercusiunilor insolvenței;

| I. | întrucât abordarea actuală a procedurilor de insolvență este axată mai mult pe salvarea întreprinderilor decât pe lichidarea acestora; |
| --- | --- |

I.

întrucât abordarea actuală a procedurilor de insolvență este axată mai mult pe salvarea întreprinderilor decât pe lichidarea acestora;

| J. | întrucât legislația în materie de insolvență ar trebui să fie un instrument de salvare a companiilor la nivelul Uniunii; întrucât o astfel de salvare, atunci când este posibilă, este în folosul debitorului, creditorilor și angajaților; |
| --- | --- |

J.

întrucât legislația în materie de insolvență ar trebui să fie un instrument de salvare a companiilor la nivelul Uniunii; întrucât o astfel de salvare, atunci când este posibilă, este în folosul debitorului, creditorilor și angajaților;

| K. | întrucât procedurile de insolvență nu trebuie utilizate abuziv de către creditori pentru a evita acțiunile comune pentru recuperarea creanțelor și întrucât este, prin urmare, necesar să se instituie garanții procedurale adecvate; |
| --- | --- |

K.

întrucât procedurile de insolvență nu trebuie utilizate abuziv de către creditori pentru a evita acțiunile comune pentru recuperarea creanțelor și întrucât este, prin urmare, necesar să se instituie garanții procedurale adecvate;

| L. | întrucât ar trebui elaborat un cadru juridic mai adaptat cazurilor de insolvență temporară a întreprinderilor; |
| --- | --- |

L.

întrucât ar trebui elaborat un cadru juridic mai adaptat cazurilor de insolvență temporară a întreprinderilor;

| M. | întrucât, în Comunicarea sa din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii (COM(2010)2020), Comisia, referindu-se la legăturile lipsă și la blocajele care obstrucționează realizarea unei piețe unice pentru secolul 21, a declarat următoarele: „Trebuie ameliorat accesul IMM-urilor la piața unică. Spiritul antreprenorial trebuie dezvoltat prin inițiative concrete de politică, inclusiv printr-o simplificare a dreptului societăților comerciale (procedurile de faliment, statutul societăților private etc.) și prin inițiative care să le permită întreprinzătorilor să se relanseze după faliment”; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în Comunicarea sa din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii (COM(2010)2020), Comisia, referindu-se la legăturile lipsă și la blocajele care obstrucționează realizarea unei piețe unice pentru secolul 21, a declarat următoarele: „Trebuie ameliorat accesul IMM-urilor la piața unică. Spiritul antreprenorial trebuie dezvoltat prin inițiative concrete de politică, inclusiv printr-o simplificare a dreptului societăților comerciale (procedurile de faliment, statutul societăților private etc.) și prin inițiative care să le permită întreprinzătorilor să se relanseze după faliment”;

| N. | întrucât legislația în materie de insolvență ar trebui să prevadă, de asemenea, normele de lichidare a unei societăți în modul cel mai puțin dăunător și cel mai benefic pentru toți participanții, de îndată ce devine clar că salvarea întreprinderii probabil va eșua sau nu a reușit; |
| --- | --- |

N.

întrucât legislația în materie de insolvență ar trebui să prevadă, de asemenea, normele de lichidare a unei societăți în modul cel mai puțin dăunător și cel mai benefic pentru toți participanții, de îndată ce devine clar că salvarea întreprinderii probabil va eșua sau nu a reușit;

| O. | întrucât trebuie căutate motivele insolvenței în fiecare caz în parte, cu alte cuvinte, trebuie analizate dificultățile financiare ale unei întreprinderi pentru a vedea dacă sunt doar temporare sau dacă întreprinderea este complet insolvabilă; întrucât, în esență, este vorba despre constatarea tuturor activelor și pasivelor unui debitor pentru a putea evalua solvabilitatea sau insolvabilitatea acestuia; |
| --- | --- |

O.

întrucât trebuie căutate motivele insolvenței în fiecare caz în parte, cu alte cuvinte, trebuie analizate dificultățile financiare ale unei întreprinderi pentru a vedea dacă sunt doar temporare sau dacă întreprinderea este complet insolvabilă; întrucât, în esență, este vorba despre constatarea tuturor activelor și pasivelor unui debitor pentru a putea evalua solvabilitatea sau insolvabilitatea acestuia;

| P. | întrucât grupurile de întreprinderi reprezintă un fenomen comun, dar problema insolvenței acestora nu a fost abordată, încă, la nivelul Uniunii; întrucât insolvabilitatea unui grup de întreprinderi este de natură să ducă la inițierea unor proceduri de insolvență multiple, separate în mai multe jurisdicții diferite, cu privire la fiecare din membrii grupului insolvabil; întrucât, în afara cazului în care aceste proceduri pot fi coordonate, este puțin probabil ca grupul poate fi reorganizat în ansamblul său și ar putea fi nevoie să fie dezmembrat în părțile sale componente, cu pierderile corespunzătoare pentru creditori, acționari și angajați; |
| --- | --- |

P.

întrucât grupurile de întreprinderi reprezintă un fenomen comun, dar problema insolvenței acestora nu a fost abordată, încă, la nivelul Uniunii; întrucât insolvabilitatea unui grup de întreprinderi este de natură să ducă la inițierea unor proceduri de insolvență multiple, separate în mai multe jurisdicții diferite, cu privire la fiecare din membrii grupului insolvabil; întrucât, în afara cazului în care aceste proceduri pot fi coordonate, este puțin probabil ca grupul poate fi reorganizat în ansamblul său și ar putea fi nevoie să fie dezmembrat în părțile sale componente, cu pierderile corespunzătoare pentru creditori, acționari și angajați;

| Q. | întrucât, în cazul insolvenței grupurilor de întreprinderi, refacerea este actualmente dificil de realizat în UE din cauza reglementărilor diferite ale statelor membre, punând astfel în pericol mii de locuri de muncă, |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în cazul insolvenței grupurilor de întreprinderi, refacerea este actualmente dificil de realizat în UE din cauza reglementărilor diferite ale statelor membre, punând astfel în pericol mii de locuri de muncă,

| R. | întrucât crearea unei rețele a registrelor naționale de insolvență, care presupune și crearea unei baze de date cuprinzătoare a UE, general accesibilă, a procedurilor de insolvență, ar permite creditorilor, acționarilor, lucrătorilor și instanțelor să afle dacă o procedură de insolvență a fost deschisă într-un alt stat membru și să determine termenele și detaliile pentru prezentarea creanțelor; întrucât acest lucru ar contribui la o administrare performantă și ar îmbunătăți transparența, respectând totodată protecția datelor; |
| --- | --- |

R.

întrucât crearea unei rețele a registrelor naționale de insolvență, care presupune și crearea unei baze de date cuprinzătoare a UE, general accesibilă, a procedurilor de insolvență, ar permite creditorilor, acționarilor, lucrătorilor și instanțelor să afle dacă o procedură de insolvență a fost deschisă într-un alt stat membru și să determine termenele și detaliile pentru prezentarea creanțelor; întrucât acest lucru ar contribui la o administrare performantă și ar îmbunătăți transparența, respectând totodată protecția datelor;

| S. | întrucât „dispozițiile testamentare” transfrontaliere ar trebui să aibă forță juridică pentru instituțiile financiare și să fie avute în vedere în cazul tuturor corporațiilor de importanță sistemică, chiar și a celor care nu sunt instituții financiare, acest lucru reprezentând un pas important către un cadru transfrontalier adecvat al insolvenței; |
| --- | --- |

S.

întrucât „dispozițiile testamentare” transfrontaliere ar trebui să aibă forță juridică pentru instituțiile financiare și să fie avute în vedere în cazul tuturor corporațiilor de importanță sistemică, chiar și a celor care nu sunt instituții financiare, acest lucru reprezentând un pas important către un cadru transfrontalier adecvat al insolvenței;

| T. | întrucât dispozițiile referitoare la procedurile de insolvență trebuie să permită aranjamente speciale pentru separarea unităților viabile care furnizează servicii esențiale, cum ar fi sistemele de plată și alte mecanisme definite în „dispozițiile testamentare”, și întrucât, în această privință, statele membre ar trebui să adopte măsuri vizând ca legislația în materie de insolvență să includă dispoziții corespunzătoare, care să facă posibile aranjamente speciale la nivelul UE pentru separarea conglomeratelor transfrontaliere insolvente în unități viabile; |
| --- | --- |

T.

întrucât dispozițiile referitoare la procedurile de insolvență trebuie să permită aranjamente speciale pentru separarea unităților viabile care furnizează servicii esențiale, cum ar fi sistemele de plată și alte mecanisme definite în „dispozițiile testamentare”, și întrucât, în această privință, statele membre ar trebui să adopte măsuri vizând ca legislația în materie de insolvență să includă dispoziții corespunzătoare, care să facă posibile aranjamente speciale la nivelul UE pentru separarea conglomeratelor transfrontaliere insolvente în unități viabile;

| U. | întrucât procedurile de insolvență ar trebui să țină cont de tranzacțiile intra-grup, cu scopul de a asigura, dacă este cazul, recuperarea transfrontalieră a activelor în vederea obținerii unui rezultat echitabil; |
| --- | --- |

U.

întrucât procedurile de insolvență ar trebui să țină cont de tranzacțiile intra-grup, cu scopul de a asigura, dacă este cazul, recuperarea transfrontalieră a activelor în vederea obținerii unui rezultat echitabil;

| V. | întrucât unele societăți de investiții, în special asiguratorii, nu pot fi dizolvate imediat și necesită o soluție care, în timp, să permită o distribuire echitabilă a activelor; întrucât transferul întreprinderilor, lichidarea portofoliului sau continuarea activităților nu ar trebui împiedicate și ar putea fi necesar ca acestea să fie realizate cu prioritate; |
| --- | --- |

V.

întrucât unele societăți de investiții, în special asiguratorii, nu pot fi dizolvate imediat și necesită o soluție care, în timp, să permită o distribuire echitabilă a activelor; întrucât transferul întreprinderilor, lichidarea portofoliului sau continuarea activităților nu ar trebui împiedicate și ar putea fi necesar ca acestea să fie realizate cu prioritate;

| W. | întrucât faptul că orice decizie care implică întregul grup mai degrabă decât entități juridice individuale în procedurile de insolvență ar trebui să fie orientată către obținerea de rezultate și ar trebui să țină cont de toate efectele de domino, precum declanșarea altor instrumente de soluționare sau efectul asupra sistemelor de garantare care acoperă mai multe întreprinderi din cadrul unui grup; |
| --- | --- |

W.

întrucât faptul că orice decizie care implică întregul grup mai degrabă decât entități juridice individuale în procedurile de insolvență ar trebui să fie orientată către obținerea de rezultate și ar trebui să țină cont de toate efectele de domino, precum declanșarea altor instrumente de soluționare sau efectul asupra sistemelor de garantare care acoperă mai multe întreprinderi din cadrul unui grup;

| X. | întrucât ar fi potrivit să se examineze definiția procedurilor și normelor armonizate de „bail-in” pentru conglomeratele financiare, inclusiv și în special pentru schimbul creanțelor contra participații la capitalul social; |
| --- | --- |

X.

întrucât ar fi potrivit să se examineze definiția procedurilor și normelor armonizate de „bail-in” pentru conglomeratele financiare, inclusiv și în special pentru schimbul creanțelor contra participații la capitalul social;

| Y. | întrucât, deși dreptul muncii este responsabilitatea statelor membre, dreptul insolvenței poate avea un impact asupra dreptului muncii, și întrucât, în contextul unei globalizări în creștere și, mai ales, al crizei economice, problema insolvenței trebuie examinată din perspectiva dreptului muncii, deoarece definițiile diferite ale „ocupării forței de muncă” și ale „angajatului” în statele membre nu ar trebui să submineze drepturile angajaților în eventualitatea unei insolvențe; subliniază, cu toate acestea, că orice dezbatere cu privire la problema specifică a insolvenței nu ar trebui să devină în mod automat un pretext pentru reglementarea dreptului muncii la nivelul UE; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, deși dreptul muncii este responsabilitatea statelor membre, dreptul insolvenței poate avea un impact asupra dreptului muncii, și întrucât, în contextul unei globalizări în creștere și, mai ales, al crizei economice, problema insolvenței trebuie examinată din perspectiva dreptului muncii, deoarece definițiile diferite ale „ocupării forței de muncă” și ale „angajatului” în statele membre nu ar trebui să submineze drepturile angajaților în eventualitatea unei insolvențe; subliniază, cu toate acestea, că orice dezbatere cu privire la problema specifică a insolvenței nu ar trebui să devină în mod automat un pretext pentru reglementarea dreptului muncii la nivelul UE;

| Z. | întrucât Directiva 2008/94/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind protecția lucrătorilor salariați în cazul insolvabilității angajatorului (5) are drept obiectiv asigurarea unui nivel minim de protecție a angajaților în caz de insolvență, menținând totodată un grad adecvat de flexibilitate pentru statele membre; întrucât există într-adevăr diferențe între statele membre în ceea ce privește implementarea acesteia, care ar trebui luate în considerare; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Directiva 2008/94/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind protecția lucrătorilor salariați în cazul insolvabilității angajatorului (5) are drept obiectiv asigurarea unui nivel minim de protecție a angajaților în caz de insolvență, menținând totodată un grad adecvat de flexibilitate pentru statele membre; întrucât există într-adevăr diferențe între statele membre în ceea ce privește implementarea acesteia, care ar trebui luate în considerare;

| AA. | întrucât Directiva 2008/94/CE include explicit în domeniul său de aplicare angajații cu normă parțială, angajații cu un contract de durată determinată și angajații cu un raport de muncă temporară; întrucât ar trebui oferit un grad mai mare de protecție în caz de insolvență angajaților cu contracte nestandard; |
| --- | --- |

AA.

întrucât Directiva 2008/94/CE include explicit în domeniul său de aplicare angajații cu normă parțială, angajații cu un contract de durată determinată și angajații cu un raport de muncă temporară; întrucât ar trebui oferit un grad mai mare de protecție în caz de insolvență angajaților cu contracte nestandard;

| AB. | întrucât lipsa actuală de armonizare în ceea ce privește clasificarea creditorilor reduce predictibilitatea rezultatelor procedurilor judiciare; întrucât este necesară accentuarea caracterului prioritar al cererilor angajaților față de alte cereri ale creditorilor; |
| --- | --- |

AB.

întrucât lipsa actuală de armonizare în ceea ce privește clasificarea creditorilor reduce predictibilitatea rezultatelor procedurilor judiciare; întrucât este necesară accentuarea caracterului prioritar al cererilor angajaților față de alte cereri ale creditorilor;

| AC. | întrucât domeniul de aplicare al Directivei 2008/94/CE, în special modul de înțelegere a „creanței salariale” este prea vast, având în vedere faptul că mai multe state membre aplică o definiție restrânsă a remunerației (de exemplu, excluzând compensațiile pentru concediere, bonusurile, cheltuielile rambursate etc.), ceea ce poate duce la neplata unui număr mare de creanțe; |
| --- | --- |

AC.

întrucât domeniul de aplicare al Directivei 2008/94/CE, în special modul de înțelegere a „creanței salariale” este prea vast, având în vedere faptul că mai multe state membre aplică o definiție restrânsă a remunerației (de exemplu, excluzând compensațiile pentru concediere, bonusurile, cheltuielile rambursate etc.), ceea ce poate duce la neplata unui număr mare de creanțe;

| AD. | întrucât statele membre sunt în măsură să definească conceptele de „remunerație” și „plată”, cu condiția de a respecta principiile generale ale egalității și nediscriminării între lucrători, scopul fiind acela de a lua în considerare orice situație de insolvență care îi poate prejudicia pentru a li se oferi compensații, conform obiectivului social al Directivei 2008/94/CE și plafoanelor minime care urmează a fi stabilite; |
| --- | --- |

AD.

întrucât statele membre sunt în măsură să definească conceptele de „remunerație” și „plată”, cu condiția de a respecta principiile generale ale egalității și nediscriminării între lucrători, scopul fiind acela de a lua în considerare orice situație de insolvență care îi poate prejudicia pentru a li se oferi compensații, conform obiectivului social al Directivei 2008/94/CE și plafoanelor minime care urmează a fi stabilite;

| AE. | întrucât, având în vedere contractele de angajare din UE și diversitatea acestora în statele membre, este imposibil deocamdată să se ajungă, la nivel european, la o definiție a termenului de „angajat”; |
| --- | --- |

AE.

întrucât, având în vedere contractele de angajare din UE și diversitatea acestora în statele membre, este imposibil deocamdată să se ajungă, la nivel european, la o definiție a termenului de „angajat”;

| AF. | întrucât ar trebui evitate pe cât posibil derogările de la domeniul de aplicare al Directivei 2008/94/CE; |
| --- | --- |

AF.

întrucât ar trebui evitate pe cât posibil derogările de la domeniul de aplicare al Directivei 2008/94/CE;

| AG. | întrucât măsurile legislative cerute în această rezoluție ar trebui să se bazeze pe evaluări de impact detaliate, așa cum a solicitat Parlamentul, |
| --- | --- |

AG.

întrucât măsurile legislative cerute în această rezoluție ar trebui să se bazeze pe evaluări de impact detaliate, așa cum a solicitat Parlamentul,

| 1. | solicită Comisiei să înainteze, în temeiul articolului 50, articolului 81 alineatul (2) sau articolului 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, una sau mai multe propuneri referitoare la un cadru UE de insolvabilitate a întreprinderilor, ca urmare a recomandărilor detaliate prevăzute în anexă, în scopul asigurării unor condiții de concurență echitabile, în temeiul unei analize aprofundate a tuturor alternativelor viabile; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei să înainteze, în temeiul articolului 50, articolului 81 alineatul (2) sau articolului 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, una sau mai multe propuneri referitoare la un cadru UE de insolvabilitate a întreprinderilor, ca urmare a recomandărilor detaliate prevăzute în anexă, în scopul asigurării unor condiții de concurență echitabile, în temeiul unei analize aprofundate a tuturor alternativelor viabile;

| 2. | confirmă că aceste recomandări respectă principiul subsidiarității și drepturile fundamentale ale cetățenilor; |
| --- | --- |

2.

confirmă că aceste recomandări respectă principiul subsidiarității și drepturile fundamentale ale cetățenilor;

| 3. | consideră că eventualele implicații financiare ale propunerii solicitate ar trebui să fie acoperite prin credite corespunzătoare de la buget; |
| --- | --- |

3.

consideră că eventualele implicații financiare ale propunerii solicitate ar trebui să fie acoperite prin credite corespunzătoare de la buget;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta rezoluție, precum și recomandările detaliate în anexă. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta rezoluție, precum și recomandările detaliate în anexă.

---

(1)  JO L 160, 30.6.2000, p. 1.

(2)  Cauza C-341/04, Eurofood IFSC Ltd, Culegere 2006, I-3813.

(3)  Cauza C-97/08, P Akzo Nobel și alții/Comisia, Culegere 2009, I-8237.

(4)  Cauza C-444/07, MG Probud Gdynia sp. z o.o. [2010] ECR I-417

(5)  JO L 283, 28.10.2008, p. 36.

---

Marți, 15 noiembrie 2011ANEXĂ LA REZOLUȚIE:

RECOMANDĂRI DETALIATE PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

Partea 1:
     
  Recomandări privind armonizarea unor aspecte specifice ale dreptului insolvenței și dreptului societăților comerciale

1.1.   Recomandare privind armonizarea anumitor aspecte ale deschiderii procedurii de insolvență

Parlamentul European propune armonizarea condițiilor în care procedura de insolvență poate fi deschisă. Parlamentul European consideră că o directivă ar trebui să armonizeze aspectele deschiderii unei proceduri astfel încât:

| — | procedura de insolvență să poată fi deschisă împotriva debitorilor persoane fizice, persoane juridice sau asociații; |
| --- | --- |

—

procedura de insolvență să poată fi deschisă împotriva debitorilor persoane fizice, persoane juridice sau asociații;

| — | procedura de insolvență să poată fi deschisă în timp util pentru a permite salvarea întreprinderii care se confruntă cu probleme; |
| --- | --- |

—

procedura de insolvență să poată fi deschisă în timp util pentru a permite salvarea întreprinderii care se confruntă cu probleme;

| — | procedura de insolvență să poată fi deschisă în legătură cu activele debitorilor mai sus-menționați, activele entităților fără personalitate juridică (de exemplu, un grup european de interese economice), patrimoniul succesoral, precum și activele unei comunități de proprietate; |
| --- | --- |

—

procedura de insolvență să poată fi deschisă în legătură cu activele debitorilor mai sus-menționați, activele entităților fără personalitate juridică (de exemplu, un grup european de interese economice), patrimoniul succesoral, precum și activele unei comunități de proprietate;

| — | procedura de insolvență să poată fi deschisă de toate întreprinderile în cazul în care starea de insolvență este temporară, pentru a se proteja; |
| --- | --- |

—

procedura de insolvență să poată fi deschisă de toate întreprinderile în cazul în care starea de insolvență este temporară, pentru a se proteja;

| — | procedura de insolvență să poată fi, de asemenea, deschisă după dizolvarea unei persoane juridice sau a unei entități fără personalitate juridică, atât timp cât distribuirea activelor nu a avut încă loc sau în cazurile când activele sunt încă disponibile; |
| --- | --- |

—

procedura de insolvență să poată fi, de asemenea, deschisă după dizolvarea unei persoane juridice sau a unei entități fără personalitate juridică, atât timp cât distribuirea activelor nu a avut încă loc sau în cazurile când activele sunt încă disponibile;

| — | procedura să poată fi deschisă de o instanță sau de o altă autoritate competentă la solicitarea scrisă a unui creditor sau a unui debitor; solicitarea de declanșare a procedurii să poată fi revocată atât timp cât aceasta nu a fost inițiată sau solicitarea nu a fost refuzată de către o instanță; |
| --- | --- |

—

procedura să poată fi deschisă de o instanță sau de o altă autoritate competentă la solicitarea scrisă a unui creditor sau a unui debitor; solicitarea de declanșare a procedurii să poată fi revocată atât timp cât aceasta nu a fost inițiată sau solicitarea nu a fost refuzată de către o instanță;

| — | un creditor să poată solicita deschiderea unei proceduri în cazul în care el/ea are un interes juridic în aceasta și demonstrează în mod credibil că are o creanță; |
| --- | --- |

—

un creditor să poată solicita deschiderea unei proceduri în cazul în care el/ea are un interes juridic în aceasta și demonstrează în mod credibil că are o creanță;

| — | procedura să poată fi deschisă în cazul în care debitorul este insolvabil, cu alte cuvinte, nu este în măsură să-și îndeplinească obligațiile de plată; în cazul în care solicitarea este făcută de către debitor, procedura să poată fi, de asemenea, deschisă în cazul în care insolvabilitatea debitorului este iminentă, cu alte cuvinte, în cazul în care este posibil ca acesta să nu fie în măsură să-și îndeplinească obligațiile de plată; |
| --- | --- |

—

procedura să poată fi deschisă în cazul în care debitorul este insolvabil, cu alte cuvinte, nu este în măsură să-și îndeplinească obligațiile de plată; în cazul în care solicitarea este făcută de către debitor, procedura să poată fi, de asemenea, deschisă în cazul în care insolvabilitatea debitorului este iminentă, cu alte cuvinte, în cazul în care este posibil ca acesta să nu fie în măsură să-și îndeplinească obligațiile de plată;

| — | în ceea ce privește obligația debitorului de a solicita intrarea în faliment, procedura să trebuiască să fie deschisă într-o perioadă cuprinsă între una și două luni de la încetarea plăților dacă instanța nu a inițiat deja o procedură preliminară sau alte măsuri corespunzătoare pentru protejarea activelor, cu condiția disponibilității unor active adecvate pentru acoperirea costurilor procedurilor de insolvență; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește obligația debitorului de a solicita intrarea în faliment, procedura să trebuiască să fie deschisă într-o perioadă cuprinsă între una și două luni de la încetarea plăților dacă instanța nu a inițiat deja o procedură preliminară sau alte măsuri corespunzătoare pentru protejarea activelor, cu condiția disponibilității unor active adecvate pentru acoperirea costurilor procedurilor de insolvență;

| — | statele membre să fie obligate să adopte norme care să stabilească răspunderea debitorului în cazul în care nu solicită intrarea în faliment sau o solicită în mod necorespunzător și să prevadă sancțiuni eficace, proporționate și disuasive; |
| --- | --- |

—

statele membre să fie obligate să adopte norme care să stabilească răspunderea debitorului în cazul în care nu solicită intrarea în faliment sau o solicită în mod necorespunzător și să prevadă sancțiuni eficace, proporționate și disuasive;

1.2.   Recomandare privind armonizarea anumitor aspecte ale prezentării creanțelor

Parlamentul European propune armonizarea condițiilor în care pot fi prezentate creanțele în cadrul procedurii de insolvență. Parlamentul European consideră că o directivă ar trebui să armonizeze aspectele prezentării creanțelor astfel încât:

| — | data determinării creanței salariale să coincidă cu data la care angajatorul devine insolvabil, care este data deciziei referitoare la cererea de deschidere a unei proceduri de insolvență sau data la care deschiderea procedurii a fost refuzată pe motivul neacoperirii costurilor; |
| --- | --- |

—

data determinării creanței salariale să coincidă cu data la care angajatorul devine insolvabil, care este data deciziei referitoare la cererea de deschidere a unei proceduri de insolvență sau data la care deschiderea procedurii a fost refuzată pe motivul neacoperirii costurilor;

| — | creditorii să dispună de o anumită perioadă de timp pentru a-și prezenta creanțele, în scris, lichidatorului; |
| --- | --- |

—

creditorii să dispună de o anumită perioadă de timp pentru a-și prezenta creanțele, în scris, lichidatorului;

| — | statele membre să fie obligate să stabilească perioada mai sus-menționată de timp în termen de una până la trei luni de la data publicării deciziei de faliment; |
| --- | --- |

—

statele membre să fie obligate să stabilească perioada mai sus-menționată de timp în termen de una până la trei luni de la data publicării deciziei de faliment;

| — | creditorul să trebuiască să prezinte documente în sprijinul creanței sale; |
| --- | --- |

—

creditorul să trebuiască să prezinte documente în sprijinul creanței sale;

| — | lichidatorul să întocmească un tabel cu toate creanțele prezentate, iar tabelul să fie afișat la instanța competentă, în sensul articolului 2 litera (d) din Regulamentul privind insolvența; |
| --- | --- |

—

lichidatorul să întocmească un tabel cu toate creanțele prezentate, iar tabelul să fie afișat la instanța competentă, în sensul articolului 2 litera (d) din Regulamentul privind insolvența;

| — | solicitările tardive, cu alte cuvinte, creanțele prezentate de un creditor după termenul limită de prezentare a acestora, să fie verificate, ceea ce poate implica costuri suplimentare pentru creditorul în cauză. |
| --- | --- |

—

solicitările tardive, cu alte cuvinte, creanțele prezentate de un creditor după termenul limită de prezentare a acestora, să fie verificate, ceea ce poate implica costuri suplimentare pentru creditorul în cauză.

1.3.   Recomandare privind armonizarea anumitor aspecte ale acțiunilor în anulare

Parlamentul European propune armonizarea anumitor aspecte ale acțiunilor în anulare astfel încât:

| — | legislațiile statelor membre să prevadă posibilitatea de a contesta actele efectuate înainte de deschiderea procedurilor și care sunt în detrimentul creditorilor; |
| --- | --- |

—

legislațiile statelor membre să prevadă posibilitatea de a contesta actele efectuate înainte de deschiderea procedurilor și care sunt în detrimentul creditorilor;

| — | actele care pot face obiectul unei acțiuni în anulare să fie operațiunile efectuate în condiții de incapacitate de plată iminentă, constituirea de drepturi de garanție, operațiunile cu părți asociate, precum și cele efectuate cu intenția de a frauda creditorii; |
| --- | --- |

—

actele care pot face obiectul unei acțiuni în anulare să fie operațiunile efectuate în condiții de incapacitate de plată iminentă, constituirea de drepturi de garanție, operațiunile cu părți asociate, precum și cele efectuate cu intenția de a frauda creditorii;

| — | perioada în care un act poate fi contestat printr-o acțiune în anulare să varieze în funcție de natura actului în cauză; perioada să înceapă la data solicitării deschiderii procedurii; perioada să fie cuprinsă între trei și nouă luni pentru tranzacțiile efectuate în situație de incapacitate de plată iminentă, între șase și douăsprezece luni pentru crearea de drepturi de garanție, între unu și doi ani pentru tranzacțiile cu părți asociate și între trei și cinci ani pentru tranzacțiile efectuate cu intenția de a frauda creditorii; |
| --- | --- |

—

perioada în care un act poate fi contestat printr-o acțiune în anulare să varieze în funcție de natura actului în cauză; perioada să înceapă la data solicitării deschiderii procedurii; perioada să fie cuprinsă între trei și nouă luni pentru tranzacțiile efectuate în situație de incapacitate de plată iminentă, între șase și douăsprezece luni pentru crearea de drepturi de garanție, între unu și doi ani pentru tranzacțiile cu părți asociate și între trei și cinci ani pentru tranzacțiile efectuate cu intenția de a frauda creditorii;

| — | sarcina probei pentru a demonstra că un act poate fi contestat sau nu să revină, în principiu, părții care pretinde că actul poate fi contestat; pentru tranzacțiile cu părți asociate, sarcina probei să revină persoanei asociate. |
| --- | --- |

—

sarcina probei pentru a demonstra că un act poate fi contestat sau nu să revină, în principiu, părții care pretinde că actul poate fi contestat; pentru tranzacțiile cu părți asociate, sarcina probei să revină persoanei asociate.

1.4.   Recomandare privind armonizarea aspectelor generale ale condițiilor referitoare la competențele și activitatea lichidatorului

| — | lichidatorul trebuie să fie aprobat de autoritatea competentă a unui stat membru sau să fie desemnat de o instanță competentă a unui stat membru și trebuie să aibă o bună reputație, precum și nivelul de pregătire necesar pentru îndeplinirea sarcinilor care îi revin; |
| --- | --- |

—

lichidatorul trebuie să fie aprobat de autoritatea competentă a unui stat membru sau să fie desemnat de o instanță competentă a unui stat membru și trebuie să aibă o bună reputație, precum și nivelul de pregătire necesar pentru îndeplinirea sarcinilor care îi revin;

| — | lichidatorul trebuie să aibă competența și calitățile necesare pentru a evalua situația entității debitorului și a prelua gestionarea întreprinderii; |
| --- | --- |

—

lichidatorul trebuie să aibă competența și calitățile necesare pentru a evalua situația entității debitorului și a prelua gestionarea întreprinderii;

| — | la deschiderea unei proceduri principale de insolvență, lichidatorul ar trebui să fie autorizat să se pronunțe cu efect retroactiv, în termen de șase luni, cu privire la protejarea activelor dacă o întreprindere a efectuat un transfer de capitaluri; |
| --- | --- |

—

la deschiderea unei proceduri principale de insolvență, lichidatorul ar trebui să fie autorizat să se pronunțe cu efect retroactiv, în termen de șase luni, cu privire la protejarea activelor dacă o întreprindere a efectuat un transfer de capitaluri;

| — | lichidatorul trebuie să poată recupera, prin proceduri adaptate și prioritare, sumele datorate întreprinderii înainte de plata creditorilor și ca alternativă la transferurile de creanțe; |
| --- | --- |

—

lichidatorul trebuie să poată recupera, prin proceduri adaptate și prioritare, sumele datorate întreprinderii înainte de plata creditorilor și ca alternativă la transferurile de creanțe;

| — | lichidatorul trebuie să fie independent de creditori și alte părți interesate în procedura de insolvență; |
| --- | --- |

—

lichidatorul trebuie să fie independent de creditori și alte părți interesate în procedura de insolvență;

| — | în cazul unui conflict de interese, lichidatorul trebuie să demisioneze. |
| --- | --- |

—

în cazul unui conflict de interese, lichidatorul trebuie să demisioneze.

1.5.   Recomandare privind armonizarea unor aspecte ale planurilor de restructurare

Parlamentul European propune armonizarea unor aspecte ale instituirii, efectelor și conținutului planurilor de restructurare astfel încât:

| — | ca alternativă la aplicarea normelor statutare, debitorul sau lichidatorul să poată prezenta un plan de restructurare; |
| --- | --- |

—

ca alternativă la aplicarea normelor statutare, debitorul sau lichidatorul să poată prezenta un plan de restructurare;

| — | planul să cuprindă norme privind rambursarea creditorilor și responsabilitatea debitorului după încheierea procedurii de insolvență; |
| --- | --- |

—

planul să cuprindă norme privind rambursarea creditorilor și responsabilitatea debitorului după încheierea procedurii de insolvență;

| — | planul să cuprindă toate informațiile pertinente care să permită creditorilor să hotărască dacă pot accepta planul; |
| --- | --- |

—

planul să cuprindă toate informațiile pertinente care să permită creditorilor să hotărască dacă pot accepta planul;

| — | planul să fie aprobat sau respins în conformitate cu o procedură specială în fața instanței competente; |
| --- | --- |

—

planul să fie aprobat sau respins în conformitate cu o procedură specială în fața instanței competente;

| — | creditorii sau părțile care nu sunt afectate de plan să nu aibă drept de vot în privința planului sau cel puțin să nu fie în măsură să îl împiedice; |
| --- | --- |

—

creditorii sau părțile care nu sunt afectate de plan să nu aibă drept de vot în privința planului sau cel puțin să nu fie în măsură să îl împiedice;

Partea 2:
     
  Recomandări privind revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1346/2000 al Consiliului din 29 mai 2000 privind procedurile de insolvență

2.1.   Recomandare privind domeniul de aplicare al Regulamentului privind insolvența

Parlamentul European consideră că domeniul de aplicare al Regulamentului privind insolvența ar trebui extins, astfel încât să includă procedurile de insolvență în cursul cărora debitorul continuă să gestioneze întreprinderea sau în cursul cărora a fost numit un lichidator preliminar. Anexa A la Regulamentul privind insolvența ar trebui revizuită în mod corespunzător.

2.2.   Recomandare privind definirea „centrului intereselor principale”

Parlamentul European consideră că regulamentul privind insolvența ar trebui să includă și o definiție a termenului de „centru de interes principal”, formulată astfel încât să se prevină căutarea în mod fraudulos a jurisdicției celei mai favorabile. Acesta sugerează introducerea unei definiții oficiale pe baza modului de redactare a considerentului 13, care are în vedere vizibilitatea obiectivă pentru terți.

Parlamentul European consideră că definiția ar trebui să țină seama de caracteristici precum derularea identificabilă din exterior a principalelor activități comerciale, localizarea activelor, centrul activităților operaționale sau de producție, locul de desfășurare a activității lucrătorilor etc.

2.3.   Recomandare privind definirea termenului „loc de stabilire” în contextul procedurilor secundare

Parlamentul European consideră că Regulamentul privind insolvența ar trebui să includă o definiție a „locului de stabilire” ca orice loc de desfășurare a unor operațiuni în care debitorul desfășoară, în mod neprovizoriu, o activitate economică ce implică mijloace umane, bunuri și servicii.

2.4.   Recomandare privind cooperarea dintre instanțe

Parlamentul European consideră că articolul 32 din Regulamentul privind insolvența ar trebui să prevadă o obligație clară de comunicare și cooperare nu numai între lichidatori, dar și între instanțe.

Acesta dorește ca, în cazul deschiderii procedurilor principale și secundare de insolvență, termenele de finalizare a acestor proceduri să fie armonizate și reduse;

2.5.   Recomandare privind anumite aspecte ale acțiunilor în anulare

Parlamentul European consideră că articolul 13 din Regulamentul privind insolvența ar trebui revizuit astfel încât să nu încurajeze acțiunile transfrontaliere în anulare, ci să ajute la prevenirea reușitei acțiunilor în anulare prin clauze privind alegerea legislației aplicabile.

În orice caz, revizuirea normelor privind acțiunile în anulare ar trebui să ia în considerare faptul că filialele funcționale ale unui holding insolvabil nu ar trebui să fie conduse spre insolvență din cauza acțiunilor în anulare, ci vândute în interesul creditorilor în calitate de întreprinderi în activitate.

Partea 3:
     
  Recomandări privind insolvența grupurilor de întreprinderi

Datorită existenței unor grade diferite de integrare în cadrul unui grup de întreprinderi, Parlamentul European consideră că Comisia ar trebui să prezinte o propunere flexibilă de reglementare a insolvenței grupurilor de întreprinderi, ținând seama de următoarele elemente:

| 1. | Atunci când structura funcțională sau cea de capital social o permit, ar trebui să se adopte următoarea abordare:






  A. | Procedura trebuie deschisă în statul membru în care se află sediul grupului. Recunoașterea deschiderii procedurii ar trebui să se facă în mod automat. |
| --- | --- | --- |

1.

Atunci când structura funcțională sau cea de capital social o permit, ar trebui să se adopte următoarea abordare:

A.

Procedura trebuie deschisă în statul membru în care se află sediul grupului. Recunoașterea deschiderii procedurii ar trebui să se facă în mod automat.

| B. | Deschiderea procedurilor principale ar trebui să aibă ca rezultat suspendarea procedurilor declanșate într-un alt stat membru împotriva altor membri ai grupului. |
| --- | --- |

B.

Deschiderea procedurilor principale ar trebui să aibă ca rezultat suspendarea procedurilor declanșate într-un alt stat membru împotriva altor membri ai grupului.

| C. | Ar trebui numit un singur administrator de insolvență. |
| --- | --- |

C.

Ar trebui numit un singur administrator de insolvență.

| D. | În fiecare stat membru în care sunt declanșate proceduri secundare, ar trebui înființat un comitet pentru apărarea și reprezentarea intereselor creditorilor și angajaților locali. |
| --- | --- |

D.

În fiecare stat membru în care sunt declanșate proceduri secundare, ar trebui înființat un comitet pentru apărarea și reprezentarea intereselor creditorilor și angajaților locali.

| E. | În cazul în care nu se pot stabili activele fiecărui debitor în parte sau dacă nu se pot evalua creanțele dintre întreprinderi, ar trebui să se recurgă în mod excepțional la administrarea în bloc a patrimoniului. |
| --- | --- |

E.

În cazul în care nu se pot stabili activele fiecărui debitor în parte sau dacă nu se pot evalua creanțele dintre întreprinderi, ar trebui să se recurgă în mod excepțional la administrarea în bloc a patrimoniului.

| 2. | În cazul procedurilor de insolvență care privesc grupuri descentralizate, instrumentul ar trebui să prevadă următoarele:






  A. | Norme pentru coordonarea și cooperarea obligatorie dintre instanțe, între instanțe și reprezentanții entității insolvente, precum și între reprezentanții acesteia din urmă. |
| --- | --- | --- |

2.

În cazul procedurilor de insolvență care privesc grupuri descentralizate, instrumentul ar trebui să prevadă următoarele:

A.

Norme pentru coordonarea și cooperarea obligatorie dintre instanțe, între instanțe și reprezentanții entității insolvente, precum și între reprezentanții acesteia din urmă.

| B. | Norme privind recunoașterea imediată a hotărârilor privind deschiderea, desfășurarea și încheierea procedurilor de insolvență și a hotărârilor pronunțate în legătură cu astfel de proceduri. |
| --- | --- |

B.

Norme privind recunoașterea imediată a hotărârilor privind deschiderea, desfășurarea și încheierea procedurilor de insolvență și a hotărârilor pronunțate în legătură cu astfel de proceduri.

| C. | Norme privind accesul lichidatorilor și creditorilor la instanțe. |
| --- | --- |

C.

Norme privind accesul lichidatorilor și creditorilor la instanțe.

| D. | Norme privind facilitarea și promovarea utilizării diverselor forme de cooperare dintre instanțe în vederea coordonării procedurilor de insolvență și a stabilirii condițiilor și garanțiilor care ar trebui să se aplice acestor forme de cooperare. Acestea ar privi schimburile de informații, coordonarea operațiunilor și elaborarea de soluții comune:






  — | comunicarea informațiilor între instanțe prin orice mijloace; |
| --- | --- | --- |

D.

Norme privind facilitarea și promovarea utilizării diverselor forme de cooperare dintre instanțe în vederea coordonării procedurilor de insolvență și a stabilirii condițiilor și garanțiilor care ar trebui să se aplice acestor forme de cooperare. Acestea ar privi schimburile de informații, coordonarea operațiunilor și elaborarea de soluții comune:

—

comunicarea informațiilor între instanțe prin orice mijloace;

| — | coordonarea administrației și supravegherea activelor și afacerilor debitorului; |
| --- | --- |

—

coordonarea administrației și supravegherea activelor și afacerilor debitorului;

| — | negocierea, aprobarea și punerea în aplicare a acordurilor de insolvență privind coordonarea procedurilor; |
| --- | --- |

—

negocierea, aprobarea și punerea în aplicare a acordurilor de insolvență privind coordonarea procedurilor;

| — | coordonarea audierilor. |
| --- | --- |

—

coordonarea audierilor.

| E. | Norme care permit și promovează numirea unui lichidator comun pentru toate procedurile, care să fie nominalizat de către instanțele implicate și asistat de reprezentanții locali organizați într-un comitet de coordonare și norme care reglementează procedura de cooperare dintre membrii comitetului de coordonare. |
| --- | --- |

E.

Norme care permit și promovează numirea unui lichidator comun pentru toate procedurile, care să fie nominalizat de către instanțele implicate și asistat de reprezentanții locali organizați într-un comitet de coordonare și norme care reglementează procedura de cooperare dintre membrii comitetului de coordonare.

| F. | Norme care permit și promovează încheierea de acorduri transfrontaliere în materie de insolvență, care să stabilească repartizarea responsabilităților între diferitele instanțe implicate, precum și între reprezentanții entității insolvente, în privința diferitelor aspecte ale conduitei și administrării procedurilor, incluzând următoarele:






  — | repartizarea responsabilităților între părțile la acord; |
| --- | --- | --- |

F.

Norme care permit și promovează încheierea de acorduri transfrontaliere în materie de insolvență, care să stabilească repartizarea responsabilităților între diferitele instanțe implicate, precum și între reprezentanții entității insolvente, în privința diferitelor aspecte ale conduitei și administrării procedurilor, incluzând următoarele:

—

repartizarea responsabilităților între părțile la acord;

| — | disponibilitatea și coordonarea compensațiilor; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea și coordonarea compensațiilor;

| — | coordonarea recuperării activelor în beneficiul general al creditorilor; |
| --- | --- |

—

coordonarea recuperării activelor în beneficiul general al creditorilor;

| — | prezentarea și tratarea creanțelor; |
| --- | --- |

—

prezentarea și tratarea creanțelor;

| — | metodele de comunicare, inclusiv limba, frecvența și mijloacele; |
| --- | --- |

—

metodele de comunicare, inclusiv limba, frecvența și mijloacele;

| — | utilizarea și eliminarea activelor; |
| --- | --- |

—

utilizarea și eliminarea activelor;

| — | coordonarea și armonizarea planurilor de reorganizare; |
| --- | --- |

—

coordonarea și armonizarea planurilor de reorganizare;

| — | chestiuni legate în mod specific de acord, incluzând modificarea și rezilierea, interpretarea, eficacitatea și soluționarea litigiilor; |
| --- | --- |

—

chestiuni legate în mod specific de acord, incluzând modificarea și rezilierea, interpretarea, eficacitatea și soluționarea litigiilor;

| — | administrarea procedurilor, în special cu privire la suspendarea acestora sau la acordurile dintre părți de a nu a recurge la anumite acțiuni în justiție; |
| --- | --- |

—

administrarea procedurilor, în special cu privire la suspendarea acestora sau la acordurile dintre părți de a nu a recurge la anumite acțiuni în justiție;

| — | garanții; |
| --- | --- |

—

garanții;

| — | costuri și taxe. |
| --- | --- |

—

costuri și taxe.

Partea 4:
     
  Recomandare privind crearea unui registru UE în materie de insolvență

Parlamentul European propune crearea unui registru de insolvență la nivelul UE, în contextul portalului european e-justiție, care ar trebui să cuprindă, pentru fiecare caz de insolvență transfrontalieră deschis, cel puțin:

| — | ordonanțele și hotărârile pertinente ale instanțelor; |
| --- | --- |

—

ordonanțele și hotărârile pertinente ale instanțelor;

| — | numirea lichidatorului și coordonatele sale personale; |
| --- | --- |

—

numirea lichidatorului și coordonatele sale personale;

| — | termenele pentru prezentarea creanțelor. |
| --- | --- |

—

termenele pentru prezentarea creanțelor.

Instanțele ar trebui să fie obligate să transmită aceste date registrului UE.

Informațiile ar trebui să fie prezentate în limba oficială a statului membru în care procedura a fost deschisă și în limba engleză.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/9

---

Marți, 15 noiembrie 2011Schimbările demografice și la consecințele acestora asupra viitoarei politici de coeziune a UE

P7_TA(2011)0485

Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la schimbările demografice și la consecințele acestora asupra viitoarei politici de coeziune a UE (2010/2157(INI))

2013/C 153 E/02

Parlamentul European,

| — | având în vedere cel de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială al DG REGIO, în special paginile 230 - 234, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială al DG REGIO, în special paginile 230 - 234,

| — | având în vedere concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea: viitorul politicii de coeziune (COM(2010)0642) și documentul de însoțire (SEC(2010)1348), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea: viitorul politicii de coeziune (COM(2010)0642) și documentul de însoțire (SEC(2010)1348),

| — | având în vedere documentul de lucru al DG REGIO intitulat „Regiunile în 2020 - evaluarea viitoarelor provocări pentru regiunile UE” din noiembrie 2008 (documentul de referință al documentului de lucru al serviciilor Comisiei SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al DG REGIO intitulat „Regiunile în 2020 - evaluarea viitoarelor provocări pentru regiunile UE” din noiembrie 2008 (documentul de referință al documentului de lucru al serviciilor Comisiei SEC(2008)2868),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind viitorul demografic al Europei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind viitorul demografic al Europei (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor din 10 mai 2007, intitulată „Promovarea solidarității dintre generații” (COM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor din 10 mai 2007, intitulată „Promovarea solidarității dintre generații” (COM(2007)0244),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 martie 2006 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 martie 2006 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006, intitulată „Viitorul demografic al Europei - transformarea unei provocări într-o oportunitate” (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006, intitulată „Viitorul demografic al Europei - transformarea unei provocări într-o oportunitate” (COM(2006)0571),

| — | având în vedere Cartea verde din 16 martie 2005, intitulată „Confruntarea cu schimbările demografice: o nouă solidaritate între generații” (COM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde din 16 martie 2005, intitulată „Confruntarea cu schimbările demografice: o nouă solidaritate între generații” (COM(2005)0094),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea între sexe (A7-0350/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea între sexe (A7-0350/2011),

| A. | întrucât schimbările demografice din UE și de la nivel mondial sunt o realitate, iar abordarea acestora reprezintă o sarcină-cheie pentru viitor și întrucât populația UE este cea mai bătrână din lume; |
| --- | --- |

A.

întrucât schimbările demografice din UE și de la nivel mondial sunt o realitate, iar abordarea acestora reprezintă o sarcină-cheie pentru viitor și întrucât populația UE este cea mai bătrână din lume;

| B. | întrucât schimbările demografice se caracterizează prin îmbătrânirea populației și prin importante fluxuri migratorii atât din țări terțe către UE, cât și în interiorul UE, de la est la vest și din zonele rurale către zonele urbane; |
| --- | --- |

B.

întrucât schimbările demografice se caracterizează prin îmbătrânirea populației și prin importante fluxuri migratorii atât din țări terțe către UE, cât și în interiorul UE, de la est la vest și din zonele rurale către zonele urbane;

| C. | întrucât, ca urmare a schimbărilor demografice, în special anumitor regiuni le revin noi misiuni, dar acest lucru ar trebui considerat și o oportunitate, nu numai o amenințare; |
| --- | --- |

C.

întrucât, ca urmare a schimbărilor demografice, în special anumitor regiuni le revin noi misiuni, dar acest lucru ar trebui considerat și o oportunitate, nu numai o amenințare;

| D. | întrucât studiul DG Regio din cadrul Comisiei Europene intitulat „Regiunile în 2020” a identificat schimbările demografice ca fiind o provocare-cheie; |
| --- | --- |

D.

întrucât studiul DG Regio din cadrul Comisiei Europene intitulat „Regiunile în 2020” a identificat schimbările demografice ca fiind o provocare-cheie;

| E. | întrucât schimbările demografice afectează în aceeași măsură atât zonele rurale, cât și pe cele urbane, având implicații, printre altele, la nivelul infrastructurilor și serviciilor de calitate; |
| --- | --- |

E.

întrucât schimbările demografice afectează în aceeași măsură atât zonele rurale, cât și pe cele urbane, având implicații, printre altele, la nivelul infrastructurilor și serviciilor de calitate;

| F. | întrucât, deși a răspunde întregii game de provocări demografice este în primul rând misiunea statelor membre, regiunile trebuie să fie proactive, având nevoie de susținere la nivel european; |
| --- | --- |

F.

întrucât, deși a răspunde întregii game de provocări demografice este în primul rând misiunea statelor membre, regiunile trebuie să fie proactive, având nevoie de susținere la nivel european;

| G. | întrucât statele membre au alocat, în cadrul programelor operaționale pentru perioada 2007-2013, 30 de miliarde de euro din fondurile structurale pentru măsuri legate de schimbările demografice, iar autoritățile regionale și locale ocupă o poziție centrală în procesul de abordare a acestor schimbări, astfel încât politica regională va fi un instrument esențial printre mijloacele de acțiune ale UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât statele membre au alocat, în cadrul programelor operaționale pentru perioada 2007-2013, 30 de miliarde de euro din fondurile structurale pentru măsuri legate de schimbările demografice, iar autoritățile regionale și locale ocupă o poziție centrală în procesul de abordare a acestor schimbări, astfel încât politica regională va fi un instrument esențial printre mijloacele de acțiune ale UE;

Observații generale

| 1. | consideră că trebuie salutată creșterea speranței de viață în Europa; este de părere că populația cunoaște adeseori numai pericolele legate de schimbările demografice, nu și oportunitățile; |
| --- | --- |

1.

consideră că trebuie salutată creșterea speranței de viață în Europa; este de părere că populația cunoaște adeseori numai pericolele legate de schimbările demografice, nu și oportunitățile;

| 2. | consideră că toate oportunitățile ar trebui să fie studiate atent și valorificate într-un mod adecvat, inclusiv cu sprijinul oferit de instrumentele politicii de coeziune; |
| --- | --- |

2.

consideră că toate oportunitățile ar trebui să fie studiate atent și valorificate într-un mod adecvat, inclusiv cu sprijinul oferit de instrumentele politicii de coeziune;

| 3. | este de părere că schimbările demografice au efecte foarte diferite de la o regiune la alta, în funcție de ritmul rapid sau lent al acestora și de situația regiunii în cauză ca regiune de imigrație netă sau cu o populație în scădere, fiind astfel nevoie de o strategie de adaptare diferită, și că acestea trebuie abordate într-un mod coordonat de către toate autoritățile europene, naționale și regionale; constată că în regiunile cu populația în scădere, în special regiuni rurale, calitatea vieții este definită altfel decât în regiunile cu populația în creștere și consideră, prin urmare, că sunt necesare strategii de sprijin diferite; consideră că migrația forței de muncă accentuează efectele schimbărilor demografice și că îmbătrânirea populației este doar parte a problemei; |
| --- | --- |

3.

este de părere că schimbările demografice au efecte foarte diferite de la o regiune la alta, în funcție de ritmul rapid sau lent al acestora și de situația regiunii în cauză ca regiune de imigrație netă sau cu o populație în scădere, fiind astfel nevoie de o strategie de adaptare diferită, și că acestea trebuie abordate într-un mod coordonat de către toate autoritățile europene, naționale și regionale; constată că în regiunile cu populația în scădere, în special regiuni rurale, calitatea vieții este definită altfel decât în regiunile cu populația în creștere și consideră, prin urmare, că sunt necesare strategii de sprijin diferite; consideră că migrația forței de muncă accentuează efectele schimbărilor demografice și că îmbătrânirea populației este doar parte a problemei;

| 4. | consideră că FEDER și FSE pot să contribuie la abordarea provocărilor generate de schimbările demografice din UE, și anume creșterea numărului persoanelor în vârstă și scăderea numărului persoanelor tinere; susține utilizarea fondurilor FEDER pentru a sprijini adaptarea locuințelor la necesitățile persoanelor vârstnice în vederea garantării unei înalte calități a vieții pentru o societate în curs de îmbătrânire; invită statele membre și regiunile să utilizeze resursele disponibile în cadrul FEDER și FSE pentru a sprijini familiile tinere; |
| --- | --- |

4.

consideră că FEDER și FSE pot să contribuie la abordarea provocărilor generate de schimbările demografice din UE, și anume creșterea numărului persoanelor în vârstă și scăderea numărului persoanelor tinere; susține utilizarea fondurilor FEDER pentru a sprijini adaptarea locuințelor la necesitățile persoanelor vârstnice în vederea garantării unei înalte calități a vieții pentru o societate în curs de îmbătrânire; invită statele membre și regiunile să utilizeze resursele disponibile în cadrul FEDER și FSE pentru a sprijini familiile tinere;

| 5. | consideră că un cadru politic favorabil egalității între femei și bărbați poate contribui la abordarea provocărilor demografice; solicită, prin urmare, să se ia în considerare, în toate dezbaterile legate de chestiuni demografice, aspectele referitoare la egalitatea de gen; |
| --- | --- |

5.

consideră că un cadru politic favorabil egalității între femei și bărbați poate contribui la abordarea provocărilor demografice; solicită, prin urmare, să se ia în considerare, în toate dezbaterile legate de chestiuni demografice, aspectele referitoare la egalitatea de gen;

| 6. | consideră că agravarea situației demografice actuale în cel puțin câteva state membre va stimula discuțiile cu privire la reforma sistemelor de pensii în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

6.

consideră că agravarea situației demografice actuale în cel puțin câteva state membre va stimula discuțiile cu privire la reforma sistemelor de pensii în viitorul apropiat;

Reformele politicii structurale

| 7. | invită statele membre și regiunile să țină seama de nivelurile de dezvoltare diferite ale regiunilor și, de asemenea, de indicatorii demografici, de exemplu rata de dependență, în ceea ce privește alocarea și distribuirea fondurilor structurale ale UE, precum și definirea indicatorilor de impact; subliniază faptul că, la nivel global, procentul cel mai ridicat al persoanelor în vârstă se înregistrează în UE; consideră că Comisia ar trebui, de asemenea, să propună metode de abordare a schimbărilor democratice la nivelul întregii Europe; apreciază ca este esențial atât din perspectiva accesului la infrastructură și servicii, cât și a protecției mediului, să fie analizată atât migrația forței de muncă, cât și necesitatea de a asigura condițiile pentru menținerea cetățenilor în regiunile lor, pentru a evita concentrarea populației în anumite zone urbane; |
| --- | --- |

7.

invită statele membre și regiunile să țină seama de nivelurile de dezvoltare diferite ale regiunilor și, de asemenea, de indicatorii demografici, de exemplu rata de dependență, în ceea ce privește alocarea și distribuirea fondurilor structurale ale UE, precum și definirea indicatorilor de impact; subliniază faptul că, la nivel global, procentul cel mai ridicat al persoanelor în vârstă se înregistrează în UE; consideră că Comisia ar trebui, de asemenea, să propună metode de abordare a schimbărilor democratice la nivelul întregii Europe; apreciază ca este esențial atât din perspectiva accesului la infrastructură și servicii, cât și a protecției mediului, să fie analizată atât migrația forței de muncă, cât și necesitatea de a asigura condițiile pentru menținerea cetățenilor în regiunile lor, pentru a evita concentrarea populației în anumite zone urbane;

| 8. | consideră că, prin aplicarea politicilor UE, se pot găsi soluții comune și sinergii, inclusiv în ceea ce privește schimbările demografice; invită Comisia să includă schimbările demografice ca obiectiv orizontal în viitoarea politică de coeziune; invită, de asemenea, Comisia să insiste asupra faptului că acest aspect trebuie luat în considerare atunci când se încheie parteneriate de investiții cu statele membre; |
| --- | --- |

8.

consideră că, prin aplicarea politicilor UE, se pot găsi soluții comune și sinergii, inclusiv în ceea ce privește schimbările demografice; invită Comisia să includă schimbările demografice ca obiectiv orizontal în viitoarea politică de coeziune; invită, de asemenea, Comisia să insiste asupra faptului că acest aspect trebuie luat în considerare atunci când se încheie parteneriate de investiții cu statele membre;

| 9. | încurajează statele membre și regiunile să țină mai bine seama decât în trecut de schimbările demografice și de efectele acestora, transformând demersurile de abordare a acestora în obiective orizontale în cadrul elaborării programelor-cadru strategice de la nivel național (sau a oricăror documente aferente) și în cadrul programelor lor operaționale; consideră, în acest sens, că proiectele emblematice ale strategiei UE 2020, printre care parteneriatul privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, ar putea avea o legătură directă cu preferințele partenerilor din cadrul acestor programe; |
| --- | --- |

9.

încurajează statele membre și regiunile să țină mai bine seama decât în trecut de schimbările demografice și de efectele acestora, transformând demersurile de abordare a acestora în obiective orizontale în cadrul elaborării programelor-cadru strategice de la nivel național (sau a oricăror documente aferente) și în cadrul programelor lor operaționale; consideră, în acest sens, că proiectele emblematice ale strategiei UE 2020, printre care parteneriatul privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, ar putea avea o legătură directă cu preferințele partenerilor din cadrul acestor programe;

| 10. | solicită luarea de măsuri proactive pentru a preveni efectele negative ale schimbărilor demografice și pentru a crește nivelul de asistență tehnică pentru regiunile care sunt cel mai mult afectate de depopulare și de îmbătrânirea populației, în scopul de a asigura menținerea capacității de absorbție a acestora și a posibilității de a beneficia de fondurile structurale; |
| --- | --- |

10.

solicită luarea de măsuri proactive pentru a preveni efectele negative ale schimbărilor demografice și pentru a crește nivelul de asistență tehnică pentru regiunile care sunt cel mai mult afectate de depopulare și de îmbătrânirea populației, în scopul de a asigura menținerea capacității de absorbție a acestora și a posibilității de a beneficia de fondurile structurale;

| 11. | consideră că actorii publici și privați din Europa vor avea ocazia de a juca un rol de pionierat în ceea ce privește abordarea provocărilor generate de schimbările demografice și de îmbătrânire, folosind inovațiile sociale și alte mijloace; subliniază faptul că, în viitor, costurile generate de îmbătrânire vor reprezenta un procent din ce în ce mai ridicat din investițiile publice și private; observă că acest domeniu prezintă un potențial ridicat atât pentru mediul de afaceri, cât și pentru inovare; |
| --- | --- |

11.

consideră că actorii publici și privați din Europa vor avea ocazia de a juca un rol de pionierat în ceea ce privește abordarea provocărilor generate de schimbările demografice și de îmbătrânire, folosind inovațiile sociale și alte mijloace; subliniază faptul că, în viitor, costurile generate de îmbătrânire vor reprezenta un procent din ce în ce mai ridicat din investițiile publice și private; observă că acest domeniu prezintă un potențial ridicat atât pentru mediul de afaceri, cât și pentru inovare;

| 12. | subliniază faptul că schimbările demografice, în special îmbătrânirea populației, au un impact evident asupra disponibilității infrastructurilor sociale, precum sistemele de pensii, îngrijirea și asistența medicală, autoritățile regionale fiind nevoite să satisfacă cererea în schimbare a diferitelor grupe de populație; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că schimbările demografice, în special îmbătrânirea populației, au un impact evident asupra disponibilității infrastructurilor sociale, precum sistemele de pensii, îngrijirea și asistența medicală, autoritățile regionale fiind nevoite să satisfacă cererea în schimbare a diferitelor grupe de populație;

| 13. | solicită stabilirea unor norme privind FSE care să fie mai simplu de gestionat și, prin urmare, care să permită organizațiilor mici să beneficieze mai mult de finanțare, să dezvolte și să gestioneze proiecte sociale inovatoare; invită Comisia să sporească, în cadrul viitorului FSE, finanțarea pentru proiecte-pilot transnaționale la nivelul UE care să vizeze chestiuni sociale și de ocupare a forței de muncă, pentru a facilita cooperarea regională, transnațională și macroregională inovatoare și pentru a putea astfel face față provocărilor comune generate de schimbările demografice; |
| --- | --- |

13.

solicită stabilirea unor norme privind FSE care să fie mai simplu de gestionat și, prin urmare, care să permită organizațiilor mici să beneficieze mai mult de finanțare, să dezvolte și să gestioneze proiecte sociale inovatoare; invită Comisia să sporească, în cadrul viitorului FSE, finanțarea pentru proiecte-pilot transnaționale la nivelul UE care să vizeze chestiuni sociale și de ocupare a forței de muncă, pentru a facilita cooperarea regională, transnațională și macroregională inovatoare și pentru a putea astfel face față provocărilor comune generate de schimbările demografice;

Dezvoltarea urbană/infrastructura

| 14. | încurajează regiunile să folosească fondurile structurale pentru a contribui la abordarea provocărilor demografice și pentru a îmbunătăți accesul la serviciile sociale și administrative, inclusiv în orașele și satele mici și îndepărtate, prin promovarea potențialului specific al fiecărei regiuni și prin consolidarea factorilor care îi determină pe oameni să vrea să rămână acolo; |
| --- | --- |

14.

încurajează regiunile să folosească fondurile structurale pentru a contribui la abordarea provocărilor demografice și pentru a îmbunătăți accesul la serviciile sociale și administrative, inclusiv în orașele și satele mici și îndepărtate, prin promovarea potențialului specific al fiecărei regiuni și prin consolidarea factorilor care îi determină pe oameni să vrea să rămână acolo;

| 15. | invită Comisia să creeze condiții mai flexibile care să stimuleze finanțarea combinată din fondurile FEDER și FSE atunci când elaborează și pune în aplicare planuri/strategii integrate de dezvoltare urbană; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să creeze condiții mai flexibile care să stimuleze finanțarea combinată din fondurile FEDER și FSE atunci când elaborează și pune în aplicare planuri/strategii integrate de dezvoltare urbană;

| 16. | consideră că, pentru prevenirea depopulării, este necesară o dezvoltare urbană favorabilă copiilor și familiilor și orientarea acesteia către nevoile persoanelor cu dizabilități și ale persoanelor cu mobilitate redusă; consideră că o caracteristică a acestui plan este faptul că, dacă se poate, distanțele dintre locul de muncă, locuință și zonele de recreere ar trebui să nu fie prea lungi; invită regiunile să se asigure că, în domeniul planificării urbane, sunt alternate și dezvoltate într-un mod echilibrat și armonios zonele rezidențiale, comerciale și spațiile verzi și că sunt îmbunătățite legăturile cu zonele suburbane considerate zone rezidențiale noi; recomandă, de asemenea, dezvoltarea în continuare a posibilităților de muncă la distanță; |
| --- | --- |

16.

consideră că, pentru prevenirea depopulării, este necesară o dezvoltare urbană favorabilă copiilor și familiilor și orientarea acesteia către nevoile persoanelor cu dizabilități și ale persoanelor cu mobilitate redusă; consideră că o caracteristică a acestui plan este faptul că, dacă se poate, distanțele dintre locul de muncă, locuință și zonele de recreere ar trebui să nu fie prea lungi; invită regiunile să se asigure că, în domeniul planificării urbane, sunt alternate și dezvoltate într-un mod echilibrat și armonios zonele rezidențiale, comerciale și spațiile verzi și că sunt îmbunătățite legăturile cu zonele suburbane considerate zone rezidențiale noi; recomandă, de asemenea, dezvoltarea în continuare a posibilităților de muncă la distanță;

| 17. | constată că orașele mici din regiunile care înregistrează o emigrație netă au un rol deosebit de important ca centre de servicii; solicită ca, în ceea ce privește viitoarele fonduri structurale, să se țină seama de această funcție de stabilizare, în special prin îmbunătățirea coordonării FEADR cu FEDR și FSE; constată că depopularea rurală are efecte negative colaterale asupra regiunilor urbane și că regiunile rurale active din punct de vedere economic și social reprezintă un bun public, care ar trebui să fie recunoscut printr-un program de dezvoltare rurală cu resurse adecvate; invită statele membre, regiunile și municipalitățile să pună la dispoziție o rețea completă și funcțională de servicii pentru locuitorii lor de toate vârstele, pentru a preveni exodul rural și depopularea rurală; |
| --- | --- |

17.

constată că orașele mici din regiunile care înregistrează o emigrație netă au un rol deosebit de important ca centre de servicii; solicită ca, în ceea ce privește viitoarele fonduri structurale, să se țină seama de această funcție de stabilizare, în special prin îmbunătățirea coordonării FEADR cu FEDR și FSE; constată că depopularea rurală are efecte negative colaterale asupra regiunilor urbane și că regiunile rurale active din punct de vedere economic și social reprezintă un bun public, care ar trebui să fie recunoscut printr-un program de dezvoltare rurală cu resurse adecvate; invită statele membre, regiunile și municipalitățile să pună la dispoziție o rețea completă și funcțională de servicii pentru locuitorii lor de toate vârstele, pentru a preveni exodul rural și depopularea rurală;

| 18. | subliniază că fondurile FEDER pot fi utilizate, de asemenea, în scopul de a evita excluderea socială a persoanelor în vârstă, de exemplu prin crearea de infrastructuri și de servicii destinate acestora și prin asigurarea accesibilității pentru toți; |
| --- | --- |

18.

subliniază că fondurile FEDER pot fi utilizate, de asemenea, în scopul de a evita excluderea socială a persoanelor în vârstă, de exemplu prin crearea de infrastructuri și de servicii destinate acestora și prin asigurarea accesibilității pentru toți;

| 19. | consideră că, în regiunile care cunosc deficite demografice, strategiile de adaptare ar trebui sprijinite din punct de vedere financiar; consideră că amenajarea urbană și regională trebuie să țină mai mult seama de modificările funcționale ale infrastructurii, inclusiv prin revitalizarea și reamenajarea zonelor centrale ale orașelor, un sector în care cooperarea cu actorii din domeniul privat este de asemenea importantă; observă că una dintre prioritățile politicii urbane ar trebui să fie amenajarea unor orașe mici și mari favorabile persoanelor în vârstă; solicită recunoașterea și valorificarea potențialului turistic urban și al obiectivelor de patrimoniu, deoarece acestea pot atrage și alți locuitori în zone amenințate de depopulare; |
| --- | --- |

19.

consideră că, în regiunile care cunosc deficite demografice, strategiile de adaptare ar trebui sprijinite din punct de vedere financiar; consideră că amenajarea urbană și regională trebuie să țină mai mult seama de modificările funcționale ale infrastructurii, inclusiv prin revitalizarea și reamenajarea zonelor centrale ale orașelor, un sector în care cooperarea cu actorii din domeniul privat este de asemenea importantă; observă că una dintre prioritățile politicii urbane ar trebui să fie amenajarea unor orașe mici și mari favorabile persoanelor în vârstă; solicită recunoașterea și valorificarea potențialului turistic urban și al obiectivelor de patrimoniu, deoarece acestea pot atrage și alți locuitori în zone amenințate de depopulare;

| 20. | invită regiunile să dezvolte concepte inovatoare pentru transportul în comun local, pentru abordarea, printre altele, a provocărilor legate de numărul în scădere al pasagerilor, în special în zonele rurale; invită Comisia să susțină din punct de vedere financiar aceste tipuri de proiecte; |
| --- | --- |

20.

invită regiunile să dezvolte concepte inovatoare pentru transportul în comun local, pentru abordarea, printre altele, a provocărilor legate de numărul în scădere al pasagerilor, în special în zonele rurale; invită Comisia să susțină din punct de vedere financiar aceste tipuri de proiecte;

Persoanele în vârstă, copiii și familiile

| 21. | susține ideea ca creditele cu dobânzi scăzute, care ar putea susține adaptarea locuințelor la nevoile persoanelor în vârstă, să constituie o prioritate în cadrul fondurilor FEDER; sugerează să se ofere posibilitatea de a acorda, în anumite condiții, fonduri pentru construirea de complexe de locuințe și de locuințe în care să locuiască mai multe generații, în scopul de a evita izolarea persoanelor în vârstă și de a exploata potențialul creativ al acestora, pentru a asigura unei societăți în curs de îmbătrânire o mai bună calitate a vieții; |
| --- | --- |

21.

susține ideea ca creditele cu dobânzi scăzute, care ar putea susține adaptarea locuințelor la nevoile persoanelor în vârstă, să constituie o prioritate în cadrul fondurilor FEDER; sugerează să se ofere posibilitatea de a acorda, în anumite condiții, fonduri pentru construirea de complexe de locuințe și de locuințe în care să locuiască mai multe generații, în scopul de a evita izolarea persoanelor în vârstă și de a exploata potențialul creativ al acestora, pentru a asigura unei societăți în curs de îmbătrânire o mai bună calitate a vieții;

| 22. | încurajează statele membre să adapteze serviciile sociale și de sănătate la nevoile tuturor, îndeosebi ale familiilor și ale copiilor, și să aloce fonduri pentru a asigura în continuare îngrijire la domiciliu și asistență medicală completă persoanelor în vârstă, indiferent de veniturile, vârsta și statutul social ale acestora, pentru a evita depopularea zonelor rurale și a regiunilor periferice; |
| --- | --- |

22.

încurajează statele membre să adapteze serviciile sociale și de sănătate la nevoile tuturor, îndeosebi ale familiilor și ale copiilor, și să aloce fonduri pentru a asigura în continuare îngrijire la domiciliu și asistență medicală completă persoanelor în vârstă, indiferent de veniturile, vârsta și statutul social ale acestora, pentru a evita depopularea zonelor rurale și a regiunilor periferice;

| 23. | consideră că investițiile publice în sistemele de sănătate și de îngrijire sunt importante pentru coeziunea socială din Europa; invită statele membre să asigure și în zonele rurale îngrijiri medicale de calitate, de exemplu prin clinici care să funcționeze drept puncte regionale de acces la îngrijiri medicale și prin servicii de sănătate care să permită combaterea „deșertificării medicale”, iar în regiunile frontaliere, prin intensificarea cooperării transfrontaliere între clinici și între părțile interesate, precum și prin analizarea posibilității de a utiliza fonduri structurale pentru promovarea unor măsuri adiționale în domeniul telemedicinii și al serviciilor de îngrijire și pentru sprijinirea îmbătrânirii active; invită Comisia să găsească soluții inovatoare pentru a acorda sprijin financiar acestor demersuri; |
| --- | --- |

23.

consideră că investițiile publice în sistemele de sănătate și de îngrijire sunt importante pentru coeziunea socială din Europa; invită statele membre să asigure și în zonele rurale îngrijiri medicale de calitate, de exemplu prin clinici care să funcționeze drept puncte regionale de acces la îngrijiri medicale și prin servicii de sănătate care să permită combaterea „deșertificării medicale”, iar în regiunile frontaliere, prin intensificarea cooperării transfrontaliere între clinici și între părțile interesate, precum și prin analizarea posibilității de a utiliza fonduri structurale pentru promovarea unor măsuri adiționale în domeniul telemedicinii și al serviciilor de îngrijire și pentru sprijinirea îmbătrânirii active; invită Comisia să găsească soluții inovatoare pentru a acorda sprijin financiar acestor demersuri;

| 24. | atrage atenția asupra faptului că există pericolul ca anumite dificultăți de la nivel regional să aibă un efect negativ asupra furnizării de servicii de interes general, îndeosebi lipsa de personal calificat în sectorul îngrijirilor medicale în anumite regiuni; consideră că, pentru a garanta un nivel înalt al calității îngrijirilor și pentru a crea noi locuri de muncă, aceste regiuni ar trebui să elaboreze răspunsuri regionale specifice la nevoile și la dificultățile legate de furnizarea de servicii și să utilizeze fonduri FSE pentru formarea personalului din sectorul îngrijirilor medicale, inclusiv prin programe de recalificare pentru șomeri; subliniază că aceasta ar însemna o contribuție directă la obiectivul UE 2020 de creare a mai multor locuri de muncă; |
| --- | --- |

24.

atrage atenția asupra faptului că există pericolul ca anumite dificultăți de la nivel regional să aibă un efect negativ asupra furnizării de servicii de interes general, îndeosebi lipsa de personal calificat în sectorul îngrijirilor medicale în anumite regiuni; consideră că, pentru a garanta un nivel înalt al calității îngrijirilor și pentru a crea noi locuri de muncă, aceste regiuni ar trebui să elaboreze răspunsuri regionale specifice la nevoile și la dificultățile legate de furnizarea de servicii și să utilizeze fonduri FSE pentru formarea personalului din sectorul îngrijirilor medicale, inclusiv prin programe de recalificare pentru șomeri; subliniază că aceasta ar însemna o contribuție directă la obiectivul UE 2020 de creare a mai multor locuri de muncă;

| 25. | subliniază importanța creării de condiții care să permită oamenilor să atingă un echilibru între viață profesională, familie și viață privată și, de exemplu, a punerii la dispoziție, acolo unde este posibil, a unor servicii de îngrijire a copiilor de toate vârstele care să fie accesibile tuturor, fiabile, de foarte bună calitate și cu program continuu, inclusiv facilități și posibilități destinate învățământului preșcolar, în scopul prevenirii depopulării; recunoaște, totodată, rolul important pe care îl au familiile extinse în îngrijirea copiilor; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța creării de condiții care să permită oamenilor să atingă un echilibru între viață profesională, familie și viață privată și, de exemplu, a punerii la dispoziție, acolo unde este posibil, a unor servicii de îngrijire a copiilor de toate vârstele care să fie accesibile tuturor, fiabile, de foarte bună calitate și cu program continuu, inclusiv facilități și posibilități destinate învățământului preșcolar, în scopul prevenirii depopulării; recunoaște, totodată, rolul important pe care îl au familiile extinse în îngrijirea copiilor;

| 26. | consideră că este important să existe suficient spațiu locativ accesibil pentru familii, astfel încât viața de familie și viața profesională să poată fi reconciliate într-un mod mai eficient, întrucât sprijinirea familiilor tinere poate contribui la creșterea natalității în statele membre; |
| --- | --- |

26.

consideră că este important să existe suficient spațiu locativ accesibil pentru familii, astfel încât viața de familie și viața profesională să poată fi reconciliate într-un mod mai eficient, întrucât sprijinirea familiilor tinere poate contribui la creșterea natalității în statele membre;

Migrația/integrarea

| 27. | subliniază faptul că migrația ar putea cauza anumite probleme de integrare; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că migrația ar putea cauza anumite probleme de integrare;

| 28. | subliniază faptul că migrația forței de muncă calificate din statele membre noi către statele membre vechi este una dintre cele mai mari probleme demografice din statele membre noi și are un impact negativ asupra structurii de vârstă a populației acestora; subliniază, de asemenea, că de migrație putem vorbi și în cazul personalului medical, ceea ce periclitează sustenabilitatea sistemului de sănătate din regiunile mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că migrația forței de muncă calificate din statele membre noi către statele membre vechi este una dintre cele mai mari probleme demografice din statele membre noi și are un impact negativ asupra structurii de vârstă a populației acestora; subliniază, de asemenea, că de migrație putem vorbi și în cazul personalului medical, ceea ce periclitează sustenabilitatea sistemului de sănătate din regiunile mai puțin dezvoltate;

| 29. | recunoaște, cu toate acestea, că migrația oferă, în special regiunilor care se confruntă cu un exod net al populației, posibilitatea de a contracara impactul negativ al schimbărilor demografice și, prin urmare, invită statele membre să recunoască integrarea migranților ca o măsură politică de importanță strategică; |
| --- | --- |

29.

recunoaște, cu toate acestea, că migrația oferă, în special regiunilor care se confruntă cu un exod net al populației, posibilitatea de a contracara impactul negativ al schimbărilor demografice și, prin urmare, invită statele membre să recunoască integrarea migranților ca o măsură politică de importanță strategică;

| 30. | invită statele membre să convină asupra unei strategii comune privind migrația legală, deoarece Europa depinde, îndeosebi în anumite domenii, de migrația personalului calificat (atât între statele membre, cât și din afara UE, în special din țările care se învecinează cu Uniunea) din motive demografice; consideră că statele membre trebuie să depună eforturi în vederea menținerii forței de muncă calificate, pentru a contribui la dezvoltarea echilibrată a regiunilor și pentru a atenua consecințele schimbărilor demografice; |
| --- | --- |

30.

invită statele membre să convină asupra unei strategii comune privind migrația legală, deoarece Europa depinde, îndeosebi în anumite domenii, de migrația personalului calificat (atât între statele membre, cât și din afara UE, în special din țările care se învecinează cu Uniunea) din motive demografice; consideră că statele membre trebuie să depună eforturi în vederea menținerii forței de muncă calificate, pentru a contribui la dezvoltarea echilibrată a regiunilor și pentru a atenua consecințele schimbărilor demografice;

| 31. | propune să se pună la dispoziție mai multe fonduri pentru integrarea imigranților pentru a combate prejudecățile și să se promoveze cursuri de formare și organizarea unor evenimente la nivelul comunităților pentru a încuraja schimburile; |
| --- | --- |

31.

propune să se pună la dispoziție mai multe fonduri pentru integrarea imigranților pentru a combate prejudecățile și să se promoveze cursuri de formare și organizarea unor evenimente la nivelul comunităților pentru a încuraja schimburile;

Ocuparea forței de muncă

| 32. | invită Comisia să orienteze FSE astfel încât să se țină cont de persoanele aflate în toate etapele vieții și să se asigure că potențialul profesional și voluntar este folosit într-o mai mare măsură pentru a răspunde provocărilor generate de schimbările demografice; subliniază că ar trebui folosite experiența și cunoștințele persoanelor mai în vârstă, de exemplu în proiecte legate de îndrumare, pentru a facilita tranziția între generații, și că sunt necesare soluții adecvate în acest sens; consideră că o șansă care nu ar trebui ratată o reprezintă comunicarea între generații; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să orienteze FSE astfel încât să se țină cont de persoanele aflate în toate etapele vieții și să se asigure că potențialul profesional și voluntar este folosit într-o mai mare măsură pentru a răspunde provocărilor generate de schimbările demografice; subliniază că ar trebui folosite experiența și cunoștințele persoanelor mai în vârstă, de exemplu în proiecte legate de îndrumare, pentru a facilita tranziția între generații, și că sunt necesare soluții adecvate în acest sens; consideră că o șansă care nu ar trebui ratată o reprezintă comunicarea între generații;

| 33. | consideră că regiunile ar trebui să utilizeze fondurile FSE în mod clar pentru a combate șomajul în rândul tinerilor pentru a asigura integrarea socială a tinerilor și pentru a le oferi acestora posibilitatea de a exercita o profesie adecvată; subliniază că acest lucru ar putea fi realizat, de exemplu, prin susținerea acțiunilor de formare a tinerilor și a spiritului antreprenorial în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

33.

consideră că regiunile ar trebui să utilizeze fondurile FSE în mod clar pentru a combate șomajul în rândul tinerilor pentru a asigura integrarea socială a tinerilor și pentru a le oferi acestora posibilitatea de a exercita o profesie adecvată; subliniază că acest lucru ar putea fi realizat, de exemplu, prin susținerea acțiunilor de formare a tinerilor și a spiritului antreprenorial în rândul tinerilor;

| 34. | este de părere că trebuie susținută în continuare creșterea ratei ocupării forței de muncă în rândul femeilor; solicită, prin urmare, ca mai multe femei să obțină accesul la locuri de muncă calificate și la programe pentru învățarea pe tot parcursul vieții, cu condiția ca respectivele calificări obținute să corespundă cerințelor pieței muncii; recomandă statelor membre să dezvolte sisteme prin care angajații să fie încurajați să ia parte la proiecte speciale, care să îi ajute să-și reconcilieze viața profesională cu cea de familie; |
| --- | --- |

34.

este de părere că trebuie susținută în continuare creșterea ratei ocupării forței de muncă în rândul femeilor; solicită, prin urmare, ca mai multe femei să obțină accesul la locuri de muncă calificate și la programe pentru învățarea pe tot parcursul vieții, cu condiția ca respectivele calificări obținute să corespundă cerințelor pieței muncii; recomandă statelor membre să dezvolte sisteme prin care angajații să fie încurajați să ia parte la proiecte speciale, care să îi ajute să-și reconcilieze viața profesională cu cea de familie;

| 35. | subliniază că, pentru regiunile europene care se confruntă cu provocări demografice, crearea unui mediu favorabil unui sector privat competitiv și inovator este esențială în vederea creării de noi locuri de muncă în rândul tuturor generațiilor; |
| --- | --- |

35.

subliniază că, pentru regiunile europene care se confruntă cu provocări demografice, crearea unui mediu favorabil unui sector privat competitiv și inovator este esențială în vederea creării de noi locuri de muncă în rândul tuturor generațiilor;

Analiză/bunele practici

| 36. | consideră că evoluțiile demografice din regiuni ar trebui evaluate din punct de vedere statistic; invită Comisia să prezinte propuneri pentru ca bazele de date locale, regionale și naționale privind evoluția demografică să fie comparabile, pentru a permite evaluarea datelor la nivel european și stimularea schimbului de bune practici între state, regiuni și localități; |
| --- | --- |

36.

consideră că evoluțiile demografice din regiuni ar trebui evaluate din punct de vedere statistic; invită Comisia să prezinte propuneri pentru ca bazele de date locale, regionale și naționale privind evoluția demografică să fie comparabile, pentru a permite evaluarea datelor la nivel european și stimularea schimbului de bune practici între state, regiuni și localități;

| 37. | invită Comisia să îmbunătățească indexul privind vulnerabilitatea demografică și să-l calculeze din cinci în cinci ani, pentru a se identifica regiunile europene expuse în mod special schimbărilor demografice; îndeamnă Comisia să creeze practici-pilot, cu scopul de a identifica practicile aplicate în regiunile cu cele mai stricte cerințe; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să îmbunătățească indexul privind vulnerabilitatea demografică și să-l calculeze din cinci în cinci ani, pentru a se identifica regiunile europene expuse în mod special schimbărilor demografice; îndeamnă Comisia să creeze practici-pilot, cu scopul de a identifica practicile aplicate în regiunile cu cele mai stricte cerințe;

| 38. | invită statele membre și autoritățile regionale și locale să îmbunătățească cooperarea cu actorii locali și regionali în ceea ce privește aspectele legate de schimbările demografice; consideră că, în regiunile de frontieră, cooperarea ar trebui să țină seama și de dorințele și de posibilitățile legate de inițiativele transfrontaliere; sugerează dezvoltarea de programe de formare în acest domeniu pentru o înțelegere mai bună și o sensibilizare crescută cu privire la aspectele în cauză; îndeamnă regiunile să facă schimb de bune practici în ceea ce privește provocările legate de îmbătrânire; |
| --- | --- |

38.

invită statele membre și autoritățile regionale și locale să îmbunătățească cooperarea cu actorii locali și regionali în ceea ce privește aspectele legate de schimbările demografice; consideră că, în regiunile de frontieră, cooperarea ar trebui să țină seama și de dorințele și de posibilitățile legate de inițiativele transfrontaliere; sugerează dezvoltarea de programe de formare în acest domeniu pentru o înțelegere mai bună și o sensibilizare crescută cu privire la aspectele în cauză; îndeamnă regiunile să facă schimb de bune practici în ceea ce privește provocările legate de îmbătrânire;

| 39. | propune Comisiei să sprijine, în cadrul cooperării teritoriale, crearea de rețele la nivelul întregii UE în cadrul cărora autoritățile regionale și locale, precum și actorii societății civile să poată învăța unii de la ceilalți despre abordarea problemelor generate de schimbările demografice; |
| --- | --- |

39.

propune Comisiei să sprijine, în cadrul cooperării teritoriale, crearea de rețele la nivelul întregii UE în cadrul cărora autoritățile regionale și locale, precum și actorii societății civile să poată învăța unii de la ceilalți despre abordarea problemelor generate de schimbările demografice;

| 40. | invită Comisia să caute posibilități de elaborare într-o formă mai adecvată a ideii „ERASMUS pentru reprezentanții locali și regionali aleși” și să explice mai în detaliu ideea sa privind „universitatea de vară/iarnă”, pentru ca reprezentanții regiunilor europene să poată face schimb de experiențe și de abordări pozitive cu privire la problemele demografice; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia să caute posibilități de elaborare într-o formă mai adecvată a ideii „ERASMUS pentru reprezentanții locali și regionali aleși” și să explice mai în detaliu ideea sa privind „universitatea de vară/iarnă”, pentru ca reprezentanții regiunilor europene să poată face schimb de experiențe și de abordări pozitive cu privire la problemele demografice;

| 41. | invită Comisia să elaboreze o culegere a celor mai bune practici, să le analizeze și să le comunice statelor membre și regiunilor, astfel încât acestea să poată servi drept modele în ceea ce privește stabilirea politicii de abordare a provocărilor demografice; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia să elaboreze o culegere a celor mai bune practici, să le analizeze și să le comunice statelor membre și regiunilor, astfel încât acestea să poată servi drept modele în ceea ce privește stabilirea politicii de abordare a provocărilor demografice;

| 42. | invită statele membre și regiunile să facă schimb de experiență, de bune practici și de abordări noi în ceea ce privește evitarea consecințelor negative ale schimbărilor demografice; |
| --- | --- |

42.

invită statele membre și regiunile să facă schimb de experiență, de bune practici și de abordări noi în ceea ce privește evitarea consecințelor negative ale schimbărilor demografice;

*

* *

| 43. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

43.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0400.

(2)  JO C 184 E, 6.8.2009, p. 75.

(3)  JO C 292 E, 1.12.2006, p. 131.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/15

---

Marți, 15 noiembrie 2011Punerea în aplicare a Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale

P7_TA(2011)0490

Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale (2011/2024(INI))

2013/C 153 E/03

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la crearea unui card profesional european pentru furnizorii de servicii (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la crearea unui card profesional european pentru furnizorii de servicii (2),

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 19 ianuarie 2006, Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos, C–330/03, Rec., |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 19 ianuarie 2006, Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos, C–330/03, Rec.,

| — | având în vedere Raportul privind cetățenia UE în 2010 – „Eliminarea obstacolelor din calea drepturilor cetățenilor UE” (COM(2010)0603), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind cetățenia UE în 2010 – „Eliminarea obstacolelor din calea drepturilor cetățenilor UE” (COM(2010)0603),

| — | având în vedere consultarea publică lansată de Comisie în martie 2011 în legătură cu Directiva 2005/36/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultarea publică lansată de Comisie în martie 2011 în legătură cu Directiva 2005/36/CE,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 - O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „EUROPA 2020 - O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere raportul prezentat Comisiei la 9 mai 2010 de Mario Monti, raport intitulat „O nouă strategie pentru piața unică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat Comisiei la 9 mai 2010 de Mario Monti, raport intitulat „O nouă strategie pentru piața unică”,

| — | având în vedere audierea desfășurată împreună cu parlamentele naționale la 26 octombrie 2010 cu privire la transpunerea și punerea în aplicare a Directivei 2005/36/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea desfășurată împreună cu parlamentele naționale la 26 octombrie 2010 cu privire la transpunerea și punerea în aplicare a Directivei 2005/36/CE,

| — | având în vedere studiul pe care l-a solicitat cu privire la recunoașterea calificărilor profesionale (PE 447.514), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul pe care l-a solicitat cu privire la recunoașterea calificărilor profesionale (PE 447.514),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010 intitulată „Către un Act privind piața unică - Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2010 intitulată „Către un Act privind piața unică - Pentru o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate” (COM(2010)0608),

| — | având în vedere Raportul anual al SOLVIT pe 2010 referitor la dezvoltarea și performanța rețelei SOLVIT în 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al SOLVIT pe 2010 referitor la dezvoltarea și performanța rețelei SOLVIT în 2010,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la o piață unică pentru europeni (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2011 referitoare la o piață unică pentru europeni (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 22 iunie 2011 intitulată „Modernizarea Directivei privind calificările profesionale” (COM(2011)0367), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 22 iunie 2011 intitulată „Modernizarea Directivei privind calificările profesionale” (COM(2011)0367),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 5 iulie 2011 referitor la rezumatul răspunsurilor la consultarea publică pe tema modernizării Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 5 iulie 2011 referitor la rezumatul răspunsurilor la consultarea publică pe tema modernizării Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale (4),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 5 iulie 2011 referitor la evaluarea Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 5 iulie 2011 referitor la evaluarea Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale (5),

| — | având în vedere articolul 48 și articolul 119 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 și articolul 119 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0373/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0373/2011),

| A. | întrucât schimbările demografice vor face din ce în ce mai importantă mobilitatea profesioniștilor în întreaga Uniune Europeană; |
| --- | --- |

A.

întrucât schimbările demografice vor face din ce în ce mai importantă mobilitatea profesioniștilor în întreaga Uniune Europeană;

| B. | întrucât evoluția piețelor muncii necesită o mai mare transparență, simplificare și flexibilitate a normelor privind recunoașterea calificărilor profesionale; |
| --- | --- |

B.

întrucât evoluția piețelor muncii necesită o mai mare transparență, simplificare și flexibilitate a normelor privind recunoașterea calificărilor profesionale;

| C. | întrucât mobilitatea profesională este un factor-cheie pentru dezvoltarea economică și redresarea economică durabilă; |
| --- | --- |

C.

întrucât mobilitatea profesională este un factor-cheie pentru dezvoltarea economică și redresarea economică durabilă;

| D. | întrucât, potrivit constatărilor Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop), se așteaptă ca cererea de lucrători cu înaltă calificare să crească în Uniunea Europeană cu peste 16 milioane de locuri de muncă de acum până în 2020; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit constatărilor Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop), se așteaptă ca cererea de lucrători cu înaltă calificare să crească în Uniunea Europeană cu peste 16 milioane de locuri de muncă de acum până în 2020;

| E. | întrucât dreptul de a obține un loc de muncă sau de a presta servicii în alt stat membru este un drept fundamental conferit prin tratate și constituie un exemplu concret al modului în care cetățenii pot beneficia de piața unică; |
| --- | --- |

E.

întrucât dreptul de a obține un loc de muncă sau de a presta servicii în alt stat membru este un drept fundamental conferit prin tratate și constituie un exemplu concret al modului în care cetățenii pot beneficia de piața unică;

| F. | întrucât libera circulație a persoanelor în cadrul UE și dreptul la recunoașterea meritelor și a competențelor profesionale vor putea deveni realitate numai atunci când barierele invizibile existente vor fi reduse la minimum și anumite norme naționale care împiedică în prezent în mod disproporționat exercitarea dreptului la locuri de muncă calificate vor dispărea; |
| --- | --- |

F.

întrucât libera circulație a persoanelor în cadrul UE și dreptul la recunoașterea meritelor și a competențelor profesionale vor putea deveni realitate numai atunci când barierele invizibile existente vor fi reduse la minimum și anumite norme naționale care împiedică în prezent în mod disproporționat exercitarea dreptului la locuri de muncă calificate vor dispărea;

| G. | întrucât garantarea faptului că sistemul pentru recunoașterea calificărilor profesionale este conceput în cel mai bun mod posibil reprezintă o condiție prealabilă pentru a le permite tuturor să se bucure din plin de avantajele libertății de circulație; |
| --- | --- |

G.

întrucât garantarea faptului că sistemul pentru recunoașterea calificărilor profesionale este conceput în cel mai bun mod posibil reprezintă o condiție prealabilă pentru a le permite tuturor să se bucure din plin de avantajele libertății de circulație;

| H. | întrucât în Actul privind piața unică s-a subliniat faptul că modernizarea sistemului de recunoaștere a calificărilor profesionale este cheia intensificării creșterii economice și a consolidării încrederii profesioniștilor și a cetățenilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât în Actul privind piața unică s-a subliniat faptul că modernizarea sistemului de recunoaștere a calificărilor profesionale este cheia intensificării creșterii economice și a consolidării încrederii profesioniștilor și a cetățenilor;

| I. | întrucât unul dintre principalele motive pentru dificultățile recunoașterii titlurilor academice și a calificărilor profesionale este lipsa de încredere în criteriile de acreditare și de acordare a calificărilor academice din țara de origine, astfel încât este urgent să se instituie măsuri pentru recunoașterea automată prin eliminarea obstacolelor naționale formale și a prejudecăților ce împiedică recunoașterea; |
| --- | --- |

I.

întrucât unul dintre principalele motive pentru dificultățile recunoașterii titlurilor academice și a calificărilor profesionale este lipsa de încredere în criteriile de acreditare și de acordare a calificărilor academice din țara de origine, astfel încât este urgent să se instituie măsuri pentru recunoașterea automată prin eliminarea obstacolelor naționale formale și a prejudecăților ce împiedică recunoașterea;

| J. | întrucât, în temeiul directivei, din 2007 au fost luate circa 100 000 de decizii privind recunoașterea, ceea ce a făcut posibilă mobilitatea a 85 000 de profesioniști (6); |
| --- | --- |

J.

întrucât, în temeiul directivei, din 2007 au fost luate circa 100 000 de decizii privind recunoașterea, ceea ce a făcut posibilă mobilitatea a 85 000 de profesioniști (6);

| K. | întrucât, dintre profesiile reglementate în UE, cele din domeniul sănătății permit cea mai mare mobilitate, în perioada 2007-2010 fiindu-le recunoscută calificarea unui număr de aproximativ 57 200 de medici, asistenți medicali, medici stomatologi, farmaciști, moașe și medici veterinari; |
| --- | --- |

K.

întrucât, dintre profesiile reglementate în UE, cele din domeniul sănătății permit cea mai mare mobilitate, în perioada 2007-2010 fiindu-le recunoscută calificarea unui număr de aproximativ 57 200 de medici, asistenți medicali, medici stomatologi, farmaciști, moașe și medici veterinari;

| L. | întrucât încă mai există o discrepanță între așteptările cetățenilor și realitate, mai mult de 16 % dintre cazurile SOLVIT din anul 2010 având legătură cu recunoașterea calificărilor profesionale (7); |
| --- | --- |

L.

întrucât încă mai există o discrepanță între așteptările cetățenilor și realitate, mai mult de 16 % dintre cazurile SOLVIT din anul 2010 având legătură cu recunoașterea calificărilor profesionale (7);

| M. | întrucât este dificil să se identifice autoritatea competentă pentru recunoașterea calificărilor profesionale și întrucât procedurile aferente sunt complexe; |
| --- | --- |

M.

întrucât este dificil să se identifice autoritatea competentă pentru recunoașterea calificărilor profesionale și întrucât procedurile aferente sunt complexe;

| N. | întrucât Directiva privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere prevede ca statele membre în care se efectuează tratamentul să se asigure că informațiile privind dreptul de a practica al cadrelor medicale incluse în registrele naționale sau locale de pe teritoriul lor sunt puse la dispoziția autorităților din alte state membre, schimbul de informații având loc prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne; |
| --- | --- |

N.

întrucât Directiva privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere prevede ca statele membre în care se efectuează tratamentul să se asigure că informațiile privind dreptul de a practica al cadrelor medicale incluse în registrele naționale sau locale de pe teritoriul lor sunt puse la dispoziția autorităților din alte state membre, schimbul de informații având loc prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne;

| O. | întrucât cazurile SOLVIT legate de calificările profesionale au fost în număr de 220 în 2010, peste două treimi dintre acestea provenind din doar patru state membre; |
| --- | --- |

O.

întrucât cazurile SOLVIT legate de calificările profesionale au fost în număr de 220 în 2010, peste două treimi dintre acestea provenind din doar patru state membre;

| P. | întrucât Directiva 2005/36/CE a consolidat normele stabilite prin 15 directive anterioare, adoptate începând cu anul 1960; |
| --- | --- |

P.

întrucât Directiva 2005/36/CE a consolidat normele stabilite prin 15 directive anterioare, adoptate începând cu anul 1960;

| Q. | întrucât Directiva 2005/36/CE nu a fost transpusă la timp de către toate statele membre, fiind pusă complet în aplicare abia la trei ani de la termenul-limită inițial; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Directiva 2005/36/CE nu a fost transpusă la timp de către toate statele membre, fiind pusă complet în aplicare abia la trei ani de la termenul-limită inițial;

| R. | întrucât aplicarea corectă a directivei respective consolidează dimensiunea umană a pieței unice; |
| --- | --- |

R.

întrucât aplicarea corectă a directivei respective consolidează dimensiunea umană a pieței unice;

| S. | întrucât introducerea unui card profesional european ar putea simplifica și accelera procesul de recunoaștere a calificărilor profesionale, |
| --- | --- |

S.

întrucât introducerea unui card profesional european ar putea simplifica și accelera procesul de recunoaștere a calificărilor profesionale,

Simplificare pentru cetățeni

| 1. | consideră că libera circulație a unui număr crescând de persoane cu înaltă calificare și de lucrători reprezintă unul dintre principalele avantaje ale cooperării europene și ale unei piețe interne competitive, un factor important de dezvoltare pentru economiile din întreaga UE, precum și un drept al tuturor cetățenilor europeni; este ferm convins că mobilitatea lucrătorilor ar trebui sporită în rândul cetățenilor din UE și că obstacolele indirecte ar trebui eliminate, cu condiția asigurării unui echilibru între mobilitate și calitatea calificărilor profesionale; |
| --- | --- |

1.

consideră că libera circulație a unui număr crescând de persoane cu înaltă calificare și de lucrători reprezintă unul dintre principalele avantaje ale cooperării europene și ale unei piețe interne competitive, un factor important de dezvoltare pentru economiile din întreaga UE, precum și un drept al tuturor cetățenilor europeni; este ferm convins că mobilitatea lucrătorilor ar trebui sporită în rândul cetățenilor din UE și că obstacolele indirecte ar trebui eliminate, cu condiția asigurării unui echilibru între mobilitate și calitatea calificărilor profesionale;

| 2. | încurajează toate inițiativele care vizează facilitarea mobilității transfrontaliere ca mijloc de asigurare a unei funcționări eficiente a piețelor forței de muncă și ca metodă de a stimula creșterea economică și competitivitatea în cadrul UE; recunoaște nevoia de modernizare a Directivei 2005/36/CE, care trebuie să asigure un cadru juridic clar și solid; |
| --- | --- |

2.

încurajează toate inițiativele care vizează facilitarea mobilității transfrontaliere ca mijloc de asigurare a unei funcționări eficiente a piețelor forței de muncă și ca metodă de a stimula creșterea economică și competitivitatea în cadrul UE; recunoaște nevoia de modernizare a Directivei 2005/36/CE, care trebuie să asigure un cadru juridic clar și solid;

| 3. | invită Comisia și statele membre să încurajeze în continuare mobilitatea în rândul profesioniștilor; susține că numărul relativ mic de profesioniști mobili este un motiv de îngrijorare și sugerează să se elaboreze strategii pentru soluționarea acestei probleme; subliniază rezultatul recentului sondaj Eurobarometru potrivit căruia peste 50 % dintre tinerii din Europa sunt dispuși sau dornici să lucreze în străinătate (8); |
| --- | --- |

3.

invită Comisia și statele membre să încurajeze în continuare mobilitatea în rândul profesioniștilor; susține că numărul relativ mic de profesioniști mobili este un motiv de îngrijorare și sugerează să se elaboreze strategii pentru soluționarea acestei probleme; subliniază rezultatul recentului sondaj Eurobarometru potrivit căruia peste 50 % dintre tinerii din Europa sunt dispuși sau dornici să lucreze în străinătate (8);

| 4. | invită statele membre să promoveze avantajele directivei în rândul cetățenilor și profesioniștilor de pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

4.

invită statele membre să promoveze avantajele directivei în rândul cetățenilor și profesioniștilor de pe teritoriul lor;

| 5. | consideră că dialogul dintre părțile interesate, în scopul actualizării periodice a cerințelor de formare inițială, de recunoaștere a experienței și de formare continuă este esențial pentru a obține o armonizare a formărilor; consideră, de asemenea, că instituirea unui „al 28-lea regim” care să se suprapună cu sistemele naționale nu este în măsură să soluționeze în mod clar și satisfăcător problema diferențelor de formare; |
| --- | --- |

5.

consideră că dialogul dintre părțile interesate, în scopul actualizării periodice a cerințelor de formare inițială, de recunoaștere a experienței și de formare continuă este esențial pentru a obține o armonizare a formărilor; consideră, de asemenea, că instituirea unui „al 28-lea regim” care să se suprapună cu sistemele naționale nu este în măsură să soluționeze în mod clar și satisfăcător problema diferențelor de formare;

| 6. | observă că principiul accesului parțial este considerat indezirabil de către majoritatea părților care au răspuns la consultarea publică a Comisiei, este dificil de monitorizat în practică și trebuie clarificat; consideră, totuși, că principiul accesului parțial ar putea aduce beneficii, dar numai profesiilor în care sarcinile pot fi diferențiate în mod clar; solicită o evaluare amănunțită a principiului și, de asemenea, solicită ca acesta să se aplice de la caz la caz, excluzând profesiile reglementate care au implicații în domeniul sănătății și al siguranței; |
| --- | --- |

6.

observă că principiul accesului parțial este considerat indezirabil de către majoritatea părților care au răspuns la consultarea publică a Comisiei, este dificil de monitorizat în practică și trebuie clarificat; consideră, totuși, că principiul accesului parțial ar putea aduce beneficii, dar numai profesiilor în care sarcinile pot fi diferențiate în mod clar; solicită o evaluare amănunțită a principiului și, de asemenea, solicită ca acesta să se aplice de la caz la caz, excluzând profesiile reglementate care au implicații în domeniul sănătății și al siguranței;

| 7. | salută succesul general al procedurii de recunoaștere automată; subliniază însă faptul că procedura de recunoaștere în cadrul sistemului general bazat pe experiența profesională este excesiv de greoaie și îndelungată atât pentru autoritățile competente, cât și pentru cei care exercită anumite profesii; |
| --- | --- |

7.

salută succesul general al procedurii de recunoaștere automată; subliniază însă faptul că procedura de recunoaștere în cadrul sistemului general bazat pe experiența profesională este excesiv de greoaie și îndelungată atât pentru autoritățile competente, cât și pentru cei care exercită anumite profesii;

| 8. | constată, subliniind în același timp importanța sistemului de declarare prealabilă, că în cadrul consultării publice a Comisiei din 2011 s-au ridicat numeroase probleme și că, prin urmare, măsurile de îmbunătățirea a mobilității temporare a profesioniștilor ar trebui să constituie un aspect esențial al apropiatei revizuiri a Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale; solicită o clarificare mai bună a conceptului de prestare de servicii temporară și ocazională, ținând cont de faptul că elaborarea unei definiții care să acopere toate profesiile ar fi imposibilă și ar afecta subsidiaritatea; |
| --- | --- |

8.

constată, subliniind în același timp importanța sistemului de declarare prealabilă, că în cadrul consultării publice a Comisiei din 2011 s-au ridicat numeroase probleme și că, prin urmare, măsurile de îmbunătățirea a mobilității temporare a profesioniștilor ar trebui să constituie un aspect esențial al apropiatei revizuiri a Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale; solicită o clarificare mai bună a conceptului de prestare de servicii temporară și ocazională, ținând cont de faptul că elaborarea unei definiții care să acopere toate profesiile ar fi imposibilă și ar afecta subsidiaritatea;

| 9. | consideră că autoritățile competente întâmpină dificultăți în aplicarea sistemului de declarare prealabilă deoarece nu există o abordare consecventă a evaluării caracterului temporar și ocazional al unui serviciu și deoarece este deosebit de dificil să se monitorizeze activitățile prestatorilor de servicii pe teren; solicită Comisiei să evalueze dispozițiile actuale ale articolului 7 din directivă și să ofere explicații suplimentare cu privire la jurisprudența existentă, în special cu privire la profesiile care au implicații pentru sănătatea și siguranța publică; solicită Comisiei să își prezinte concluziile Parlamentului; |
| --- | --- |

9.

consideră că autoritățile competente întâmpină dificultăți în aplicarea sistemului de declarare prealabilă deoarece nu există o abordare consecventă a evaluării caracterului temporar și ocazional al unui serviciu și deoarece este deosebit de dificil să se monitorizeze activitățile prestatorilor de servicii pe teren; solicită Comisiei să evalueze dispozițiile actuale ale articolului 7 din directivă și să ofere explicații suplimentare cu privire la jurisprudența existentă, în special cu privire la profesiile care au implicații pentru sănătatea și siguranța publică; solicită Comisiei să își prezinte concluziile Parlamentului;

| 10. | subliniază că articolul 7 alineatul (4) din directivă, care permite statelor membre să efectueze verificări prealabile ale calificărilor în cazul profesiilor legate de sănătate și siguranță ce nu beneficiază de recunoaștere automată, este considerat esențial de către marea majoritate a părților interesate; susține, cu toate acestea, că, pentru a spori transparența, statele membre ar trebui să clarifice care sunt profesiile despre care consideră că au implicații în materie de sănătate și siguranță; |
| --- | --- |

10.

subliniază că articolul 7 alineatul (4) din directivă, care permite statelor membre să efectueze verificări prealabile ale calificărilor în cazul profesiilor legate de sănătate și siguranță ce nu beneficiază de recunoaștere automată, este considerat esențial de către marea majoritate a părților interesate; susține, cu toate acestea, că, pentru a spori transparența, statele membre ar trebui să clarifice care sunt profesiile despre care consideră că au implicații în materie de sănătate și siguranță;

| 11. | este de acord cu Comisia că definiția „educației și formării reglementate” este prea restrictivă și poate avea un impact nejustificat asupra mobilității temporare a profesioniștilor; consideră că definiția ar trebui să cuprindă orice formare care permite exercitarea unei profesii în statul membru de origine; |
| --- | --- |

11.

este de acord cu Comisia că definiția „educației și formării reglementate” este prea restrictivă și poate avea un impact nejustificat asupra mobilității temporare a profesioniștilor; consideră că definiția ar trebui să cuprindă orice formare care permite exercitarea unei profesii în statul membru de origine;

| 12. | solicită Comisiei să clarifice faptul că o declarație în scopul mobilității temporare ar trebui să fie valabilă, în principiu, pe întreg teritoriul unui stat membru și să analizeze necesitatea unei declarații anuale; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să clarifice faptul că o declarație în scopul mobilității temporare ar trebui să fie valabilă, în principiu, pe întreg teritoriul unui stat membru și să analizeze necesitatea unei declarații anuale;

| 13. | solicită ca prestatorii de servicii care prestează servicii exclusiv unor consumatori pe care îi însoțesc în alte state membre și care nu au, prin urmare, niciun contact cu consumatorii locali din statul membru gazdă (de exemplu, ghizi turistici, antrenori, personal medical de însoțire a sportivilor), să fie exceptați de la obligația de declarare prealabilă prevăzută la articolul 7; propune ca derogarea să se aplice tuturor serviciilor care nu vizează sănătatea și siguranța publică, |
| --- | --- |

13.

solicită ca prestatorii de servicii care prestează servicii exclusiv unor consumatori pe care îi însoțesc în alte state membre și care nu au, prin urmare, niciun contact cu consumatorii locali din statul membru gazdă (de exemplu, ghizi turistici, antrenori, personal medical de însoțire a sportivilor), să fie exceptați de la obligația de declarare prealabilă prevăzută la articolul 7; propune ca derogarea să se aplice tuturor serviciilor care nu vizează sănătatea și siguranța publică,

| 14. | invită Comisia să coordoneze și să consolideze diferitele surse de informații disponibile în prezent cu privire la problemele legate de recunoașterea calificărilor profesionale – inclusiv punctele naționale de contact și organismele profesionale – cu portalul „Europa ta”, care indică punctele unice de contact disponibile în prezent în conformitate cu Directiva privind serviciile; susține că această măsură le va oferi profesioniștilor, în propria limbă, o interfață publică unde să poată încărca documente, să-și poată accesa și imprima cardul profesional, precum și să obțină informații de actualitate cu privire la procedura de recunoaștere și informații administrative cu privire la autoritățile competente, organismele profesionale și documentele pe care trebuie să le depună; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să coordoneze și să consolideze diferitele surse de informații disponibile în prezent cu privire la problemele legate de recunoașterea calificărilor profesionale – inclusiv punctele naționale de contact și organismele profesionale – cu portalul „Europa ta”, care indică punctele unice de contact disponibile în prezent în conformitate cu Directiva privind serviciile; susține că această măsură le va oferi profesioniștilor, în propria limbă, o interfață publică unde să poată încărca documente, să-și poată accesa și imprima cardul profesional, precum și să obțină informații de actualitate cu privire la procedura de recunoaștere și informații administrative cu privire la autoritățile competente, organismele profesionale și documentele pe care trebuie să le depună;

| 15. | consideră că dialogul și schimburile de informații din cadrul fiecărei profesii trebuie intensificate, iar cooperarea dintre autoritățile competente și punctele naționale de contact trebuie să fie îmbunătățită, atât la nivel național, cât și între statele membre; solicită Comisiei să faciliteze crearea unor rețele ale autorităților competente și ale organismelor profesionale pentru profesiile cele mai mobile, să facă schimb de informații generale despre procedurile și cerințele de educație de la nivel național, să facă schimb de bune practici și să analizeze posibilitățile de cooperare mai strânsă, precum platformele comune; consideră că autoritățile publice și partenerii sociali trebuie să se angajeze într-un dialog structurat referitor la modul în care se poate spori integrarea profesională a tinerilor; |
| --- | --- |

15.

consideră că dialogul și schimburile de informații din cadrul fiecărei profesii trebuie intensificate, iar cooperarea dintre autoritățile competente și punctele naționale de contact trebuie să fie îmbunătățită, atât la nivel național, cât și între statele membre; solicită Comisiei să faciliteze crearea unor rețele ale autorităților competente și ale organismelor profesionale pentru profesiile cele mai mobile, să facă schimb de informații generale despre procedurile și cerințele de educație de la nivel național, să facă schimb de bune practici și să analizeze posibilitățile de cooperare mai strânsă, precum platformele comune; consideră că autoritățile publice și partenerii sociali trebuie să se angajeze într-un dialog structurat referitor la modul în care se poate spori integrarea profesională a tinerilor;

| 16. | invită statele membre ca, în cadrul măsurilor de promovare a mobilității, să îmbunătățească eficiența cu care autoritățile publice difuzează informațiile referitoare atât la drepturile lucrătorilor, cât și la procedurile de recunoaștere a calificărilor profesionale, astfel încât să limiteze efectul disuasiv al birocrației; |
| --- | --- |

16.

invită statele membre ca, în cadrul măsurilor de promovare a mobilității, să îmbunătățească eficiența cu care autoritățile publice difuzează informațiile referitoare atât la drepturile lucrătorilor, cât și la procedurile de recunoaștere a calificărilor profesionale, astfel încât să limiteze efectul disuasiv al birocrației;

| 17. | solicită, așadar, statelor membre să utilizeze tehnologii moderne de comunicare, inclusiv baze de date și proceduri de înregistrare online, astfel încât să se asigure că termenele-limită stabilite prin sistemul general de recunoaștere sunt respectate și că sunt aduse îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește accesul la informații și cunoașterea procedurilor; |
| --- | --- |

17.

solicită, așadar, statelor membre să utilizeze tehnologii moderne de comunicare, inclusiv baze de date și proceduri de înregistrare online, astfel încât să se asigure că termenele-limită stabilite prin sistemul general de recunoaștere sunt respectate și că sunt aduse îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește accesul la informații și cunoașterea procedurilor;

| 18. | solicită să se instituie obligația ca autoritățile competente să ofere date de contact actualizate tuturor celorlalte autorități competente din cadrul profesiei lor; |
| --- | --- |

18.

solicită să se instituie obligația ca autoritățile competente să ofere date de contact actualizate tuturor celorlalte autorități competente din cadrul profesiei lor;

| 19. | invită Comisia să stabilească orientări privind termenul în care o persoană care a depus un dosar complet ar trebui să aștepte o decizie din partea autorității competente; reducerea acestui termen prin utilizarea sporită a Sistemului de informare al pieței interne (IMI) și optimizarea procedurilor ar facilita, de asemenea, mobilitatea; invită statele membre să aloce resurse suficiente pentru a asigura recunoașterea profesională într-un termen rezonabil; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să stabilească orientări privind termenul în care o persoană care a depus un dosar complet ar trebui să aștepte o decizie din partea autorității competente; reducerea acestui termen prin utilizarea sporită a Sistemului de informare al pieței interne (IMI) și optimizarea procedurilor ar facilita, de asemenea, mobilitatea; invită statele membre să aloce resurse suficiente pentru a asigura recunoașterea profesională într-un termen rezonabil;

| 20. | invită statele membre, autoritățile competente și Comisia să asigure o mai mare transparență, astfel încât solicitanții sau persoanele în cauză să primească o explicație exhaustivă cu privire la motivele pentru care diploma sau calificarea lor profesională nu este recunoscută; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre, autoritățile competente și Comisia să asigure o mai mare transparență, astfel încât solicitanții sau persoanele în cauză să primească o explicație exhaustivă cu privire la motivele pentru care diploma sau calificarea lor profesională nu este recunoscută;

| 21. | susține că procedura actuală de notificare a noilor diplome este prea complexă; invită Comisia să faciliteze notificarea noilor diplome și să actualizeze anexa V la directivă mai rapid; |
| --- | --- |

21.

susține că procedura actuală de notificare a noilor diplome este prea complexă; invită Comisia să faciliteze notificarea noilor diplome și să actualizeze anexa V la directivă mai rapid;

| 22. | îndeamnă statele membre, autoritățile competente și Comisia să garanteze că recunoașterea diplomelor și a certificatelor este comparabilă cu recunoașterea calificărilor profesionale, astfel încât să creeze o piață unică veritabilă la nivel european și internațional și, prin urmare, să evite reglementarea aspectelor deja reglementate; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă statele membre, autoritățile competente și Comisia să garanteze că recunoașterea diplomelor și a certificatelor este comparabilă cu recunoașterea calificărilor profesionale, astfel încât să creeze o piață unică veritabilă la nivel european și internațional și, prin urmare, să evite reglementarea aspectelor deja reglementate;

| 23. | subliniază faptul că măsurile compensatorii, care permit autorităților competente să impună un test de aptitudini sau un stagiu de adaptare de până la trei ani și care joacă un rol esențial în asigurarea siguranței consumatorilor și a pacienților, trebuie reexaminate pentru a stabili dacă reprezintă o soluție potrivită la problemele existente; solicită explicații mai bune și evaluarea Codului de conduită pentru a veni în ajutorul autorităților competente; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că măsurile compensatorii, care permit autorităților competente să impună un test de aptitudini sau un stagiu de adaptare de până la trei ani și care joacă un rol esențial în asigurarea siguranței consumatorilor și a pacienților, trebuie reexaminate pentru a stabili dacă reprezintă o soluție potrivită la problemele existente; solicită explicații mai bune și evaluarea Codului de conduită pentru a veni în ajutorul autorităților competente;

| 24. | solicită adoptarea unor orientări fără caracter obligatoriu la nivelul UE privind aplicarea măsurilor compensatorii, care să fie elaborate în consultare cu autoritățile competente, organismele profesionale, statele membre și Parlamentul European; |
| --- | --- |

24.

solicită adoptarea unor orientări fără caracter obligatoriu la nivelul UE privind aplicarea măsurilor compensatorii, care să fie elaborate în consultare cu autoritățile competente, organismele profesionale, statele membre și Parlamentul European;

| 25. | subliniază că este deosebit de complicat și costisitor pentru autorități să examineze nivelurile de calificare în conformitate cu articolul 11 și foarte dificil pentru cetățeni să înțeleagă această procedură; consideră că cele cinci niveluri de calificare prevăzute la articolul 11 conduc adesea la confuzii cu cele opt niveluri ale Cadrului european al calificărilor; este de acord cu Comisia că eliminarea articolului 11 și a anexelor II și III ar însemna că autoritățile competente nu ar mai trebui să determine eligibilitatea unui solicitant în conformitate cu anumite niveluri de calificare predefinite, ci s-ar putea concentra pe identificarea diferențelor semnificative în materie de formare pentru a decide dacă sunt necesare măsuri compensatorii; constată, prin urmare, că eliminarea nivelurilor de calificare, inclusiv a anexelor II și III, ar simplifica considerabil procedura de recunoaștere; |
| --- | --- |

25.

subliniază că este deosebit de complicat și costisitor pentru autorități să examineze nivelurile de calificare în conformitate cu articolul 11 și foarte dificil pentru cetățeni să înțeleagă această procedură; consideră că cele cinci niveluri de calificare prevăzute la articolul 11 conduc adesea la confuzii cu cele opt niveluri ale Cadrului european al calificărilor; este de acord cu Comisia că eliminarea articolului 11 și a anexelor II și III ar însemna că autoritățile competente nu ar mai trebui să determine eligibilitatea unui solicitant în conformitate cu anumite niveluri de calificare predefinite, ci s-ar putea concentra pe identificarea diferențelor semnificative în materie de formare pentru a decide dacă sunt necesare măsuri compensatorii; constată, prin urmare, că eliminarea nivelurilor de calificare, inclusiv a anexelor II și III, ar simplifica considerabil procedura de recunoaștere;

| 26. | subliniază că între sistemele de învățământ și de formare ale statelor membre există în continuare diferențe substanțiale; prin urmare, este de părere că, în ceea ce privește durata minimă de școlarizare necesară pentru anumite profesii, ar trebui luate în calcul și perioadele petrecute de obicei în școlile profesionale în cadrul sistemelor de formare prin alternanță; |
| --- | --- |

26.

subliniază că între sistemele de învățământ și de formare ale statelor membre există în continuare diferențe substanțiale; prin urmare, este de părere că, în ceea ce privește durata minimă de școlarizare necesară pentru anumite profesii, ar trebui luate în calcul și perioadele petrecute de obicei în școlile profesionale în cadrul sistemelor de formare prin alternanță;

| 27. | invită statele membre și autoritățile competente să lanseze studii pentru realizarea unei taxonomii europene a competențelor, a calificărilor și a profesiilor, cu sprijinul Comisiei Europene, cu scopul de a analiza dacă diplomele și profesiile oficiale acoperă aceleași competențe și calificări în diferitele state membre și de a dispune de un instrument de analiză european; |
| --- | --- |

27.

invită statele membre și autoritățile competente să lanseze studii pentru realizarea unei taxonomii europene a competențelor, a calificărilor și a profesiilor, cu sprijinul Comisiei Europene, cu scopul de a analiza dacă diplomele și profesiile oficiale acoperă aceleași competențe și calificări în diferitele state membre și de a dispune de un instrument de analiză european;

| 28. | consideră că este necesară o mai bună diseminare a Codului de conduită, ceea ce ar permite o punere în aplicare mai eficace a directivei prin promovarea unei interpretări comune a dispozițiilor; |
| --- | --- |

28.

consideră că este necesară o mai bună diseminare a Codului de conduită, ceea ce ar permite o punere în aplicare mai eficace a directivei prin promovarea unei interpretări comune a dispozițiilor;

Actualizarea dispozițiilor existente

| 29. | solicită Comisiei să reintroducă mecanismele de dialog dintre statele membre, autoritățile competente și organismele profesionale cu scopul de a actualiza, cât mai regulat posibil și în concordanță cu evoluțiile științifice și tehnice, cerințele minime de formare pentru profesiile sectoriale pentru a reflecta practica profesională actuală, să actualizeze clasificarea actuală a activităților economice pe baza experienței profesionale și să stabilească un mecanism simplu pentru a actualiza permanent cerințele minime de formare; ținând cont de evoluțiile viitoare ale proceselor de la Bologna și de la Copenhaga, îndeamnă Comisia să evalueze introducerea unei abordări bazate pe competențe, prin definirea cerințelor minime de formare nu numai în ceea ce privește durata, ci și în ceea ce privește rezultatele învățării; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să reintroducă mecanismele de dialog dintre statele membre, autoritățile competente și organismele profesionale cu scopul de a actualiza, cât mai regulat posibil și în concordanță cu evoluțiile științifice și tehnice, cerințele minime de formare pentru profesiile sectoriale pentru a reflecta practica profesională actuală, să actualizeze clasificarea actuală a activităților economice pe baza experienței profesionale și să stabilească un mecanism simplu pentru a actualiza permanent cerințele minime de formare; ținând cont de evoluțiile viitoare ale proceselor de la Bologna și de la Copenhaga, îndeamnă Comisia să evalueze introducerea unei abordări bazate pe competențe, prin definirea cerințelor minime de formare nu numai în ceea ce privește durata, ci și în ceea ce privește rezultatele învățării;

| 30. | îndeamnă Comisia să nu fragmenteze procesul de modernizare a recunoașterii automate, astfel cum se sugerează în Cartea verde, și să garanteze că Parlamentul dispune de posibilități corespunzătoare de control atunci când directivei i se aduc modificări substanțiale; |
| --- | --- |

30.

îndeamnă Comisia să nu fragmenteze procesul de modernizare a recunoașterii automate, astfel cum se sugerează în Cartea verde, și să garanteze că Parlamentul dispune de posibilități corespunzătoare de control atunci când directivei i se aduc modificări substanțiale;

| 31. | salută reformele recente efectuate în cadrul procesului de la Bologna și avantajele pe care acest proces le oferă studenților europeni din punctul de vedere al mobilității și al șanselor de angajare; încurajează Comisia Europeană să sprijine statele membre pentru a spori transparența și gradul de comparabilitate ale Sistemului european de credite transferabile (ECTS), astfel încât ECTS să devină un instrument esențial de facilitare a recunoașterii reciproce a calificărilor și, în cele din urmă, a mobilității; |
| --- | --- |

31.

salută reformele recente efectuate în cadrul procesului de la Bologna și avantajele pe care acest proces le oferă studenților europeni din punctul de vedere al mobilității și al șanselor de angajare; încurajează Comisia Europeană să sprijine statele membre pentru a spori transparența și gradul de comparabilitate ale Sistemului european de credite transferabile (ECTS), astfel încât ECTS să devină un instrument esențial de facilitare a recunoașterii reciproce a calificărilor și, în cele din urmă, a mobilității;

| 32. | invită Comisia să ia în considerare importanța rezultatelor educaționale și a competențelor clinice standardizate atunci când stabilește cerințele minime de formare; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să ia în considerare importanța rezultatelor educaționale și a competențelor clinice standardizate atunci când stabilește cerințele minime de formare;

| 33. | invită Comisia să evalueze posibilitatea de a extinde în viitor sfera de aplicare a recunoașterii automate; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să evalueze posibilitatea de a extinde în viitor sfera de aplicare a recunoașterii automate;

| 34. | solicită clarificări suplimentare privind propunerea de prelungire a duratei educației generale ca cerință de admitere pentru formarea în profesiile de asistent medical și moașă; |
| --- | --- |

34.

solicită clarificări suplimentare privind propunerea de prelungire a duratei educației generale ca cerință de admitere pentru formarea în profesiile de asistent medical și moașă;

| 35. | solicită clarificări suplimentare privind propunerea de eliminare a articolului 21 alineatul (4) din Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale; |
| --- | --- |

35.

solicită clarificări suplimentare privind propunerea de eliminare a articolului 21 alineatul (4) din Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale;

| 36. | invită statele membre să realizeze o comparație a cerințelor minime de formare și să efectueze schimburi mai regulate între ele, precum și între autoritățile competente, pentru a armoniza într-o mai mare măsură cerințele minime de formare; |
| --- | --- |

36.

invită statele membre să realizeze o comparație a cerințelor minime de formare și să efectueze schimburi mai regulate între ele, precum și între autoritățile competente, pentru a armoniza într-o mai mare măsură cerințele minime de formare;

| 37. | subliniază că, pentru a evalua punerea în aplicare a Directivei 2005/36/CE, este nevoie de o listă a certificatelor și a celorlalte dovezi de calificare formală recunoscute în unul sau mai multe state membre, dar care nu sunt recunoscute în alte state membre; lista ar trebui să cuprindă și cazurile în care cetățenii au obținut o diplomă într-un stat membru diferit de statul lor de origine, diplomă care nu le este recunoscută la întoarcerea în statul lor membru de origine; |
| --- | --- |

37.

subliniază că, pentru a evalua punerea în aplicare a Directivei 2005/36/CE, este nevoie de o listă a certificatelor și a celorlalte dovezi de calificare formală recunoscute în unul sau mai multe state membre, dar care nu sunt recunoscute în alte state membre; lista ar trebui să cuprindă și cazurile în care cetățenii au obținut o diplomă într-un stat membru diferit de statul lor de origine, diplomă care nu le este recunoscută la întoarcerea în statul lor membru de origine;

| 38. | subliniază numărul mare de profesii reglementate din Uniunea Europeană și invită statele membre să reanalizeze justificarea clasificării anumitor profesii pentru a stabili dacă diplomele și profesiile oficiale acoperă aceleași competențe și calificări în toate state membre; consideră că reducerea numărului total de profesii reglementate în UE ar spori mobilitatea; observă însă că o astfel de clasificare poate fi justificată din motive de protecție a consumatorilor, în special în cazul profesiilor din domeniul medical, juridic și tehnic; |
| --- | --- |

38.

subliniază numărul mare de profesii reglementate din Uniunea Europeană și invită statele membre să reanalizeze justificarea clasificării anumitor profesii pentru a stabili dacă diplomele și profesiile oficiale acoperă aceleași competențe și calificări în toate state membre; consideră că reducerea numărului total de profesii reglementate în UE ar spori mobilitatea; observă însă că o astfel de clasificare poate fi justificată din motive de protecție a consumatorilor, în special în cazul profesiilor din domeniul medical, juridic și tehnic;

| 39. | susține că cel mai eficace mod de a permite libera circulație a profesioniștilor ar fi reducerea numărul de profesii reglementate în UE; invită Comisia să includă într-o directivă revizuită un mecanism prin care statele membre să își poată verifica dispozițiile de reglementare, cu excepția celor legate de profesiile din domeniul medical, și să le elimine în cazul în care nu sunt proporționale; |
| --- | --- |

39.

susține că cel mai eficace mod de a permite libera circulație a profesioniștilor ar fi reducerea numărul de profesii reglementate în UE; invită Comisia să includă într-o directivă revizuită un mecanism prin care statele membre să își poată verifica dispozițiile de reglementare, cu excepția celor legate de profesiile din domeniul medical, și să le elimine în cazul în care nu sunt proporționale;

Îmbunătățirea sănătății și a siguranței publice

| 40. | consideră că protecția consumatorilor și siguranța pacienților reprezintă un obiectiv vital în contextul revizuirii directivei și că succesul directivei depinde în mare măsură de asigurarea mobilității simultan cu garantarea siguranței; atrage atenția asupra statutului special al cadrelor medicale; |
| --- | --- |

40.

consideră că protecția consumatorilor și siguranța pacienților reprezintă un obiectiv vital în contextul revizuirii directivei și că succesul directivei depinde în mare măsură de asigurarea mobilității simultan cu garantarea siguranței; atrage atenția asupra statutului special al cadrelor medicale;

| 41. | subliniază faptul că există probleme grave provocate de situațiile în care unii profesioniști continuă să își desfășoare activitatea în Uniunea Europeană în ciuda faptului că au fost suspendați sau radiați; |
| --- | --- |

41.

subliniază faptul că există probleme grave provocate de situațiile în care unii profesioniști continuă să își desfășoare activitatea în Uniunea Europeană în ciuda faptului că au fost suspendați sau radiați;

| 42. | solicită ca, pentru profesiile care nu fac obiectul Directivei privind serviciile, să fie creat în cadrul Sistemului de informare al pieței interne un mecanism proactiv de alertă, care să introducă obligativitatea alertării tuturor statele membre atunci când se ia o măsură de reglementare cu privire la înregistrarea unui profesionist sau la dreptul său de a presta servicii, cu condiția ca mecanismul de alertă să nu conțină alte informații, să respecte prezumția de nevinovăție și să fie conform cu normele existente în materie de protecție a datelor; |
| --- | --- |

42.

solicită ca, pentru profesiile care nu fac obiectul Directivei privind serviciile, să fie creat în cadrul Sistemului de informare al pieței interne un mecanism proactiv de alertă, care să introducă obligativitatea alertării tuturor statele membre atunci când se ia o măsură de reglementare cu privire la înregistrarea unui profesionist sau la dreptul său de a presta servicii, cu condiția ca mecanismul de alertă să nu conțină alte informații, să respecte prezumția de nevinovăție și să fie conform cu normele existente în materie de protecție a datelor;

| 43. | subliniază faptul că publicul și pacienții au nevoie de garanții mai solide cu privire la faptul că personalul medical care beneficiază de recunoaștere posedă competențe și cunoștințe actualizate; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că publicul și pacienții au nevoie de garanții mai solide cu privire la faptul că personalul medical care beneficiază de recunoaștere posedă competențe și cunoștințe actualizate;

| 44. | atrage atenția asupra solicitării părților interesate de a se pune mai mult accentul pe perfecționarea profesională continuă (PPC), inclusiv pe învățarea (pe tot parcursul vieții) formală, non-formală și informală, și pe necesitatea de a o evalua; subliniază faptul că concurența la nivel mondial și orientarea către o economie bazată pe cunoaștere creează noi provocări pentru dezvoltarea competențelor și educație; solicită Comisiei, așadar, să analizeze metodele de certificare a tuturor modurilor de învățare, eventual prin intermediul „Pașaportului european al competențelor” și al Cadrului european al calificărilor, precum și al IMI, și să întocmească un tabel al comparabilității diverselor sisteme de perfecționare profesională continuă din statele membre; în cazul cadrelor medicale, invită Comisia să evalueze dacă măsurile compensatorii ar putea constitui o soluție corespunzătoare în cazul nivelurilor diferite de PPC; încurajează autoritățile competente să pună la dispoziție informații referitoare la PPC în cadrul procedurii de recunoaștere și să facă schimb de bune practici și de informații privind PPC, îndeosebi în cazul domeniilor și al statelor membre în care perfecționarea profesională continuă este obligatorie; |
| --- | --- |

44.

atrage atenția asupra solicitării părților interesate de a se pune mai mult accentul pe perfecționarea profesională continuă (PPC), inclusiv pe învățarea (pe tot parcursul vieții) formală, non-formală și informală, și pe necesitatea de a o evalua; subliniază faptul că concurența la nivel mondial și orientarea către o economie bazată pe cunoaștere creează noi provocări pentru dezvoltarea competențelor și educație; solicită Comisiei, așadar, să analizeze metodele de certificare a tuturor modurilor de învățare, eventual prin intermediul „Pașaportului european al competențelor” și al Cadrului european al calificărilor, precum și al IMI, și să întocmească un tabel al comparabilității diverselor sisteme de perfecționare profesională continuă din statele membre; în cazul cadrelor medicale, invită Comisia să evalueze dacă măsurile compensatorii ar putea constitui o soluție corespunzătoare în cazul nivelurilor diferite de PPC; încurajează autoritățile competente să pună la dispoziție informații referitoare la PPC în cadrul procedurii de recunoaștere și să facă schimb de bune practici și de informații privind PPC, îndeosebi în cazul domeniilor și al statelor membre în care perfecționarea profesională continuă este obligatorie;

| 45. | subliniază importanța adaptării formării continue la necesitățile specifice pieței muncii din fiecare stat membru, astfel încât să se asigure o mai bună utilizare a resurselor de formare pentru angajați; |
| --- | --- |

45.

subliniază importanța adaptării formării continue la necesitățile specifice pieței muncii din fiecare stat membru, astfel încât să se asigure o mai bună utilizare a resurselor de formare pentru angajați;

| 46. | subliniază că extinderea procedurii de recunoaștere astfel încât să acopere calificări din țări terțe ar putea favoriza abuzurile sub forma căutării instanței celei mai favorabile și ar fi foarte periculoasă pentru autoritățile competente din statele membre gazdă; |
| --- | --- |

46.

subliniază că extinderea procedurii de recunoaștere astfel încât să acopere calificări din țări terțe ar putea favoriza abuzurile sub forma căutării instanței celei mai favorabile și ar fi foarte periculoasă pentru autoritățile competente din statele membre gazdă;

| 47. | insistă asupra faptului că, pentru cadrele medicale, abilitatea de a comunica cu colegii și pacienții este fundamentală pentru a evita situațiile periculoase sau potențial fatale; |
| --- | --- |

47.

insistă asupra faptului că, pentru cadrele medicale, abilitatea de a comunica cu colegii și pacienții este fundamentală pentru a evita situațiile periculoase sau potențial fatale;

| 48. | consideră că articolul 53 din Directiva 2005/36/CE referitor la cerințele lingvistice trebuie clarificat, întrucât există controverse cu privire la interpretarea acestei dispoziții între Comisie, Curtea de Justiție a UE și statele membre; solicită, așadar, Comisiei și statelor membre să revizuiască regimul cerințelor lingvistice pentru cadrele medicale, acordând autorităților competente flexibilitatea necesară pentru evaluarea și, numai dacă este necesar, testarea competențelor lingvistice ale profesioniștilor în domeniul tehnic și al comunicării orale de zi cu zi, ca parte a procedurii de recunoaștere; consideră că, fără a aduce atingere capacității angajatorilor de a verifica ei înșiși competențele lingvistice ale profesioniștilor la recrutarea pentru un anumit post, principiul proporționalității ar trebui aplicat cu rigurozitate în această privință, astfel încât asemenea teste să nu devină un obstacol suplimentar; |
| --- | --- |

48.

consideră că articolul 53 din Directiva 2005/36/CE referitor la cerințele lingvistice trebuie clarificat, întrucât există controverse cu privire la interpretarea acestei dispoziții între Comisie, Curtea de Justiție a UE și statele membre; solicită, așadar, Comisiei și statelor membre să revizuiască regimul cerințelor lingvistice pentru cadrele medicale, acordând autorităților competente flexibilitatea necesară pentru evaluarea și, numai dacă este necesar, testarea competențelor lingvistice ale profesioniștilor în domeniul tehnic și al comunicării orale de zi cu zi, ca parte a procedurii de recunoaștere; consideră că, fără a aduce atingere capacității angajatorilor de a verifica ei înșiși competențele lingvistice ale profesioniștilor la recrutarea pentru un anumit post, principiul proporționalității ar trebui aplicat cu rigurozitate în această privință, astfel încât asemenea teste să nu devină un obstacol suplimentar;

| 49. | consideră că, pentru facilitarea integrării unui profesionist într-o altă țară, competențele lingvistice sunt esențiale, ele asigurând calitatea serviciilor prestate și protejarea siguranței consumatorilor și a pacienților; |
| --- | --- |

49.

consideră că, pentru facilitarea integrării unui profesionist într-o altă țară, competențele lingvistice sunt esențiale, ele asigurând calitatea serviciilor prestate și protejarea siguranței consumatorilor și a pacienților;

| 50. | subliniază faptul că, pentru a proteja pacienții, cadrele medicale care prestează servicii medicale online ar trebui să asigure aceeași calitate și standarde de siguranță ca și în cazul serviciilor medicale neelectronice; ar trebui, prin urmare, clarificat faptul că dispozițiile directivei și, dacă este necesar, o serie de dispoziții suplimentare ar trebui să se aplice prestatorilor de servicii medicale online; |
| --- | --- |

50.

subliniază faptul că, pentru a proteja pacienții, cadrele medicale care prestează servicii medicale online ar trebui să asigure aceeași calitate și standarde de siguranță ca și în cazul serviciilor medicale neelectronice; ar trebui, prin urmare, clarificat faptul că dispozițiile directivei și, dacă este necesar, o serie de dispoziții suplimentare ar trebui să se aplice prestatorilor de servicii medicale online;

| 51. | subliniază faptul că dezvoltarea serviciilor medicale online și a unui sistem de asistență medicală la distanță impune ca, după formare, asistenții medicali și medicii să poată acorda asistență unor pacienți de diferite naționalități și că, prin urmare, va fi necesar să se promoveze colaborarea dintre centrele de formare, spitalele și universitățile din diferite țări pentru profesioniștii și absolvenții care trebuie să acorde asistență pacienților prin intermediul acestor instrumente; |
| --- | --- |

51.

subliniază faptul că dezvoltarea serviciilor medicale online și a unui sistem de asistență medicală la distanță impune ca, după formare, asistenții medicali și medicii să poată acorda asistență unor pacienți de diferite naționalități și că, prin urmare, va fi necesar să se promoveze colaborarea dintre centrele de formare, spitalele și universitățile din diferite țări pentru profesioniștii și absolvenții care trebuie să acorde asistență pacienților prin intermediul acestor instrumente;

Integrarea profesioniștilor și generarea sentimentului de încredere în sistem

| 52. | salută rezultatele proiectelor-pilot privind cardul profesional anunțate la Forumul privind piața unică de la Cracovia; insistă asupra faptului că orice card profesional trebuie să fie facultativ, să ateste experiența academică și profesională dobândită și trebuie să fie conectat la sistemul IMI; consideră că un card profesional ar putea fi un instrument util pentru a facilita mobilitatea în cazul anumitor profesii, a simplifica procedurile administrative și a spori siguranța; solicită Comisiei ca, înainte de introducerea unui astfel de card, să demonstreze valoarea adăugată pe care acesta o poate prezenta pentru procedura de recunoaștere; subliniază faptul că introducerea oricărui card trebuie să întrunească anumite condiții de siguranță și de protecție a datelor și, de asemenea, insistă asupra faptului că trebuie stabilite garanțiile necesare împotriva abuzurilor și a fraudei; |
| --- | --- |

52.

salută rezultatele proiectelor-pilot privind cardul profesional anunțate la Forumul privind piața unică de la Cracovia; insistă asupra faptului că orice card profesional trebuie să fie facultativ, să ateste experiența academică și profesională dobândită și trebuie să fie conectat la sistemul IMI; consideră că un card profesional ar putea fi un instrument util pentru a facilita mobilitatea în cazul anumitor profesii, a simplifica procedurile administrative și a spori siguranța; solicită Comisiei ca, înainte de introducerea unui astfel de card, să demonstreze valoarea adăugată pe care acesta o poate prezenta pentru procedura de recunoaștere; subliniază faptul că introducerea oricărui card trebuie să întrunească anumite condiții de siguranță și de protecție a datelor și, de asemenea, insistă asupra faptului că trebuie stabilite garanțiile necesare împotriva abuzurilor și a fraudei;

| 53. | reiterează faptul că, dacă UE dorește să reducă punerea în aplicare și respectarea neuniformă a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale în cadrul UE-27, este necesar ca toate statele membre să dea dovadă de mai multă încredere reciprocă în sistemele proprii; |
| --- | --- |

53.

reiterează faptul că, dacă UE dorește să reducă punerea în aplicare și respectarea neuniformă a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale în cadrul UE-27, este necesar ca toate statele membre să dea dovadă de mai multă încredere reciprocă în sistemele proprii;

| 54. | sprijină extinderea IMI și la profesiile care nu fac încă obiectul acestui sistem de informare, astfel cum se sugerează în propunerea de regulament privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne (9) („Regulamentul IMI”), precum și la profesiile care nu sunt reglementate de Directiva 2005/36/CE; |
| --- | --- |

54.

sprijină extinderea IMI și la profesiile care nu fac încă obiectul acestui sistem de informare, astfel cum se sugerează în propunerea de regulament privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne (9) („Regulamentul IMI”), precum și la profesiile care nu sunt reglementate de Directiva 2005/36/CE;

| 55. | solicită introducerea obligatorie a IMI pentru autoritățile competente cu în scopul de a facilita cooperarea administrativă proactivă și a simplifica procedurile de recunoaștere; consideră că IMI ar putea fi îmbunătățit mai mult, de exemplu, prin extinderea funcționalităților existente pentru a facilita activitatea autorităților naționale; solicită Comisiei să adopte măsuri însoțitoare de sprijin la nivel de formare și la nivel tehnic, cu scopul de a beneficia de toate avantajele sistemului în materie de eficiență; |
| --- | --- |

55.

solicită introducerea obligatorie a IMI pentru autoritățile competente cu în scopul de a facilita cooperarea administrativă proactivă și a simplifica procedurile de recunoaștere; consideră că IMI ar putea fi îmbunătățit mai mult, de exemplu, prin extinderea funcționalităților existente pentru a facilita activitatea autorităților naționale; solicită Comisiei să adopte măsuri însoțitoare de sprijin la nivel de formare și la nivel tehnic, cu scopul de a beneficia de toate avantajele sistemului în materie de eficiență;

| 56. | solicită să se asigure o mobilitate mai mare a absolvenților și să se respecte hotărârea pronunțată în cauza Morgenbesser (10); consideră că statele membre ar trebui să încurajeze stagiile remunerate pentru absolvenții din alte state membre dacă resortisanții lor beneficiază de o asemenea posibilitate; subliniază, în plus, faptul că experiența profesională dobândită în timpul stagiilor ar trebui recunoscută în statul membru de origine; |
| --- | --- |

56.

solicită să se asigure o mobilitate mai mare a absolvenților și să se respecte hotărârea pronunțată în cauza Morgenbesser (10); consideră că statele membre ar trebui să încurajeze stagiile remunerate pentru absolvenții din alte state membre dacă resortisanții lor beneficiază de o asemenea posibilitate; subliniază, în plus, faptul că experiența profesională dobândită în timpul stagiilor ar trebui recunoscută în statul membru de origine;

| 57. | subliniază că noțiunea de platforme comune, astfel cum este prevăzută la articolul 15 al directivei, nu s-a bucurat de succes, în sensul că în prezent nu există nicio platformă de acest tip; susține că acestea pot fi instrumente utile în facilitarea mobilității și că ar trebui definite și controlate direct de către profesioniști; salută intenția Comisiei de a îmbunătăți acest concept în cadrul unui articol revizuit; solicită Comisiei să le permită statelor membre să aleagă dacă doresc să participe la o platformă comună sau nu și să reducă pragul de participare pentru statele membre; |
| --- | --- |

57.

subliniază că noțiunea de platforme comune, astfel cum este prevăzută la articolul 15 al directivei, nu s-a bucurat de succes, în sensul că în prezent nu există nicio platformă de acest tip; susține că acestea pot fi instrumente utile în facilitarea mobilității și că ar trebui definite și controlate direct de către profesioniști; salută intenția Comisiei de a îmbunătăți acest concept în cadrul unui articol revizuit; solicită Comisiei să le permită statelor membre să aleagă dacă doresc să participe la o platformă comună sau nu și să reducă pragul de participare pentru statele membre;

| 58. | consideră că introducerea oricărei platforme comune ar trebui să fie condiționată de un test al pieței interne și să fie supusă controlului parlamentar; |
| --- | --- |

58.

consideră că introducerea oricărei platforme comune ar trebui să fie condiționată de un test al pieței interne și să fie supusă controlului parlamentar;

| 59. | subliniază că directiva ar trebui să cuprindă dispoziții referitoare la protecția datelor, în conformitate cu Directiva 95/46/CE, și că revizuirile directivei ar trebui să includă, de asemenea, evoluțiile în materie de dispoziții privind protecția datelor; subliniază că ar trebui să existe informații de contact actualizate privind autoritățile competente responsabile de politicile de gestionare a datelor, politici clare referitoare la stocarea și utilizarea datelor unui profesionist, precum și orientări pentru corectarea informațiilor eronate; |
| --- | --- |

59.

subliniază că directiva ar trebui să cuprindă dispoziții referitoare la protecția datelor, în conformitate cu Directiva 95/46/CE, și că revizuirile directivei ar trebui să includă, de asemenea, evoluțiile în materie de dispoziții privind protecția datelor; subliniază că ar trebui să existe informații de contact actualizate privind autoritățile competente responsabile de politicile de gestionare a datelor, politici clare referitoare la stocarea și utilizarea datelor unui profesionist, precum și orientări pentru corectarea informațiilor eronate;

| 60. | ia act de faptul că negocierile dintre UE și Elveția au condus la un acord cu privire la modificarea anexei III la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, astfel încât să includă Directiva 2005/36/CE; constată că acordul prevede o aplicare cu titlu provizoriu a celei mai mari părți a directivei, cu excepția titlului II, care necesită adaptări în Elveția, și că decizia Consiliului cu privire la acordul menționat anterior va deveni caducă în cazul în care statul elvețian nu va notifica încheierea procedurilor sale interne pentru punerea în aplicare a deciziei în termen de 24 de luni de la adoptarea deciziei; se angajează să urmărească cu atenție evoluțiile pe această temă; |
| --- | --- |

60.

ia act de faptul că negocierile dintre UE și Elveția au condus la un acord cu privire la modificarea anexei III la Acordul dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, privind libera circulație a persoanelor, astfel încât să includă Directiva 2005/36/CE; constată că acordul prevede o aplicare cu titlu provizoriu a celei mai mari părți a directivei, cu excepția titlului II, care necesită adaptări în Elveția, și că decizia Consiliului cu privire la acordul menționat anterior va deveni caducă în cazul în care statul elvețian nu va notifica încheierea procedurilor sale interne pentru punerea în aplicare a deciziei în termen de 24 de luni de la adoptarea deciziei; se angajează să urmărească cu atenție evoluțiile pe această temă;

| 61. | solicită Comisiei să se asigure că orice directivă revizuită este transpusă corespunzător până la expirarea termenului-limită; îndeamnă statele membre să acorde directivei prioritatea cuvenită; |
| --- | --- |

61.

solicită Comisiei să se asigure că orice directivă revizuită este transpusă corespunzător până la expirarea termenului-limită; îndeamnă statele membre să acorde directivei prioritatea cuvenită;

*

* *

| 62. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

62.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

(2)  JO C 76E, 25.3.2010, p. 42.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0145.

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-summary-replies-public-consultation-pdq_en.pdf.

(5)  http://ec.europa.eu/internal_market/qualifications/docs/news/20110706-evaluation-directive-200536ec_en.pdf.

(6)  Comisia Europeană, „Evaluarea Directivei privind recunoașterea calificărilor profesionale”, Bruxelles, 5 iulie 2011.

(7)  Comisia Europeană, DG MARKT, Raportul pe 2010 referitor la SOLVIT: Dezvoltarea și performanța rețelei SOLVIT în 2010 (2011).

(8)  Comisia Europeană – Eurobarometru Flash, „Tineretul în mișcare: raport analitic”, mai 2011.

(9)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (COM(2011)0522).

(10)  Hotărârea Curții de Justiție din 13 noiembrie 2003, Morgenbesser, C-313/01, Rec., p. I-13467.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/25

---

Marți, 15 noiembrie 2011Politica de protecție a consumatorilor

P7_TA(2011)0491

Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la o nouă strategie pentru politica de protecție a consumatorilor (2011/2149(INI))

2013/C 153 E/04

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, așa cum a fost încorporată în tratate prin articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, așa cum a fost încorporată în tratate prin articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 26 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care prevede că „piața internă cuprinde un spațiu fără frontiere interne, în care libera circulație a mărfurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor este asigurată în conformitate cu dispozițiile tratatelor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care prevede că „piața internă cuprinde un spațiu fără frontiere interne, în care libera circulație a mărfurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor este asigurată în conformitate cu dispozițiile tratatelor”,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană prin care Uniunea se angajează să acționeze pentru „o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, precum și pentru un nivel înalt de protecție și de îmbunătățire a calității mediului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană prin care Uniunea se angajează să acționeze pentru „o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, precum și pentru un nivel înalt de protecție și de îmbunătățire a calității mediului”,

| — | având în vedere articolul 9 din TFUE, care prevede că „în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din TFUE, care prevede că „în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane”,

| — | având în vedere articolul 11 din TFUE, care prevede că „cerințele de protecție a mediului trebuie integrate în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor Uniunii, în special pentru promovarea dezvoltării durabile”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 din TFUE, care prevede că „cerințele de protecție a mediului trebuie integrate în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor Uniunii, în special pentru promovarea dezvoltării durabile”,

| — | având în vedere articolul 12 din TFUE, care prevede că „cerințele din domeniul protecției consumatorilor se iau în considerare în definirea și punerea în aplicare a celorlalte politici și acțiuni ale Uniunii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 12 din TFUE, care prevede că „cerințele din domeniul protecției consumatorilor se iau în considerare în definirea și punerea în aplicare a celorlalte politici și acțiuni ale Uniunii”,

| — | având în vedere articolul 14 din TFUE și Protocolul 26 la acesta privind serviciile de interes (economic) general, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 14 din TFUE și Protocolul 26 la acesta privind serviciile de interes (economic) general,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliul European intitulată „EUROPA 2020, o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliul European intitulată „EUROPA 2020, o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere poziția sa din 6 iulie 2011 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 și de abrogare a Directivelor 87/250/CEE, 90/496/CEE, 1999/10/CE, 2000/13/CE, 2002/67/CE, 2008/5/CE și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 6 iulie 2011 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 și de abrogare a Directivelor 87/250/CEE, 90/496/CEE, 1999/10/CE, 2000/13/CE, 2002/67/CE, 2008/5/CE și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 (1),

| — | având în vedere poziția sa din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 23 iunie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile consumatorilor (2),

| — | având în vedere Raportul anual pentru 2010 al Rețelei centrelor europene pentru protecția consumatorilor publicat de Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene în 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pentru 2010 al Rețelei centrelor europene pentru protecția consumatorilor publicat de Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene în 2011,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 7 aprilie 2011 intitulat „Capacitatea de acțiune a consumatorilor în Uniunea Europeană” (SEC(2011)0469), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 7 aprilie 2011 intitulat „Capacitatea de acțiune a consumatorilor în Uniunea Europeană” (SEC(2011)0469),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2011 intitulată „Consumatorii se simt ca acasă în cadrul pieței unice”, a cincea ediție a Tabloului de bord al condițiilor pentru consumatori (SEC(2011)0299), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2011 intitulată „Consumatorii se simt ca acasă în cadrul pieței unice”, a cincea ediție a Tabloului de bord al condițiilor pentru consumatori (SEC(2011)0299),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 octombrie 2010 intitulată „Pentru o mai bună funcționare a piețelor în interesul consumatorilor”, a patra ediție a Tabloului de bord al piețelor de consum (SEC(2010)1257), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 octombrie 2010 intitulată „Pentru o mai bună funcționare a piețelor în interesul consumatorilor”, a patra ediție a Tabloului de bord al piețelor de consum (SEC(2010)1257),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (raport la jumătatea perioadei) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (raport la jumătatea perioadei) (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 septembrie 2010 referitoare la realizarea pieței interne în ceea ce privește comerțul electronic (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 septembrie 2010 referitoare la realizarea pieței interne în ceea ce privește comerțul electronic (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la o piață a comerțului cu amănuntul mai eficientă și mai corectă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la o piață a comerțului cu amănuntul mai eficientă și mai corectă (5),

| — | având în vedere raportul prezentat Comisiei de profesorul Mario Monti la 9 mai 2010 referitor la revitalizarea pieței interne și intitulat „O nouă strategie pentru piața unică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat Comisiei de profesorul Mario Monti la 9 mai 2010 referitor la revitalizarea pieței interne și intitulat „O nouă strategie pentru piața unică”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la oferirea unei piețe unice consumatorilor și cetățenilor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la oferirea unei piețe unice consumatorilor și cetățenilor (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la protecția consumatorilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2010 referitoare la protecția consumatorilor (7),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 2 iulie 2009 cu privire la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului”) (COM(2009)0336), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 2 iulie 2009 cu privire la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului”) (COM(2009)0336),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind comerțul electronic transfrontalier dintre întreprinderi și consumatori în Uniunea Europeană (COM(2009)0557), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind comerțul electronic transfrontalier dintre întreprinderi și consumatori în Uniunea Europeană (COM(2009)0557),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 iulie 2009 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind o metodă armonizată de clasificare și comunicare a reclamațiilor și cererilor de informații din partea consumatorilor (COM(2009)0346) și proiectul de recomandare a Comisie care însoțește comunicarea în cauză (SEC(2009)0949), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 iulie 2009 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind o metodă armonizată de clasificare și comunicare a reclamațiilor și cererilor de informații din partea consumatorilor (COM(2009)0346) și proiectul de recomandare a Comisie care însoțește comunicarea în cauză (SEC(2009)0949),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2009 privind aplicarea acquis-ului în domeniul protecției consumatorilor (COM(2009)0330), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2009 privind aplicarea acquis-ului în domeniul protecției consumatorilor (COM(2009)0330),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 29 iunie 2009 privind măsurile pentru îmbunătățirea funcționării pieței unice (8) și Recomandarea Comisiei din 12 iulie 2004 privind transpunerea în legislația națională a directivelor care privesc piața internă (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 29 iunie 2009 privind măsurile pentru îmbunătățirea funcționării pieței unice (8) și Recomandarea Comisiei din 12 iulie 2004 privind transpunerea în legislația națională a directivelor care privesc piața internă (9),

| — | având în vedere Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind siguranța jucăriilor (Directiva privind siguranța jucăriilor) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind siguranța jucăriilor (Directiva privind siguranța jucăriilor) (10),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor (11), care vizează crearea unui cadru general de norme și principii referitoare la acreditare și supravegherea pieței, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor (11), care vizează crearea unui cadru general de norme și principii referitoare la acreditare și supravegherea pieței,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și Social European intitulată „Strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor 2007-2013 — Mai multă putere consumatorilor, bunăstare crescută și protecție eficientă a acestora”(COM(2007)0099) și Rezoluția Parlamentului din 20 mai 2008 privind Strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor aferentă perioadei 2007-2013 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și Social European intitulată „Strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor 2007-2013 — Mai multă putere consumatorilor, bunăstare crescută și protecție eficientă a acestora”(COM(2007)0099) și Rezoluția Parlamentului din 20 mai 2008 privind Strategia UE pentru politica de protecție a consumatorilor aferentă perioadei 2007-2013 (12),

| — | având în vedere raportul Comitetului Economic și Social European, Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, intitulat „Obstacolele în calea pieței unice europene în 2008” (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului Economic și Social European, Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, intitulat „Obstacolele în calea pieței unice europene în 2008” (13),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului”) (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului”) (14),

| — | având în vedere poziția sa din 12 decembrie 2006 privind poziția comună a Consiliului în vederea adoptării deciziei Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program de acțiune comunitară în domeniul protecției consumatorilor (2007-2013) (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 12 decembrie 2006 privind poziția comună a Consiliului în vederea adoptării deciziei Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui program de acțiune comunitară în domeniul protecției consumatorilor (2007-2013) (15),

| — | având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și de modificare a Directivei 84/450/CEE a Consiliului, a Directivelor 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului („Directiva privind practicile comerciale neloiale”) (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și de modificare a Directivei 84/450/CEE a Consiliului, a Directivelor 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului („Directiva privind practicile comerciale neloiale”) (16),

| — | având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (17),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0369/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0369/2011),

| A. | întrucât cetățenii europeni pot juca un rol esențial în calitatea lor de consumatori în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 de a realiza o creștere economică inteligentă, favorabilă incluziunii și durabilă, deoarece cheltuielile consumatorilor generează peste jumătate din PIB-ul UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât cetățenii europeni pot juca un rol esențial în calitatea lor de consumatori în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 de a realiza o creștere economică inteligentă, favorabilă incluziunii și durabilă, deoarece cheltuielile consumatorilor generează peste jumătate din PIB-ul UE;

| B. | întrucât, conform ratei privațiunilor materiale, 16,3 % din populația UE este expusă riscului de sărăcie și acest procent ajunge la 17,1 % în cazul femeilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât, conform ratei privațiunilor materiale, 16,3 % din populația UE este expusă riscului de sărăcie și acest procent ajunge la 17,1 % în cazul femeilor;

| C. | întrucât, după cum se arată în sondajul Eurobarometru special 342 privind capacitatea de acțiune a consumatorilor din aprilie 2011, cei mai mulți dintre consumatori sunt încrezători și se consideră informați, însă, în același timp, la un număr important de consumatori se observă unele lacune în cunoașterea legislației de bază privind protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât, după cum se arată în sondajul Eurobarometru special 342 privind capacitatea de acțiune a consumatorilor din aprilie 2011, cei mai mulți dintre consumatori sunt încrezători și se consideră informați, însă, în același timp, la un număr important de consumatori se observă unele lacune în cunoașterea legislației de bază privind protecția consumatorilor;

| D. | întrucât consumatorii nu formează un singur grup omogen, deoarece există discrepanțe mari între consumatori în ceea ce privește competențele acestora, gradul de cunoaștere a legislației, hotărârea și voința de a solicita despăgubiri; |
| --- | --- |

D.

întrucât consumatorii nu formează un singur grup omogen, deoarece există discrepanțe mari între consumatori în ceea ce privește competențele acestora, gradul de cunoaștere a legislației, hotărârea și voința de a solicita despăgubiri;

| E. | întrucât, conform sondajului Eurobarometru special 342 privind capacitatea de acțiune a consumatorilor din aprilie 2011, femeile petrec mai mult timp la cumpărături (3,7 ore pe săptămână) decât bărbații (2,8 ore); |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform sondajului Eurobarometru special 342 privind capacitatea de acțiune a consumatorilor din aprilie 2011, femeile petrec mai mult timp la cumpărături (3,7 ore pe săptămână) decât bărbații (2,8 ore);

| F. | întrucât, conform celei de-a cincea ediții a Tabloului de bord al condițiilor pentru consumatori din martie 2011, consumatorii se confruntă în continuare cu condiții foarte diferite în întreaga UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform celei de-a cincea ediții a Tabloului de bord al condițiilor pentru consumatori din martie 2011, consumatorii se confruntă în continuare cu condiții foarte diferite în întreaga UE;

| G. | întrucât nemulțumirea consumatorilor referitoare la modul de funcționare a serviciilor financiare este cauzată, în parte, de consilierea necorespunzătoare și de faptul că, potrivit Tabloului de bord al piețelor de consum, majoritatea consumatorilor nu își cunosc drepturile în domeniul serviciilor financiare, iar mai mult de 98 % nu sunt în măsură să aleagă cea mai potrivită opțiune de investiție, costul estimat fiind de 0,4 % din PIB-ul UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât nemulțumirea consumatorilor referitoare la modul de funcționare a serviciilor financiare este cauzată, în parte, de consilierea necorespunzătoare și de faptul că, potrivit Tabloului de bord al piețelor de consum, majoritatea consumatorilor nu își cunosc drepturile în domeniul serviciilor financiare, iar mai mult de 98 % nu sunt în măsură să aleagă cea mai potrivită opțiune de investiție, costul estimat fiind de 0,4 % din PIB-ul UE;

| H. | întrucât publicarea informațiilor este necesară și importantă în toate sectoarele serviciilor financiare destinate consumatorilor; întrucât în strategie trebuie să se recunoască faptul că nu este suficient doar să se creeze piețe competitive în care consumatorii să poată lua cele mai bune decizii în interesul lor; întrucât, pentru ca publicarea să fie mai eficientă, este important ca informațiile să fie oferite în limbile oficiale regionale și ale UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât publicarea informațiilor este necesară și importantă în toate sectoarele serviciilor financiare destinate consumatorilor; întrucât în strategie trebuie să se recunoască faptul că nu este suficient doar să se creeze piețe competitive în care consumatorii să poată lua cele mai bune decizii în interesul lor; întrucât, pentru ca publicarea să fie mai eficientă, este important ca informațiile să fie oferite în limbile oficiale regionale și ale UE;

| I. | întrucât grupurile de persoane care sunt deosebit de vulnerabile din cauza infirmității lor mintale, fizice sau psihologice, a vârstei sau a credulității – cum ar fi copiii, adolescenții și persoanele în vârstă – sau care devin vulnerabile prin situația lor socială și financiară (cum ar fi cele cu datorii excesive) au nevoie de protecție specială; |
| --- | --- |

I.

întrucât grupurile de persoane care sunt deosebit de vulnerabile din cauza infirmității lor mintale, fizice sau psihologice, a vârstei sau a credulității – cum ar fi copiii, adolescenții și persoanele în vârstă – sau care devin vulnerabile prin situația lor socială și financiară (cum ar fi cele cu datorii excesive) au nevoie de protecție specială;

| J. | întrucât UE a stabilit ținte de reducere a emisiilor de CO2, solicitând modele mai sustenabile de consum; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE a stabilit ținte de reducere a emisiilor de CO2, solicitând modele mai sustenabile de consum;

| K. | întrucât o piață internă care funcționează în mod adecvat ar trebui să le ofere consumatorilor o gamă mai largă de produse și servicii de înaltă calitate la prețuri competitive și, în același timp, un nivel ridicat de protecție a lor și a mediului; |
| --- | --- |

K.

întrucât o piață internă care funcționează în mod adecvat ar trebui să le ofere consumatorilor o gamă mai largă de produse și servicii de înaltă calitate la prețuri competitive și, în același timp, un nivel ridicat de protecție a lor și a mediului;

| L. | întrucât piața internă trebuie să se dezvolte fără a submina protecția consumatorilor, garantând totodată libera circulație a serviciilor și acordând o atenție deosebită protecției lucrătorilor; |
| --- | --- |

L.

întrucât piața internă trebuie să se dezvolte fără a submina protecția consumatorilor, garantând totodată libera circulație a serviciilor și acordând o atenție deosebită protecției lucrătorilor;

| M. | întrucât consumatorii care dispun de capacități de acțiune pot identifica mai bine cele mai bune prețuri, condițiile de vânzare și calitatea, stimulând astfel concurența și inovarea; |
| --- | --- |

M.

întrucât consumatorii care dispun de capacități de acțiune pot identifica mai bine cele mai bune prețuri, condițiile de vânzare și calitatea, stimulând astfel concurența și inovarea;

| N. | întrucât o piață internă complet integrată ar genera efecte benefice multiple pentru consumatorii europeni, cum ar fi prețurile scăzute și o gamă mai largă de produse și servicii; |
| --- | --- |

N.

întrucât o piață internă complet integrată ar genera efecte benefice multiple pentru consumatorii europeni, cum ar fi prețurile scăzute și o gamă mai largă de produse și servicii;

| O. | întrucât, după cum se arată în Tabloul de bord al condițiilor pentru consumatori din martie 2011, comercianții cu amănuntul manifestă o lipsă de cunoaștere a drepturilor de bază ale consumatorilor din UE, ceea ce poate fi în detrimentul consumatorilor și poate, de asemenea, să afecteze dorința comercianților cu amănuntul de a efectua schimburi comerciale transfrontaliere; |
| --- | --- |

O.

întrucât, după cum se arată în Tabloul de bord al condițiilor pentru consumatori din martie 2011, comercianții cu amănuntul manifestă o lipsă de cunoaștere a drepturilor de bază ale consumatorilor din UE, ceea ce poate fi în detrimentul consumatorilor și poate, de asemenea, să afecteze dorința comercianților cu amănuntul de a efectua schimburi comerciale transfrontaliere;

| P. | întrucât toate părțile interesate (inclusiv Comisia Europeană, autoritățile naționale de punere în aplicare, organizațiile de protecție a consumatorilor și sectorul privat) trebuie să își intensifice eforturile pentru realizarea obiectivului de a asigura un nivel ridicat al protecției și capacității de acțiune a consumatorilor, deoarece eficacitatea și aplicarea supravegherii pieței publice sunt esențiale pentru a împiedica accesul produselor ilegale și nesigure pe piața europeană sau a le elimina; |
| --- | --- |

P.

întrucât toate părțile interesate (inclusiv Comisia Europeană, autoritățile naționale de punere în aplicare, organizațiile de protecție a consumatorilor și sectorul privat) trebuie să își intensifice eforturile pentru realizarea obiectivului de a asigura un nivel ridicat al protecției și capacității de acțiune a consumatorilor, deoarece eficacitatea și aplicarea supravegherii pieței publice sunt esențiale pentru a împiedica accesul produselor ilegale și nesigure pe piața europeană sau a le elimina;

| Q. | întrucât, în contextul actual de recesiune economică, sunt necesare măsuri de aplicare ferme și consecvente, cu atât mai mult cu cât criza afectează alegerile consumatorilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în contextul actual de recesiune economică, sunt necesare măsuri de aplicare ferme și consecvente, cu atât mai mult cu cât criza afectează alegerile consumatorilor;

| R. | întrucât Parlamentul European și parlamentele naționale trebuie să contribuie la transpunerea și punerea în aplicare mai eficace a legislației privind protecția consumatorilor, dacă vor continua săcolaboreze îndeaproape; |
| --- | --- |

R.

întrucât Parlamentul European și parlamentele naționale trebuie să contribuie la transpunerea și punerea în aplicare mai eficace a legislației privind protecția consumatorilor, dacă vor continua săcolaboreze îndeaproape;

| S. | întrucât Parlamentul European și parlamentele naționale ar trebui să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor UE; |
| --- | --- |

S.

întrucât Parlamentul European și parlamentele naționale ar trebui să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor UE;

Obiective fundamentale

| 1. | salută inițiativa Comisiei de a lansa o Agendă pentru protecția consumatorilor și subliniază că este necesară o propunere a Comisiei privind o politică proactivă pentru stabilirea unor reglementări inteligente în scopul obținerii unui cadru juridic coerent; în plus, solicită ca toate măsurile luate pe viitor în domeniul protecției consumatorilor să se bazeze pe o abordare holistică ce plasează consumatorii în centrul pieței unice; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei de a lansa o Agendă pentru protecția consumatorilor și subliniază că este necesară o propunere a Comisiei privind o politică proactivă pentru stabilirea unor reglementări inteligente în scopul obținerii unui cadru juridic coerent; în plus, solicită ca toate măsurile luate pe viitor în domeniul protecției consumatorilor să se bazeze pe o abordare holistică ce plasează consumatorii în centrul pieței unice;

| 2. | subliniază faptul că prioritățile politice ar trebui să fie corelate și să fie susținute de statisticile din Tabloul de bord al condițiilor pentru consumatori; solicită Comisiei să ia în considerare în strategia sa politică privind consumatorii topul publicat recent al principalelor 20 de preocupări ale cetățenilor și ale întreprinderilor privind piața unică; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că prioritățile politice ar trebui să fie corelate și să fie susținute de statisticile din Tabloul de bord al condițiilor pentru consumatori; solicită Comisiei să ia în considerare în strategia sa politică privind consumatorii topul publicat recent al principalelor 20 de preocupări ale cetățenilor și ale întreprinderilor privind piața unică;

| 3. | salută propunerile Comisiei din programul său de lucru pentru anul 2012 referitoare la revizuirea politicii de protecție a consumatorilor și a strategiei legislative, integrând inițiative la nivelul tuturor serviciilor competente ale Comisiei; ia act, în special, de necesitatea de a garanta că consumatorii din întreaga Uniune Europeană beneficiază de întreaga protecție oferită de acte legislative esențiale, cum ar fi practicile comerciale neloiale și directivele privind creditul de consum; |
| --- | --- |

3.

salută propunerile Comisiei din programul său de lucru pentru anul 2012 referitoare la revizuirea politicii de protecție a consumatorilor și a strategiei legislative, integrând inițiative la nivelul tuturor serviciilor competente ale Comisiei; ia act, în special, de necesitatea de a garanta că consumatorii din întreaga Uniune Europeană beneficiază de întreaga protecție oferită de acte legislative esențiale, cum ar fi practicile comerciale neloiale și directivele privind creditul de consum;

| 4. | salută abordarea strategică în privința politicii de protecție a consumatorilor, pe baza învățămintelor strategiei 2007-2013; subliniază că, în cadrul Strategiei Europa 2020, ar trebui să existe o coordonare mai bună între politica de protecție a consumatorilor și obiectivele sociale și de mediu; |
| --- | --- |

4.

salută abordarea strategică în privința politicii de protecție a consumatorilor, pe baza învățămintelor strategiei 2007-2013; subliniază că, în cadrul Strategiei Europa 2020, ar trebui să existe o coordonare mai bună între politica de protecție a consumatorilor și obiectivele sociale și de mediu;

| 5. | subliniază că este necesar ca legislația existentă (în special cea mai recentă directivă privind drepturile consumatorilor) să fie aplicată și respectată în mod adecvat, inclusiv prin diseminarea unor informații corespunzătoare privind drepturile și obligațiile fiecărei părți; subliniază, de asemenea, necesitatea de a examina acquis-ul existent în urma adoptării Directivei privind drepturile consumatorilor și în contextul noilor inițiative prevăzute; |
| --- | --- |

5.

subliniază că este necesar ca legislația existentă (în special cea mai recentă directivă privind drepturile consumatorilor) să fie aplicată și respectată în mod adecvat, inclusiv prin diseminarea unor informații corespunzătoare privind drepturile și obligațiile fiecărei părți; subliniază, de asemenea, necesitatea de a examina acquis-ul existent în urma adoptării Directivei privind drepturile consumatorilor și în contextul noilor inițiative prevăzute;

| 6. | subliniază nevoia de coerență în ceea ce privește modul de punere în aplicare a politicilor de protecție a consumatorilor și propune, în acest sens, să se relanseze dezbaterea cu privire la alocarea acestui portofoliu în cadrul Comisiei; |
| --- | --- |

6.

subliniază nevoia de coerență în ceea ce privește modul de punere în aplicare a politicilor de protecție a consumatorilor și propune, în acest sens, să se relanseze dezbaterea cu privire la alocarea acestui portofoliu în cadrul Comisiei;

| 7. | invită Comisia să asigure o mai bună coordonare între politicile sale care au un impact asupra consumatorilor; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să asigure o mai bună coordonare între politicile sale care au un impact asupra consumatorilor;

| 8. | invită Comisia și statele membre să intensifice cooperarea internațională și schimbul de informații cu țările din afara UE în domeniul protecției consumatorilor; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia și statele membre să intensifice cooperarea internațională și schimbul de informații cu țările din afara UE în domeniul protecției consumatorilor;

| 9. | subliniază numeroasele provocări cu care se confruntă Agenda pentru protecția consumatorilor, inclusiv sporirea capacității de acțiune a consumatorilor și reducerea inegalităților, încurajarea consumului sustenabil, reducerea expunerii consumatorilor la produse nesigure, precum și protecția consumatorilor, în special a copiilor față de publicitatea directă înșelătoare; solicită ca factorii de decizie să reflecteze atent la conceperea unor politici mai inteligente, care să ofere consumatorilor informațiile de care au nevoie și care le sunt cu adevărat utile, fără a crea sarcini suplimentare pentru societăți; |
| --- | --- |

9.

subliniază numeroasele provocări cu care se confruntă Agenda pentru protecția consumatorilor, inclusiv sporirea capacității de acțiune a consumatorilor și reducerea inegalităților, încurajarea consumului sustenabil, reducerea expunerii consumatorilor la produse nesigure, precum și protecția consumatorilor, în special a copiilor față de publicitatea directă înșelătoare; solicită ca factorii de decizie să reflecteze atent la conceperea unor politici mai inteligente, care să ofere consumatorilor informațiile de care au nevoie și care le sunt cu adevărat utile, fără a crea sarcini suplimentare pentru societăți;

| 10. | invită Comisia să garanteze o protecție specială a grupurilor de consumatori care sunt deosebit de vulnerabili din cauza infirmității lor mintale, fizice sau psihologice, a vârstei sau a credulității, sau care devin vulnerabili prin situația lor socială și financiară; sprijină activitatea Comisiei în domeniul economiei comportamentale, considerând-o esențială pentru a asigura eficacitatea practică a măsurilor de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să garanteze o protecție specială a grupurilor de consumatori care sunt deosebit de vulnerabili din cauza infirmității lor mintale, fizice sau psihologice, a vârstei sau a credulității, sau care devin vulnerabili prin situația lor socială și financiară; sprijină activitatea Comisiei în domeniul economiei comportamentale, considerând-o esențială pentru a asigura eficacitatea practică a măsurilor de protecție a consumatorilor;

| 11. | îndeamnă Comisia să amelioreze criteriile și mecanismele pentru a desfășura mai multe evaluări de impact, să revizuiască, după caz, legislația UE care are un impact asupra politicii de protecție a consumatorilor și să stabilească bune practici, cu ajutorul cărora statele membre să poată aplica legislația existentă în mod corect; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă Comisia să amelioreze criteriile și mecanismele pentru a desfășura mai multe evaluări de impact, să revizuiască, după caz, legislația UE care are un impact asupra politicii de protecție a consumatorilor și să stabilească bune practici, cu ajutorul cărora statele membre să poată aplica legislația existentă în mod corect;

Capacitatea de acțiune a consumatorilor

| 12. | remarcă dezvoltarea semnificativă a comerțului electronic, care este acum foarte important pentru consumatori, 40 % dintre cetățenii UE efectuând achiziții online; atrage atenția asupra faptului că încrederea consumatorilor și a comercianților cu amănuntul trebuie sporită, în special în ceea ce privește comerțul și achizițiile online transfrontaliere, garantându-le drepturile și obligațiile pe internet; |
| --- | --- |

12.

remarcă dezvoltarea semnificativă a comerțului electronic, care este acum foarte important pentru consumatori, 40 % dintre cetățenii UE efectuând achiziții online; atrage atenția asupra faptului că încrederea consumatorilor și a comercianților cu amănuntul trebuie sporită, în special în ceea ce privește comerțul și achizițiile online transfrontaliere, garantându-le drepturile și obligațiile pe internet;

| 13. | deplânge decalajul mare dintre nivelul achizițiilor cu amănuntul on-line interne și al celor transfrontaliere; observă că, în conformitate cu Tabloul de bord al condițiilor pentru consumatori, 44 % dintre consumatori au declarat că incertitudinea cu privire la drepturile lor îi descurajează în achiziționarea de bunuri din alte state membre și că livrarea cu întârziere sau nelivrarea, precum și frauda sunt factorii majori care îi împiedică să apeleze la achizițiile transfrontaliere; solicită, prin urmare, ca strategia UE de protecție a consumatorilor să sprijine creșterea economică și inovarea în sectorul comerțului cu amănuntul și, în special, realizarea pieței unice digitale pentru a ajuta consumatorii UE în efectuarea achizițiilor transfrontaliere; |
| --- | --- |

13.

deplânge decalajul mare dintre nivelul achizițiilor cu amănuntul on-line interne și al celor transfrontaliere; observă că, în conformitate cu Tabloul de bord al condițiilor pentru consumatori, 44 % dintre consumatori au declarat că incertitudinea cu privire la drepturile lor îi descurajează în achiziționarea de bunuri din alte state membre și că livrarea cu întârziere sau nelivrarea, precum și frauda sunt factorii majori care îi împiedică să apeleze la achizițiile transfrontaliere; solicită, prin urmare, ca strategia UE de protecție a consumatorilor să sprijine creșterea economică și inovarea în sectorul comerțului cu amănuntul și, în special, realizarea pieței unice digitale pentru a ajuta consumatorii UE în efectuarea achizițiilor transfrontaliere;

| 14. | reamintește vectorul economic reprezentat de încrederea consumatorilor, atât în ceea ce privește comerțul intern, cât și cel transfrontalier, online sau offline; |
| --- | --- |

14.

reamintește vectorul economic reprezentat de încrederea consumatorilor, atât în ceea ce privește comerțul intern, cât și cel transfrontalier, online sau offline;

| 15. | subliniază necesitatea de a informa consumatorii în legătură cu drepturile și obligațiile lor și de a garanta respectarea deplină a drepturilor consumatorilor în ceea ce privește utilizarea internetului și protecția drepturilor de proprietate intelectuală, asigurând totodată protecția datelor cu caracter personal și a vieții private; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea de a informa consumatorii în legătură cu drepturile și obligațiile lor și de a garanta respectarea deplină a drepturilor consumatorilor în ceea ce privește utilizarea internetului și protecția drepturilor de proprietate intelectuală, asigurând totodată protecția datelor cu caracter personal și a vieții private;

| 16. | subliniază faptul că datele cu caracter personal ale consumatorilor au o valoare economică substanțială, de exemplu bazele de date care conțin profilurile consumatorilor în scopul unor mesaje publicitare orientate; evidențiază faptul că majoritatea utilizatorilor nu sunt conștienți de valoarea datelor pe care le pun în mod voluntar la dispoziția societăților; solicită Comisiei să se asigure că există un nivel suficient de concurență pe piață în cazul publicității online și al motoarelor de căutare și să monitorizeze modul în care societățile vizate utilizează datele în cauză, în conformitate cu cadrul existent de protecție a datelor; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că datele cu caracter personal ale consumatorilor au o valoare economică substanțială, de exemplu bazele de date care conțin profilurile consumatorilor în scopul unor mesaje publicitare orientate; evidențiază faptul că majoritatea utilizatorilor nu sunt conștienți de valoarea datelor pe care le pun în mod voluntar la dispoziția societăților; solicită Comisiei să se asigure că există un nivel suficient de concurență pe piață în cazul publicității online și al motoarelor de căutare și să monitorizeze modul în care societățile vizate utilizează datele în cauză, în conformitate cu cadrul existent de protecție a datelor;

| 17. | subliniază că este necesar să se ofere consumatorilor și comercianților informații mai transparente și comparabile, de exemplu prin indicarea prețurilor unitare, prin site-uri transparente de comparare a prețurilor pe internet, precum și prin etichetarea corespunzătoare și eficientă a produselor; |
| --- | --- |

17.

subliniază că este necesar să se ofere consumatorilor și comercianților informații mai transparente și comparabile, de exemplu prin indicarea prețurilor unitare, prin site-uri transparente de comparare a prețurilor pe internet, precum și prin etichetarea corespunzătoare și eficientă a produselor;

| 18. | subliniază importanța etichetării și solicită Comisiei, în acest context, să ia în considerare cerințele specifice tot mai numeroase ale consumatorilor, de exemplu în ceea ce privește comerțul echitabil, amprenta de carbon, posibilitățile și tipul de reciclare, precum și indicarea originii; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța etichetării și solicită Comisiei, în acest context, să ia în considerare cerințele specifice tot mai numeroase ale consumatorilor, de exemplu în ceea ce privește comerțul echitabil, amprenta de carbon, posibilitățile și tipul de reciclare, precum și indicarea originii;

| 19. | subliniază necesitatea de a asigura accesul universal la rețelele rapide în bandă largă și la rețelele de telecomunicații, precum și un acces larg la bunuri și servicii online, inclusiv prin eliminarea restricțiilor de distribuție, remedierea segmentării geografice și dezvoltarea serviciilor de plată electronică; |
| --- | --- |

19.

subliniază necesitatea de a asigura accesul universal la rețelele rapide în bandă largă și la rețelele de telecomunicații, precum și un acces larg la bunuri și servicii online, inclusiv prin eliminarea restricțiilor de distribuție, remedierea segmentării geografice și dezvoltarea serviciilor de plată electronică;

| 20. | subliniază necesitatea evidențierii în Agenda pentru protecția consumatorilor a produselor digitale existente pe piață, de exemplu cărțile electronice; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea evidențierii în Agenda pentru protecția consumatorilor a produselor digitale existente pe piață, de exemplu cărțile electronice;

| 21. | subliniază necesitatea de a consolida capacitatea de acțiune a consumatorilor prin furnizarea de informații utile, direcționate și ușor de înțeles; insistă asupra faptului că UE și autoritățile naționale, precum și organizațiile de consumatori și societățile trebuie să depună eforturi pentru a îmbunătăți educația consumatorilor; invită Comisia să propună o legislație privind piața unică care să fie favorabilă consumatorilor, astfel încât să se asigure că interesele consumatorilor sunt pe deplin luate în considerare în cadrul pieței unice; |
| --- | --- |

21.

subliniază necesitatea de a consolida capacitatea de acțiune a consumatorilor prin furnizarea de informații utile, direcționate și ușor de înțeles; insistă asupra faptului că UE și autoritățile naționale, precum și organizațiile de consumatori și societățile trebuie să depună eforturi pentru a îmbunătăți educația consumatorilor; invită Comisia să propună o legislație privind piața unică care să fie favorabilă consumatorilor, astfel încât să se asigure că interesele consumatorilor sunt pe deplin luate în considerare în cadrul pieței unice;

| 22. | solicită Comisiei și statelor membre să asigure un sprijin adecvat și să consolideze capacitățile organizațiilor de consumatori în fiecare stat membru, în vederea consolidării rolului și resurselor acestora, sporind astfel capacitatea de acțiune a consumatorilor; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei și statelor membre să asigure un sprijin adecvat și să consolideze capacitățile organizațiilor de consumatori în fiecare stat membru, în vederea consolidării rolului și resurselor acestora, sporind astfel capacitatea de acțiune a consumatorilor;

| 23. | subliniază nevoia de a educa consumatorii de la o vârstă fragedă în scopul înțelegerii și utilizării informațiilor de pe produse; solicită Comisiei să îmbunătățească identificabilitatea și intuitivitatea logourilor europene a căror rată de recunoaștere este nesatisfăcătoare în prezent (în special, marcajul de conformitate CE, eticheta ecologică europeană, banda lui Möbius ca simbol pentru reciclare sau marcajul de periculozitate); |
| --- | --- |

23.

subliniază nevoia de a educa consumatorii de la o vârstă fragedă în scopul înțelegerii și utilizării informațiilor de pe produse; solicită Comisiei să îmbunătățească identificabilitatea și intuitivitatea logourilor europene a căror rată de recunoaștere este nesatisfăcătoare în prezent (în special, marcajul de conformitate CE, eticheta ecologică europeană, banda lui Möbius ca simbol pentru reciclare sau marcajul de periculozitate);

| 24. | invită Comisia să desfășoare campanii de informare în toate statele membre referitoare la marca comunitară CE și la semnificația acesteia, oferind consumatorilor o imagine clară cu privire la ce reprezintă (sau nu reprezintă) marca respectivă, sporind astfel gradul de informare al consumatorilor și vizând, în același timp, o mai mare sensibilizare a profesioniștilor în ceea ce privește siguranța produselor; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să desfășoare campanii de informare în toate statele membre referitoare la marca comunitară CE și la semnificația acesteia, oferind consumatorilor o imagine clară cu privire la ce reprezintă (sau nu reprezintă) marca respectivă, sporind astfel gradul de informare al consumatorilor și vizând, în același timp, o mai mare sensibilizare a profesioniștilor în ceea ce privește siguranța produselor;

| 25. | consideră că societatea civilă, împreună cu organizațiile de consumatori și întreprinderile ar trebui să găsească soluții inovatoare de diseminare a informațiilor privind piața unică, permițând cetățenilor să profite plenar de posibilitățile existente; subliniază rolul important al societății civile în acordarea de asistență IMM-urilor și consumatorilor, în special celor care sunt foarte vulnerabili, cum ar fi tinerii sau cei care nu au acces la internet, pentru a depăși barierele și restricțiile lingvistice, tehnologice și administrative din statele membre; |
| --- | --- |

25.

consideră că societatea civilă, împreună cu organizațiile de consumatori și întreprinderile ar trebui să găsească soluții inovatoare de diseminare a informațiilor privind piața unică, permițând cetățenilor să profite plenar de posibilitățile existente; subliniază rolul important al societății civile în acordarea de asistență IMM-urilor și consumatorilor, în special celor care sunt foarte vulnerabili, cum ar fi tinerii sau cei care nu au acces la internet, pentru a depăși barierele și restricțiile lingvistice, tehnologice și administrative din statele membre;

| 26. | deplânge faptul că alegerea unui alt furnizor ori tarif este încă dificilă în anumite sectoare, împiedicând libertatea de alegere a consumatorilor și afectând concurența; solicită Comisiei să analizeze mai îndeaproape această problemă pentru a se asigura că consumatorii beneficiază pe deplin de avantajele pieței unice; |
| --- | --- |

26.

deplânge faptul că alegerea unui alt furnizor ori tarif este încă dificilă în anumite sectoare, împiedicând libertatea de alegere a consumatorilor și afectând concurența; solicită Comisiei să analizeze mai îndeaproape această problemă pentru a se asigura că consumatorii beneficiază pe deplin de avantajele pieței unice;

| 27. | solicită Comisiei să analizeze obstacolele rămase în calea mobilității consumatorilor legate de schimbarea băncii și să găsească soluții pentru eliminarea lor, cum ar fi constituirea unui mecanism de transferabilitate a numerelor de conturi bancare la nivelul UE; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei să analizeze obstacolele rămase în calea mobilității consumatorilor legate de schimbarea băncii și să găsească soluții pentru eliminarea lor, cum ar fi constituirea unui mecanism de transferabilitate a numerelor de conturi bancare la nivelul UE;

| 28. | remarcă importanța pentru consumatorii cu acces la conturi bancare a comisioanelor bancare transparente, a timpilor de tranzacționare mai mici și a procedurilor mai ușoare de transferare a conturilor bancare; |
| --- | --- |

28.

remarcă importanța pentru consumatorii cu acces la conturi bancare a comisioanelor bancare transparente, a timpilor de tranzacționare mai mici și a procedurilor mai ușoare de transferare a conturilor bancare;

| 29. | constată că circa 30 de milioane de cetățeni ai UE nu au acces la servicii bancare de bază și solicită Comisiei să prezinte o propunere, așa cum a anunțat în Actul privind piața unică și în programul său de lucru pentru 2011; |
| --- | --- |

29.

constată că circa 30 de milioane de cetățeni ai UE nu au acces la servicii bancare de bază și solicită Comisiei să prezinte o propunere, așa cum a anunțat în Actul privind piața unică și în programul său de lucru pentru 2011;

Protecția consumatorilor și siguranța produselor

| 30. | subliniază că este necesar să se elaboreze politici de protecție a consumatorilor care iau în considerare caracteristicile specifice ale grupurilor de consumatori vulnerabili; |
| --- | --- |

30.

subliniază că este necesar să se elaboreze politici de protecție a consumatorilor care iau în considerare caracteristicile specifice ale grupurilor de consumatori vulnerabili;

| 31. | solicită să se stabilească legături explicite între strategie și programul politicii din domeniul concurenței și să se ia măsuri comune în acest scop, astfel încât consumatorii să poată beneficia de servicii mai bine adaptate nevoilor lor și prestate în condiții mai bune; |
| --- | --- |

31.

solicită să se stabilească legături explicite între strategie și programul politicii din domeniul concurenței și să se ia măsuri comune în acest scop, astfel încât consumatorii să poată beneficia de servicii mai bine adaptate nevoilor lor și prestate în condiții mai bune;

| 32. | subliniază că este imperios necesar ca nivelul general de siguranță al produselor de consum să fie sporit în UE, în special în cadrul viitoarei revizuiri a Directivei privind siguranța generală a produselor; solicită Comisiei, în cooperare cu agențiile UE competente, să analizeze mai îndeaproape aspecte precum impactul produselor chimice asupra sănătății consumatorilor, rezistența la antibiotice și nanotehnologiile, pe baza legislației UE care există în aceste domenii; |
| --- | --- |

32.

subliniază că este imperios necesar ca nivelul general de siguranță al produselor de consum să fie sporit în UE, în special în cadrul viitoarei revizuiri a Directivei privind siguranța generală a produselor; solicită Comisiei, în cooperare cu agențiile UE competente, să analizeze mai îndeaproape aspecte precum impactul produselor chimice asupra sănătății consumatorilor, rezistența la antibiotice și nanotehnologiile, pe baza legislației UE care există în aceste domenii;

| 33. | subliniază, de asemenea, necesitatea de a ridica standardele de siguranță pentru jucării și îndeamnă statele membre să transpună și să pună rapid în aplicare pe deplin noua Directivă privind siguranța jucăriilor; |
| --- | --- |

33.

subliniază, de asemenea, necesitatea de a ridica standardele de siguranță pentru jucării și îndeamnă statele membre să transpună și să pună rapid în aplicare pe deplin noua Directivă privind siguranța jucăriilor;

| 34. | invită Comisia să instituie un sistem de evaluare comună și de etichetare, astfel cum este indicat în rezoluția sa privind o piață unică pentru întreprinderi și creștere economică, pe baza întregului ciclu de viață a produsului, în special în scopul de a simplifica și armoniza sistemele, de a depăși costul fragmentării pentru întreprinderi și consumatori, precum și de a preveni publicitatea înșelătoare; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să instituie un sistem de evaluare comună și de etichetare, astfel cum este indicat în rezoluția sa privind o piață unică pentru întreprinderi și creștere economică, pe baza întregului ciclu de viață a produsului, în special în scopul de a simplifica și armoniza sistemele, de a depăși costul fragmentării pentru întreprinderi și consumatori, precum și de a preveni publicitatea înșelătoare;

| 35. | solicită îmbunătățirea garanțiilor privind siguranța produselor, în special în comerțul electronic de pe piața internă; |
| --- | --- |

35.

solicită îmbunătățirea garanțiilor privind siguranța produselor, în special în comerțul electronic de pe piața internă;

| 36. | solicită ca sistemul de notificare RAPEX să fie consolidat și să devină mai eficace și transparent pentru consumatori, pentru a asigura o mai bună conștientizare la nivel general a riscurilor generate de anumite produse de consum și pentru a permite societăților și autorităților vamale să ia măsurile necesare în mod rapid; |
| --- | --- |

36.

solicită ca sistemul de notificare RAPEX să fie consolidat și să devină mai eficace și transparent pentru consumatori, pentru a asigura o mai bună conștientizare la nivel general a riscurilor generate de anumite produse de consum și pentru a permite societăților și autorităților vamale să ia măsurile necesare în mod rapid;

| 37. | subliniază, în acest context, că este important să existe piețe transparente și sigure, să se îmbunătățească standardele profesionale și să se evite conflictele de interese în cadrul prestării serviciilor financiare către consumatori și atrage atenția asupra rolului crucial al educației financiare; |
| --- | --- |

37.

subliniază, în acest context, că este important să existe piețe transparente și sigure, să se îmbunătățească standardele profesionale și să se evite conflictele de interese în cadrul prestării serviciilor financiare către consumatori și atrage atenția asupra rolului crucial al educației financiare;

| 38. | subliniază importanța accesului la educație financiară și la consiliere în acest domeniu și solicită o mai bună reglementare a serviciilor de consiliere financiară; |
| --- | --- |

38.

subliniază importanța accesului la educație financiară și la consiliere în acest domeniu și solicită o mai bună reglementare a serviciilor de consiliere financiară;

| 39. | atrage atenția asupra faptului că noile autorități europene de supraveghere (AES) au competențe și responsabilități explicite privitoare la protecția consumatorilor în domeniul serviciilor financiare și se așteaptă ca strategia să le reflecte și să consolideze capacitatea AES de protecție a consumatorilor, pe baza bunelor practici existente ale autorităților naționale și cu participarea părților interesate, îndeosebi a reprezentanților consumatorilor; |
| --- | --- |

39.

atrage atenția asupra faptului că noile autorități europene de supraveghere (AES) au competențe și responsabilități explicite privitoare la protecția consumatorilor în domeniul serviciilor financiare și se așteaptă ca strategia să le reflecte și să consolideze capacitatea AES de protecție a consumatorilor, pe baza bunelor practici existente ale autorităților naționale și cu participarea părților interesate, îndeosebi a reprezentanților consumatorilor;

| 40. | solicită garantarea unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor pe tot teritoriul UE pentru a permite consolidarea în continuare a pieței interne a serviciilor financiare și combaterea practicilor protecționiste; |
| --- | --- |

40.

solicită garantarea unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor pe tot teritoriul UE pentru a permite consolidarea în continuare a pieței interne a serviciilor financiare și combaterea practicilor protecționiste;

| 41. | solicită să se acorde fonduri specifice pentru proiectele de cercetare în domeniul protecției consumatorilor, în special în ceea ce privește comportamentul consumatorilor și colectarea datelor, pentru a contribui la elaborarea politicilor care răspund nevoilor consumatorilor; |
| --- | --- |

41.

solicită să se acorde fonduri specifice pentru proiectele de cercetare în domeniul protecției consumatorilor, în special în ceea ce privește comportamentul consumatorilor și colectarea datelor, pentru a contribui la elaborarea politicilor care răspund nevoilor consumatorilor;

| 42. | propune intensificarea sprijinului european pentru cercetare în domeniile emergente, cum ar fi consumul ecologic și etic, și a sprijinului pentru punerea în comun a bunurilor de uz curent (autoturisme, biciclete, aparate de uz casnic etc.); |
| --- | --- |

42.

propune intensificarea sprijinului european pentru cercetare în domeniile emergente, cum ar fi consumul ecologic și etic, și a sprijinului pentru punerea în comun a bunurilor de uz curent (autoturisme, biciclete, aparate de uz casnic etc.);

| 43. | solicită Comisiei să își continue activitatea cu privire la vânzarea de bunuri și condițiile contractuale inechitabile, revizuirea normelor privind practicile comerciale neloiale, Directiva privind creditul de consum, Directiva privind publicitatea înșelătoare și problema mai largă a necesității de a aplica normele privind practicile comerciale neloiale în relațiile dintre întreprinderi; îndeamnă statele membre să pună în aplicare pe deplin și în mod corect normele și legislația privind piața internă, în special Directiva privind drepturile consumatorilor, Directiva privind comerțul electronic și Regulamentul referitor la informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare; |
| --- | --- |

43.

solicită Comisiei să își continue activitatea cu privire la vânzarea de bunuri și condițiile contractuale inechitabile, revizuirea normelor privind practicile comerciale neloiale, Directiva privind creditul de consum, Directiva privind publicitatea înșelătoare și problema mai largă a necesității de a aplica normele privind practicile comerciale neloiale în relațiile dintre întreprinderi; îndeamnă statele membre să pună în aplicare pe deplin și în mod corect normele și legislația privind piața internă, în special Directiva privind drepturile consumatorilor, Directiva privind comerțul electronic și Regulamentul referitor la informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare;

| 44. | îndeamnă Comisia să evidențieze, în Agenda pentru protecția consumatorilor, procesul de standardizare pentru simplificarea proceselor complexe și a informațiilor complexe oferite consumatorilor, de exemplu în domeniul serviciilor, și pentru garantarea implicării atât a organizațiilor de consumatori, cât și a autorităților naționale în acest important proces; |
| --- | --- |

44.

îndeamnă Comisia să evidențieze, în Agenda pentru protecția consumatorilor, procesul de standardizare pentru simplificarea proceselor complexe și a informațiilor complexe oferite consumatorilor, de exemplu în domeniul serviciilor, și pentru garantarea implicării atât a organizațiilor de consumatori, cât și a autorităților naționale în acest important proces;

Spre o politică europeană de protecție a consumatorilor mai socială și mai durabilă

| 45. | solicită Comisiei să includă chestiunea accesibilității consumatorilor în Agenda pentru protecția consumatorilor pentru a garanta accesul grupurilor vulnerabile la produsele și serviciile esențiale de care au nevoie; subliniază că acest fapt va demonstra în mod clar dimensiunea socială a politicilor pentru protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei să includă chestiunea accesibilității consumatorilor în Agenda pentru protecția consumatorilor pentru a garanta accesul grupurilor vulnerabile la produsele și serviciile esențiale de care au nevoie; subliniază că acest fapt va demonstra în mod clar dimensiunea socială a politicilor pentru protecția consumatorilor;

| 46. | subliniază faptul că persoanele în vârstă și persoanele cu handicap se confruntă în continuare cu probleme de siguranță și de acces în legătură cu principalele produse și servicii; în acest sens, subliniază faptul că standardele pot fi folosite cu succes pentru a face produsele și serviciile accesibile unui număr cât mai mare de consumatori, indiferent de vârsta sau de abilitățile lor fizice; |
| --- | --- |

46.

subliniază faptul că persoanele în vârstă și persoanele cu handicap se confruntă în continuare cu probleme de siguranță și de acces în legătură cu principalele produse și servicii; în acest sens, subliniază faptul că standardele pot fi folosite cu succes pentru a face produsele și serviciile accesibile unui număr cât mai mare de consumatori, indiferent de vârsta sau de abilitățile lor fizice;

| 47. | invită Comisia să ia în considerare dimensiunea de gen în cadrul Agendei pentru protecția consumatorilor, în conformitate cu angajamentul său de integra perspectiva de gen în cadrul procesului de elaborare a politicilor sale; invită Comisia să garanteze că Agenda pentru protecția consumatorilor exclude orice formă de discriminare pe criterii de gen privind accesul și furnizarea de bunuri și servicii; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să ia în considerare dimensiunea de gen în cadrul Agendei pentru protecția consumatorilor, în conformitate cu angajamentul său de integra perspectiva de gen în cadrul procesului de elaborare a politicilor sale; invită Comisia să garanteze că Agenda pentru protecția consumatorilor exclude orice formă de discriminare pe criterii de gen privind accesul și furnizarea de bunuri și servicii;

| 48. | solicită Comisiei să analizeze modul în care consumul privat ar putea deveni mai sustenabil pentru a promova inovarea, creșterea economică și o economie cu emisii reduse de carbon, în conformitate cu obiectivul preconizat în Strategia Europa 2020; consideră că ar trebui acordată o atenție specială sistemelor energetice inteligente: utilizarea noilor tehnologii ar trebui să permită tuturor utilizatorilor rețelei să participe la piața internă a energiei, în scopul de a economisi energie și de a reduce sau de a atenua costurile energiei, protejând în același timp aprovizionarea cu energie a consumatorilor vulnerabili; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei să analizeze modul în care consumul privat ar putea deveni mai sustenabil pentru a promova inovarea, creșterea economică și o economie cu emisii reduse de carbon, în conformitate cu obiectivul preconizat în Strategia Europa 2020; consideră că ar trebui acordată o atenție specială sistemelor energetice inteligente: utilizarea noilor tehnologii ar trebui să permită tuturor utilizatorilor rețelei să participe la piața internă a energiei, în scopul de a economisi energie și de a reduce sau de a atenua costurile energiei, protejând în același timp aprovizionarea cu energie a consumatorilor vulnerabili;

| 49. | invită Comisia, statele membre și părțile interesate să își coordoneze eforturile pentru a informa mai bine consumatorii cu privire la modalități mai eficiente de a cumpăra și de a consuma produse alimentare, în scopul prevenirii și combaterii deșeurilor alimentare; |
| --- | --- |

49.

invită Comisia, statele membre și părțile interesate să își coordoneze eforturile pentru a informa mai bine consumatorii cu privire la modalități mai eficiente de a cumpăra și de a consuma produse alimentare, în scopul prevenirii și combaterii deșeurilor alimentare;

| 50. | subliniază că este important să se evalueze impactul liberalizării asupra satisfacției consumatorilor și solicită, în acest context, să se evalueze funcționarea pieței energiei; |
| --- | --- |

50.

subliniază că este important să se evalueze impactul liberalizării asupra satisfacției consumatorilor și solicită, în acest context, să se evalueze funcționarea pieței energiei;

Aplicarea drepturilor consumatorilor și mecanisme de reparație

| 51. | încurajează Comisia să sprijine în continuare și să pună în evidență activitatea Rețelei Centrelor Europene ale Consumatorilor (ECC-Net), care ar trebui să joace un rol central în informarea consumatorilor cu privire la drepturile lor și în sprijinirea acestora în cazul în care depun o plângere; subliniază rolul-cheie jucat de Rețeaua de aplicare și cooperare transfrontalieră (CPC Network) în asigurarea aplicării corecte a legilor privind protecția consumatorilor și promovarea cooperării între autoritățile naționale competente; |
| --- | --- |

51.

încurajează Comisia să sprijine în continuare și să pună în evidență activitatea Rețelei Centrelor Europene ale Consumatorilor (ECC-Net), care ar trebui să joace un rol central în informarea consumatorilor cu privire la drepturile lor și în sprijinirea acestora în cazul în care depun o plângere; subliniază rolul-cheie jucat de Rețeaua de aplicare și cooperare transfrontalieră (CPC Network) în asigurarea aplicării corecte a legilor privind protecția consumatorilor și promovarea cooperării între autoritățile naționale competente;

| 52. | invită Comisia să facă uz de toate competențele care îi sunt conferite prin tratate pentru a îmbunătăți transpunerea, aplicarea și respectarea tuturor actelor legislative ale UE legate de protecția consumatorilor; invită statele membre să-și intensifice eforturile în scopul de a pune în aplicare pe deplin și în mod corect legislația respectivă; |
| --- | --- |

52.

invită Comisia să facă uz de toate competențele care îi sunt conferite prin tratate pentru a îmbunătăți transpunerea, aplicarea și respectarea tuturor actelor legislative ale UE legate de protecția consumatorilor; invită statele membre să-și intensifice eforturile în scopul de a pune în aplicare pe deplin și în mod corect legislația respectivă;

| 53. | solicită să se instituie mecanisme de reparație mai accesibile și mai eficace, cum ar fi soluționarea alternativă a litigiilor, acțiunile colective în despăgubire și soluționarea litigiilor online, pentru a spori capacitatea de acțiune a consumatorilor din întreaga Uniune; constată cu îngrijorare că lipsa actuală de compensare este o lacună majoră a sistemului juridic, deoarece permite păstrarea de către comercianți a profitului ilegal; |
| --- | --- |

53.

solicită să se instituie mecanisme de reparație mai accesibile și mai eficace, cum ar fi soluționarea alternativă a litigiilor, acțiunile colective în despăgubire și soluționarea litigiilor online, pentru a spori capacitatea de acțiune a consumatorilor din întreaga Uniune; constată cu îngrijorare că lipsa actuală de compensare este o lacună majoră a sistemului juridic, deoarece permite păstrarea de către comercianți a profitului ilegal;

| 54. | solicită instituirea unor mecanisme de reparație accesibile și eficace pentru consumatorii europeni, acestea fiind esențiale dacă se dorește eliminarea barierelor din cadrul pieței interne, în special în cazul comerțului electronic; solicită, de asemenea, Comisiei să prezinte una sau mai multe propuneri în cadrul procedurii legislative ordinare pentru a asigura astfel implicarea corespunzătoare a Parlamentului; |
| --- | --- |

54.

solicită instituirea unor mecanisme de reparație accesibile și eficace pentru consumatorii europeni, acestea fiind esențiale dacă se dorește eliminarea barierelor din cadrul pieței interne, în special în cazul comerțului electronic; solicită, de asemenea, Comisiei să prezinte una sau mai multe propuneri în cadrul procedurii legislative ordinare pentru a asigura astfel implicarea corespunzătoare a Parlamentului;

| 55. | salută activitatea în curs de desfășurare de dezvoltare a unui sistem european de soluționare alternativă a litigiilor, utilizând sistemele naționale și comerciale existente pentru a combina un nivel ridicat de protecție a consumatorilor cu condiții comerciale echitabile pentru întreprinzători; |
| --- | --- |

55.

salută activitatea în curs de desfășurare de dezvoltare a unui sistem european de soluționare alternativă a litigiilor, utilizând sistemele naționale și comerciale existente pentru a combina un nivel ridicat de protecție a consumatorilor cu condiții comerciale echitabile pentru întreprinzători;

| 56. | solicită Comisiei să țină cont de bunele practici ale statelor membre, cum ar fi modelul nordic de mediator, și să analizeze posibilitatea de a conferi ECC-Net autoritate juridică în domeniul soluționării litigiilor consumatorilor; |
| --- | --- |

56.

solicită Comisiei să țină cont de bunele practici ale statelor membre, cum ar fi modelul nordic de mediator, și să analizeze posibilitatea de a conferi ECC-Net autoritate juridică în domeniul soluționării litigiilor consumatorilor;

| 57. | consideră că un asemenea sistem va consolida piața unică și va asigura consumatorilor un sistem echitabil de reparație în cadrul litigiilor transfrontaliere, consolidând astfel încrederea dintre consumatori și întreprinderi și evitând litigiile costisitoare atât pentru întreprinderi, cât și pentru consumatori; |
| --- | --- |

57.

consideră că un asemenea sistem va consolida piața unică și va asigura consumatorilor un sistem echitabil de reparație în cadrul litigiilor transfrontaliere, consolidând astfel încrederea dintre consumatori și întreprinderi și evitând litigiile costisitoare atât pentru întreprinderi, cât și pentru consumatori;

| 58. | invită Comisia să lanseze o dezbatere interinstituțională privind acțiunile viitoare adecvate pentru a ameliora protecția juridică a consumatorilor în efectuarea tranzacțiilor comerciale, ținând seama de abordarea prevăzută în Directiva privind drepturile consumatorilor; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia să lanseze o dezbatere interinstituțională privind acțiunile viitoare adecvate pentru a ameliora protecția juridică a consumatorilor în efectuarea tranzacțiilor comerciale, ținând seama de abordarea prevăzută în Directiva privind drepturile consumatorilor;

| 59. | subliniază că este necesar ca viitorul cadru financiar multianual pentru perioada de după 2013 să includă fonduri corespunzătoare pentru măsurile de realizare a obiectivelor stabilite în prezentul raport și în viitoarea Agendă pentru protecția consumatorilor; subliniază necesitatea unei finanțări adecvate și garantate din partea UE pentru ca organizațiile de consumatori să poată reprezenta consumatorii în toate statele membre; |
| --- | --- |

59.

subliniază că este necesar ca viitorul cadru financiar multianual pentru perioada de după 2013 să includă fonduri corespunzătoare pentru măsurile de realizare a obiectivelor stabilite în prezentul raport și în viitoarea Agendă pentru protecția consumatorilor; subliniază necesitatea unei finanțări adecvate și garantate din partea UE pentru ca organizațiile de consumatori să poată reprezenta consumatorii în toate statele membre;

*

* *

| 60. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

60.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0324.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0293.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0376.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0320.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0307.

(6)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 84.

(7)  JO C 349 E, 22.12.2010, p. 1.

(8)  JO L 176, 7.7.2009, p. 17.

(9)  JO L 98, 16.4.2005, p. 47.

(10)  JO L 170, 30.6.2009, p. 1.

(11)  JO L 218, 13.8.2008, p. 30.

(12)  JO C 279 E, 19.11.2009, p. 17.

(13)  http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf.

(14)  JO L 364, 9.12.2004, p. 1.

(15)  JO C 317 E, 23.12.2006, p. 61.

(16)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

(17)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/35

---

Marți, 15 noiembrie 2011Jocurile de noroc online în piața internă

P7_TA(2011)0492

Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la jocurile de noroc online în piața internă (2011/2084(INI))

2013/C 153 E/05

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 martie 2011 intitulată „Carte verde privind jocurile de noroc online în piața internă” (COM(2011)0128), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 martie 2011 intitulată „Carte verde privind jocurile de noroc online în piața internă” (COM(2011)0128),

| — | având în vedere articolele 51, 52 și 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 51, 52 și 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Protocolul anexat la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul anexat la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere jurisprudența relevantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența relevantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2010 și rapoartele privind progresele înregistrate ale Președințiilor franceză, suedeză, spaniolă și ungară ale Consiliului privind cadrul pentru jocurile de noroc și pariuri în statele membre ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2010 și rapoartele privind progresele înregistrate ale Președințiilor franceză, suedeză, spaniolă și ungară ale Consiliului privind cadrul pentru jocurile de noroc și pariuri în statele membre ale UE,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2009 referitoare la integritatea jocurilor de noroc on-line (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2009 referitoare la integritatea jocurilor de noroc on-line (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 mai 2008 referitoare la Cartea albă privind sportul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 mai 2008 referitoare la Cartea albă privind sportul (3),

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (4),

| — | având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și de modificare a Directivei 84/450/CEE a Consiliului, a Directivelor 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și de modificare a Directivei 84/450/CEE a Consiliului, a Directivelor 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5),

| — | având în vedere Directiva 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 1997 privind protecția consumatorilor cu privire la contractele la distanță (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 1997 privind protecția consumatorilor cu privire la contractele la distanță (6),

| — | având în vedere Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (7),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 6 iunie 2011 intitulată „Combaterea corupției în UE” (COM(2011)0308, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 6 iunie 2011 intitulată „Combaterea corupției în UE” (COM(2011)0308,

| — | având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (8),

| — | având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (9),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 ianuarie 2011 intitulată „Dezvoltarea dimensiunii europene a sportului” (COM(2011)0012, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 ianuarie 2011 intitulată „Dezvoltarea dimensiunii europene a sportului” (COM(2011)0012,

| — | având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (10),

| — | având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (11),

| — | având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (12),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și cel al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0342/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și cel al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0342/2011),

| A. | întrucât sectorul jocurilor de noroc online este în continuă creștere, într-o oarecare măsură în afara controlului guvernelor naționale ale cetățenilor cărora le sunt oferite astfel de jocuri de noroc, și întrucât acest sector nu reprezintă o piață precum celelalte, date fiind riscurile pe care le presupune în materie de protecție a consumatorilor și de combatere a crimei organizate; |
| --- | --- |

A.

întrucât sectorul jocurilor de noroc online este în continuă creștere, într-o oarecare măsură în afara controlului guvernelor naționale ale cetățenilor cărora le sunt oferite astfel de jocuri de noroc, și întrucât acest sector nu reprezintă o piață precum celelalte, date fiind riscurile pe care le presupune în materie de protecție a consumatorilor și de combatere a crimei organizate;

| B. | întrucât, prin aplicarea principiului subsidiarității, nu există o legislație europeană specifică în domeniul reglementării jocurilor de noroc online; |
| --- | --- |

B.

întrucât, prin aplicarea principiului subsidiarității, nu există o legislație europeană specifică în domeniul reglementării jocurilor de noroc online;

| C. | întrucât serviciile de jocuri de noroc fac obiectul unei serii de acte legislative ale UE, cum ar fi Directiva privind serviciile media audiovizuale, Directiva privind practicile comerciale neloiale, Directiva privind vânzarea la distanță, Directiva privind combaterea spălării banilor, Directiva privind protecția datelor, Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice și Directiva privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată; |
| --- | --- |

C.

întrucât serviciile de jocuri de noroc fac obiectul unei serii de acte legislative ale UE, cum ar fi Directiva privind serviciile media audiovizuale, Directiva privind practicile comerciale neloiale, Directiva privind vânzarea la distanță, Directiva privind combaterea spălării banilor, Directiva privind protecția datelor, Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice și Directiva privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată;

| D. | întrucât sectorul jocurilor de noroc este reglementat în mod diferit în statele membre, iar acest lucru produce dificultăți majore nu numai în furnizarea de servicii de jocuri de noroc transfrontaliere legale de către operatorii licențiați, dar și în protejarea consumatorilor de către autorități și combaterea jocurilor de noroc online ilegale și a criminalității potențiale asociate acestora la nivelul UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât sectorul jocurilor de noroc este reglementat în mod diferit în statele membre, iar acest lucru produce dificultăți majore nu numai în furnizarea de servicii de jocuri de noroc transfrontaliere legale de către operatorii licențiați, dar și în protejarea consumatorilor de către autorități și combaterea jocurilor de noroc online ilegale și a criminalității potențiale asociate acestora la nivelul UE;

| E. | întrucât valoarea adăugată a unei abordări europene în materie de combatere a criminalității și a fraudei, în special cu privire la protejarea integrității sportului, precum și la protejarea jucătorilor și consumatorilor, dobândește o importanță deosebită; |
| --- | --- |

E.

întrucât valoarea adăugată a unei abordări europene în materie de combatere a criminalității și a fraudei, în special cu privire la protejarea integrității sportului, precum și la protejarea jucătorilor și consumatorilor, dobândește o importanță deosebită;

| F. | întrucât articolul 56 din TFUE garantează libertatea de a presta servicii, dar întrucât, ca urmare a naturii sale specifice, jocurile de noroc online au fost excluse din domeniul de aplicare a Directivei privind comerțul electronic, a Directivei privind serviciile și a Directivei privind drepturile consumatorilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 56 din TFUE garantează libertatea de a presta servicii, dar întrucât, ca urmare a naturii sale specifice, jocurile de noroc online au fost excluse din domeniul de aplicare a Directivei privind comerțul electronic, a Directivei privind serviciile și a Directivei privind drepturile consumatorilor;

| G. | întrucât, deși Curtea de Justiție a clarificat o serie de aspecte juridice importante cu privire la jocurile de noroc online în UE, incertitudinea juridică subzistă în ceea ce privește alte aspecte, care pot fi rezolvate numai la nivel politic; întrucât această incertitudine juridică a condus la o creștere semnificativă a disponibilității jocurilor de noroc ilicite și a riscurilor ridicate asociate acestora; |
| --- | --- |

G.

întrucât, deși Curtea de Justiție a clarificat o serie de aspecte juridice importante cu privire la jocurile de noroc online în UE, incertitudinea juridică subzistă în ceea ce privește alte aspecte, care pot fi rezolvate numai la nivel politic; întrucât această incertitudine juridică a condus la o creștere semnificativă a disponibilității jocurilor de noroc ilicite și a riscurilor ridicate asociate acestora;

| H. | întrucât jocurile de noroc online, în cazul în care nu există un cadru adecvat de reglementare, pot implica un risc mai mare de dependență decât jocurile de noroc tradiționale, cu sediu fizic, dat fiind accesul facil și lipsa unui control social; |
| --- | --- |

H.

întrucât jocurile de noroc online, în cazul în care nu există un cadru adecvat de reglementare, pot implica un risc mai mare de dependență decât jocurile de noroc tradiționale, cu sediu fizic, dat fiind accesul facil și lipsa unui control social;

| I. | întrucât consumatorii trebuie educați cu privire la potențialele prejudicii aduse de jocurile de noroc online și protejați împotriva pericolelor din acest domeniu, în special a dependenței, fraudei, înșelătoriei și jocurilor de noroc în rândul minorilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât consumatorii trebuie educați cu privire la potențialele prejudicii aduse de jocurile de noroc online și protejați împotriva pericolelor din acest domeniu, în special a dependenței, fraudei, înșelătoriei și jocurilor de noroc în rândul minorilor;

| J. | întrucât jocurile de noroc reprezintă o importantă sursă de venituri, venituri pe care cele mai multe dintre statele membre le pot îndrepta spre activități caritabile și de binefacere, precum finanțarea sportului; |
| --- | --- |

J.

întrucât jocurile de noroc reprezintă o importantă sursă de venituri, venituri pe care cele mai multe dintre statele membre le pot îndrepta spre activități caritabile și de binefacere, precum finanțarea sportului;

| K. | întrucât este esențial să se garanteze integritatea sportului prin consolidarea luptei împotriva corupției și fenomenului meciurilor trucate; |
| --- | --- |

K.

întrucât este esențial să se garanteze integritatea sportului prin consolidarea luptei împotriva corupției și fenomenului meciurilor trucate;

| L. | întrucât, pentru îndeplinirea acestor obiective, este absolut necesar să se pună în aplicare mecanisme de control al competițiilor sportive și al fluxurilor financiare, precum și mecanisme de monitorizare comună la nivelul întregii Uniuni Europene; |
| --- | --- |

L.

întrucât, pentru îndeplinirea acestor obiective, este absolut necesar să se pună în aplicare mecanisme de control al competițiilor sportive și al fluxurilor financiare, precum și mecanisme de monitorizare comună la nivelul întregii Uniuni Europene;

| M. | întrucât, pentru a realiza un schimb de bune practici, este esențială cooperarea la nivel internațional între toate părțile implicate (instituții, federații sportive, operatori de pariuri), |
| --- | --- |

M.

întrucât, pentru a realiza un schimb de bune practici, este esențială cooperarea la nivel internațional între toate părțile implicate (instituții, federații sportive, operatori de pariuri),

| 1. | salută inițiativa Comisiei Europene de a începe consultări publice în cadrul Cărții verzi privind pariurile și jocurile de noroc online, ceea ce va permite o reflecție pragmatică și realistă asupra viitorului acestui sector în Europa; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei Europene de a începe consultări publice în cadrul Cărții verzi privind pariurile și jocurile de noroc online, ceea ce va permite o reflecție pragmatică și realistă asupra viitorului acestui sector în Europa;

| 2. | salută clarificarea oferită de Comisie și precizează că procesul politic inițiat prin Cartea verde nu vizează sub nicio formă dereglementarea/liberalizarea jocurilor de noroc online; |
| --- | --- |

2.

salută clarificarea oferită de Comisie și precizează că procesul politic inițiat prin Cartea verde nu vizează sub nicio formă dereglementarea/liberalizarea jocurilor de noroc online;

| 3. | reamintește importanța economică crescândă a sectorului jocurilor de noroc online, ale căror venituri anuale au depășit 6 miliarde EUR în 2008, ceea ce reprezintă 45 % din piața mondială; este de acord cu Curtea de Justiție a Uniunii Europene că aceasta este o activitate economică cu caracteristici specifice; reamintește că această creștere implică, de asemenea, costuri sociale sporite ca urmare a dependenței de jocurile de noroc și a practicilor ilegale; |
| --- | --- |

3.

reamintește importanța economică crescândă a sectorului jocurilor de noroc online, ale căror venituri anuale au depășit 6 miliarde EUR în 2008, ceea ce reprezintă 45 % din piața mondială; este de acord cu Curtea de Justiție a Uniunii Europene că aceasta este o activitate economică cu caracteristici specifice; reamintește că această creștere implică, de asemenea, costuri sociale sporite ca urmare a dependenței de jocurile de noroc și a practicilor ilegale;

| 4. | consideră că reglementarea eficientă a sectorului jocurilor de noroc online ar trebui, mai ales:






  (a) | să canalizeze impulsul natural de a juca al populației; |
| --- | --- | --- |

4.

consideră că reglementarea eficientă a sectorului jocurilor de noroc online ar trebui, mai ales:

(a)

să canalizeze impulsul natural de a juca al populației;

| (b) | să combată sectorul ilegal al jocurilor de noroc; |
| --- | --- |

(b)

să combată sectorul ilegal al jocurilor de noroc;

| (c) | să garanteze o protecție eficientă a jucătorilor, acordând o atenție deosebită grupurilor vulnerabile, în special tinerilor, |
| --- | --- |

(c)

să garanteze o protecție eficientă a jucătorilor, acordând o atenție deosebită grupurilor vulnerabile, în special tinerilor,

| (d) | să prevină pericolele legate de dependența pe care o pot genera jocurile de noroc și |
| --- | --- |

(d)

să prevină pericolele legate de dependența pe care o pot genera jocurile de noroc și

| (e) | să garanteze că jocurile de noroc se vor desfășura într-un mod controlat, corect, responsabil și transparent, |
| --- | --- |

(e)

să garanteze că jocurile de noroc se vor desfășura într-un mod controlat, corect, responsabil și transparent,

| (f) | să asigure că integritatea competițiilor sportive va fi garantată prin promovarea unor acțiuni concrete, |
| --- | --- |

(f)

să asigure că integritatea competițiilor sportive va fi garantată prin promovarea unor acțiuni concrete,

| (g) | să asigure că un procent semnificativ din veniturile obținute din jocurile de noroc va fi utilizat în scopuri publice, caritabile sau de binefacere și |
| --- | --- |

(g)

să asigure că un procent semnificativ din veniturile obținute din jocurile de noroc va fi utilizat în scopuri publice, caritabile sau de binefacere și

| (h) | să asigure că jocurile de noroc nu sunt legate de infracțiuni, fraudă și orice formă de spălare de bani; |
| --- | --- |

(h)

să asigure că jocurile de noroc nu sunt legate de infracțiuni, fraudă și orice formă de spălare de bani;

| 5. | consideră că prin această reglementare, consumatorii și publicul ar fi mult mai interesați de competițiile sportive, iar credibilitatea rezultatelor sportive și prestigiul de care se bucură acest tip de competiții sportive ar deveni sustenabile; |
| --- | --- |

5.

consideră că prin această reglementare, consumatorii și publicul ar fi mult mai interesați de competițiile sportive, iar credibilitatea rezultatelor sportive și prestigiul de care se bucură acest tip de competiții sportive ar deveni sustenabile;

| 6. | subliniază poziția Curții de Justiție a Uniunii Europene (13), conform căreia internetul este doar un canal de propagare a ofertei de jocuri de noroc cu tehnologii sofisticate care pot fi utilizate pentru a proteja consumatorii și pentru a păstra ordinea publică, cu toate că acest lucru nu reduce posibilitatea statelor membre de a-și alege abordarea specifică în materie de reglementare a jocurilor de noroc online, și le oferă posibilitatea de a limita sau de a exclude anumite servicii oferite consumatorilor; |
| --- | --- |

6.

subliniază poziția Curții de Justiție a Uniunii Europene (13), conform căreia internetul este doar un canal de propagare a ofertei de jocuri de noroc cu tehnologii sofisticate care pot fi utilizate pentru a proteja consumatorii și pentru a păstra ordinea publică, cu toate că acest lucru nu reduce posibilitatea statelor membre de a-și alege abordarea specifică în materie de reglementare a jocurilor de noroc online, și le oferă posibilitatea de a limita sau de a exclude anumite servicii oferite consumatorilor;

Principiul subsidiarității și valoarea adăugată europeană

| 7. | subliniază că trebuie aplicat principiul subsidiarității care să stea la baza oricărei reglementări din acest sector, având în vedere diferitele tradiții și culturi din statele membre, care trebuie înțelese drept „subsidiaritate activă”, ce presupune cooperarea dintre administrațiile naționale; consideră, totodată, că acest principiu presupune conformarea cu regulile pieței interne aplicabile, conform cu hotărârea CEJ privind jocurile de noroc; |
| --- | --- |

7.

subliniază că trebuie aplicat principiul subsidiarității care să stea la baza oricărei reglementări din acest sector, având în vedere diferitele tradiții și culturi din statele membre, care trebuie înțelese drept „subsidiaritate activă”, ce presupune cooperarea dintre administrațiile naționale; consideră, totodată, că acest principiu presupune conformarea cu regulile pieței interne aplicabile, conform cu hotărârea CEJ privind jocurile de noroc;

| 8. | consideră că o ofertă bine reglementată și atractivă de servicii de jocuri de noroc, atât online, cât și prin canale tradiționale, este necesară pentru a asigura că consumatorii nu recurg la operatori care nu îndeplinesc cerințele naționale de licențiere; |
| --- | --- |

8.

consideră că o ofertă bine reglementată și atractivă de servicii de jocuri de noroc, atât online, cât și prin canale tradiționale, este necesară pentru a asigura că consumatorii nu recurg la operatori care nu îndeplinesc cerințele naționale de licențiere;

| 9. | respinge, așadar, un instrument juridic european pentru reglementarea uniformă a întregului sector al jocurilor de noroc, consideră însă că o abordare europeană coordonată ar adăuga în mod clar valoare, alături de reglementările naționale, dată fiind natura transfrontalieră a serviciilor de jocuri de noroc online; |
| --- | --- |

9.

respinge, așadar, un instrument juridic european pentru reglementarea uniformă a întregului sector al jocurilor de noroc, consideră însă că o abordare europeană coordonată ar adăuga în mod clar valoare, alături de reglementările naționale, dată fiind natura transfrontalieră a serviciilor de jocuri de noroc online;

| 10. | recunoaște dreptul de care dispun statele membre în materie de organizare a pariurilor și a jocurilor de noroc, asigurând în același timp respectarea principiilor de bază ale TUE privind nediscriminarea și proporționalitatea; respectă, în acest context, hotărârea anumitor state membre de a interzice total sau parțial jocurile de noroc online sau de a menține monopolul de stat în respectivul sector, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, cu condiția ca acestea să adopte o abordare comună; |
| --- | --- |

10.

recunoaște dreptul de care dispun statele membre în materie de organizare a pariurilor și a jocurilor de noroc, asigurând în același timp respectarea principiilor de bază ale TUE privind nediscriminarea și proporționalitatea; respectă, în acest context, hotărârea anumitor state membre de a interzice total sau parțial jocurile de noroc online sau de a menține monopolul de stat în respectivul sector, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, cu condiția ca acestea să adopte o abordare comună;

| 11. | reamintește că Curtea de Justiție a Uniunii Europene a admis în numeroase ocazii că, pentru a asigura o mai bună protecție a consumatorilor împotriva fraudei și pentru a combate mai eficient criminalitatea din sectorul jocurilor de noroc online, este indicat ca drepturile exclusive să fie acordate unui singur operator supus unui control strict din partea autorităților publice; |
| --- | --- |

11.

reamintește că Curtea de Justiție a Uniunii Europene a admis în numeroase ocazii că, pentru a asigura o mai bună protecție a consumatorilor împotriva fraudei și pentru a combate mai eficient criminalitatea din sectorul jocurilor de noroc online, este indicat ca drepturile exclusive să fie acordate unui singur operator supus unui control strict din partea autorităților publice;

| 12. | subliniază faptul că jocurile de noroc online reprezintă activități economice unice în felul lor, în cazul cărora nu se pot aplica pe deplin dispozițiile privind piața internă, și anume libertatea de stabilire și libertatea de a presta servicii; recunoaște, cu toate acestea, jurisprudența coerentă a Curții de Justiție a Uniunii Europene, care subliniază că ar trebui adoptate și aplicate, în mod consecvent, proporțional și nediscriminatoriu, controale naționale; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că jocurile de noroc online reprezintă activități economice unice în felul lor, în cazul cărora nu se pot aplica pe deplin dispozițiile privind piața internă, și anume libertatea de stabilire și libertatea de a presta servicii; recunoaște, cu toate acestea, jurisprudența coerentă a Curții de Justiție a Uniunii Europene, care subliniază că ar trebui adoptate și aplicate, în mod consecvent, proporțional și nediscriminatoriu, controale naționale;

| 13. | subliniază că, pe de o parte, furnizorii de jocuri de noroc online ar trebui să respecte întotdeauna legislația națională a țării în care acele jocuri operează și, pe de altă parte, statele membre ar trebui să mențină dreptul de a impune măsuri pentru a aborda jocurile de noroc online ilicite, în vederea implementării legislației naționale și pentru a împiedica accesul pe piață al furnizorilor ilegali; |
| --- | --- |

13.

subliniază că, pe de o parte, furnizorii de jocuri de noroc online ar trebui să respecte întotdeauna legislația națională a țării în care acele jocuri operează și, pe de altă parte, statele membre ar trebui să mențină dreptul de a impune măsuri pentru a aborda jocurile de noroc online ilicite, în vederea implementării legislației naționale și pentru a împiedica accesul pe piață al furnizorilor ilegali;

| 14. | consideră că nu se aplică principiul recunoașterii reciproce a licențelor în sectorul jocurilor de noroc în circumstanțele actuale, dar că, pentru respectarea principiilor pieței interne, statele membre care deschid sectorul jocurilor de noroc online concurenței, pentru toate sau doar unele dintre jocurile de noroc, trebuie să asigure transparența și concurența nediscriminatorie; sugerează ca statele membre să introducă un mecanism de licențiere care să le permită tuturor operatorilor de jocuri de noroc europeni, care îndeplinesc condițiile stabilite de statele membre, să solicite licențierea; procedurile de solicitare a licențelor, care reduc sarcinile administrative prin evitarea paralelismelor inutile de cerințe și controale efectuate în statele membre, ar putea fi introduse în acele state membre care au implementat un sistem de acordare a licențelor, asigurând în același timp autoritatea de reglementare a statului membru în care a fost solicitată licența; prin urmare, consideră că este necesară consolidarea încrederii dintre autoritățile de reglementare naționale printr-o cooperare administrativă mai strânsă; respectă, de asemenea, decizia anumitor state membre de a determina numărul de operatori, tipurile și numărul de jocuri disponibile, pentru a proteja consumatorii și a preîntâmpina criminalitatea, cu condiția ca respectivele restricții să fie proporționale și să reflecte o preocupare de limitare a activităților din cadrul respectivului sector într-o manieră consecventă și sistematică; |
| --- | --- |

14.

consideră că nu se aplică principiul recunoașterii reciproce a licențelor în sectorul jocurilor de noroc în circumstanțele actuale, dar că, pentru respectarea principiilor pieței interne, statele membre care deschid sectorul jocurilor de noroc online concurenței, pentru toate sau doar unele dintre jocurile de noroc, trebuie să asigure transparența și concurența nediscriminatorie; sugerează ca statele membre să introducă un mecanism de licențiere care să le permită tuturor operatorilor de jocuri de noroc europeni, care îndeplinesc condițiile stabilite de statele membre, să solicite licențierea; procedurile de solicitare a licențelor, care reduc sarcinile administrative prin evitarea paralelismelor inutile de cerințe și controale efectuate în statele membre, ar putea fi introduse în acele state membre care au implementat un sistem de acordare a licențelor, asigurând în același timp autoritatea de reglementare a statului membru în care a fost solicitată licența; prin urmare, consideră că este necesară consolidarea încrederii dintre autoritățile de reglementare naționale printr-o cooperare administrativă mai strânsă; respectă, de asemenea, decizia anumitor state membre de a determina numărul de operatori, tipurile și numărul de jocuri disponibile, pentru a proteja consumatorii și a preîntâmpina criminalitatea, cu condiția ca respectivele restricții să fie proporționale și să reflecte o preocupare de limitare a activităților din cadrul respectivului sector într-o manieră consecventă și sistematică;

| 15. | invită Comisia să examineze, respectând principiul subsidiarității, toate instrumentele și măsurile posibile la nivel UE menite să protejeze consumatorii vulnerabili, să preîntâmpine dependența și să combată operatorii ilegali în domeniul jocurilor de noroc, inclusiv cooperarea formalizată între autoritățile naționale de reglementare, standarde comune pentru operatori sau o directivă-cadru; consideră că un cod de conduită european în domeniul jocurilor de noroc online, convenit între autoritățile de reglementare și operatori, ar putea fi un prim pas în acest sens; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să examineze, respectând principiul subsidiarității, toate instrumentele și măsurile posibile la nivel UE menite să protejeze consumatorii vulnerabili, să preîntâmpine dependența și să combată operatorii ilegali în domeniul jocurilor de noroc, inclusiv cooperarea formalizată între autoritățile naționale de reglementare, standarde comune pentru operatori sau o directivă-cadru; consideră că un cod de conduită european în domeniul jocurilor de noroc online, convenit între autoritățile de reglementare și operatori, ar putea fi un prim pas în acest sens;

| 16. | consideră că un cod de conduită paneuropean în domeniul jocurilor de noroc online ar trebui să abordeze drepturile și obligațiile atât ale furnizorului de servicii, cât și ale consumatorului; consideră că acest cod de conduită ar trebui să asigure implicarea responsabilă în jocurile de noroc, un nivel ridicat de protecție a jucătorilor, în special în cazul minorilor și al altor persoane vulnerabile, precum și mecanisme de sprijin atât la nivelul UE, cât și la nivel național de combatere a criminalității cibernetice, a fraudei și a publicității înșelătoare și, în cele din urmă, să ofere un cadru de principii și reguli, care să asigure protecția uniformă a consumatorilor pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

16.

consideră că un cod de conduită paneuropean în domeniul jocurilor de noroc online ar trebui să abordeze drepturile și obligațiile atât ale furnizorului de servicii, cât și ale consumatorului; consideră că acest cod de conduită ar trebui să asigure implicarea responsabilă în jocurile de noroc, un nivel ridicat de protecție a jucătorilor, în special în cazul minorilor și al altor persoane vulnerabile, precum și mecanisme de sprijin atât la nivelul UE, cât și la nivel național de combatere a criminalității cibernetice, a fraudei și a publicității înșelătoare și, în cele din urmă, să ofere un cadru de principii și reguli, care să asigure protecția uniformă a consumatorilor pe teritoriul UE;

| 17. | subliniază faptul că statele membre ar trebui să ia mai multe măsuri pentru a-i împiedica pe furnizorii de jocuri de noroc ilicite să își ofere serviciile online, de exemplu prin întocmirea unei liste negre cu furnizorii de jocuri de noroc ilicite; invită Comisia să examineze posibilitatea propunerii unui instrument juridic obligatoriu prin care băncile, emitenții de carduri de credit și alți participanți la sistemul de plăți din UE să fie obligați să blocheze, pe baza listelor negre stabilite la nivel național, tranzacțiile dintre clienții proprii și furnizorii de jocuri de noroc care nu sunt licențiați în jurisdicția lor, fără obstrucționarea tranzacțiilor legitime; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că statele membre ar trebui să ia mai multe măsuri pentru a-i împiedica pe furnizorii de jocuri de noroc ilicite să își ofere serviciile online, de exemplu prin întocmirea unei liste negre cu furnizorii de jocuri de noroc ilicite; invită Comisia să examineze posibilitatea propunerii unui instrument juridic obligatoriu prin care băncile, emitenții de carduri de credit și alți participanți la sistemul de plăți din UE să fie obligați să blocheze, pe baza listelor negre stabilite la nivel național, tranzacțiile dintre clienții proprii și furnizorii de jocuri de noroc care nu sunt licențiați în jurisdicția lor, fără obstrucționarea tranzacțiilor legitime;

| 18. | respectă dreptul statelor membre de a recurge la o gamă largă de măsuri represive împotriva ofertelor ilicite de jocuri de noroc online; sprijină, în scopul de a spori eficiența luptei împotriva ofertelor ilicite de jocuri de noroc online, introducerea unui principiu de reglementare conform căruia o companie de jocuri de noroc poate funcționa (sau licita pentru licența națională obligatorie) într-un stat membru doar în cazul în care nu operează în contradicție cu dreptul din orice alt stat membru al UE; |
| --- | --- |

18.

respectă dreptul statelor membre de a recurge la o gamă largă de măsuri represive împotriva ofertelor ilicite de jocuri de noroc online; sprijină, în scopul de a spori eficiența luptei împotriva ofertelor ilicite de jocuri de noroc online, introducerea unui principiu de reglementare conform căruia o companie de jocuri de noroc poate funcționa (sau licita pentru licența națională obligatorie) într-un stat membru doar în cazul în care nu operează în contradicție cu dreptul din orice alt stat membru al UE;

| 19. | îndeamnă Comisia, în calitate de gardian al tratatelor, și statele membre să supravegheze în continuare eficient respectarea legislației UE; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia, în calitate de gardian al tratatelor, și statele membre să supravegheze în continuare eficient respectarea legislației UE;

| 20. | constată faptul că, din 2008, cazurile pendinte de încălcare a dreptului comunitar ar fi putut avansa mai mult și că niciun stat membru nu a fost sesizat la Curtea Europeană de Justiție; îndeamnă Comisia să continue ancheta sa cu privire la eventualele lipsuri privind coerența legislației statelor membre în domeniul jocurilor de noroc (online și offline) cu TFUE și - dacă este necesar - să continue procedurile privind încălcarea dreptului comunitar pendinte din 2008 pentru a asigura coerența menționată; reamintește Comisiei că, în calitate de „gardian al tratatelor”, are datoria să acționeze rapid atunci când primește o plângere privind încălcarea libertăților prevăzute de tratate; |
| --- | --- |

20.

constată faptul că, din 2008, cazurile pendinte de încălcare a dreptului comunitar ar fi putut avansa mai mult și că niciun stat membru nu a fost sesizat la Curtea Europeană de Justiție; îndeamnă Comisia să continue ancheta sa cu privire la eventualele lipsuri privind coerența legislației statelor membre în domeniul jocurilor de noroc (online și offline) cu TFUE și - dacă este necesar - să continue procedurile privind încălcarea dreptului comunitar pendinte din 2008 pentru a asigura coerența menționată; reamintește Comisiei că, în calitate de „gardian al tratatelor”, are datoria să acționeze rapid atunci când primește o plângere privind încălcarea libertăților prevăzute de tratate;

Cooperarea între organismele de control

| 21. | solicită intensificarea profundă a cooperării dintre autoritățile de reglementare naționale cu suficiente competențe sub coordonarea Comisiei Europene, în scopul de a elabora standarde comune și de a combate împreună operatorii de jocuri de noroc online ce operează fără licența națională obligatorie; subliniază că acțiunile naționale izolate nu sunt eficiente în special pentru identificarea jucătorilor aflați pe liste negre și pentru combaterea spălării banilor, a fraudării pariurilor și altele și, frecvent, pentru combaterea criminalității organizate; în acest cadru: consideră că o etapă necesară în vederea unei mai bune cooperări în materie de reglementare rezultă în urma instituirii unei autorități de reglementare având competențe suficiente în fiecare stat membru; consideră că Sistemul de informare al pieței interne poate servi drept baza pentru o mai bună cooperare între organismele naționale de control; ia act de inițiativele organismelor naționale de control pentru o mai strânsă cooperare, cum ar fi rețeaua GREF (Forumul european al organismelor de control în domeniul jocurilor de noroc) și Platforma europeană de reglementare; solicită o cooperare mai strânsă și o mai bună coordonare între statele membre ale UE, Europol și Eurojust în lupta împotriva jocurilor de noroc ilicite, fraudei, spălării banilor și a altor infracțiuni financiare din sectorul jocurilor de noroc online; |
| --- | --- |

21.

solicită intensificarea profundă a cooperării dintre autoritățile de reglementare naționale cu suficiente competențe sub coordonarea Comisiei Europene, în scopul de a elabora standarde comune și de a combate împreună operatorii de jocuri de noroc online ce operează fără licența națională obligatorie; subliniază că acțiunile naționale izolate nu sunt eficiente în special pentru identificarea jucătorilor aflați pe liste negre și pentru combaterea spălării banilor, a fraudării pariurilor și altele și, frecvent, pentru combaterea criminalității organizate; în acest cadru: consideră că o etapă necesară în vederea unei mai bune cooperări în materie de reglementare rezultă în urma instituirii unei autorități de reglementare având competențe suficiente în fiecare stat membru; consideră că Sistemul de informare al pieței interne poate servi drept baza pentru o mai bună cooperare între organismele naționale de control; ia act de inițiativele organismelor naționale de control pentru o mai strânsă cooperare, cum ar fi rețeaua GREF (Forumul european al organismelor de control în domeniul jocurilor de noroc) și Platforma europeană de reglementare; solicită o cooperare mai strânsă și o mai bună coordonare între statele membre ale UE, Europol și Eurojust în lupta împotriva jocurilor de noroc ilicite, fraudei, spălării banilor și a altor infracțiuni financiare din sectorul jocurilor de noroc online;

| 22. | consideră că diferitele forme de jocuri de noroc online, cum ar fi jocurile de noroc interactive cu o frecvență rapidă, de ordinul secundelor, pariurile sau jocurile de tip loto săptămânale prezintă caracteristici diferite și, prin urmare, acestea necesită soluții diferite, pentru că posibilitatea abuzurilor este mai mare în cazul anumitor jocuri de noroc decât în cazul altora; observă, în special, că posibilitatea spălării de bani depinde de calitatea procesului de identificare, de forma de joc și de metodele de plată folosite, fapt care face necesară, în cazul anumitor forme de joc, o monitorizare a tranzacțiilor de joc în timp real și exercitarea unui control mai strict decât în cazul altor forme de joc; |
| --- | --- |

22.

consideră că diferitele forme de jocuri de noroc online, cum ar fi jocurile de noroc interactive cu o frecvență rapidă, de ordinul secundelor, pariurile sau jocurile de tip loto săptămânale prezintă caracteristici diferite și, prin urmare, acestea necesită soluții diferite, pentru că posibilitatea abuzurilor este mai mare în cazul anumitor jocuri de noroc decât în cazul altora; observă, în special, că posibilitatea spălării de bani depinde de calitatea procesului de identificare, de forma de joc și de metodele de plată folosite, fapt care face necesară, în cazul anumitor forme de joc, o monitorizare a tranzacțiilor de joc în timp real și exercitarea unui control mai strict decât în cazul altor forme de joc;

| 23. | subliniază necesitatea abordării protecției conturilor consumatorilor deschise în legătură cu jocurile de noroc online în cazul în care prestatorul de servicii devine insolvent; prin urmare, sugerează ca viitoarele acte legislative să aibă obiectivul de a proteja depozitele în cazul în care se impun amenzi asupra site-urilor internet respective sau sunt inițiate proceduri juridice împotriva acestora; |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea abordării protecției conturilor consumatorilor deschise în legătură cu jocurile de noroc online în cazul în care prestatorul de servicii devine insolvent; prin urmare, sugerează ca viitoarele acte legislative să aibă obiectivul de a proteja depozitele în cazul în care se impun amenzi asupra site-urilor internet respective sau sunt inițiate proceduri juridice împotriva acestora;

| 24. | invită Comisia să sprijine consumatorii afectați de practicile ilegale și să le pună la dispoziție asistență juridică; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să sprijine consumatorii afectați de practicile ilegale și să le pună la dispoziție asistență juridică;

| 25. | recomandă punerea în aplicare a standardelor minime uniforme la nivel european pentru identificare electronică; consideră că înregistrarea trebuie să se desfășoare astfel încât jucătorul să fie identificat și să se asigure, totodată, că jucătorul deține cel mult un cont de joc în cadrul aceleiași societăți de jocuri de noroc; subliniază că sistemele robuste de înregistrare și de verificare sunt instrumente-cheie în prevenirea oricărei utilizări abuzive a jocurilor de noroc online, precum spălarea banilor; |
| --- | --- |

25.

recomandă punerea în aplicare a standardelor minime uniforme la nivel european pentru identificare electronică; consideră că înregistrarea trebuie să se desfășoare astfel încât jucătorul să fie identificat și să se asigure, totodată, că jucătorul deține cel mult un cont de joc în cadrul aceleiași societăți de jocuri de noroc; subliniază că sistemele robuste de înregistrare și de verificare sunt instrumente-cheie în prevenirea oricărei utilizări abuzive a jocurilor de noroc online, precum spălarea banilor;

| 26. | consideră că, pentru a proteja în mod eficient consumatorii, mai ales jucătorii vulnerabili și tineri, de aspectele negative ale jocurilor de noroc online, UE trebuie să adopte standarde comune pentru protecția consumatorului; subliniază, în acest context, că procesele de control și protecție trebuie instituite înainte de inițierea oricărei activități de joc de noroc și pot include, printre altele, verificarea vârstei, restricții la plata electronică și la transferurile de fonduri între conturile de joc și obligația pentru operatori de a afișa notificări privind vârsta legală, comportamentul de risc ridicat și ludopatie, precum și informații privind punctele naționale de contact pe site-urile de jocuri de noroc online; |
| --- | --- |

26.

consideră că, pentru a proteja în mod eficient consumatorii, mai ales jucătorii vulnerabili și tineri, de aspectele negative ale jocurilor de noroc online, UE trebuie să adopte standarde comune pentru protecția consumatorului; subliniază, în acest context, că procesele de control și protecție trebuie instituite înainte de inițierea oricărei activități de joc de noroc și pot include, printre altele, verificarea vârstei, restricții la plata electronică și la transferurile de fonduri între conturile de joc și obligația pentru operatori de a afișa notificări privind vârsta legală, comportamentul de risc ridicat și ludopatie, precum și informații privind punctele naționale de contact pe site-urile de jocuri de noroc online;

| 27. | solicită utilizarea de metode eficiente pentru combaterea jocurilor de noroc problematice, printre altele, prin intermediul interdicției de a juca și al limitelor obligatorii ale cheltuielilor într-un anumit interval de timp, stabilite chiar de consumator; subliniază faptul că trebuie stabilită o perioadă de așteptare înainte de creșterea limitei de cheltuială; |
| --- | --- |

27.

solicită utilizarea de metode eficiente pentru combaterea jocurilor de noroc problematice, printre altele, prin intermediul interdicției de a juca și al limitelor obligatorii ale cheltuielilor într-un anumit interval de timp, stabilite chiar de consumator; subliniază faptul că trebuie stabilită o perioadă de așteptare înainte de creșterea limitei de cheltuială;

| 28. | subliniază faptul că dependența de jocuri de noroc constituie un comportament patologic care poate afecta până la 2 % din populație în anumite țări; solicită, prin urmare, realizarea unui studiu privind nivelul de dependență în toate statele membre ale UE, astfel încât să se fixeze bazele pentru stabilirea unei strategii integrate de protecție a consumatorului împotriva acestei forme de dependență; consideră că, imediat după crearea unui cont de joc, trebuie să se ofere informații corecte și complete referitoare la jocurile de noroc, la modul responsabil de a juca și la metodele de tratament al dependenței de jocuri de noroc; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că dependența de jocuri de noroc constituie un comportament patologic care poate afecta până la 2 % din populație în anumite țări; solicită, prin urmare, realizarea unui studiu privind nivelul de dependență în toate statele membre ale UE, astfel încât să se fixeze bazele pentru stabilirea unei strategii integrate de protecție a consumatorului împotriva acestei forme de dependență; consideră că, imediat după crearea unui cont de joc, trebuie să se ofere informații corecte și complete referitoare la jocurile de noroc, la modul responsabil de a juca și la metodele de tratament al dependenței de jocuri de noroc;

| 29. | invită Comisia și statele membre să ia act de studiile deja realizate în acest domeniu, să se concentreze asupra cercetării în materie de apariție, formare și tratare a dependenței de jocuri de noroc, să colecteze și să publice date statistice referitoare la toate canalele (online și offline) ale sectoarelor jocurilor de noroc pentru a sistematiza date cuprinzătoare cu privire la sectorul jocurilor de noroc din UE; subliniază că sunt necesare statistici realizate de surse independente în special cu privire la dependența de jocurile de noroc; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia și statele membre să ia act de studiile deja realizate în acest domeniu, să se concentreze asupra cercetării în materie de apariție, formare și tratare a dependenței de jocuri de noroc, să colecteze și să publice date statistice referitoare la toate canalele (online și offline) ale sectoarelor jocurilor de noroc pentru a sistematiza date cuprinzătoare cu privire la sectorul jocurilor de noroc din UE; subliniază că sunt necesare statistici realizate de surse independente în special cu privire la dependența de jocurile de noroc;

| 30. | invită Comisia să inițieze crearea unei rețele de organizații naționale care să se ocupe de persoanele dependente de jocuri de noroc pentru a permite un schimb de experiență și de bune practici; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să inițieze crearea unei rețele de organizații naționale care să se ocupe de persoanele dependente de jocuri de noroc pentru a permite un schimb de experiență și de bune practici;

| 31. | constată faptul că, potrivit unui studiu apărut recent (14), sectorul jocurilor de noroc a fost identificat drept cel în care se simte cea mai mare nevoie de un mecanism de soluționare alternativă a litigiilor; sugerează, prin urmare, că autoritățile naționale de reglementare ar putea institui mecanisme de soluționare alternativă a litigiilor în cadrul sectorului jocurilor de noroc online; |
| --- | --- |

31.

constată faptul că, potrivit unui studiu apărut recent (14), sectorul jocurilor de noroc a fost identificat drept cel în care se simte cea mai mare nevoie de un mecanism de soluționare alternativă a litigiilor; sugerează, prin urmare, că autoritățile naționale de reglementare ar putea institui mecanisme de soluționare alternativă a litigiilor în cadrul sectorului jocurilor de noroc online;

Jocurile de noroc și sportul: nevoia de asigurare a integrității

| 32. | constată că, odată cu dezvoltarea sectorului pariurilor sportive online, s-a înregistrat un număr mai mare de riscuri de fraudă în cadrul competițiilor sportive, chiar dacă acesta nu este un fenomen nou, ceea ce reprezintă un risc pentru integritatea vieții sportive; consideră așadar că ar trebui să fie stabilită o definiție comună a trucării evenimentelor sportive și a trișatului și că fraudarea pariurilor trebuie sancționată penal în întreaga Europă; |
| --- | --- |

32.

constată că, odată cu dezvoltarea sectorului pariurilor sportive online, s-a înregistrat un număr mai mare de riscuri de fraudă în cadrul competițiilor sportive, chiar dacă acesta nu este un fenomen nou, ceea ce reprezintă un risc pentru integritatea vieții sportive; consideră așadar că ar trebui să fie stabilită o definiție comună a trucării evenimentelor sportive și a trișatului și că fraudarea pariurilor trebuie sancționată penal în întreaga Europă;

| 33. | solicită elaborarea de instrumente de încurajare a cooperării judiciare și polițienești transfrontaliere, implicând toate autoritățile competente ale statelor membre în special în prevenirea, depistarea și investigarea aranjării meciurilor în legătură cu pariurile sportive; în acest sens, invită statele membre să ia în considerare serviciile dedicate de urmărire penală care au ca responsabilitate principală investigarea cazurilor de aranjare a meciurilor; solicită elaborarea unui cadru de cooperare cu organizatorii competițiilor sportive, pentru a facilita schimbul de informații între organismele de disciplină sportivă și autoritățile publice de anchetă și de urmărire penală, folosind în acest sens, de exemplu, rețele și puncte de contact naționale însărcinate mai ales cu problematica meciurilor trucate; este recomandabilă, după caz, cooperarea cu operatorii de jocuri de noroc; |
| --- | --- |

33.

solicită elaborarea de instrumente de încurajare a cooperării judiciare și polițienești transfrontaliere, implicând toate autoritățile competente ale statelor membre în special în prevenirea, depistarea și investigarea aranjării meciurilor în legătură cu pariurile sportive; în acest sens, invită statele membre să ia în considerare serviciile dedicate de urmărire penală care au ca responsabilitate principală investigarea cazurilor de aranjare a meciurilor; solicită elaborarea unui cadru de cooperare cu organizatorii competițiilor sportive, pentru a facilita schimbul de informații între organismele de disciplină sportivă și autoritățile publice de anchetă și de urmărire penală, folosind în acest sens, de exemplu, rețele și puncte de contact naționale însărcinate mai ales cu problematica meciurilor trucate; este recomandabilă, după caz, cooperarea cu operatorii de jocuri de noroc;

| 34. | consideră, prin urmare, că se impune adoptarea unei definiții uniforme a fraudei sportive la nivel european, care trebuie introdusă în dreptul penal al tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

34.

consideră, prin urmare, că se impune adoptarea unei definiții uniforme a fraudei sportive la nivel european, care trebuie introdusă în dreptul penal al tuturor statelor membre;

| 35. | își exprimă îngrijorarea cu privire la legăturile dintre organizațiile criminale și dezvoltarea practicilor de aranjare a meciurilor în cazul pariurilor online, profiturile care rezultă din acestea sprijinind alte activități criminale; |
| --- | --- |

35.

își exprimă îngrijorarea cu privire la legăturile dintre organizațiile criminale și dezvoltarea practicilor de aranjare a meciurilor în cazul pariurilor online, profiturile care rezultă din acestea sprijinind alte activități criminale;

| 36. | ia act de faptul că mai multe țări europene au adoptat deja o legislație strictă împotriva spălării banilor prin intermediul pariurilor sportive, aranjării meciurilor (calificându-le ca infracțiune specifică și penală), precum și împotriva conflictelor de interese între operatorii de pariuri și cluburile sportive, echipe sau sportivii activi; |
| --- | --- |

36.

ia act de faptul că mai multe țări europene au adoptat deja o legislație strictă împotriva spălării banilor prin intermediul pariurilor sportive, aranjării meciurilor (calificându-le ca infracțiune specifică și penală), precum și împotriva conflictelor de interese între operatorii de pariuri și cluburile sportive, echipe sau sportivii activi;

| 37. | ia act de faptul că operatorii online cu licență din UE joacă deja un rol în identificarea potențialelor cazuri de corupție în sport; |
| --- | --- |

37.

ia act de faptul că operatorii online cu licență din UE joacă deja un rol în identificarea potențialelor cazuri de corupție în sport;

| 38. | subliniază importanța educației pentru protejarea integrității sportului; invită,prin urmare, statele membre și federațiile sportive să informeze în mod adecvat și să educe sportivii și consumatorii la toate nivelurile și de la vârste fragede (atât amatori, cât și profesioniști); |
| --- | --- |

38.

subliniază importanța educației pentru protejarea integrității sportului; invită,prin urmare, statele membre și federațiile sportive să informeze în mod adecvat și să educe sportivii și consumatorii la toate nivelurile și de la vârste fragede (atât amatori, cât și profesioniști);

| 39. | recunoaște semnificația deosebită pe care o are contribuția veniturilor provenite din jocurile de noroc la finanțarea sportului profesionist și amator la toate nivelurile în statele membre, inclusiv pentru protejarea integrității competițiilor sportive de fraudarea pariurilor; invită Comisia să analizeze aranjamente financiare alternative, respectând practicile statelor membre, prin care veniturile provenite din pariuri sportive ar putea fi în mod curent utilizate pentru a proteja integritatea competițiilor sportive împotriva fraudării pariurilor, luând în considerare totodată că un mecanism de finanțare nu trebuie să conducă la o situație din care numai foarte puține sporturi profesioniste, televizate pe scară largă să beneficieze, în timp ce alte sporturi, în special sporturile de la nivel local s-ar confrunta cu o finanțare din pariuri sportive diminuată; |
| --- | --- |

39.

recunoaște semnificația deosebită pe care o are contribuția veniturilor provenite din jocurile de noroc la finanțarea sportului profesionist și amator la toate nivelurile în statele membre, inclusiv pentru protejarea integrității competițiilor sportive de fraudarea pariurilor; invită Comisia să analizeze aranjamente financiare alternative, respectând practicile statelor membre, prin care veniturile provenite din pariuri sportive ar putea fi în mod curent utilizate pentru a proteja integritatea competițiilor sportive împotriva fraudării pariurilor, luând în considerare totodată că un mecanism de finanțare nu trebuie să conducă la o situație din care numai foarte puține sporturi profesioniste, televizate pe scară largă să beneficieze, în timp ce alte sporturi, în special sporturile de la nivel local s-ar confrunta cu o finanțare din pariuri sportive diminuată;

| 40. | reafirmă poziția sa că pariurile sportive constituie o formă de uz comercial al competițiilor sportive; recomandă protejarea competițiilor sportive împotriva folosirii lor în scopuri comerciale neautorizate, îndeosebi prin recunoașterea drepturilor organizatorilor de evenimente sportive în vederea garantării atât a unui câștig financiar echitabil în favoarea sportului profesionist și amator de la orice nivel, cât și în calitate de instrument care facilitează combaterea fraudei sportive, mai ales a meciurilor aranjate; |
| --- | --- |

40.

reafirmă poziția sa că pariurile sportive constituie o formă de uz comercial al competițiilor sportive; recomandă protejarea competițiilor sportive împotriva folosirii lor în scopuri comerciale neautorizate, îndeosebi prin recunoașterea drepturilor organizatorilor de evenimente sportive în vederea garantării atât a unui câștig financiar echitabil în favoarea sportului profesionist și amator de la orice nivel, cât și în calitate de instrument care facilitează combaterea fraudei sportive, mai ales a meciurilor aranjate;

| 41. | subliniază că pentru garantarea unei relații mai echilibrate între organizatorii de competiții sportive și operatorii de jocuri de noroc online ar trebui ca aceștia să încheie acorduri cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

41.

subliniază că pentru garantarea unei relații mai echilibrate între organizatorii de competiții sportive și operatorii de jocuri de noroc online ar trebui ca aceștia să încheie acorduri cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic;

| 42. | constată importanța transparenței în sectorul jocurilor de noroc online; are în vedere, în acest sens, impunerea obligației de a prezenta un raport anual, ceea ce ar trebui să demonstreze, între altele, cunoașterea activităților de interes public și/sau a evenimentelor sportive care urmează să fie finanțate și/sau sponsorizate prin veniturile din jocuri de noroc; solicită Comisiei Europene să analizeze posibilitatea prezentării obligatorii a unui raport anual. |
| --- | --- |

42.

constată importanța transparenței în sectorul jocurilor de noroc online; are în vedere, în acest sens, impunerea obligației de a prezenta un raport anual, ceea ce ar trebui să demonstreze, între altele, cunoașterea activităților de interes public și/sau a evenimentelor sportive care urmează să fie finanțate și/sau sponsorizate prin veniturile din jocuri de noroc; solicită Comisiei Europene să analizeze posibilitatea prezentării obligatorii a unui raport anual.

| 43. | subliniază necesitatea oferirii unei alternative fiabile la jocurile de noroc ilegale; subliniază necesitatea de a găsi soluții pragmatice în ceea ce privește publicitatea și sponsorizarea de către operatorii de jocuri de noroc online a evenimentelor sportive; consideră că trebuie identificate standarde comune în materie de publicitate care să ofere suficientă protecție consumatorilor vulnerabili, fără a împiedica însă sponsorizarea evenimentelor internaționale; |
| --- | --- |

43.

subliniază necesitatea oferirii unei alternative fiabile la jocurile de noroc ilegale; subliniază necesitatea de a găsi soluții pragmatice în ceea ce privește publicitatea și sponsorizarea de către operatorii de jocuri de noroc online a evenimentelor sportive; consideră că trebuie identificate standarde comune în materie de publicitate care să ofere suficientă protecție consumatorilor vulnerabili, fără a împiedica însă sponsorizarea evenimentelor internaționale;

| 44. | invită Comisia și statele membre să colaboreze cu toate părțile interesate din domeniul sportului în vederea identificării de mecanisme adecvate necesare pentru a proteja integritatea sportului și finanțarea sporturilor de la nivel local; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia și statele membre să colaboreze cu toate părțile interesate din domeniul sportului în vederea identificării de mecanisme adecvate necesare pentru a proteja integritatea sportului și finanțarea sporturilor de la nivel local;

*

* *

| 45. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

45.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  În special hotărârile pronunțate în cauzele: Schindler 1994 (C-275/92), Gebhard 1995 (C-55/94), Läärä 1999 (C-124/97), Zenatti 1999 (C-67/98), Anomar 2003 (C-6/01), Gambelli 2003 (C-243/01), Lindman 2003 (C-42/02), Fixtures Marketing Ltd/OPAP 2004 (C-444/02), Fixtures Marketing Ltd/Svenska Spel AB 2004 (C-338/02), Fixtures Marketing Ltd/Oy Veikkaus Ab 2005 (C-46/02), Stauffer 2006 (C-386/04), Unibet 2007 (C-432/05), Placanica și alții 2007 (C-338/04, C-359/04 și C-360/04), Comisia/Italia 2007 (C-206/04), Liga Portuguesa de Futebol Profissional 2009 (C-42/07), Ladbrokes 2010 (C-258/08), Sporting Exchange 2010 (C-203/08), Sjöberg și Gerdin 2010 (C-447/08 și C-448/08), Markus Stoß printre altele 2010 (C-316/07, C-358/07, C-359/07, C-360/07, C-409/07 și C-410/07), Carmen Media 2010 (C-46/08), Engelmann 2010 (C-64/08).

(2)  JO C 87 E, 1.4.2010, p. 30.

(3)  JO C 271 E, 12.11.2009, p. 51.

(4)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(5)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

(6)  JO L 144, 4.6.1997, p. 19.

(7)  JO L 309, 25.11.2005, p. 15.

(8)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(9)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

(10)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

(11)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

(12)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(13)  Carmen Media 2010 (C-46/08).

(14)  Studiu privind „Soluționarea alternativă cu caracter transfrontalier a litigiilor în Uniunea Europeană”, 2011, http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=41671.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/43

---

Marți, 15 noiembrie 2011Sănătatea albinelor și provocările pentru sectorul apicol

P7_TA(2011)0493

Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la sănătatea albinelor și provocările pentru sectorul apicol (2011/2108(INI))

2013/C 153 E/06

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la situația din sectorul apicol (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la situația din sectorul apicol (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 decembrie 2010 privind sănătatea albinelor (COM(2010)0714), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 decembrie 2010 privind sănătatea albinelor (COM(2010)0714),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 17 mai 2011 privind sănătatea albinelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 17 mai 2011 privind sănătatea albinelor,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 mai 2011, „Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 mai 2011, „Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020” (COM(2011)0244),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (2), care stabilește dispoziții speciale pentru sectorul apicol din Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (2), care stabilește dispoziții speciale pentru sectorul apicol din Uniunea Europeană,

| — | având în vedere raportul științific al EFSA din 11 august 2008, precum și raportul științific solicitat și adoptat de EFSA la 3 decembrie 2009, ambele referitoare la mortalitatea în rândul albinelor și supravegherea albinelor în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul științific al EFSA din 11 august 2008, precum și raportul științific solicitat și adoptat de EFSA la 3 decembrie 2009, ambele referitoare la mortalitatea în rândul albinelor și supravegherea albinelor în Europa,

| — | având în vedere hotărârea Curții Europene de Justiție în cauza C-442/09 (3) în ceea ce privește etichetarea mierii care conține material modificat genetic, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Europene de Justiție în cauza C-442/09 (3) în ceea ce privește etichetarea mierii care conține material modificat genetic,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (4),

| — | având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la deficitul de proteaginoase în UE: care este soluția la o veche problemă? (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la deficitul de proteaginoase în UE: care este soluția la o veche problemă? (6),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0359/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0359/2011),

| A. | întrucât apicultura ca activitate economică și socială joacă un rol crucial în dezvoltarea sustenabilă a zonelor rurale, creează locuri de muncă și oferă un serviciu ecosistemic important prin intermediul polenizării, care contribuie la îmbunătățirea biodiversității prin păstrarea diversității genetice a plantelor; |
| --- | --- |

A.

întrucât apicultura ca activitate economică și socială joacă un rol crucial în dezvoltarea sustenabilă a zonelor rurale, creează locuri de muncă și oferă un serviciu ecosistemic important prin intermediul polenizării, care contribuie la îmbunătățirea biodiversității prin păstrarea diversității genetice a plantelor;

| B. | întrucât apicultura și biodiversitatea sunt interdependente; întrucât, prin polenizare, coloniile de albine ne oferă importante bunuri publice ecologice, economice și sociale, asigurând astfel securitatea alimentară și menținând biodiversitatea și întrucât, prin gestionarea coloniilor de albine, apicultorii aduc un serviciu ecologic de primă importanță, asigurând în același timp un model de producție sustenabilă pentru mediul rural; întrucât „pășunile albinelor”, diverse terenuri pentru cules și anumite culturi agricole (rapiță, floarea-soarelui etc.) le oferă albinelor nutriția consistentă necesară pentru a-și menține în stare bună sistemul imunitar și a rămâne sănătoase; |
| --- | --- |

B.

întrucât apicultura și biodiversitatea sunt interdependente; întrucât, prin polenizare, coloniile de albine ne oferă importante bunuri publice ecologice, economice și sociale, asigurând astfel securitatea alimentară și menținând biodiversitatea și întrucât, prin gestionarea coloniilor de albine, apicultorii aduc un serviciu ecologic de primă importanță, asigurând în același timp un model de producție sustenabilă pentru mediul rural; întrucât „pășunile albinelor”, diverse terenuri pentru cules și anumite culturi agricole (rapiță, floarea-soarelui etc.) le oferă albinelor nutriția consistentă necesară pentru a-și menține în stare bună sistemul imunitar și a rămâne sănătoase;

| C. | întrucât au fost exprimate preocupări referitoare la faptul că din cauza costurilor ridicate de înființare a unei întreprinderi apicole, există mai puține persoane care intră în acest sector, ceea ce duce la un număr insuficient de stupi necesari pentru a poleniza culturi agricole esențiale; |
| --- | --- |

C.

întrucât au fost exprimate preocupări referitoare la faptul că din cauza costurilor ridicate de înființare a unei întreprinderi apicole, există mai puține persoane care intră în acest sector, ceea ce duce la un număr insuficient de stupi necesari pentru a poleniza culturi agricole esențiale;

| D. | întrucât a fost înregistrată o scădere a numărului coloniilor de albine atât în UE, cât și în alte părți ale lumii; întrucât speciile polenizatoare, care contribuie la productivitatea agricolă, sunt în declin; întrucât, în eventualitatea unei accentuări deosebite a acestei tendințe, este posibil ca agricultorii din UE, precum și cei din alte părți ale lumii să fie nevoiți să recurgă la o polenizare asistată de om, ceea ce ar implica o creștere pe două planuri a cheltuielilor legate de polenizare; întrucât știința și practica veterinară nu asigură decât într-o mică măsură, în prezent, prevenirea eficientă sau controlul bolilor împotriva unor paraziți și unor boli, din cauza cercetării și dezvoltării insuficiente a noilor medicamente pentru sănătatea albinelor din ultimele decenii, care este rezultatul dimensiunii reduse a pieței și, în consecință, al interesului scăzut al marilor companii farmaceutice; întrucât puținele medicamente disponibile pentru combaterea acarianului Varroa destructor nu mai sunt eficiente în multe situații; |
| --- | --- |

D.

întrucât a fost înregistrată o scădere a numărului coloniilor de albine atât în UE, cât și în alte părți ale lumii; întrucât speciile polenizatoare, care contribuie la productivitatea agricolă, sunt în declin; întrucât, în eventualitatea unei accentuări deosebite a acestei tendințe, este posibil ca agricultorii din UE, precum și cei din alte părți ale lumii să fie nevoiți să recurgă la o polenizare asistată de om, ceea ce ar implica o creștere pe două planuri a cheltuielilor legate de polenizare; întrucât știința și practica veterinară nu asigură decât într-o mică măsură, în prezent, prevenirea eficientă sau controlul bolilor împotriva unor paraziți și unor boli, din cauza cercetării și dezvoltării insuficiente a noilor medicamente pentru sănătatea albinelor din ultimele decenii, care este rezultatul dimensiunii reduse a pieței și, în consecință, al interesului scăzut al marilor companii farmaceutice; întrucât puținele medicamente disponibile pentru combaterea acarianului Varroa destructor nu mai sunt eficiente în multe situații;

| E. | întrucât sănătatea albinelor individuale și a coloniilor este afectată de numeroși factori letali și subletali, dintre care mulți sunt interconectați; întrucât puținele medicamente de pe piață pentru combaterea acarianului Varroa destructor, nu mai sunt suficient de eficiente în multe situații, din cauza dezvoltării rezistenței; întrucât utilizarea pesticidelor, condițiile climatice și de mediu în schimbare, pierderea biodiversității plantelor, schimbarea utilizării terenurilor, practicile apicole administrate deficient și prezența speciilor invazive pot slăbi sistemele imunitare ale coloniilor și favoriza bolile oportuniste; întrucât albinele pot fi expuse la produse fitosanitare pe căi directe sau indirecte, cum ar fi curenții de aer, apele de suprafață, gutația, nectarul și polenul; |
| --- | --- |

E.

întrucât sănătatea albinelor individuale și a coloniilor este afectată de numeroși factori letali și subletali, dintre care mulți sunt interconectați; întrucât puținele medicamente de pe piață pentru combaterea acarianului Varroa destructor, nu mai sunt suficient de eficiente în multe situații, din cauza dezvoltării rezistenței; întrucât utilizarea pesticidelor, condițiile climatice și de mediu în schimbare, pierderea biodiversității plantelor, schimbarea utilizării terenurilor, practicile apicole administrate deficient și prezența speciilor invazive pot slăbi sistemele imunitare ale coloniilor și favoriza bolile oportuniste; întrucât albinele pot fi expuse la produse fitosanitare pe căi directe sau indirecte, cum ar fi curenții de aer, apele de suprafață, gutația, nectarul și polenul;

| F. | întrucât apicultorii pot contribui și ajuta la menținerea sănătății și calității vieții albinelor lor, chiar dacă un rol important în determinarea gradului de succes al demersului lor îl are calitatea mediului; |
| --- | --- |

F.

întrucât apicultorii pot contribui și ajuta la menținerea sănătății și calității vieții albinelor lor, chiar dacă un rol important în determinarea gradului de succes al demersului lor îl are calitatea mediului;

| G. | întrucât se promovează utilizarea minimă a produselor veterinare și a substanțelor active precum și menținerea un sistem imunitar sănătos al coloniilor și întrucât există, totuși, probleme referitoare la rezistență; întrucât substanțele active și medicamentele nu sunt metabolizate de către albine și producătorii europeni se bazează pe miere curată, lipsită de reziduuri și de înaltă calitate; |
| --- | --- |

G.

întrucât se promovează utilizarea minimă a produselor veterinare și a substanțelor active precum și menținerea un sistem imunitar sănătos al coloniilor și întrucât există, totuși, probleme referitoare la rezistență; întrucât substanțele active și medicamentele nu sunt metabolizate de către albine și producătorii europeni se bazează pe miere curată, lipsită de reziduuri și de înaltă calitate;

| H. | întrucât un număr mare de apicultori europeni sunt amatori, și nu apicultori profesioniști, |
| --- | --- |

H.

întrucât un număr mare de apicultori europeni sunt amatori, și nu apicultori profesioniști,

Cercetarea și difuzarea informațiilor științifice

| 1. | invită Comisia să crească nivelul de susținere a cercetării în domeniul sănătății albinelor în noul cadru financiar (FP8) și să concentreze cercetarea asupra dezvoltărilor tehnologice, prevenirii și controlului bolilor, în special asupra impactului factorilor de mediu asupra sistemelor imunitare ale coloniilor de albine și asupra interacțiunilor cu bolile, asupra definirii de practici agricole sustenabile și promovării alternativelor nechimice (și anume practici agronomice preventive, cum ar fi rotația culturilor și utilizarea controlului biologic) și asupra încurajării în general în continuare a tehnicilor de gestionare integrată a dăunătorilor și a dezvoltării produselor medical-veterinare împotriva agenților care provoacă boli în rândul albinelor existenți la nivelul UE, în special acarianul Varroa destructor, acesta reprezentând principalul agent patogen și combaterea sa necesitând o varietate mai mare de substanțe active, având în vedere capacitatea sa ridicată de a dezvolta rezistență, precum și împotriva endoparaziților și altor boli oportuniste; |
| --- | --- |

1.

invită Comisia să crească nivelul de susținere a cercetării în domeniul sănătății albinelor în noul cadru financiar (FP8) și să concentreze cercetarea asupra dezvoltărilor tehnologice, prevenirii și controlului bolilor, în special asupra impactului factorilor de mediu asupra sistemelor imunitare ale coloniilor de albine și asupra interacțiunilor cu bolile, asupra definirii de practici agricole sustenabile și promovării alternativelor nechimice (și anume practici agronomice preventive, cum ar fi rotația culturilor și utilizarea controlului biologic) și asupra încurajării în general în continuare a tehnicilor de gestionare integrată a dăunătorilor și a dezvoltării produselor medical-veterinare împotriva agenților care provoacă boli în rândul albinelor existenți la nivelul UE, în special acarianul Varroa destructor, acesta reprezentând principalul agent patogen și combaterea sa necesitând o varietate mai mare de substanțe active, având în vedere capacitatea sa ridicată de a dezvolta rezistență, precum și împotriva endoparaziților și altor boli oportuniste;

| 2. | consideră că este important să se adopte măsuri urgente pentru a proteja sănătatea albinelor, luând în considerare caracteristicile specifice ale apiculturii, diversitatea factorilor implicați și principiul proporționalității și al subsidiarității; |
| --- | --- |

2.

consideră că este important să se adopte măsuri urgente pentru a proteja sănătatea albinelor, luând în considerare caracteristicile specifice ale apiculturii, diversitatea factorilor implicați și principiul proporționalității și al subsidiarității;

| 3. | reiterează îngrijorările cauzate de faptul că, în cazul în care nu ar fi monitorizată, mortalitatea sporită în rândul albinelor și al polenizatorilor sălbatici din Europa ar avea un impact profund negativ asupra agriculturii, producției și securității alimentare, biodiversității, sustenabilității mediului și asupra ecosistemelor; |
| --- | --- |

3.

reiterează îngrijorările cauzate de faptul că, în cazul în care nu ar fi monitorizată, mortalitatea sporită în rândul albinelor și al polenizatorilor sălbatici din Europa ar avea un impact profund negativ asupra agriculturii, producției și securității alimentare, biodiversității, sustenabilității mediului și asupra ecosistemelor;

| 4. | invită Comisia să promoveze instituirea unor sisteme naționale de supraveghere adecvate în strânsă cooperare cu asociațiile de apicultori și să dezvolte standarde armonizate la nivelul UE pentru a permite comparațiile; subliniază nevoia identificării și înregistrării uniforme a stupilor de albine la nivel național, cu revizuiri și actualizări anuale; insistă asupra faptului că fondurile pentru identificare și înregistrare nu ar trebui să provină de la programele existente pentru îmbunătățirea producției comercializării mierii de albine în Uniunea Europeană (Regulamentul (CE) nr. 1221/97 al Consiliului (7)); |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să promoveze instituirea unor sisteme naționale de supraveghere adecvate în strânsă cooperare cu asociațiile de apicultori și să dezvolte standarde armonizate la nivelul UE pentru a permite comparațiile; subliniază nevoia identificării și înregistrării uniforme a stupilor de albine la nivel național, cu revizuiri și actualizări anuale; insistă asupra faptului că fondurile pentru identificare și înregistrare nu ar trebui să provină de la programele existente pentru îmbunătățirea producției comercializării mierii de albine în Uniunea Europeană (Regulamentul (CE) nr. 1221/97 al Consiliului (7));

| 5. | invită Comisia Europeană să sprijine o rețea europeană de „stupi de referință” pentru a monitoriza efectele condițiilor de mediu, ale practicilor apicole și ale practicilor agricole asupra sănătății albinelor; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia Europeană să sprijine o rețea europeană de „stupi de referință” pentru a monitoriza efectele condițiilor de mediu, ale practicilor apicole și ale practicilor agricole asupra sănătății albinelor;

| 6. | invită Comisia să elaboreze programe pe trei ani care să se bazeze pe o declarație a tuturor statelor membre privind numărul de stupi efectiv înregistrat și nu pe date estimative; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să elaboreze programe pe trei ani care să se bazeze pe o declarație a tuturor statelor membre privind numărul de stupi efectiv înregistrat și nu pe date estimative;

| 7. | salută instituirea laboratorului de referință al UE pentru sănătatea albinelor, care ar trebui să se concentreze pe activitățile neacoperite de rețelele existente de experți sau de laboratoarele naționale și să sintetizeze cunoștințele integrate rezultate din cercetarea desfășurată de acestea; |
| --- | --- |

7.

salută instituirea laboratorului de referință al UE pentru sănătatea albinelor, care ar trebui să se concentreze pe activitățile neacoperite de rețelele existente de experți sau de laboratoarele naționale și să sintetizeze cunoștințele integrate rezultate din cercetarea desfășurată de acestea;

| 8. | subliniază nevoia de a susține laboratoarele de diagnosticare și testările pe teren la nivel național și evidențiază faptul că suprapunerile finanțărilor ar trebui evitate; |
| --- | --- |

8.

subliniază nevoia de a susține laboratoarele de diagnosticare și testările pe teren la nivel național și evidențiază faptul că suprapunerile finanțărilor ar trebui evitate;

| 9. | invită Comisia să instituie un comitet director care, împreună cu reprezentanții sectorului apicol, să asiste Comisia în stabilirea programului de lucru anual al laboratorului de referință al UE; regretă faptul că primul program de lucru anual al laboratorului de referință al UE a fost prezentat fără consultarea prealabilă a părților interesate; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să instituie un comitet director care, împreună cu reprezentanții sectorului apicol, să asiste Comisia în stabilirea programului de lucru anual al laboratorului de referință al UE; regretă faptul că primul program de lucru anual al laboratorului de referință al UE a fost prezentat fără consultarea prealabilă a părților interesate;

| 10. | invită Comisia să susțină în continuare cercetarea științifică privind sănătatea albinelor, având ca bază bunele exemple ale proiectului COLOSS din cadrul programului COST și inițiativele BeeDoc și STEP, precum și să încurajeze statele membre să susțină cercetarea științifică în acest domeniu; subliniază, cu toate acestea, faptul că relațiile cu apicultorii și organizațiile de apicultori ar trebui consolidate; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să susțină în continuare cercetarea științifică privind sănătatea albinelor, având ca bază bunele exemple ale proiectului COLOSS din cadrul programului COST și inițiativele BeeDoc și STEP, precum și să încurajeze statele membre să susțină cercetarea științifică în acest domeniu; subliniază, cu toate acestea, faptul că relațiile cu apicultorii și organizațiile de apicultori ar trebui consolidate;

| 11. | invită Comisia să elimine suprapunerile în utilizarea fondurilor, pentru a le spori eficiența în a garanta valoare adăugată din punct de vedere economic și ecologic, atât pentru apicultori, cât și pentru agricultori; invită Comisia să încurajeze statele membre să mărească nivelul de finanțare pentru cercetare; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să elimine suprapunerile în utilizarea fondurilor, pentru a le spori eficiența în a garanta valoare adăugată din punct de vedere economic și ecologic, atât pentru apicultori, cât și pentru agricultori; invită Comisia să încurajeze statele membre să mărească nivelul de finanțare pentru cercetare;

| 12. | invită statele membre să încurajeze și să supravegheze instituirea unor rețele naționale de monitorizare a fenologiei plantelor melifere; |
| --- | --- |

12.

invită statele membre să încurajeze și să supravegheze instituirea unor rețele naționale de monitorizare a fenologiei plantelor melifere;

| 13. | invită Comisia să încurajeze în mod activ un grad sporit de schimburi de informații între statele membre, laboratoare, apicultori, agricultori, industrie și oameni de știință, privind studiile ecotoxicologice care afectează sănătatea albinelor, astfel încât să facă posibilă cercetarea științifică independentă și informată; invită Comisia să sprijine acest proces făcând accesibilă pagina sa de internet relevantă în toate limbile oficiale ale statelor membre în cauză; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să încurajeze în mod activ un grad sporit de schimburi de informații între statele membre, laboratoare, apicultori, agricultori, industrie și oameni de știință, privind studiile ecotoxicologice care afectează sănătatea albinelor, astfel încât să facă posibilă cercetarea științifică independentă și informată; invită Comisia să sprijine acest proces făcând accesibilă pagina sa de internet relevantă în toate limbile oficiale ale statelor membre în cauză;

| 14. | salută inițiativa Comisiei „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”, dar solicită prelungirea programului după 2011 și creșterea numărului de participanți din partea autorităților naționale; |
| --- | --- |

14.

salută inițiativa Comisiei „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”, dar solicită prelungirea programului după 2011 și creșterea numărului de participanți din partea autorităților naționale;

| 15. | solicită sprijin pentru programe de formare pentru apicultori privind prevenirea și controlul bolilor, precum și pentru programe pentru agricultori și silvicultori privind cunoștințele botanice, utilizarea produselor fitosanitare într-un mod care să nu afecteze albinele, impactul pesticidelor și practicile agronomice nechimice de combatere a buruienilor; invită Comisia să prezinte, în colaborare cu organizațiile apicole, orientări pentru tratamentul veterinar al stupilor; |
| --- | --- |

15.

solicită sprijin pentru programe de formare pentru apicultori privind prevenirea și controlul bolilor, precum și pentru programe pentru agricultori și silvicultori privind cunoștințele botanice, utilizarea produselor fitosanitare într-un mod care să nu afecteze albinele, impactul pesticidelor și practicile agronomice nechimice de combatere a buruienilor; invită Comisia să prezinte, în colaborare cu organizațiile apicole, orientări pentru tratamentul veterinar al stupilor;

| 16. | invită autoritățile și organizațiile reprezentante din statele membre să sprijine răspândirea, în rândul apicultorilor, a cunoștințelor tehnice și științifice adecvate privind sănătatea albinelor; subliniază faptul că este necesar un dialog permanent între apicultori, agricultori și autoritățile competente; |
| --- | --- |

16.

invită autoritățile și organizațiile reprezentante din statele membre să sprijine răspândirea, în rândul apicultorilor, a cunoștințelor tehnice și științifice adecvate privind sănătatea albinelor; subliniază faptul că este necesar un dialog permanent între apicultori, agricultori și autoritățile competente;

| 17. | subliniază nevoia de a asigura formări adecvate pentru veterinari și de a oferi apicultorilor posibilitatea de a consulta veterinari, precum și necesitatea implicării specialiștilor apicoli în cadrul autorităților veterinare naționale; |
| --- | --- |

17.

subliniază nevoia de a asigura formări adecvate pentru veterinari și de a oferi apicultorilor posibilitatea de a consulta veterinari, precum și necesitatea implicării specialiștilor apicoli în cadrul autorităților veterinare naționale;

Produsele veterinare

| 18. | recunoaște deosebita importanță a dezvoltării unui tratament inovator și eficient împotriva acarianului Varroa, care stă la baza a aproximativ 10 % din pierderile anuale; consideră că este necesară o creștere a sprijinului pentru tratamentele veterinare autorizate pentru a se reduce efectele negative ale bolilor și paraziților; solicită Comisiei să introducă orientări comune privind tratamentul veterinar în sector, subliniind nevoia unei utilizări adecvate a acestuia; solicită introducerea de orientări în ceea ce privește utilizarea moleculelor și/sau a formulărilor pe bază de acizi organici și uleiuri esențiale și alte substanțe autorizate pentru controlul biologic al dăunătorilor; |
| --- | --- |

18.

recunoaște deosebita importanță a dezvoltării unui tratament inovator și eficient împotriva acarianului Varroa, care stă la baza a aproximativ 10 % din pierderile anuale; consideră că este necesară o creștere a sprijinului pentru tratamentele veterinare autorizate pentru a se reduce efectele negative ale bolilor și paraziților; solicită Comisiei să introducă orientări comune privind tratamentul veterinar în sector, subliniind nevoia unei utilizări adecvate a acestuia; solicită introducerea de orientări în ceea ce privește utilizarea moleculelor și/sau a formulărilor pe bază de acizi organici și uleiuri esențiale și alte substanțe autorizate pentru controlul biologic al dăunătorilor;

| 19. | invită statele membre să asigure sprijin financiar pentru cercetarea, dezvoltarea și testarea pe teren a noilor medicamente destinate sănătății albinelor, în special pentru IMM-uri, având în vedere contribuția sectorului apicol la biodiversitate și la binele public prin polenizare, ținând seama de prețurile ridicate ale tratamentelor veterinare pe care le suportă în prezent apicultorii, comparativ cu costurile sanitare aferente altor sectoare ale creșterii animalelor; |
| --- | --- |

19.

invită statele membre să asigure sprijin financiar pentru cercetarea, dezvoltarea și testarea pe teren a noilor medicamente destinate sănătății albinelor, în special pentru IMM-uri, având în vedere contribuția sectorului apicol la biodiversitate și la binele public prin polenizare, ținând seama de prețurile ridicate ale tratamentelor veterinare pe care le suportă în prezent apicultorii, comparativ cu costurile sanitare aferente altor sectoare ale creșterii animalelor;

| 20. | evidențiază necesitatea de a oferi stimulente industriei farmaceutice, în vederea dezvoltării de noi medicamente destinate combaterii bolilor albinelor; |
| --- | --- |

20.

evidențiază necesitatea de a oferi stimulente industriei farmaceutice, în vederea dezvoltării de noi medicamente destinate combaterii bolilor albinelor;

| 21. | invită Comisia să elaboreze norme mai flexibile pentru autorizarea și disponibilitatea produselor veterinare pentru albine, inclusiv a medicamentelor de origine naturală și a altor produse care nu afectează sănătatea insectelor; salută propunerea Comisiei privind revizuirea Directivei privind medicamentele de uz veterinar, dar observă că disponibilitatea actuală redusă a acestora nu trebuie să reprezinte o ocazie de a înregistra/comercializa antibiotice pentru tratarea altor patologii oportuniste ale coloniilor de albine melifere, având în vedere efectele acestora asupra calității produselor apicole și asupra rezistenței; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia să elaboreze norme mai flexibile pentru autorizarea și disponibilitatea produselor veterinare pentru albine, inclusiv a medicamentelor de origine naturală și a altor produse care nu afectează sănătatea insectelor; salută propunerea Comisiei privind revizuirea Directivei privind medicamentele de uz veterinar, dar observă că disponibilitatea actuală redusă a acestora nu trebuie să reprezinte o ocazie de a înregistra/comercializa antibiotice pentru tratarea altor patologii oportuniste ale coloniilor de albine melifere, având în vedere efectele acestora asupra calității produselor apicole și asupra rezistenței;

| 22. | salută intenția Comisiei de a introduce limite maxime de reziduuri pentru utilizarea de medicamente, prin intermediul așa-numitei proceduri „în cascadă”, în scopul de a elimina incertitudinea juridică existentă în prezent, care împiedică tratarea albinelor bolnave; |
| --- | --- |

22.

salută intenția Comisiei de a introduce limite maxime de reziduuri pentru utilizarea de medicamente, prin intermediul așa-numitei proceduri „în cascadă”, în scopul de a elimina incertitudinea juridică existentă în prezent, care împiedică tratarea albinelor bolnave;

| 23. | solicită schimbarea cadrului de reglementare, astfel încât Agenția Europeană pentru Medicamente, în spiritul protejării drepturilor de proprietate intelectuală, să poată asigura exclusivitate pentru producția și comercializarea substanțelor active noi din produsele inovatoare de uz veterinar destinate sănătății albinelor pentru o anumită perioadă de tranziție; |
| --- | --- |

23.

solicită schimbarea cadrului de reglementare, astfel încât Agenția Europeană pentru Medicamente, în spiritul protejării drepturilor de proprietate intelectuală, să poată asigura exclusivitate pentru producția și comercializarea substanțelor active noi din produsele inovatoare de uz veterinar destinate sănătății albinelor pentru o anumită perioadă de tranziție;

| 24. | invită Comisia să studieze posibilitatea extinderii domeniului de aplicare al fondului veterinar al Uniunii Europene, pentru a acoperi bolile albinelor, cu ocazia următoarei revizuiri; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să studieze posibilitatea extinderii domeniului de aplicare al fondului veterinar al Uniunii Europene, pentru a acoperi bolile albinelor, cu ocazia următoarei revizuiri;

| 25. | salută intenția Comisiei de a propune legislație cuprinzătoare privind sănătatea animalelor; invită Comisia să adapteze domeniul de aplicare și finanțarea politicii veterinare europene astfel încât să ia în considerare caracteristicile specifice ale albinelor și ale apiculturii, iar bolile albinelor să poată fi combătute mai eficient prin punerea la dispoziție a unui număr suficient de medicamente eficiente și standardizate în toate statele membre și prin finanțarea sănătății albinelor în cadrul politicii veterinare europene; invită Comisia să asigure o mai bună armonizare între statele membre, concentrându-și eforturile pe combaterea și controlul varoozei în UE; |
| --- | --- |

25.

salută intenția Comisiei de a propune legislație cuprinzătoare privind sănătatea animalelor; invită Comisia să adapteze domeniul de aplicare și finanțarea politicii veterinare europene astfel încât să ia în considerare caracteristicile specifice ale albinelor și ale apiculturii, iar bolile albinelor să poată fi combătute mai eficient prin punerea la dispoziție a unui număr suficient de medicamente eficiente și standardizate în toate statele membre și prin finanțarea sănătății albinelor în cadrul politicii veterinare europene; invită Comisia să asigure o mai bună armonizare între statele membre, concentrându-și eforturile pe combaterea și controlul varoozei în UE;

| 26. | susține programele de reproducere care se concentrează asupra toleranței la boli și la paraziți, în special în ceea ce privește varooza; |
| --- | --- |

26.

susține programele de reproducere care se concentrează asupra toleranței la boli și la paraziți, în special în ceea ce privește varooza;

Efectele agriculturii moderne asupra albinelor

| 27. | subliniază faptul că Uniunea Europeană, cu participarea asumată a Parlamentului European, a adoptat doar de curând norme noi mai stricte privind autorizarea produselor fitosanitare și utilizarea sustenabilă a acestora pentru a garanta siguranța lor pentru oameni și mediu; observă că acestea cuprind criterii stricte suplimentare privind siguranța albinelor; invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la punerea în aplicare cu succes a noilor norme; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că Uniunea Europeană, cu participarea asumată a Parlamentului European, a adoptat doar de curând norme noi mai stricte privind autorizarea produselor fitosanitare și utilizarea sustenabilă a acestora pentru a garanta siguranța lor pentru oameni și mediu; observă că acestea cuprind criterii stricte suplimentare privind siguranța albinelor; invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la punerea în aplicare cu succes a noilor norme;

| 28. | invită Comisia să îmbunătățească metodologia de evaluare a riscului pentru pesticide în vederea protejării sănătății coloniilor și a dezvoltării populațiilor, precum și să asigure accesul adecvat la rezultatele și metodologiile studiilor ecotoxicologice cuprinse în dosarele de autorizare; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să îmbunătățească metodologia de evaluare a riscului pentru pesticide în vederea protejării sănătății coloniilor și a dezvoltării populațiilor, precum și să asigure accesul adecvat la rezultatele și metodologiile studiilor ecotoxicologice cuprinse în dosarele de autorizare;

| 29. | subliniază importanța agriculturii sustenabile și invită statele membre să transpună și să implementeze în întregime, cât mai curând posibil, Directiva 2009/128/CE privind utilizarea durabilă a pesticidelor și în special articolul 14 din aceasta, care subliniază faptul că din 2014 va fi obligatoriu pentru toți agricultorii din UE să pună în aplicare o gestionare integrată a dăunătorilor, precum și să acorde o atenție deosebită folosirii pesticidelor care ar putea avea efecte adverse asupra albinelor și asupra sănătății coloniilor; |
| --- | --- |

29.

subliniază importanța agriculturii sustenabile și invită statele membre să transpună și să implementeze în întregime, cât mai curând posibil, Directiva 2009/128/CE privind utilizarea durabilă a pesticidelor și în special articolul 14 din aceasta, care subliniază faptul că din 2014 va fi obligatoriu pentru toți agricultorii din UE să pună în aplicare o gestionare integrată a dăunătorilor, precum și să acorde o atenție deosebită folosirii pesticidelor care ar putea avea efecte adverse asupra albinelor și asupra sănătății coloniilor;

| 30. | invită Comisia ca, pe baza unor teste fiabile și eficiente desfășurate în condiții reale, cu protocoale armonizate, să ia în considerare toxicitatea cronică pentru larve și cea subletală în cadrul evaluării riscurilor în cazul pesticidelor, așa cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, care este în vigoare din data de 14 iunie 2011; invită, în continuare, Comisia să acorde o atenție specială utilizării anumitor pesticide care au avut un efect negativ asupra sănătății albinelor și a coloniilor în anumite condiții; invită, de asemenea, Comisia să consolideze cercetarea privind posibilele interacțiuni substanță-patogen și substanță-substanță; observă că ar trebui avute în vedere, de asemenea, toate metodele de aplicare; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia ca, pe baza unor teste fiabile și eficiente desfășurate în condiții reale, cu protocoale armonizate, să ia în considerare toxicitatea cronică pentru larve și cea subletală în cadrul evaluării riscurilor în cazul pesticidelor, așa cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, care este în vigoare din data de 14 iunie 2011; invită, în continuare, Comisia să acorde o atenție specială utilizării anumitor pesticide care au avut un efect negativ asupra sănătății albinelor și a coloniilor în anumite condiții; invită, de asemenea, Comisia să consolideze cercetarea privind posibilele interacțiuni substanță-patogen și substanță-substanță; observă că ar trebui avute în vedere, de asemenea, toate metodele de aplicare;

| 31. | salută faptul că experți ai Autorității Europene pentru Siguranță Alimentară realizează o evaluare independentă a cerințelor impuse sectorului în ceea ce privește furnizarea de date privind diferitele pesticide; |
| --- | --- |

31.

salută faptul că experți ai Autorității Europene pentru Siguranță Alimentară realizează o evaluare independentă a cerințelor impuse sectorului în ceea ce privește furnizarea de date privind diferitele pesticide;

| 32. | solicită, în spiritul dialogului dintre apicultori, părțile interesate din sectorul agricol și autoritățile publice, instituirea unui sistem de încurajare a notificării preliminare a apicultorilor în toate statele membre înaintea aplicării pesticidelor, în special a operațiunilor de tratare cu insecticid pe cale aeriană (de exemplu controlul țânțarilor), și a unui sistem prin care să se ofere la cerere informații despre poziția stupilor în momentul realizării acestor operațiuni; solicită,în continuare, un mai bun transfer al informațiilor, prin intermediul unei baze de date pe internet, dintre apicultori și agricultori, în ceea ce privește stabilirea stupilor în vecinătatea terenurilor, de exemplu; |
| --- | --- |

32.

solicită, în spiritul dialogului dintre apicultori, părțile interesate din sectorul agricol și autoritățile publice, instituirea unui sistem de încurajare a notificării preliminare a apicultorilor în toate statele membre înaintea aplicării pesticidelor, în special a operațiunilor de tratare cu insecticid pe cale aeriană (de exemplu controlul țânțarilor), și a unui sistem prin care să se ofere la cerere informații despre poziția stupilor în momentul realizării acestor operațiuni; solicită,în continuare, un mai bun transfer al informațiilor, prin intermediul unei baze de date pe internet, dintre apicultori și agricultori, în ceea ce privește stabilirea stupilor în vecinătatea terenurilor, de exemplu;

| 33. | invită statele membre să analizeze dacă este oportun ca în cadrul pregătirii în domeniul agriculturii să se studieze și apicultura și sănătatea albinelor; |
| --- | --- |

33.

invită statele membre să analizeze dacă este oportun ca în cadrul pregătirii în domeniul agriculturii să se studieze și apicultura și sănătatea albinelor;

| 34. | acordând o atenție deosebită proiectului EFSA 2009 intitulat „Mortalitatea și supravegherea albinelor în Europa”, invită Comisia să desfășoare cercetări obiective privind potențialele efecte negative ale culturilor de OMG și ale monoculturilor asupra sănătății albinelor; |
| --- | --- |

34.

acordând o atenție deosebită proiectului EFSA 2009 intitulat „Mortalitatea și supravegherea albinelor în Europa”, invită Comisia să desfășoare cercetări obiective privind potențialele efecte negative ale culturilor de OMG și ale monoculturilor asupra sănătății albinelor;

Aspecte privind producția și siguranța alimentară, protecția originii

| 35. | invită Comisia să monitorizeze în mod permanent situația sănătății animalelor în țările de origine, să aplice cele mai stricte cerințe privind sănătatea animalelor și să instituie un sistem de monitorizare adecvat pentru materialul de înmulțire provenind din țările terțe, pentru a evita introducerea în UE a unor boli exotice sau a unor paraziți exotici care afectează albinele, precum gândacul Aethina tumida și acarianul Tropilaelaps; invită Comisia și statele membre să sporească, în colaborare cu organizațiile apicole, transparența în ceea ce privește frecvența, procentajul, caracteristicile și mai ales rezultatele controalelor de securitate efectuate la punctele de control la frontieră; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să monitorizeze în mod permanent situația sănătății animalelor în țările de origine, să aplice cele mai stricte cerințe privind sănătatea animalelor și să instituie un sistem de monitorizare adecvat pentru materialul de înmulțire provenind din țările terțe, pentru a evita introducerea în UE a unor boli exotice sau a unor paraziți exotici care afectează albinele, precum gândacul Aethina tumida și acarianul Tropilaelaps; invită Comisia și statele membre să sporească, în colaborare cu organizațiile apicole, transparența în ceea ce privește frecvența, procentajul, caracteristicile și mai ales rezultatele controalelor de securitate efectuate la punctele de control la frontieră;

| 36. | solicită stabilirea unui prag provizoriu (valoare de referință) de 10 ppb pentru produsele de uz veterinar autorizate în Uniunea Europeană, având în vedere diferitele metode de analiză care se aplică în diferite state membre; |
| --- | --- |

36.

solicită stabilirea unui prag provizoriu (valoare de referință) de 10 ppb pentru produsele de uz veterinar autorizate în Uniunea Europeană, având în vedere diferitele metode de analiză care se aplică în diferite state membre;

| 37. | invită Comisia să includă nivelurile de acțiune zero (NAL) sau valorile de referință (RPA) sau limitele maxime de reziduuri (LMR) pentru miere și alte produse apicole în cazul acelor substanțe care nu pot fi autorizate pentru sectorul apicol european, precum și să armonizeze controalele veterinare la frontieră și controalele de pe piața internă, dat fiind că, în cazul mierii, importurile de calitate redusă, falsificarea și înlocuitorii sunt elemente perturbatoare ale pieței, care exercită o presiune continuă asupra prețurilor și calității finale ale produsului pe piața internă a UE, trebuind asigurate condiții de concurență echitabile pentru produsele/producătorii din UE și din țările terțe; subliniază faptul că LMR-urile trebuie să ia în considerare reziduurile rezultate din buna practică veterinară; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să includă nivelurile de acțiune zero (NAL) sau valorile de referință (RPA) sau limitele maxime de reziduuri (LMR) pentru miere și alte produse apicole în cazul acelor substanțe care nu pot fi autorizate pentru sectorul apicol european, precum și să armonizeze controalele veterinare la frontieră și controalele de pe piața internă, dat fiind că, în cazul mierii, importurile de calitate redusă, falsificarea și înlocuitorii sunt elemente perturbatoare ale pieței, care exercită o presiune continuă asupra prețurilor și calității finale ale produsului pe piața internă a UE, trebuind asigurate condiții de concurență echitabile pentru produsele/producătorii din UE și din țările terțe; subliniază faptul că LMR-urile trebuie să ia în considerare reziduurile rezultate din buna practică veterinară;

| 38. | invită Comisia să pună în aplicare sau să modifice anexele la Directiva 2001/110/CE a Consiliului (8) (Directiva privind mierea) pentru a îmbunătăți standardele producției UE prin stabilirea unor definiții juridice clare pentru toate produsele apicole, inclusiv varietățile de miere, și prin definirea parametrilor importanți pentru calitatea mierii, precum conținutul de prolină și zaharază, nivelul scăzut de HMF sau umiditate, și falsificare (de exemplu, conținutul de glicerină, raportul izotopic al zahărului (C13/C14), spectrul polenic și conținutul de arome și zahăr al mierii); solicită sprijin pentru cercetare în vederea găsirii unor metode eficiente de detectare a falsificării mierii; invită Comisia să se asigure că monitorizarea caracteristicilor naturale ale mierii care se aplică produselor europene se aplică și produselor din țările terțe; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia să pună în aplicare sau să modifice anexele la Directiva 2001/110/CE a Consiliului (8) (Directiva privind mierea) pentru a îmbunătăți standardele producției UE prin stabilirea unor definiții juridice clare pentru toate produsele apicole, inclusiv varietățile de miere, și prin definirea parametrilor importanți pentru calitatea mierii, precum conținutul de prolină și zaharază, nivelul scăzut de HMF sau umiditate, și falsificare (de exemplu, conținutul de glicerină, raportul izotopic al zahărului (C13/C14), spectrul polenic și conținutul de arome și zahăr al mierii); solicită sprijin pentru cercetare în vederea găsirii unor metode eficiente de detectare a falsificării mierii; invită Comisia să se asigure că monitorizarea caracteristicilor naturale ale mierii care se aplică produselor europene se aplică și produselor din țările terțe;

| 39. | solicită Comisiei să armonizeze normele privind etichetarea cu prevederile Regulamentului privind sistemele de calitate din domeniul produselor agricole și să introducă menționarea obligatorie pe etichetă a țării de origine pentru produsele apicole produse în UE și pentru cele importate, iar în cazul amestecului de produse cu origine diferită, menționarea obligatorie pe etichetă a fiecărei țări de origine; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei să armonizeze normele privind etichetarea cu prevederile Regulamentului privind sistemele de calitate din domeniul produselor agricole și să introducă menționarea obligatorie pe etichetă a țării de origine pentru produsele apicole produse în UE și pentru cele importate, iar în cazul amestecului de produse cu origine diferită, menționarea obligatorie pe etichetă a fiecărei țări de origine;

| 40. | invită apicultorii, organizațiile reprezentative ale acestora și societățile comerciale ca, în spiritul noii politici de calitate a UE, să valorifice mai bine sistemele UE de indicare a originii pe etichete (DOP și IGP) pentru produsele apicole, fapt care ar putea contribui la accesibilitatea activității apicole, și invită Comisia să propună, în strânsă colaborare cu asociațiile apicole, denumiri de calitate, și să promoveze vânzarea directă a produselor apicole pe piețele locale; |
| --- | --- |

40.

invită apicultorii, organizațiile reprezentative ale acestora și societățile comerciale ca, în spiritul noii politici de calitate a UE, să valorifice mai bine sistemele UE de indicare a originii pe etichete (DOP și IGP) pentru produsele apicole, fapt care ar putea contribui la accesibilitatea activității apicole, și invită Comisia să propună, în strânsă colaborare cu asociațiile apicole, denumiri de calitate, și să promoveze vânzarea directă a produselor apicole pe piețele locale;

| 41. | solicită adoptarea de măsuri care vizează creșterea consumului de miere și de produse apicole care provin din Europa, inclusiv prin promovarea unor tipuri de miere cu proprietăți caracteristice anumitor soiuri și anumitor zone geografice; |
| --- | --- |

41.

solicită adoptarea de măsuri care vizează creșterea consumului de miere și de produse apicole care provin din Europa, inclusiv prin promovarea unor tipuri de miere cu proprietăți caracteristice anumitor soiuri și anumitor zone geografice;

Măsuri legate de conservarea biodiversității și de viitoarea reformă a politicii agricole comune

| 42. | subliniază necesitatea consultării apicultorilor de către autoritățile europene și naționale pe parcursul elaborării programelor apicole și a legislației din acest domeniu, în vederea garantării eficienței și aplicării la timp a acestor programe; invită Comisia să asigure semnificativ mai multe resurse financiare, consolidând sprijinul actual acordat apiculturii prin PAC după 2013 și garantând continuitatea și îmbunătățirea programelor de sprijin existente (Regulamentul (CE) nr. 1221/97) pentru sectorul apicol, precum și să încurajeze dezvoltarea proiectelor comune, iar statelor membre le solicită să asigure asistență tehnică pentru sectorul apicol; invită Comisia să se asigure că sistemul de cofinanțare este compatibil cu instituirea de ajutoare directe în cadrul primului pilon al PAC (aplicarea facultativă a actualului articol 68 al PAC) în acele state care consideră acest lucru ca fiind necesar; subliniază, de asemenea, necesitatea ca tinerii apicultori să fie încurajați să intre în sector; invită Comisia să creeze un mecanism de siguranță sau un sistem comun de asigurare pentru apicultură, în vederea atenuării impactului situațiilor de criză asupra apicultorilor; |
| --- | --- |

42.

subliniază necesitatea consultării apicultorilor de către autoritățile europene și naționale pe parcursul elaborării programelor apicole și a legislației din acest domeniu, în vederea garantării eficienței și aplicării la timp a acestor programe; invită Comisia să asigure semnificativ mai multe resurse financiare, consolidând sprijinul actual acordat apiculturii prin PAC după 2013 și garantând continuitatea și îmbunătățirea programelor de sprijin existente (Regulamentul (CE) nr. 1221/97) pentru sectorul apicol, precum și să încurajeze dezvoltarea proiectelor comune, iar statelor membre le solicită să asigure asistență tehnică pentru sectorul apicol; invită Comisia să se asigure că sistemul de cofinanțare este compatibil cu instituirea de ajutoare directe în cadrul primului pilon al PAC (aplicarea facultativă a actualului articol 68 al PAC) în acele state care consideră acest lucru ca fiind necesar; subliniază, de asemenea, necesitatea ca tinerii apicultori să fie încurajați să intre în sector; invită Comisia să creeze un mecanism de siguranță sau un sistem comun de asigurare pentru apicultură, în vederea atenuării impactului situațiilor de criză asupra apicultorilor;

| 43. | îndeamnă Comisia ca, în cadrul noii strategii a UE pentru biodiversitate, să pună în mod prioritar la dispoziția sectorului apicol resurse financiare și/sau să le sporească, în cadrul tuturor proiectelor și activităților prezentate în cadrul PAC care se ocupă în mod exclusiv de subspeciile și ecotipurile de Apis mellifera din fiecare regiune; |
| --- | --- |

43.

îndeamnă Comisia ca, în cadrul noii strategii a UE pentru biodiversitate, să pună în mod prioritar la dispoziția sectorului apicol resurse financiare și/sau să le sporească, în cadrul tuturor proiectelor și activităților prezentate în cadrul PAC care se ocupă în mod exclusiv de subspeciile și ecotipurile de Apis mellifera din fiecare regiune;

| 44. | invită Comisia să concretizeze, în cadrul viitoarea reforme a PAC, măsurile de sprijin și ajutoarele destinate sectorului apicol european, având în vedere beneficiile publice ecologice și sociale aduse de coloniile de albine melifere prin polenizare, precum și serviciul adus mediului înconjurător de apicultori, prin gestionarea coloniilor de albine; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia să concretizeze, în cadrul viitoarea reforme a PAC, măsurile de sprijin și ajutoarele destinate sectorului apicol european, având în vedere beneficiile publice ecologice și sociale aduse de coloniile de albine melifere prin polenizare, precum și serviciul adus mediului înconjurător de apicultori, prin gestionarea coloniilor de albine;

| 45. | ia act de faptul că, potrivit raportului Comisiei din 28 mai 2010, numărul total de apicultori din UE a înregistrat o ușoară creștere în comparație cu anul 2004; subliniază faptul că, potrivit raportului, această creștere este datorată numai aderării Bulgariei și României la UE și că, fără a lua în calcul apicultorii din aceste țări, ar fi existat o scădere dramatică a numărului de apicultori din UE; consideră acest lucru drept un indicator al gravității situației din sectorul apicol din UE și al nevoii de asigurare a unei asistențe pentru acest sector și de aplicare a unor măsuri concrete pentru a menține apicultorii activi în domeniu; |
| --- | --- |

45.

ia act de faptul că, potrivit raportului Comisiei din 28 mai 2010, numărul total de apicultori din UE a înregistrat o ușoară creștere în comparație cu anul 2004; subliniază faptul că, potrivit raportului, această creștere este datorată numai aderării Bulgariei și României la UE și că, fără a lua în calcul apicultorii din aceste țări, ar fi existat o scădere dramatică a numărului de apicultori din UE; consideră acest lucru drept un indicator al gravității situației din sectorul apicol din UE și al nevoii de asigurare a unei asistențe pentru acest sector și de aplicare a unor măsuri concrete pentru a menține apicultorii activi în domeniu;

| 46. | solicită Comisiei să ia în considerare posibilitatea creării unui sistem special de asistență pentru apicultori în cadrul sistemului de ajutor direct, de exemplu prin plăți pentru colonii de albine, ceea ce va contribui la protejarea sectorului apicol din UE, la menținerea apicultorilor activi în domeniu, la încurajarea tinerilor să devină apicultori și la asigurarea continuității polenizării realizate de albine; |
| --- | --- |

46.

solicită Comisiei să ia în considerare posibilitatea creării unui sistem special de asistență pentru apicultori în cadrul sistemului de ajutor direct, de exemplu prin plăți pentru colonii de albine, ceea ce va contribui la protejarea sectorului apicol din UE, la menținerea apicultorilor activi în domeniu, la încurajarea tinerilor să devină apicultori și la asigurarea continuității polenizării realizate de albine;

| 47. | invită Comisia să promoveze practici agricole sustenabile în cadrul PAC, să încurajeze toți agricultorii să utilizeze practici agronomice simple, în conformitate cu Directiva 2009/128/CE, și să consolideze măsurile agroecologice specifice sectorului apicol, în spiritul noii strategii a UE pentru biodiversitate; invită statele membre să stabilească măsuri agroecologice destinate sectorului apicol în cadrul programelor lor de dezvoltare rurală și să încurajeze agricultorii să aplice măsuri agroecologice care sprijină pajiștile propice albinelor la marginea câmpurilor, precum și să utilizeze un nivel ridicat de producție integrată, având o abordare globală în ceea ce privește agricultura și folosind controlul biologic atunci când este posibil; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să promoveze practici agricole sustenabile în cadrul PAC, să încurajeze toți agricultorii să utilizeze practici agronomice simple, în conformitate cu Directiva 2009/128/CE, și să consolideze măsurile agroecologice specifice sectorului apicol, în spiritul noii strategii a UE pentru biodiversitate; invită statele membre să stabilească măsuri agroecologice destinate sectorului apicol în cadrul programelor lor de dezvoltare rurală și să încurajeze agricultorii să aplice măsuri agroecologice care sprijină pajiștile propice albinelor la marginea câmpurilor, precum și să utilizeze un nivel ridicat de producție integrată, având o abordare globală în ceea ce privește agricultura și folosind controlul biologic atunci când este posibil;

| 48. | reafirmă faptul că albinele sunt considerate de Comisie o specie domesticită și, prin urmare, sunt incluse în sectorul creșterii animalelor, fapt care asigură măsuri referitoare la sănătate, la calitatea vieții și la protecție mai bune (9) și permite o mai bună informare privind conservarea polenizatorilor sălbatici; solicită, prin urmare, stabilirea unei strategii de protecție a sănătății albinelor și luarea în considerare în cadrul legislațiilor agricole și veterinare a sectorului apicol, ținându-se seama de caracterul specific al acestuia, îndeosebi în ceea ce privește despăgubirile acordate apicultorilor pentru pierderile de populații de albine; |
| --- | --- |

48.

reafirmă faptul că albinele sunt considerate de Comisie o specie domesticită și, prin urmare, sunt incluse în sectorul creșterii animalelor, fapt care asigură măsuri referitoare la sănătate, la calitatea vieții și la protecție mai bune (9) și permite o mai bună informare privind conservarea polenizatorilor sălbatici; solicită, prin urmare, stabilirea unei strategii de protecție a sănătății albinelor și luarea în considerare în cadrul legislațiilor agricole și veterinare a sectorului apicol, ținându-se seama de caracterul specific al acestuia, îndeosebi în ceea ce privește despăgubirile acordate apicultorilor pentru pierderile de populații de albine;

| 49. | invită toate părțile interesate din sectorul apicol să profite de oportunitățile oferite de actuala politică agricolă comună și de viitoarea reformă a acesteia, care ține seama în mod corespunzător de organizațiile producătorilor din întreg sectorul agricol; |
| --- | --- |

49.

invită toate părțile interesate din sectorul apicol să profite de oportunitățile oferite de actuala politică agricolă comună și de viitoarea reformă a acesteia, care ține seama în mod corespunzător de organizațiile producătorilor din întreg sectorul agricol;

Conservarea biodiversității albinelor

| 50. | îndeamnă Comisia, în conformitate cu Directiva 92/43/CEE a Consiliului (10) (Directiva Habitate), să definească starea de conservare a speciei Apis mellifera și, dacă este cazul, să o includă în anexele la directivă; invită Comisia, având în vedere necesitatea urgentă de conservare a speciei Apis mellifera și a altor subspecii care se află în Uniunea Europeană, să analizeze posibilitatea de a crea un program sau un regulament specific, în cadrul instrumentului de finanțare Life+, care să permită dezvoltarea unui proiect paneuropean pentru restabilirea populațiilor sălbatice ale acestei specii; |
| --- | --- |

50.

îndeamnă Comisia, în conformitate cu Directiva 92/43/CEE a Consiliului (10) (Directiva Habitate), să definească starea de conservare a speciei Apis mellifera și, dacă este cazul, să o includă în anexele la directivă; invită Comisia, având în vedere necesitatea urgentă de conservare a speciei Apis mellifera și a altor subspecii care se află în Uniunea Europeană, să analizeze posibilitatea de a crea un program sau un regulament specific, în cadrul instrumentului de finanțare Life+, care să permită dezvoltarea unui proiect paneuropean pentru restabilirea populațiilor sălbatice ale acestei specii;

| 51. | invită Comisia, în conformitate cu Directiva 92/65/CEE a Consiliului (11), să interzică, măcar temporar, importul din țări terțe de albine vii și de specii de tipul Bombus sp., pentru a evita intrarea bolilor exotice, în special pentru că nu există deficit de resurse genetice pentru apicultură în Uniunea Europeană, ținând cont de principalele subspecii care au dat naștere la speciile și soiurile care sunt folosite în prezent în apicultură; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia, în conformitate cu Directiva 92/65/CEE a Consiliului (11), să interzică, măcar temporar, importul din țări terțe de albine vii și de specii de tipul Bombus sp., pentru a evita intrarea bolilor exotice, în special pentru că nu există deficit de resurse genetice pentru apicultură în Uniunea Europeană, ținând cont de principalele subspecii care au dat naștere la speciile și soiurile care sunt folosite în prezent în apicultură;

| 52. | reamintește faptul că măsurile de promovare a biodiversității sunt, de asemenea, indispensabile în sectorul neagricol; observă că zonele verzi de-a lungul drumurilor, marginile căilor ferate, culoarele pentru rețele de transport de energie în zonele forestiere, precum și grădinile publice și private acoperă suprafețe considerabile în cadrul cărora, prin modalități raționale de gestiune, se pot înmulți în mare măsură resursele de polen și de nectar pentru albine și insecte polenizatoare; consideră că acest lucru trebuie realizat în cadrul unei amenajări teritoriale armonioase, care garantează mai ales siguranța rutieră; |
| --- | --- |

52.

reamintește faptul că măsurile de promovare a biodiversității sunt, de asemenea, indispensabile în sectorul neagricol; observă că zonele verzi de-a lungul drumurilor, marginile căilor ferate, culoarele pentru rețele de transport de energie în zonele forestiere, precum și grădinile publice și private acoperă suprafețe considerabile în cadrul cărora, prin modalități raționale de gestiune, se pot înmulți în mare măsură resursele de polen și de nectar pentru albine și insecte polenizatoare; consideră că acest lucru trebuie realizat în cadrul unei amenajări teritoriale armonioase, care garantează mai ales siguranța rutieră;

*

* *

| 53. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

53.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0440.

(2)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

(3)  JO C 24, 30.1.2010, p. 28.

(4)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

(5)  JO L 309, 24.11.2009, p. 71.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0084.

(7)  JO L 173, 1.7.1997, p. 1.

(8)  JO L 10, 12.1.2002, p. 47.

(9)  prin intermediul Inițiativelor precum strategia UE în materie de sănătate animală (2007-2013), care contribuie la crearea unui cadru de reglementare unic și clar pentru sănătatea animală, ameliorează coordonarea și utilizarea eficientă a resurselor de către agențiile europene relevante și subliniază importanța menținerii și îmbunătățirii capacității de diagnosticare.

(10)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(11)  JO L 268, 14.9.1992, p. 54.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/51

---

Marți, 15 noiembrie 2011Normele privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general

P7_TA(2011)0494

Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general (2011/2146(INI))

2013/C 153 E/07

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 14 și 106 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și Protocolul nr. 26 anexat la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 14 și 106 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și Protocolul nr. 26 anexat la acesta,

| — | având în vedere Comunicarea din 23 martie 2011 a Comisiei intitulată „Reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general” (COM(2011)0146), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea din 23 martie 2011 a Comisiei intitulată „Reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general” (COM(2011)0146),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 23 martie 2011 referitor la aplicarea normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general începând cu anul 2005 și rezultatele consultării publice (SEC(2011)0397), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 23 martie 2011 referitor la aplicarea normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general începând cu anul 2005 și rezultatele consultării publice (SEC(2011)0397),

| — | având în vedere consultarea publică organizată de Comisie în 2010 pe tema normelor privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultarea publică organizată de Comisie în 2010 pe tema normelor privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general,

| — | având în vedere Ghidul din 7 decembrie 2010 privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutoare de stat, achiziții publice și piață internă în cazul serviciilor de interes economic general și, în special, al serviciilor sociale de interes general (SEC(2010)1545), |
| --- | --- |

—

având în vedere Ghidul din 7 decembrie 2010 privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutoare de stat, achiziții publice și piață internă în cazul serviciilor de interes economic general și, în special, al serviciilor sociale de interes general (SEC(2010)1545),

| — | având în vedere Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (1),

| — | având în vedere Decizia 2005/842/CE a Comisiei din 28 noiembrie 2005 privind aplicarea articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE la ajutorul de stat, sub forma compensației pentru obligația de serviciu public, acordat anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2005/842/CE a Comisiei din 28 noiembrie 2005 privind aplicarea articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE la ajutorul de stat, sub forma compensației pentru obligația de serviciu public, acordat anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (2),

| — | având în vedere Cadrul comunitar pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul comunitar pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 ianuarie 2001 privind serviciile europene de interes general (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 ianuarie 2001 privind serviciile europene de interes general (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 septembrie 1996 privind serviciile europene de interes general (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 septembrie 1996 privind serviciile europene de interes general (5),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 1 iulie 2011 privind reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 1 iulie 2011 privind reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general (6),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 iunie 2011 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 iunie 2011 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general” (7),

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 24 iulie 2003 pronunțată în cauza Altmark Trans GmbH și Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 24 iulie 2003 pronunțată în cauza Altmark Trans GmbH și Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul serviciilor sociale de interes general (9), Rezoluția din 14 martie 2007 privind serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană (10), Rezoluția din 27 septembrie 2006 referitoare la Cartea albă a Comisiei privind serviciile de interes general (11), Rezoluția din 14 ianuarie 2004 referitoare la Cartea verde privind serviciile de interes general (12), Rezoluția din 13 noiembrie 2001 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Serviciile de interes general în Europa” (13) și Rezoluția sa din 17 decembrie 1997 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Serviciile de interes general în Europa” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul serviciilor sociale de interes general (9), Rezoluția din 14 martie 2007 privind serviciile sociale de interes general în Uniunea Europeană (10), Rezoluția din 27 septembrie 2006 referitoare la Cartea albă a Comisiei privind serviciile de interes general (11), Rezoluția din 14 ianuarie 2004 referitoare la Cartea verde privind serviciile de interes general (12), Rezoluția din 13 noiembrie 2001 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Serviciile de interes general în Europa” (13) și Rezoluția sa din 17 decembrie 1997 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Serviciile de interes general în Europa” (14),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0371/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0371/2011),

| A. | întrucât serviciile de interes economic general (SIEG) ocupă un loc important printre valorile comune ale Uniunii și promovează drepturile fundamentale, precum și coeziunea socială, economică și teritorială, fiind astfel esențiale în combaterea inegalităților sociale și, din ce în ce mai mult, în dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

A.

întrucât serviciile de interes economic general (SIEG) ocupă un loc important printre valorile comune ale Uniunii și promovează drepturile fundamentale, precum și coeziunea socială, economică și teritorială, fiind astfel esențiale în combaterea inegalităților sociale și, din ce în ce mai mult, în dezvoltarea durabilă;

| B. | întrucât SIEG contribuie în mod esențial la performanțele economice și la competitivitatea statelor membre, servind astfel nu doar la prevenirea și depășirea crizelor economice, ci și la prosperitatea economică în ansamblu; |
| --- | --- |

B.

întrucât SIEG contribuie în mod esențial la performanțele economice și la competitivitatea statelor membre, servind astfel nu doar la prevenirea și depășirea crizelor economice, ci și la prosperitatea economică în ansamblu;

| C. | întrucât asigurarea serviciilor de interes economic general participă la succesul punerii în aplicare a Strategiei Europa 2020 și întrucât aceste servicii pot contribui la atingerea obiectivelor de creștere, în special în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al integrării sociale, pentru a realiza în cele din urmă gradul ridicat vizat de productivitate, ocupare a forței de muncă și coeziune socială; |
| --- | --- |

C.

întrucât asigurarea serviciilor de interes economic general participă la succesul punerii în aplicare a Strategiei Europa 2020 și întrucât aceste servicii pot contribui la atingerea obiectivelor de creștere, în special în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al integrării sociale, pentru a realiza în cele din urmă gradul ridicat vizat de productivitate, ocupare a forței de muncă și coeziune socială;

| D. | întrucât soluțiile rentabile propuse de către întreprinderile private concurente sunt necesare în interesul cetățenilor și esențiale în contextul situației bugetare; |
| --- | --- |

D.

întrucât soluțiile rentabile propuse de către întreprinderile private concurente sunt necesare în interesul cetățenilor și esențiale în contextul situației bugetare;

| E. | întrucât SIEG sunt servicii care, fără intervenția statului, nu ar putea fi întotdeauna furnizate sau ar fi furnizate într-o măsură insuficientă; |
| --- | --- |

E.

întrucât SIEG sunt servicii care, fără intervenția statului, nu ar putea fi întotdeauna furnizate sau ar fi furnizate într-o măsură insuficientă;

| F. | întrucât serviciile sociale de interes general (SSIG) joacă un rol important în garantarea drepturilor fundamentale și contribuie în mod esențial la egalitatea de șanse; |
| --- | --- |

F.

întrucât serviciile sociale de interes general (SSIG) joacă un rol important în garantarea drepturilor fundamentale și contribuie în mod esențial la egalitatea de șanse;

| G. | întrucât actuala legislație a UE prevede scutirea de la obligația de notificare a spitalelor și a întreprinderilor din domeniul locuințelor sociale, adică a acelor SIEG care răspund unor nevoi sociale fundamentale; |
| --- | --- |

G.

întrucât actuala legislație a UE prevede scutirea de la obligația de notificare a spitalelor și a întreprinderilor din domeniul locuințelor sociale, adică a acelor SIEG care răspund unor nevoi sociale fundamentale;

| H. | întrucât articolele 106 și 107 din TFUE asigură temeiul juridic pentru reforma normelor privind ajutoarele de stat aplicabile SIEG, iar articolul 14 din TFUE permite Parlamentului European și Consiliului, hotărând prin regulamente în conformitate cu procedura legislativă ordinară, să stabilească principiile și condițiile de funcționare a SIEG, în special cele de natură economică și financiară, fără a aduce atingere competențelor statelor membre; |
| --- | --- |

H.

întrucât articolele 106 și 107 din TFUE asigură temeiul juridic pentru reforma normelor privind ajutoarele de stat aplicabile SIEG, iar articolul 14 din TFUE permite Parlamentului European și Consiliului, hotărând prin regulamente în conformitate cu procedura legislativă ordinară, să stabilească principiile și condițiile de funcționare a SIEG, în special cele de natură economică și financiară, fără a aduce atingere competențelor statelor membre;

| I. | întrucât prin Protocolul nr. 26 anexat la Tratatul de la Lisabona se garantează în ceea ce privește SIEG un nivel ridicat al calității, siguranței și accesibilității, egalitatea de tratament și promovarea accesului universal și a drepturilor utilizatorilor și se recunoaște explicit rolul esențial al SIEG; |
| --- | --- |

I.

întrucât prin Protocolul nr. 26 anexat la Tratatul de la Lisabona se garantează în ceea ce privește SIEG un nivel ridicat al calității, siguranței și accesibilității, egalitatea de tratament și promovarea accesului universal și a drepturilor utilizatorilor și se recunoaște explicit rolul esențial al SIEG;

| J. | întrucât statele membre și administrațiile lor publice sunt cele mai în măsură să ofere servicii corespunzătoare cetățenilor lor și au deci responsabilitatea de a stabili sfera exactă și modul de asigurare a SIEG; întrucât la articolul 1 din Protocolul nr. 26 la Tratatul de la Lisabona sunt recunoscute în mod explicit competențele discreționare ample ale autorităților naționale, regionale și locale în ceea ce privește furnizarea, punerea în funcțiune și organizarea serviciilor de interes economic general; |
| --- | --- |

J.

întrucât statele membre și administrațiile lor publice sunt cele mai în măsură să ofere servicii corespunzătoare cetățenilor lor și au deci responsabilitatea de a stabili sfera exactă și modul de asigurare a SIEG; întrucât la articolul 1 din Protocolul nr. 26 la Tratatul de la Lisabona sunt recunoscute în mod explicit competențele discreționare ample ale autorităților naționale, regionale și locale în ceea ce privește furnizarea, punerea în funcțiune și organizarea serviciilor de interes economic general;

| K. | întrucât compensațiile acordate includ toate avantajele acordate de stat sau din fonduri publice, indiferent de forma acestora, |
| --- | --- |

K.

întrucât compensațiile acordate includ toate avantajele acordate de stat sau din fonduri publice, indiferent de forma acestora,

| 1. | ia act de obiectivele reformei propuse de Comisie, care vizează clarificarea aplicării normelor privind ajutoarele de stat aplicabile SIEG, ținând seama de diversitatea acestora; |
| --- | --- |

1.

ia act de obiectivele reformei propuse de Comisie, care vizează clarificarea aplicării normelor privind ajutoarele de stat aplicabile SIEG, ținând seama de diversitatea acestora;

| 2. | solicită Comisiei să clarifice relația dintre normele pieței interne și furnizarea de servicii publice și să se asigure că principiul subsidiarității este aplicat în definirea, organizarea și finanțarea serviciilor publice; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să clarifice relația dintre normele pieței interne și furnizarea de servicii publice și să se asigure că principiul subsidiarității este aplicat în definirea, organizarea și finanțarea serviciilor publice;

| 3. | subliniază îmbunătățirile în materie de aplicare și claritate care au fost aduse de măsurile luate în 2005, prin așa-numitul pachet Altmark; atrage atenția asupra consultărilor publice care au arătat, însă, că instrumentele legislative trebuie să fie și mai clare, mai simple, mai proporționale și mai eficace; |
| --- | --- |

3.

subliniază îmbunătățirile în materie de aplicare și claritate care au fost aduse de măsurile luate în 2005, prin așa-numitul pachet Altmark; atrage atenția asupra consultărilor publice care au arătat, însă, că instrumentele legislative trebuie să fie și mai clare, mai simple, mai proporționale și mai eficace;

| 4. | subliniază că rezultatele consultării publice indică faptul că, pe lângă sarcinile administrative impuse, există și alți factori care au putut contribui la neaplicarea normelor, printre aceștia numărându-se incertitudinile și interpretările greșite, în special în ceea ce privește concepte-cheie precum „mandat”, „profit rezonabil”, „întreprindere”, „servicii economice și neeconomice” sau „relevanța pentru piața unică”; |
| --- | --- |

4.

subliniază că rezultatele consultării publice indică faptul că, pe lângă sarcinile administrative impuse, există și alți factori care au putut contribui la neaplicarea normelor, printre aceștia numărându-se incertitudinile și interpretările greșite, în special în ceea ce privește concepte-cheie precum „mandat”, „profit rezonabil”, „întreprindere”, „servicii economice și neeconomice” sau „relevanța pentru piața unică”;

| 5. | salută intenția Comisiei de a oferi clarificări suplimentare privind deosebirea dintre activitățile neeconomice și cele economice în contextul SIEG, cu scopul de a oferi o siguranță juridică generală sporită și de a evita deschiderea de cauze la Curtea Europeană de Justiție și inițierea de către Comisie a unor proceduri privind încălcarea dreptului comunitar; invită Comisia să aducă clarificări suplimentare în ceea ce privește al patrulea criteriu menționat de Curtea de Justiție în hotărârea din cauza Altmark și să se asigure că metoda de calcul a profitului rezonabil este suficient de clară și de adecvată în raport cu diversitatea SIEG; prin urmare, îndeamnă Comisia să evite o listă închisă; recomandă Comisiei să nu se limiteze în acest sens doar la simpla reproducere a jurisprudenței Curții de Justiție, ci să prevadă criterii decisive pentru a ajuta la înțelegerea și aplicarea conceptelor utilizate; solicită Comisiei să clarifice ce se înțelege prin veritabile servicii de interes economic general; |
| --- | --- |

5.

salută intenția Comisiei de a oferi clarificări suplimentare privind deosebirea dintre activitățile neeconomice și cele economice în contextul SIEG, cu scopul de a oferi o siguranță juridică generală sporită și de a evita deschiderea de cauze la Curtea Europeană de Justiție și inițierea de către Comisie a unor proceduri privind încălcarea dreptului comunitar; invită Comisia să aducă clarificări suplimentare în ceea ce privește al patrulea criteriu menționat de Curtea de Justiție în hotărârea din cauza Altmark și să se asigure că metoda de calcul a profitului rezonabil este suficient de clară și de adecvată în raport cu diversitatea SIEG; prin urmare, îndeamnă Comisia să evite o listă închisă; recomandă Comisiei să nu se limiteze în acest sens doar la simpla reproducere a jurisprudenței Curții de Justiție, ci să prevadă criterii decisive pentru a ajuta la înțelegerea și aplicarea conceptelor utilizate; solicită Comisiei să clarifice ce se înțelege prin veritabile servicii de interes economic general;

| 6. | este preocupat de cerințele suplimentare pe care Comisia dorește să le introducă pentru a se asigura că dezvoltarea comerțului nu este afectată într-o măsură care contravine intereselor Uniunii și consideră că aceste cerințe vor conduce la nesiguranță juridică; |
| --- | --- |

6.

este preocupat de cerințele suplimentare pe care Comisia dorește să le introducă pentru a se asigura că dezvoltarea comerțului nu este afectată într-o măsură care contravine intereselor Uniunii și consideră că aceste cerințe vor conduce la nesiguranță juridică;

| 7. | subliniază faptul că „mandatul” reprezintă o garanție a transparenței și că acesta trebuie păstrat pentru a oferi o vizibilitate sporită pentru cetățeni, dar că domeniul de aplicare al acestei mandatări ar trebui să fie consolidat, în special printr-o aplicare mai flexibilă a normelor; solicită ca un proiect însoțit de un „contract privind obiectivele” să fie considerat un mandat eligibil; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că „mandatul” reprezintă o garanție a transparenței și că acesta trebuie păstrat pentru a oferi o vizibilitate sporită pentru cetățeni, dar că domeniul de aplicare al acestei mandatări ar trebui să fie consolidat, în special printr-o aplicare mai flexibilă a normelor; solicită ca un proiect însoțit de un „contract privind obiectivele” să fie considerat un mandat eligibil;

| 8. | subliniază faptul că reforma normelor UE privind ajutoarele de stat trebuie să țină seama de funcția specifică a SIEG și trebuie să respecte cu strictețe principiul subsidiarității, deoarece, potrivit Protocolului nr. 26 la Tratatul de la Lisabona, responsabilitatea primară pentru furnizarea, punerea în funcțiune, finanțarea și organizarea SIEG revine statelor membre și autorităților lor naționale, regionale și locale, care dispun în acest sens de competențe discreționare ample și de libertate de alegere; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că reforma normelor UE privind ajutoarele de stat trebuie să țină seama de funcția specifică a SIEG și trebuie să respecte cu strictețe principiul subsidiarității, deoarece, potrivit Protocolului nr. 26 la Tratatul de la Lisabona, responsabilitatea primară pentru furnizarea, punerea în funcțiune, finanțarea și organizarea SIEG revine statelor membre și autorităților lor naționale, regionale și locale, care dispun în acest sens de competențe discreționare ample și de libertate de alegere;

| 9. | subliniază că, în cadrul revizuirii normelor, trebuie vegheat ca termenii și conceptele comunitare utilizate să fie clar adaptate la natura serviciilor publice și la diversitatea formelor de organizare și a actorilor participanți și să țină seama de riscul real al impactului asupra comerțului dintre statele membre; |
| --- | --- |

9.

subliniază că, în cadrul revizuirii normelor, trebuie vegheat ca termenii și conceptele comunitare utilizate să fie clar adaptate la natura serviciilor publice și la diversitatea formelor de organizare și a actorilor participanți și să țină seama de riscul real al impactului asupra comerțului dintre statele membre;

| 10. | atrage atenția asupra specificității SIEG la nivel regional și local, care nu influențează concurența în cadrul pieței interne și care justifică existența unei proceduri simplificate și transparente pentru încurajarea inovației și a participării întreprinderilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra specificității SIEG la nivel regional și local, care nu influențează concurența în cadrul pieței interne și care justifică existența unei proceduri simplificate și transparente pentru încurajarea inovației și a participării întreprinderilor mici și mijlocii;

| 11. | sprijină ideea de praguri pentru scutirea de la obligația de notificare în cazul compensațiilor acordate de stat pentru SIEG și reducerea în consecință a sarcinii administrative; propune, pe baza rezultatelor consultărilor, majorarea pragurilor care determină aplicarea Deciziei privind SIEG; |
| --- | --- |

11.

sprijină ideea de praguri pentru scutirea de la obligația de notificare în cazul compensațiilor acordate de stat pentru SIEG și reducerea în consecință a sarcinii administrative; propune, pe baza rezultatelor consultărilor, majorarea pragurilor care determină aplicarea Deciziei privind SIEG;

| 12. | subliniază că la articolul 14 din TFUE și în Protocolul nr. 26 la Tratatul de la Lisabona este recunoscut caracterul specific al SIEG, precum și rolul special al autorităților naționale, regionale și locale în legătură cu SIEG; subliniază că reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile SIEG reprezintă doar o parte a clarificării necesare a regimului juridic aplicabil SIEG printr-un cadru juridic european coerent; subliniază că instrumentele juridice adoptate trebuie să asigure un grad satisfăcător de siguranță juridică; solicită Comisiei să prezinte, până la sfârșitul anului 2011, o comunicare privind măsuri destinate să garanteze că SIEG și SSIG dispun de un cadru care le permite să își îndeplinească sarcinile, conform angajamentului asumat în Actul privind piața unică; |
| --- | --- |

12.

subliniază că la articolul 14 din TFUE și în Protocolul nr. 26 la Tratatul de la Lisabona este recunoscut caracterul specific al SIEG, precum și rolul special al autorităților naționale, regionale și locale în legătură cu SIEG; subliniază că reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile SIEG reprezintă doar o parte a clarificării necesare a regimului juridic aplicabil SIEG printr-un cadru juridic european coerent; subliniază că instrumentele juridice adoptate trebuie să asigure un grad satisfăcător de siguranță juridică; solicită Comisiei să prezinte, până la sfârșitul anului 2011, o comunicare privind măsuri destinate să garanteze că SIEG și SSIG dispun de un cadru care le permite să își îndeplinească sarcinile, conform angajamentului asumat în Actul privind piața unică;

| 13. | subliniază că, în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE, întreprinderile care au sarcina de a presta servicii de interes general fac obiectul normelor privind interzicerea sau controlarea ajutoarelor de stat doar în măsura în care aplicarea acestor norme nu împiedică, în drept sau în fapt, îndeplinirea misiunii speciale care le-a fost încredințată de către autoritățile naționale, regionale sau locale; subliniază, în acest context, faptul că articolul 14 din TFUE prevede clar că Uniunea și statele membre, fiecare în limita competențelor care le revin și în limita domeniului de aplicare a tratatelor, asigură funcționarea serviciilor respective pe baza principiilor și în condiții care să le permită îndeplinirea misiunilor lor; solicită, prin urmare, ca reforma normelor UE privind ajutoarele de stat să țină seama de ambele articole și să se garanteze faptul că compensațiile acordate pentru SIEG nu presupun sarcini excesive pentru finanțele publice sau o slabă calitate a serviciilor furnizate; |
| --- | --- |

13.

subliniază că, în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE, întreprinderile care au sarcina de a presta servicii de interes general fac obiectul normelor privind interzicerea sau controlarea ajutoarelor de stat doar în măsura în care aplicarea acestor norme nu împiedică, în drept sau în fapt, îndeplinirea misiunii speciale care le-a fost încredințată de către autoritățile naționale, regionale sau locale; subliniază, în acest context, faptul că articolul 14 din TFUE prevede clar că Uniunea și statele membre, fiecare în limita competențelor care le revin și în limita domeniului de aplicare a tratatelor, asigură funcționarea serviciilor respective pe baza principiilor și în condiții care să le permită îndeplinirea misiunilor lor; solicită, prin urmare, ca reforma normelor UE privind ajutoarele de stat să țină seama de ambele articole și să se garanteze faptul că compensațiile acordate pentru SIEG nu presupun sarcini excesive pentru finanțele publice sau o slabă calitate a serviciilor furnizate;

| 14. | consideră că viitoarea propunere a Comisiei privind obligațiunile pentru proiecte specifice Europa 2020 ar putea și ar trebui să fie un vector major pentru dezvoltarea serviciilor de interes general atât în statele membre, cât și la nivelul UE; subliniază faptul că procedurile necesare în acest scop ar trebui să fie stabilite în mod explicit într-un cadru privind eligibilitatea proiectelor, definit în conformitate cu procedura legislativă ordinară; |
| --- | --- |

14.

consideră că viitoarea propunere a Comisiei privind obligațiunile pentru proiecte specifice Europa 2020 ar putea și ar trebui să fie un vector major pentru dezvoltarea serviciilor de interes general atât în statele membre, cât și la nivelul UE; subliniază faptul că procedurile necesare în acest scop ar trebui să fie stabilite în mod explicit într-un cadru privind eligibilitatea proiectelor, definit în conformitate cu procedura legislativă ordinară;

| 15. | consideră că este extrem de important ca compensațiile acordate pentru SIEG să nu denatureze concurența și să nu prejudicieze alte întreprinderi care nu beneficiază de compensații și care funcționează în aceleași sectoare sau pe aceleași piețe; |
| --- | --- |

15.

consideră că este extrem de important ca compensațiile acordate pentru SIEG să nu denatureze concurența și să nu prejudicieze alte întreprinderi care nu beneficiază de compensații și care funcționează în aceleași sectoare sau pe aceleași piețe;

| 16. | subliniază că accesul la compensațiile pentru costurile nete de furnizare a serviciilor publice se numără printre condițiile economice și financiare de care întreprinderile responsabile de gestionarea acestor servicii au nevoie pentru a-și putea îndeplini în mod corespunzător misiunile specifice atribuite lor de autoritățile publice, în special în contextul actualei crize, când serviciile publice joacă un rol esențial de stabilizare automată, protejându-i pe cei mai vulnerabili dintre cetățeni și contribuind astfel la atenuarea impactului social al crizei; |
| --- | --- |

16.

subliniază că accesul la compensațiile pentru costurile nete de furnizare a serviciilor publice se numără printre condițiile economice și financiare de care întreprinderile responsabile de gestionarea acestor servicii au nevoie pentru a-și putea îndeplini în mod corespunzător misiunile specifice atribuite lor de autoritățile publice, în special în contextul actualei crize, când serviciile publice joacă un rol esențial de stabilizare automată, protejându-i pe cei mai vulnerabili dintre cetățeni și contribuind astfel la atenuarea impactului social al crizei;

| 17. | dorește să sublinieze în acest context că, prin punerea în comun a resurselor, dezvoltarea cooperării dintre entitățile publice reprezintă un real potențial de creștere a eficienței utilizării resurselor publice și de modernizare a serviciilor publice pentru a putea răspunde noilor nevoi ale cetățenilor din teritoriu; subliniază, de asemenea, importanța cooperării transfrontaliere; |
| --- | --- |

17.

dorește să sublinieze în acest context că, prin punerea în comun a resurselor, dezvoltarea cooperării dintre entitățile publice reprezintă un real potențial de creștere a eficienței utilizării resurselor publice și de modernizare a serviciilor publice pentru a putea răspunde noilor nevoi ale cetățenilor din teritoriu; subliniază, de asemenea, importanța cooperării transfrontaliere;

| 18. | insistă asupra faptului că serviciile publice trebuie să fie de înaltă calitate și accesibile tuturor categoriilor sociale; își exprimă îngrijorarea în acest context în legătură cu poziția restrictivă a Comisiei, care nu include ajutoarele de stat pentru întreprinderile care asigură construcția de locuințe sociale în categoria SSIG decât dacă serviciile respective se adresează exclusiv persoanelor sau grupurilor defavorizate din punct de vedere social, deoarece o interpretare atât de limitată contravine obiectivului prioritar al promovării mixității sociale și al accesului universal; |
| --- | --- |

18.

insistă asupra faptului că serviciile publice trebuie să fie de înaltă calitate și accesibile tuturor categoriilor sociale; își exprimă îngrijorarea în acest context în legătură cu poziția restrictivă a Comisiei, care nu include ajutoarele de stat pentru întreprinderile care asigură construcția de locuințe sociale în categoria SSIG decât dacă serviciile respective se adresează exclusiv persoanelor sau grupurilor defavorizate din punct de vedere social, deoarece o interpretare atât de limitată contravine obiectivului prioritar al promovării mixității sociale și al accesului universal;

| 19. | consideră că serviciile de bună calitate se bazează pe drepturile omului ale cetățenilor europeni; este convins, așadar, că această abordare fundamentată pe drepturi ar trebui să fie consolidată; |
| --- | --- |

19.

consideră că serviciile de bună calitate se bazează pe drepturile omului ale cetățenilor europeni; este convins, așadar, că această abordare fundamentată pe drepturi ar trebui să fie consolidată;

| 20. | reamintește investițiile substanțiale necesare pentru modernizarea infrastructurii, în special în regiunile unde aceasta este deficitară, îndeosebi în sectoarele energiei, telecomunicațiilor și transportului public, pentru a permite furnizarea în viitor a unor servicii energetice inteligente sau în bandă largă; |
| --- | --- |

20.

reamintește investițiile substanțiale necesare pentru modernizarea infrastructurii, în special în regiunile unde aceasta este deficitară, îndeosebi în sectoarele energiei, telecomunicațiilor și transportului public, pentru a permite furnizarea în viitor a unor servicii energetice inteligente sau în bandă largă;

| 21. | solicită Comisiei să includă costurile investițiilor în infrastructura necesară funcționării SIEG printre costurile care pot face obiectul compensărilor; reamintește Comisiei că, uneori, furnizarea SIEG se bazează mai degrabă pe ajutoare de stat pentru investiții pe termen lung, decât pe compensații plătite anual; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei să includă costurile investițiilor în infrastructura necesară funcționării SIEG printre costurile care pot face obiectul compensărilor; reamintește Comisiei că, uneori, furnizarea SIEG se bazează mai degrabă pe ajutoare de stat pentru investiții pe termen lung, decât pe compensații plătite anual;

| 22. | invită Comisia să accepte, în cadrul negocierilor de acorduri comerciale bilaterale, furnizarea de SIEG și de SSIG de către sectorul public în țările partenere; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să accepte, în cadrul negocierilor de acorduri comerciale bilaterale, furnizarea de SIEG și de SSIG de către sectorul public în țările partenere;

Simplificare/proporționalitate

| 23. | salută intenția Comisiei de a garanta, printr-o abordare mai diversificată a aplicării normelor privind ajutoarele de stat, faptul că sarcina administrativă suportată de autoritățile publice și de furnizorii de servicii este proporțională cu impactul potențial al măsurii respective asupra concurenței pe piața internă; |
| --- | --- |

23.

salută intenția Comisiei de a garanta, printr-o abordare mai diversificată a aplicării normelor privind ajutoarele de stat, faptul că sarcina administrativă suportată de autoritățile publice și de furnizorii de servicii este proporțională cu impactul potențial al măsurii respective asupra concurenței pe piața internă;

| 24. | solicită, așadar, ca normele să fie formulate în așa fel încât să se asigure aplicarea lor corectă și să nu se impună sarcini inutile autorităților publice și întreprinderilor cărora li s-a încredințat sarcina de a furniza servicii de interes general, permițându-le să își îndeplinească în totalitate misiunile speciale care le-au fost încredințate; în acest context, solicită Comisiei să faciliteze înțelegerea normelor și predictibilitatea obligațiilor privind compensațiile publice pentru SIEG, asigurând astfel un grad sporit de siguranță juridică pentru autoritățile publice și pentru furnizorii de servicii; |
| --- | --- |

24.

solicită, așadar, ca normele să fie formulate în așa fel încât să se asigure aplicarea lor corectă și să nu se impună sarcini inutile autorităților publice și întreprinderilor cărora li s-a încredințat sarcina de a furniza servicii de interes general, permițându-le să își îndeplinească în totalitate misiunile speciale care le-au fost încredințate; în acest context, solicită Comisiei să faciliteze înțelegerea normelor și predictibilitatea obligațiilor privind compensațiile publice pentru SIEG, asigurând astfel un grad sporit de siguranță juridică pentru autoritățile publice și pentru furnizorii de servicii;

| 25. | solicită Comisiei ca, în cadrul simplificării preconizate a normelor privind ajutoarele de stat, să asigure o mai mare flexibilitate și transparență în ceea ce privește monitorizarea compensărilor excesive și, în special, să îmbunătățească măsurile vizând evitarea cazurilor de compensare excesivă; în acest sens, sugerează ca în cazul contractelor multianuale să fie efectuate verificări ale cazurilor de compensare excesivă doar la expirarea contractului sau, în orice caz, la intervale de maximum trei ani; consideră că trebuie stabilite criterii transparente pentru calcularea compensațiilor pentru SIEG, deoarece aceasta ar contribui la economii semnificative de timp și bani, atât pentru furnizorii de servicii, cât și pentru autoritățile publice; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei ca, în cadrul simplificării preconizate a normelor privind ajutoarele de stat, să asigure o mai mare flexibilitate și transparență în ceea ce privește monitorizarea compensărilor excesive și, în special, să îmbunătățească măsurile vizând evitarea cazurilor de compensare excesivă; în acest sens, sugerează ca în cazul contractelor multianuale să fie efectuate verificări ale cazurilor de compensare excesivă doar la expirarea contractului sau, în orice caz, la intervale de maximum trei ani; consideră că trebuie stabilite criterii transparente pentru calcularea compensațiilor pentru SIEG, deoarece aceasta ar contribui la economii semnificative de timp și bani, atât pentru furnizorii de servicii, cât și pentru autoritățile publice;

| 26. | solicită Comisiei să verifice în rândul autorităților publice și al operatorilor dacă Ghidul din 7 decembrie 2010 privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutoare de stat, achiziții publice și piață internă în cazul serviciilor de interes economic general și, în special, al serviciilor sociale de interes general își îndeplinește efectiv scopul; invită Comisia să pună la dispoziția autorităților publice și a operatorilor, dacă va fi cazul, un instrument de orientare în legătură cu aplicarea corespunzătoare a acestor norme; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să verifice în rândul autorităților publice și al operatorilor dacă Ghidul din 7 decembrie 2010 privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutoare de stat, achiziții publice și piață internă în cazul serviciilor de interes economic general și, în special, al serviciilor sociale de interes general își îndeplinește efectiv scopul; invită Comisia să pună la dispoziția autorităților publice și a operatorilor, dacă va fi cazul, un instrument de orientare în legătură cu aplicarea corespunzătoare a acestor norme;

| 27. | invită Comisia să simplifice normele de mandatare; solicită ca cererea de propuneri, însoțită de un contract bazat pe obiective, să fie considerată act de mandatare; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să simplifice normele de mandatare; solicită ca cererea de propuneri, însoțită de un contract bazat pe obiective, să fie considerată act de mandatare;

Serviciile sociale

| 28. | solicită Comisiei să introducă un regim de minimis specific pentru SSIG în cazul cărora nu se estimează vreun impact semnificativ asupra comerțului dintre statele membre; recomandă deci să fie propuse praguri adecvate mai ridicate în cazul acestor servicii sociale; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să introducă un regim de minimis specific pentru SSIG în cazul cărora nu se estimează vreun impact semnificativ asupra comerțului dintre statele membre; recomandă deci să fie propuse praguri adecvate mai ridicate în cazul acestor servicii sociale;

| 29. | sprijină menținerea scutirilor existente fără praguri pentru spitale și întreprinderile din domeniul construcției de locuințe sociale; salută anunțul Comisiei potrivit căruia aceasta intenționează să scutească și alte categorii de SSIG de la obligația de notificare a ajutoarelor de stat primite; invită Comisia să se asigure că compensațiile pentru toate SIEG care răspund unor nevoi sociale esențiale, definite de statele membre, cum ar fi îngrijirea persoanelor în vârstă și a persoanelor cu handicap, îngrijirea și integrarea socială a grupurilor vulnerabile, a copiilor și a tinerilor, asistența medicală și accesul la piața muncii, sunt scutite de la obligația de notificare; |
| --- | --- |

29.

sprijină menținerea scutirilor existente fără praguri pentru spitale și întreprinderile din domeniul construcției de locuințe sociale; salută anunțul Comisiei potrivit căruia aceasta intenționează să scutească și alte categorii de SSIG de la obligația de notificare a ajutoarelor de stat primite; invită Comisia să se asigure că compensațiile pentru toate SIEG care răspund unor nevoi sociale esențiale, definite de statele membre, cum ar fi îngrijirea persoanelor în vârstă și a persoanelor cu handicap, îngrijirea și integrarea socială a grupurilor vulnerabile, a copiilor și a tinerilor, asistența medicală și accesul la piața muncii, sunt scutite de la obligația de notificare;

| 30. | consideră că misiunea și caracterul special al SSIG ar trebui să fie protejate și definite cu claritate; solicită Comisiei, așadar, să analizeze care ar fi metoda cea mai eficace prin care se poate atinge acest obiectiv, ținându-se seama de posibilitatea introducerii unor norme specifice în funcție de sector; |
| --- | --- |

30.

consideră că misiunea și caracterul special al SSIG ar trebui să fie protejate și definite cu claritate; solicită Comisiei, așadar, să analizeze care ar fi metoda cea mai eficace prin care se poate atinge acest obiectiv, ținându-se seama de posibilitatea introducerii unor norme specifice în funcție de sector;

Serviciile locale

| 31. | salută intenția Comisiei de a introduce o normă de minimis în cazul ajutoarelor de stat acordate întreprinderilor însărcinate cu furnizarea SIEG, în măsura în care se preconizează doar efecte neglijabile asupra comerțului dintre statele membre datorită domeniului de activitate local și se garantează utilizarea compensațiilor doar pentru funcționarea SIEG respective; solicită Comisiei să verifice dacă și SIEG din domeniul culturii și al educației ar trebui incluse într-un regim specific; |
| --- | --- |

31.

salută intenția Comisiei de a introduce o normă de minimis în cazul ajutoarelor de stat acordate întreprinderilor însărcinate cu furnizarea SIEG, în măsura în care se preconizează doar efecte neglijabile asupra comerțului dintre statele membre datorită domeniului de activitate local și se garantează utilizarea compensațiilor doar pentru funcționarea SIEG respective; solicită Comisiei să verifice dacă și SIEG din domeniul culturii și al educației ar trebui incluse într-un regim specific;

| 32. | solicită Comisiei să propună praguri adecvate pentru o normă de minimis pentru compensațiile acordate întreprinderilor însărcinate cu furnizarea SIEG, astfel încât aceste servicii să facă obiectul unei proceduri simplificate, iar sarcina administrativă importantă impusă acestor furnizori de servicii să fie redusă în mod semnificativ, fără efecte negative asupra pieței unice; propune ca referință posibilă în acest sens combinarea volumului compensațiilor și a cifrei de afaceri a întreprinderii însărcinate de către autoritatea locală cu furnizarea serviciului; de asemenea, consideră că stabilirea unui prag pentru o perioadă de trei exerciții financiare ar putea fi mai adecvată în vederea asigurării flexibilității necesare; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să propună praguri adecvate pentru o normă de minimis pentru compensațiile acordate întreprinderilor însărcinate cu furnizarea SIEG, astfel încât aceste servicii să facă obiectul unei proceduri simplificate, iar sarcina administrativă importantă impusă acestor furnizori de servicii să fie redusă în mod semnificativ, fără efecte negative asupra pieței unice; propune ca referință posibilă în acest sens combinarea volumului compensațiilor și a cifrei de afaceri a întreprinderii însărcinate de către autoritatea locală cu furnizarea serviciului; de asemenea, consideră că stabilirea unui prag pentru o perioadă de trei exerciții financiare ar putea fi mai adecvată în vederea asigurării flexibilității necesare;

| 33. | reamintește că furnizorii de SIEG pot avea diferite statute, cum ar fi acela de asociație, fundație, organizație voluntară și comunitară, organizație non-profit sau întreprindere socială; reamintește că unii furnizori funcționează exclusiv la nivel local, nu se implică în activități comerciale și reinvestesc la nivel local toate profiturile obținute din serviciile de interes general; |
| --- | --- |

33.

reamintește că furnizorii de SIEG pot avea diferite statute, cum ar fi acela de asociație, fundație, organizație voluntară și comunitară, organizație non-profit sau întreprindere socială; reamintește că unii furnizori funcționează exclusiv la nivel local, nu se implică în activități comerciale și reinvestesc la nivel local toate profiturile obținute din serviciile de interes general;

Aspecte legate de calitate și eficiență

| 34. | subliniază importanța deosebită a calității ridicate a SIEG și necesitatea accesului universal la aceste servicii; subliniază în acest sens că, în temeiul normelor privind concurența din TFUE, competențele Comisiei se limitează la monitorizarea ajutoarele de stat acordate pentru furnizarea de SIEG și că aceste norme nu constituie un temei juridic pentru stabilirea de criterii de calitate și de eficiență la nivel european; consideră că definirea criteriilor de calitate și de eficiență pentru SIEG ar trebui să se facă în condițiile respectării principiului subsidiarității; |
| --- | --- |

34.

subliniază importanța deosebită a calității ridicate a SIEG și necesitatea accesului universal la aceste servicii; subliniază în acest sens că, în temeiul normelor privind concurența din TFUE, competențele Comisiei se limitează la monitorizarea ajutoarele de stat acordate pentru furnizarea de SIEG și că aceste norme nu constituie un temei juridic pentru stabilirea de criterii de calitate și de eficiență la nivel european; consideră că definirea criteriilor de calitate și de eficiență pentru SIEG ar trebui să se facă în condițiile respectării principiului subsidiarității;

*

* *

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

35.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 318, 17.11.2006, p. 17.

(2)  JO L 312, 29.11.2005, p. 67.

(3)  JO C 297, 29.11.2005, p. 4.

(4)  JO C 17, 19.1.2001, p. 4.

(5)  JO C 281, 26.9.1996, p. 3.

(6)  JO C 259, 2.9.2011, p. 40.

(7)  JO C 248, 25.8.2011, p. 149.

(8)  Cauza C-280/00, Rec., 2004, p. I-07747.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0319.

(10)  JO C 301 E, 13.12.2007, p. 140.

(11)  JO C 306 E, 15.12.2006, p. 277.

(12)  JO C 92 E, 16.4.2004, p. 294.

(13)  JO C 140 E, 13.6.2002, p. 153.

(14)  JO C 14, 19.1.1998, p. 74.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/57

---

Marți, 15 noiembrie 2011Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale

P7_TA(2011)0495

Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (2011/2052(INI))

2013/C 153 E/08

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 3 alineatul (3), și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 9, 148, 160 și 168, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 3 alineatul (3), și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 9, 148, 160 și 168,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 16, 21, 23, 24, 25, 30, 31 și 34, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 16, 21, 23, 24, 25, 30, 31 și 34,

| — | având în vedere Carta Socială Europeană revizuită, în special articolul 30 (dreptul la protecția împotriva sărăciei și a excluziunii sociale), articolul 31 (dreptul la locuință) și articolul 16 (dreptul familiei la protecție socială, juridică și economică), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Socială Europeană revizuită, în special articolul 30 (dreptul la protecția împotriva sărăciei și a excluziunii sociale), articolul 31 (dreptul la locuință) și articolul 16 (dreptul familiei la protecție socială, juridică și economică),

| — | având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2),

| — | având în vedere Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul european de luptă împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (2010) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul european de luptă împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (2010) (3),

| — | având în vedere concluziile reuniunii Consiliului „Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori” din 8 iunie 2010 pe tema: „Echitate și sănătate în toate politicile: solidaritate în domeniul sănătății” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii Consiliului „Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori” din 8 iunie 2010 pe tema: „Echitate și sănătate în toate politicile: solidaritate în domeniul sănătății” (4),

| — | având în vedere Declarația Consiliului din 6 decembrie 2010 privind „Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale: să lucrăm împreună pentru a combate sărăcia în 2010 și după” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Consiliului din 6 decembrie 2010 privind „Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale: să lucrăm împreună pentru a combate sărăcia în 2010 și după” (5),

| — | având în vedere concluziile reuniunii Consiliului „Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori” din 7 martie 2011 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii Consiliului „Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori” din 7 martie 2011 (6),

| — | având în vedere Avizul din 15 februarie 2011 al Comitetului pentru protecție socială (CPS) privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale - Inițiativă emblematică a strategiei Europa 2020 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul din 15 februarie 2011 al Comitetului pentru protecție socială (CPS) privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale - Inițiativă emblematică a strategiei Europa 2020 (7),

| — | având în vedere Raportul din 10 februarie 2011 al Comitetului pentru protecție socială intitulat „Evaluarea dimensiunii sociale a Strategiei Europa 2020” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 10 februarie 2011 al Comitetului pentru protecție socială intitulat „Evaluarea dimensiunii sociale a Strategiei Europa 2020” (8),

| — | având în vedere Avizul Comitetului pentru protecție socială referitor la „Solidaritatea în domeniul sănătății: reducerea inegalităților în materie de sănătate în Uniunea Europeană” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului pentru protecție socială referitor la „Solidaritatea în domeniul sănătății: reducerea inegalităților în materie de sănătate în Uniunea Europeană” (9),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (10),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (11),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei din 3 octombrie 2008 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei din 3 octombrie 2008 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (12),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Solidaritate în domeniul sănătății: reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE” (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Solidaritate în domeniul sănătății: reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE” (COM(2009)0567),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Strategie pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană” (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Strategie pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană” (COM(2010)0573),

| — | având în vedere Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere (COM(2010)0636),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 octombrie 2001 referitoare la ONU: Ziua internațională pentru eradicarea sărăciei (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 octombrie 2001 referitoare la ONU: Ziua internațională pentru eradicarea sărăciei (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2008 referitoare la promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei, inclusiv a sărăciei infantile în Uniunea Europeană (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2008 referitoare la promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei, inclusiv a sărăciei infantile în Uniunea Europeană (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 iunie 2010 referitoare la Strategia Europa 2020 (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 iunie 2010 referitoare la Strategia Europa 2020 (17),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la contribuția politicii de coeziune la atingerea obiectivelor de la Lisabona și a obiectivelor Strategiei UE 2020 (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la contribuția politicii de coeziune la atingerea obiectivelor de la Lisabona și a obiectivelor Strategiei UE 2020 (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și ucenicilor (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și ucenicilor (19),

| — | având în vedere poziția sa din 8 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre: Partea a II-a a Orientărilor integrate Europa 2020 (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 8 septembrie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre: Partea a II-a a Orientărilor integrate Europa 2020 (20),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (21),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la rolul venitului minim în lupta împotriva sărăciei și în promovarea unei societăți incluzive în Europa (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la rolul venitului minim în lupta împotriva sărăciei și în promovarea unei societăți incluzive în Europa (22),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2011 referitoare la Cartea verde intitulată „Către sisteme europene de pensii adecvate, viabile și sigure” (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2011 referitoare la Cartea verde intitulată „Către sisteme europene de pensii adecvate, viabile și sigure” (23),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la sărăcia în rândul femeilor din Uniunea Europeană (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la sărăcia în rândul femeilor din Uniunea Europeană (24),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 privind rolul femeilor într-o societate în curs de îmbătrânire (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 septembrie 2010 privind rolul femeilor într-o societate în curs de îmbătrânire (25),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la Programul pentru distribuirea de alimente către persoanele cele mai defavorizate din Uniune (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la Programul pentru distribuirea de alimente către persoanele cele mai defavorizate din Uniune (26),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2011 referitoare la Strategia UE privind incluziunea romilor (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 martie 2011 referitoare la Strategia UE privind incluziunea romilor (27),

| — | având în vedere Declarația sa scrisă din 22 aprilie 2008 privind soluționarea problemei persoanelor fără adăpost care trăiesc pe stradă (28) și Declarația scrisă din 16 decembrie 2010 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația sa scrisă din 22 aprilie 2008 privind soluționarea problemei persoanelor fără adăpost care trăiesc pe stradă (28) și Declarația scrisă din 16 decembrie 2010 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (29),

| — | având în vedere recomandările finale ale Conferinței europene de consens privind problema persoanelor fără adăpost din 9 și 10 decembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările finale ale Conferinței europene de consens privind problema persoanelor fără adăpost din 9 și 10 decembrie 2010,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la o strategie a Uniunii Europene privind persoanele fără adăpost (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la o strategie a Uniunii Europene privind persoanele fără adăpost (30),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap și Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap și Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (31),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați pentru perioada 2011-2020 (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind Pactul european pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați pentru perioada 2011-2020 (32),

| — | având în vedere Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015 (COM(2010)0491),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la aspectele de gen ale recesiunii economice și crizei financiare (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la aspectele de gen ale recesiunii economice și crizei financiare (33),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul serviciilor sociale de interes general (34), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul serviciilor sociale de interes general (34),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 octombrie 2010 privind femeile aflate în condiții precare de muncă (35), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 octombrie 2010 privind femeile aflate în condiții precare de muncă (35),

| — | având în vedere publicația Eurostat din 2010 „Lupta împotriva sărăciei și excluziunii sociale – Un portret statistic al Uniunii Europene 2010”, |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Eurostat din 2010 „Lupta împotriva sărăciei și excluziunii sociale – Un portret statistic al Uniunii Europene 2010”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială (COM(2010)0758),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru cultură și educație și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7–0370/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru bugete, precum și cel al Comisiei pentru cultură și educație și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7–0370/2011),

Cifre

| A. | întrucât 116 milioane de persoane din Uniunea Europeană se confruntă cu riscul sărăciei și întrucât 42 de milioane de persoane (adică 8 %) trăiesc „în condiții de sărăcie severă și nu își pot permite anumite necesități considerate esențiale pentru a avea o viață decentă în Europa” (36) și întrucât sărăcia reprezintă o răsfrângere inacceptabilă a distribuției inegale a bogăției, a veniturilor și a resurselor în cadrul unei economii europene prospere; întrucât segmentele cele mai vulnerabile ale populației, precum persoanele în vârstă și cele cu handicap, au fost afectate în cea mai mare măsură de criza financiară, economică și socială; întrucât măsurile de austeritate luate sau care urmează a fi luate în Uniunea Europeană nu pot să aducă atingere locurilor de muncă și protecției sociale și să agraveze situația persoanelor celor mai defavorizate și să expună riscului de șomaj, precaritate sau sărăcie milioane de persoane care reușeau să trăiască sau să își asigure subzistența din munca lor sau din pensie, în special din cauza reducerilor bugetare în serviciile publice și ale ajutoarelor sociale; întrucât înăsprirea condiționalității și a sancțiunilor în politicile de activare socială ca răspuns la criză sporesc dificultățile pentru segmentele cele mai vulnerabile, în timp ce oferta de locuri de muncă decente este redusă; întrucât prăpastia dintre cei săraci și cei bogați se adâncește tot mai mult în contextul crizei; |
| --- | --- |

A.

întrucât 116 milioane de persoane din Uniunea Europeană se confruntă cu riscul sărăciei și întrucât 42 de milioane de persoane (adică 8 %) trăiesc „în condiții de sărăcie severă și nu își pot permite anumite necesități considerate esențiale pentru a avea o viață decentă în Europa” (36) și întrucât sărăcia reprezintă o răsfrângere inacceptabilă a distribuției inegale a bogăției, a veniturilor și a resurselor în cadrul unei economii europene prospere; întrucât segmentele cele mai vulnerabile ale populației, precum persoanele în vârstă și cele cu handicap, au fost afectate în cea mai mare măsură de criza financiară, economică și socială; întrucât măsurile de austeritate luate sau care urmează a fi luate în Uniunea Europeană nu pot să aducă atingere locurilor de muncă și protecției sociale și să agraveze situația persoanelor celor mai defavorizate și să expună riscului de șomaj, precaritate sau sărăcie milioane de persoane care reușeau să trăiască sau să își asigure subzistența din munca lor sau din pensie, în special din cauza reducerilor bugetare în serviciile publice și ale ajutoarelor sociale; întrucât înăsprirea condiționalității și a sancțiunilor în politicile de activare socială ca răspuns la criză sporesc dificultățile pentru segmentele cele mai vulnerabile, în timp ce oferta de locuri de muncă decente este redusă; întrucât prăpastia dintre cei săraci și cei bogați se adâncește tot mai mult în contextul crizei;

Încălcarea drepturilor fundamentale

| B. | întrucât noua strategie pentru punere în aplicare a Cartei drepturilor fundamentale a Comisiei are ca scop promovarea în special a accesului la drepturile fundamentale pentru categoriile defavorizate; întrucât această cartă trebuie să fie respectată pe deplin și întrucât sărăcia mare reprezintă o încălcare a drepturilor omului și o atingere gravă la adresa demnității umane, favorizând stigmatizarea și nedreptatea; întrucât obiectivul principal al schemelor de sprijin trebuie să fie scoaterea cetățenilor din sărăcie, astfel încât aceștia să trăiască decent; |
| --- | --- |

B.

întrucât noua strategie pentru punere în aplicare a Cartei drepturilor fundamentale a Comisiei are ca scop promovarea în special a accesului la drepturile fundamentale pentru categoriile defavorizate; întrucât această cartă trebuie să fie respectată pe deplin și întrucât sărăcia mare reprezintă o încălcare a drepturilor omului și o atingere gravă la adresa demnității umane, favorizând stigmatizarea și nedreptatea; întrucât obiectivul principal al schemelor de sprijin trebuie să fie scoaterea cetățenilor din sărăcie, astfel încât aceștia să trăiască decent;

Angajamente nerespectate

| C. | întrucât sărăcia și excluziunea socială au crescut și au afectat noi categorii sociale în perioada 2000 - 2008, în ciuda angajamentelor Uniunii privind obiectivul de eradicare a sărăciei în UE până în 2010, adoptat în cadrul Summitului de la Lisabona din 23-24 martie 2000, sau a progreselor care trebuiau înregistrate, convenite în cadrul Consiliului European de la Nisa din 7 și 9 decembrie 2000; întrucât sărăcia și excluziunea nu pot fi reduse și nici creșterea economică incluzivă nu poate fi realizată fără a combate inegalitățile și discriminarea sau fără a garanta dezvoltarea economiilor naționale și solidaritatea cu clasele sociale cele mai vulnerabile, adică fără o distribuție echitabilă și adecvată a bunăstării naționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât sărăcia și excluziunea socială au crescut și au afectat noi categorii sociale în perioada 2000 - 2008, în ciuda angajamentelor Uniunii privind obiectivul de eradicare a sărăciei în UE până în 2010, adoptat în cadrul Summitului de la Lisabona din 23-24 martie 2000, sau a progreselor care trebuiau înregistrate, convenite în cadrul Consiliului European de la Nisa din 7 și 9 decembrie 2000; întrucât sărăcia și excluziunea nu pot fi reduse și nici creșterea economică incluzivă nu poate fi realizată fără a combate inegalitățile și discriminarea sau fără a garanta dezvoltarea economiilor naționale și solidaritatea cu clasele sociale cele mai vulnerabile, adică fără o distribuție echitabilă și adecvată a bunăstării naționale;

| D. | întrucât riscul de sărăcie afectează în mod direct mediul rural, mai ales fermele mici și tinerii agricultori care sunt amenințați de efectele crizei economice, precum și de fluctuațiile excesive ale prețurilor materiilor prime; |
| --- | --- |

D.

întrucât riscul de sărăcie afectează în mod direct mediul rural, mai ales fermele mici și tinerii agricultori care sunt amenințați de efectele crizei economice, precum și de fluctuațiile excesive ale prețurilor materiilor prime;

- 20 milioane

| E. | întrucât Strategia Europa 2020 are, printre cele cinci obiective principale ale sale, drept obiectiv suplu, adică fără posibilități de sancțiune, reducerea cu 20 de milioane a numărului persoanelor expuse riscului sărăciei, în conformitate cu trei indicatori stabiliți de statele membre (rata riscului de sărăcie după transferurile sociale, indicele stării de sărăcie severă și procentajul persoanelor care locuiesc în gospodării cu intensitate de lucru foarte scăzută sau în gospodării fără locuri de muncă) și întrucât, comparativ cu 116 milioane de persoane expuse riscului de sărăcie și cu 42 de milioane de persoane care trăiesc în condiții de sărăcie severă, acest obiectiv, care, desigur, recunoaște importanța luptei împotriva sărăciei și excluziunii sociale, este tradus de la început prin abandonarea a milioane de persoane din Europa, cu riscul ca efectele de prag să îndepărteze segmentele cele mai vulnerabile de politicile axate pe obținerea de rezultate cantitative; întrucât, în cazul în care nu se pleacă de la situațiile cele mai dificile, politicile puse în aplicare nu le vor soluționa; întrucât Platforma europeană de combatere a sărăciei reprezintă una dintre cele șapte inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

E.

întrucât Strategia Europa 2020 are, printre cele cinci obiective principale ale sale, drept obiectiv suplu, adică fără posibilități de sancțiune, reducerea cu 20 de milioane a numărului persoanelor expuse riscului sărăciei, în conformitate cu trei indicatori stabiliți de statele membre (rata riscului de sărăcie după transferurile sociale, indicele stării de sărăcie severă și procentajul persoanelor care locuiesc în gospodării cu intensitate de lucru foarte scăzută sau în gospodării fără locuri de muncă) și întrucât, comparativ cu 116 milioane de persoane expuse riscului de sărăcie și cu 42 de milioane de persoane care trăiesc în condiții de sărăcie severă, acest obiectiv, care, desigur, recunoaște importanța luptei împotriva sărăciei și excluziunii sociale, este tradus de la început prin abandonarea a milioane de persoane din Europa, cu riscul ca efectele de prag să îndepărteze segmentele cele mai vulnerabile de politicile axate pe obținerea de rezultate cantitative; întrucât, în cazul în care nu se pleacă de la situațiile cele mai dificile, politicile puse în aplicare nu le vor soluționa; întrucât Platforma europeană de combatere a sărăciei reprezintă una dintre cele șapte inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020;

| F. | întrucât inegalitățile sociale în unele state membre cresc, îndeosebi ca urmare a inegalității economice în distribuirea venitului și a bogăției, a inegalităților pe piața forței de muncă, odată cu precaritatea socială, inegalitățile în accesul la funcțiile sociale ale statului, precum siguranța socială, sănătatea, educația, justiția și altele; |
| --- | --- |

F.

întrucât inegalitățile sociale în unele state membre cresc, îndeosebi ca urmare a inegalității economice în distribuirea venitului și a bogăției, a inegalităților pe piața forței de muncă, odată cu precaritatea socială, inegalitățile în accesul la funcțiile sociale ale statului, precum siguranța socială, sănătatea, educația, justiția și altele;

Relația dintre economie și sărăcie

| G. | întrucât sărăcia, care a atins în statele membre ale UE un nivel ridicat de mulți ani, are un impact tot mai mare asupra economiei, dăunează creșterii economice, sporește deficitul bugetelor publice și reduce competitivitatea europeană și întrucât aceste fenomene generează, la rândul lor, sărăcie și șomaj, mai ales șomaj de lungă durată, acesta din urmă afectând un șomer din trei, iar această situație este și mai gravă în țările cu economie mai vulnerabilă; întrucât menținerea drepturilor sociale în Uniune este fundamentală în lupta împotriva sărăciei; |
| --- | --- |

G.

întrucât sărăcia, care a atins în statele membre ale UE un nivel ridicat de mulți ani, are un impact tot mai mare asupra economiei, dăunează creșterii economice, sporește deficitul bugetelor publice și reduce competitivitatea europeană și întrucât aceste fenomene generează, la rândul lor, sărăcie și șomaj, mai ales șomaj de lungă durată, acesta din urmă afectând un șomer din trei, iar această situație este și mai gravă în țările cu economie mai vulnerabilă; întrucât menținerea drepturilor sociale în Uniune este fundamentală în lupta împotriva sărăciei;

| H. | întrucât sărăcia, care poate fi considerată drept o încălcare a drepturilor omului, reflectă faptul că trebuie să se facă în continuare eforturi pentru atingerea obiectivelor menționate la articolul 3 alineatul (3) din Tratatul UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât sărăcia, care poate fi considerată drept o încălcare a drepturilor omului, reflectă faptul că trebuie să se facă în continuare eforturi pentru atingerea obiectivelor menționate la articolul 3 alineatul (3) din Tratatul UE;

| I. | întrucât orice politică riguroasă trebuie să fie inteligentă și să permită investiții contraciclice în prioritățile-cheie de politică; |
| --- | --- |

I.

întrucât orice politică riguroasă trebuie să fie inteligentă și să permită investiții contraciclice în prioritățile-cheie de politică;

| J. | întrucât adoptarea de reforme structurale este esențială pentru asigurarea competitivității Europei, pentru crearea de locuri de muncă și pentru combaterea sărăciei; |
| --- | --- |

J.

întrucât adoptarea de reforme structurale este esențială pentru asigurarea competitivității Europei, pentru crearea de locuri de muncă și pentru combaterea sărăciei;

Sărăcia multidimensională

| K. | întrucât sărăcia este un fenomen cu fațete multiple, care necesită un răspuns integrat, care să țină seama de diferitele etape ale vieții și de diferitele tipuri de necesități ale persoanelor și care să se bazeze, totodată, pe garantarea accesului la drepturi, resurse și servicii, astfel cum este reflectat de obiectivele comune ale metodei deschise de coordonare privind protecția și incluziunea socială (2006), pentru a acoperi nevoile de bază și pentru a preveni excluziunea socială; |
| --- | --- |

K.

întrucât sărăcia este un fenomen cu fațete multiple, care necesită un răspuns integrat, care să țină seama de diferitele etape ale vieții și de diferitele tipuri de necesități ale persoanelor și care să se bazeze, totodată, pe garantarea accesului la drepturi, resurse și servicii, astfel cum este reflectat de obiectivele comune ale metodei deschise de coordonare privind protecția și incluziunea socială (2006), pentru a acoperi nevoile de bază și pentru a preveni excluziunea socială;

| L. | întrucât Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale (2010) a reușit să crească angajamentul politic și gradul de sensibilizare a opiniei publice; |
| --- | --- |

L.

întrucât Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale (2010) a reușit să crească angajamentul politic și gradul de sensibilizare a opiniei publice;

Muncă decentă/lucrători săraci

| M. | întrucât creșterea economică și locurile de muncă, chiar de calitate, nu garantează în sine evitarea sărăciei, întrucât segmentarea pieței muncii a sporit, întrucât condițiile de trai și de muncă s-au înrăutățit puternic, în special în contextul crizei financiare, întrucât precaritatea locurilor de muncă, contra căreia trebuie să luptăm, sporește puternic, întrucât fenomenul sărăciei în rândul lucrătorilor a captat tot mai mult atenția în ultimii ani, însă rămâne o problemă care nu pare să fie abordată la înălțimea provocărilor pe care le creează în societatea noastră și întrucât numărul acestor lucrători a sporit considerabil, 8 % dintre lucrători fiind afectați de sărăcie și 22 % dintre persoanele expuse riscului de sărăcie având un loc de muncă (37); întrucât faptul de a avea acces la condiții de muncă decente și egale reprezintă un pas înainte în eradicarea sărăciei și a excluziunii socială a familiilor și a persoanelor izolate; |
| --- | --- |

M.

întrucât creșterea economică și locurile de muncă, chiar de calitate, nu garantează în sine evitarea sărăciei, întrucât segmentarea pieței muncii a sporit, întrucât condițiile de trai și de muncă s-au înrăutățit puternic, în special în contextul crizei financiare, întrucât precaritatea locurilor de muncă, contra căreia trebuie să luptăm, sporește puternic, întrucât fenomenul sărăciei în rândul lucrătorilor a captat tot mai mult atenția în ultimii ani, însă rămâne o problemă care nu pare să fie abordată la înălțimea provocărilor pe care le creează în societatea noastră și întrucât numărul acestor lucrători a sporit considerabil, 8 % dintre lucrători fiind afectați de sărăcie și 22 % dintre persoanele expuse riscului de sărăcie având un loc de muncă (37); întrucât faptul de a avea acces la condiții de muncă decente și egale reprezintă un pas înainte în eradicarea sărăciei și a excluziunii socială a familiilor și a persoanelor izolate;

| N. | întrucât, cu toate acestea, persoanele cu un nivel scăzut de calificare sau fără calificare sunt cele mai expuse riscurilor de pe piața forței de muncă, condițiilor de muncă precare, salariilor mici și sărăciei; |
| --- | --- |

N.

întrucât, cu toate acestea, persoanele cu un nivel scăzut de calificare sau fără calificare sunt cele mai expuse riscurilor de pe piața forței de muncă, condițiilor de muncă precare, salariilor mici și sărăciei;

Lipsa de adăpost

| O. | întrucât lipsa de adăpost reprezintă una dintre cele mai grave forme de sărăcie și rămâne o problemă nesoluționată în toate statele membre ale UE; întrucât există multe persoane fără adăpost în majoritatea statelor membre ale Uniunii Europene, din diverse motive, ceea ce necesită măsuri specifice care vizează integrarea socială a acestora; întrucât, conform Eurobarometru, aproximativ unul din patru europeni consideră că una dintre cauzele principale ale sărăciei este prețul extrem de mare al locuințelor decente și aproximativ nouă din zece europeni consideră că sărăcia împiedică accesul la o locuință decentă; întrucât pierderea contactului cu cetățenii de către autoritățile publice atunci când aceștia își pierd locuințele nu numai că dăunează oricărei inițiative de a-i ajuta, dar reflectă și un proces extrem de rapid de excluziune a individului; |
| --- | --- |

O.

întrucât lipsa de adăpost reprezintă una dintre cele mai grave forme de sărăcie și rămâne o problemă nesoluționată în toate statele membre ale UE; întrucât există multe persoane fără adăpost în majoritatea statelor membre ale Uniunii Europene, din diverse motive, ceea ce necesită măsuri specifice care vizează integrarea socială a acestora; întrucât, conform Eurobarometru, aproximativ unul din patru europeni consideră că una dintre cauzele principale ale sărăciei este prețul extrem de mare al locuințelor decente și aproximativ nouă din zece europeni consideră că sărăcia împiedică accesul la o locuință decentă; întrucât pierderea contactului cu cetățenii de către autoritățile publice atunci când aceștia își pierd locuințele nu numai că dăunează oricărei inițiative de a-i ajuta, dar reflectă și un proces extrem de rapid de excluziune a individului;

| P. | întrucât sărăcia este influențată, de asemenea, de accesul la servicii sociale, cum ar fi sănătatea, cultura, locuințele și educația, precum și de calitatea acestor servicii; |
| --- | --- |

P.

întrucât sărăcia este influențată, de asemenea, de accesul la servicii sociale, cum ar fi sănătatea, cultura, locuințele și educația, precum și de calitatea acestor servicii;

| Q. | întrucât absența unei locuințe sau a unei locuințe decente reprezintă o încălcare foarte gravă la adresa demnității umane, ale cărei consecințe afectează în mod semnificativ celelalte drepturi; |
| --- | --- |

Q.

întrucât absența unei locuințe sau a unei locuințe decente reprezintă o încălcare foarte gravă la adresa demnității umane, ale cărei consecințe afectează în mod semnificativ celelalte drepturi;

Coșul de nevoi și servicii fundamentale

| R. | întrucât pragul sărăciei, stabilit la 60 % din venitul median național, este un indicator urgent, util și necesar al sărăciei relative, însă ar trebui completat de alți indicatori, precum conceptul și calcularea unui „coș de bunuri și servicii fundamentale” la nivel național (care nu reprezintă decât un răspuns imediat la situația specifică a persoanelor afectate de sărăcie) și indicatorii conveniți în cadrul Consiliului „Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori” din iunie 2010 (riscul de sărăcie, starea de sărăcie și gospodării cu intensitate de lucru foarte scăzută) pentru a veni în întâmpinarea necesităților politicilor publice; |
| --- | --- |

R.

întrucât pragul sărăciei, stabilit la 60 % din venitul median național, este un indicator urgent, util și necesar al sărăciei relative, însă ar trebui completat de alți indicatori, precum conceptul și calcularea unui „coș de bunuri și servicii fundamentale” la nivel național (care nu reprezintă decât un răspuns imediat la situația specifică a persoanelor afectate de sărăcie) și indicatorii conveniți în cadrul Consiliului „Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori” din iunie 2010 (riscul de sărăcie, starea de sărăcie și gospodării cu intensitate de lucru foarte scăzută) pentru a veni în întâmpinarea necesităților politicilor publice;

Protecția socială

| S. | întrucât protecția socială, inclusiv sistemele de asigurare a unui venit minim, reprezintă un element de bază al democrațiilor moderne, care garantează în mod semnificativ dreptul la participare socială, economică, politică și culturală în societate și joacă un rol-cheie de stabilizator economic, limitând impactul crizelor, precum și un rol de redistribuire a resurselor pe tot parcursul vieții, oferind protecție împotriva riscurilor sociale și prevenind și atenuând sărăcia și excluziunea socială pe întreg parcursul ciclului de viață; |
| --- | --- |

S.

întrucât protecția socială, inclusiv sistemele de asigurare a unui venit minim, reprezintă un element de bază al democrațiilor moderne, care garantează în mod semnificativ dreptul la participare socială, economică, politică și culturală în societate și joacă un rol-cheie de stabilizator economic, limitând impactul crizelor, precum și un rol de redistribuire a resurselor pe tot parcursul vieții, oferind protecție împotriva riscurilor sociale și prevenind și atenuând sărăcia și excluziunea socială pe întreg parcursul ciclului de viață;

| T. | întrucât cazurile de neutilizare a prestațiilor sociale reprezintă între 20 % și 40 % din valoarea prestațiilor, conform OCDE; |
| --- | --- |

T.

întrucât cazurile de neutilizare a prestațiilor sociale reprezintă între 20 % și 40 % din valoarea prestațiilor, conform OCDE;

Sănătatea

| U. | întrucât sărăcia și excluziunea socială rămân cei mai importanți factori sociali determinanți ai sănătății (38) și ai condițiilor de viață, inclusiv pentru speranța de viață, în special ținând cont de impactul sărăciei infantile asupra sănătății și bunăstării copilului, și întrucât discrepanțele dintre săraci și bogați în ceea ce privește accesul corespunzător la servicii de sănătate, precum și diferențele de venit și bunăstare rămân importante și continuă să se accentueze în anumite domenii; |
| --- | --- |

U.

întrucât sărăcia și excluziunea socială rămân cei mai importanți factori sociali determinanți ai sănătății (38) și ai condițiilor de viață, inclusiv pentru speranța de viață, în special ținând cont de impactul sărăciei infantile asupra sănătății și bunăstării copilului, și întrucât discrepanțele dintre săraci și bogați în ceea ce privește accesul corespunzător la servicii de sănătate, precum și diferențele de venit și bunăstare rămân importante și continuă să se accentueze în anumite domenii;

| V. | întrucât anumite categorii sociale, cum ar fi familiile monoparentale, femeile vârstnice, minoritățile, persoanele cu dizabilități și persoanele fără adăpost, sunt printre cele mai vulnerabile și sunt expuse riscului de sărăcie; |
| --- | --- |

V.

întrucât anumite categorii sociale, cum ar fi familiile monoparentale, femeile vârstnice, minoritățile, persoanele cu dizabilități și persoanele fără adăpost, sunt printre cele mai vulnerabile și sunt expuse riscului de sărăcie;

| W. | întrucât principiul nediscriminării reprezintă o piatră de temelie a drepturilor fundamentale, inclusiv a discriminării sociale; |
| --- | --- |

W.

întrucât principiul nediscriminării reprezintă o piatră de temelie a drepturilor fundamentale, inclusiv a discriminării sociale;

Persoanele vârstnice

| X. | întrucât din cauza îmbătrânirii societății noastre, numărul persoanelor dependente va crește dramatic în viitorul apropiat; întrucât persoanele vârstnice, în special femeile, sunt expuse unui risc mai ridicat de sărăcie comparativ cu restul populației, în mai multe țări, datorită scăderii veniturilor după pensionare, precum și datorită altor factori, precum dependența fizică, singurătatea și excluziunea socială; întrucât destrămarea coeziunii sociale dintre generații reprezintă o problemă majoră a societăților noastre; |
| --- | --- |

X.

întrucât din cauza îmbătrânirii societății noastre, numărul persoanelor dependente va crește dramatic în viitorul apropiat; întrucât persoanele vârstnice, în special femeile, sunt expuse unui risc mai ridicat de sărăcie comparativ cu restul populației, în mai multe țări, datorită scăderii veniturilor după pensionare, precum și datorită altor factori, precum dependența fizică, singurătatea și excluziunea socială; întrucât destrămarea coeziunii sociale dintre generații reprezintă o problemă majoră a societăților noastre;

| Y. | întrucât politicile în materie de pensii sunt fundamentale în lupta împotriva sărăciei; |
| --- | --- |

Y.

întrucât politicile în materie de pensii sunt fundamentale în lupta împotriva sărăciei;

Genul

| Z. | întrucât femeile sunt, în general, mai vulnerabile decât bărbații în fața riscului sărăciei datorită unei multitudini de factori, cum ar fi discriminările de gen în mediul profesional, care se traduc în diferențele persistente de remunerare între femei și bărbați și, drept rezultat, în diferențele dintre pensiile acestora, precum și întreruperile parcursului profesional pentru îngrijirea de persoane dependente sau discriminarea la locul de muncă; întrucât doar 63 % dintre femei lucrează în Europa, în comparație cu 73 % dintre bărbați, și având în vedere lipsa rețelelor de sprijin și a măsurilor concrete pentru a ajuta persoanele care lucrează să reconcilieze viața de familie cu cea profesională, în special servicii de asistență abordabile; |
| --- | --- |

Z.

întrucât femeile sunt, în general, mai vulnerabile decât bărbații în fața riscului sărăciei datorită unei multitudini de factori, cum ar fi discriminările de gen în mediul profesional, care se traduc în diferențele persistente de remunerare între femei și bărbați și, drept rezultat, în diferențele dintre pensiile acestora, precum și întreruperile parcursului profesional pentru îngrijirea de persoane dependente sau discriminarea la locul de muncă; întrucât doar 63 % dintre femei lucrează în Europa, în comparație cu 73 % dintre bărbați, și având în vedere lipsa rețelelor de sprijin și a măsurilor concrete pentru a ajuta persoanele care lucrează să reconcilieze viața de familie cu cea profesională, în special servicii de asistență abordabile;

| AA. | întrucât sărăcia are un impact diferit asupra femeilor și bărbaților, respectiv fetelor și băieților din categoriile sărace, având în vedere că, în cazul femeilor și fetelor sărace, accesul la servicii sociale și venituri adecvate este adesea mai dificil; |
| --- | --- |

AA.

întrucât sărăcia are un impact diferit asupra femeilor și bărbaților, respectiv fetelor și băieților din categoriile sărace, având în vedere că, în cazul femeilor și fetelor sărace, accesul la servicii sociale și venituri adecvate este adesea mai dificil;

| AB. | întrucât platforma nu ia în considerare factori de gen specifici femeilor și bărbaților și întrucât nu se acordă suficientă atenție feminizării sărăciei; |
| --- | --- |

AB.

întrucât platforma nu ia în considerare factori de gen specifici femeilor și bărbaților și întrucât nu se acordă suficientă atenție feminizării sărăciei;

| AC. | întrucât efectul diferențelor de remunerare între femei și bărbați asupra veniturilor obținute după o viață de muncă indică faptul că femeile vor avea o pensie mai mică și întrucât, prin urmare, femeile sunt mai expuse decât bărbații unor condiții de sărăcie persistentă și extremă: 22 % dintre femeile în vârstă de cel puțin 65 de ani riscă să trăiască în sărăcie, în comparație cu 16 % dintre bărbați; |
| --- | --- |

AC.

întrucât efectul diferențelor de remunerare între femei și bărbați asupra veniturilor obținute după o viață de muncă indică faptul că femeile vor avea o pensie mai mică și întrucât, prin urmare, femeile sunt mai expuse decât bărbații unor condiții de sărăcie persistentă și extremă: 22 % dintre femeile în vârstă de cel puțin 65 de ani riscă să trăiască în sărăcie, în comparație cu 16 % dintre bărbați;

| AD. | întrucât 20 % dintre copii sunt expuși riscului sărăciei, în timp ce, la nivelul populației generale europene, acest procent este de 17 %, iar familiile cu venituri mici se numără printre categoriile cele mai expuse sărăciei; |
| --- | --- |

AD.

întrucât 20 % dintre copii sunt expuși riscului sărăciei, în timp ce, la nivelul populației generale europene, acest procent este de 17 %, iar familiile cu venituri mici se numără printre categoriile cele mai expuse sărăciei;

| AE. | întrucât politicile familiale sunt esențiale în cadrul politicilor de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale; |
| --- | --- |

AE.

întrucât politicile familiale sunt esențiale în cadrul politicilor de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale;

| AF. | întrucât primele semne ale abandonului școlar timpuriu reprezintă cele mai importante semnale ale reluării ciclice a sărăciei; |
| --- | --- |

AF.

întrucât primele semne ale abandonului școlar timpuriu reprezintă cele mai importante semnale ale reluării ciclice a sărăciei;

Tinerii

| AG. | întrucât șomajul în rândul tinerilor, deja mai ridicat decât pentru alte grupe de vârstă, a crescut vertiginos în UE după izbucnirea crizei, depășind 20 % și atingând un nivel critic în toate statele membre, ceea ce riscă să conducă la sărăcie chiar de la o vârstă fragedă; întrucât această situație îngrijorătoare solicită răspunsuri politice, economice și sociale imediate și întrucât combinarea sa cu schimbările demografice va spori deficitul de competențe; având în vedere rolul-cheie pe care îl poate juca formarea profesională în asistarea tinerilor și a lucrătorilor cu nivel scăzut de calificare în inserția profesională, dar având în vedere și faptul că obținerea unui loc de muncă nu înseamnă a scăpa de sărăcie și întrucât tinerii sunt, în mare măsură, susceptibili de a intra în categoria persoanelor care se confruntă cu sărăcia în câmpul muncii; |
| --- | --- |

AG.

întrucât șomajul în rândul tinerilor, deja mai ridicat decât pentru alte grupe de vârstă, a crescut vertiginos în UE după izbucnirea crizei, depășind 20 % și atingând un nivel critic în toate statele membre, ceea ce riscă să conducă la sărăcie chiar de la o vârstă fragedă; întrucât această situație îngrijorătoare solicită răspunsuri politice, economice și sociale imediate și întrucât combinarea sa cu schimbările demografice va spori deficitul de competențe; având în vedere rolul-cheie pe care îl poate juca formarea profesională în asistarea tinerilor și a lucrătorilor cu nivel scăzut de calificare în inserția profesională, dar având în vedere și faptul că obținerea unui loc de muncă nu înseamnă a scăpa de sărăcie și întrucât tinerii sunt, în mare măsură, susceptibili de a intra în categoria persoanelor care se confruntă cu sărăcia în câmpul muncii;

Migranții

| AH. | întrucât migranții și minoritățile etnice sunt lucrători extrem de vulnerabili, grav afectați de criza economică și, în consecință, de sărăcie și de excluziune socială la niveluri ridicate, din cauza locurilor de muncă precare la care sunt expuși în funcție de proveniența sau originea sau calificarea lor; întrucât este necesar ca lucrătorii migranți să beneficieze de aceleași condiții de muncă, salarii, acces la formare profesională și protecție socială ca și resortisanții țărilor în care aceștia își desfășoară activitatea; |
| --- | --- |

AH.

întrucât migranții și minoritățile etnice sunt lucrători extrem de vulnerabili, grav afectați de criza economică și, în consecință, de sărăcie și de excluziune socială la niveluri ridicate, din cauza locurilor de muncă precare la care sunt expuși în funcție de proveniența sau originea sau calificarea lor; întrucât este necesar ca lucrătorii migranți să beneficieze de aceleași condiții de muncă, salarii, acces la formare profesională și protecție socială ca și resortisanții țărilor în care aceștia își desfășoară activitatea;

| AI. | întrucât persoanele cu dizabilități, al căror nivel al sărăciei este cu 70 % mai ridicat decât media, acestea trebuie să fie plasate în centrul unei strategii pentru a sublinia valoarea adăugată pe care o generează odată integrate pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

AI.

întrucât persoanele cu dizabilități, al căror nivel al sărăciei este cu 70 % mai ridicat decât media, acestea trebuie să fie plasate în centrul unei strategii pentru a sublinia valoarea adăugată pe care o generează odată integrate pe piața forței de muncă;

Romii

| AJ. | întrucât un număr semnificativ de romi din Europa sunt marginalizați și trăiesc în condiții socioeconomice deplorabile și deseori fac obiectul unei discriminări și segregării grave în toate domeniile, precum și alte comunități marginalizate; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât un număr semnificativ de romi din Europa sunt marginalizați și trăiesc în condiții socioeconomice deplorabile și deseori fac obiectul unei discriminări și segregării grave în toate domeniile, precum și alte comunități marginalizate;

| AK. | întrucât sărăcia în creștere din UE este, în prezent, agravată de criza economică și financiară și de creșterea prețurilor la alimente, în contextul unor excedente alimentare aproape inexistente în UE și întrucât 43 de milioane de persoane sunt, în prezent, expuse riscului sărăciei alimentare; întrucât programul de distribuire a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune, înființat în anul 1987, oferă în prezent ajutor alimentar pentru 13 milioane de oameni care suferă de sărăcie în 19 state membre și implică 240 de depozite de alimente și fundații de caritate din lanțurile de distribuție; întrucât hotărârea recentă a Curții de Justiție a UE, T-576/08, care consideră ilegală cumpărarea de produse alimentare de pe piață pentru acest program, pune în pericol ajutorul alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate din UE, având în vedere dependența crescută a programului de cumpărarea de pe piață și întrucât anularea de către CJE a articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 983/2008 pare să aibă un impact negativ imediat asupra acestui program în anul 2012 și în anii următori, ceea ce duce la o încetare bruscă a ajutorului alimentar pentru cetățenii cei mai defavorizați din 19 state membre; |
| --- | --- |

AK.

întrucât sărăcia în creștere din UE este, în prezent, agravată de criza economică și financiară și de creșterea prețurilor la alimente, în contextul unor excedente alimentare aproape inexistente în UE și întrucât 43 de milioane de persoane sunt, în prezent, expuse riscului sărăciei alimentare; întrucât programul de distribuire a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune, înființat în anul 1987, oferă în prezent ajutor alimentar pentru 13 milioane de oameni care suferă de sărăcie în 19 state membre și implică 240 de depozite de alimente și fundații de caritate din lanțurile de distribuție; întrucât hotărârea recentă a Curții de Justiție a UE, T-576/08, care consideră ilegală cumpărarea de produse alimentare de pe piață pentru acest program, pune în pericol ajutorul alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate din UE, având în vedere dependența crescută a programului de cumpărarea de pe piață și întrucât anularea de către CJE a articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 983/2008 pare să aibă un impact negativ imediat asupra acestui program în anul 2012 și în anii următori, ceea ce duce la o încetare bruscă a ajutorului alimentar pentru cetățenii cei mai defavorizați din 19 state membre;

| AL. | întrucât liniile bugetare semnificative pentru locuințe și pentru furnizarea de energie gospodăriilor, care au crescut în ultimul deceniu, trebuie luate în considerare ca factori majori ai riscului de sărăcie; |
| --- | --- |

AL.

întrucât liniile bugetare semnificative pentru locuințe și pentru furnizarea de energie gospodăriilor, care au crescut în ultimul deceniu, trebuie luate în considerare ca factori majori ai riscului de sărăcie;

| AM. | întrucât, în UE, membrii familiei oferă îngrijire în cea mai mare proporție; |
| --- | --- |

AM.

întrucât, în UE, membrii familiei oferă îngrijire în cea mai mare proporție;

| AN. | întrucât imposibilitatea persoanelor care trăiesc în condiții de sărăcie de a avea acces la servicii bancare de bază, cum ar fi retragerea de numerar, viramentul sau debitarea directă, reprezintă un obstacol semnificativ pentru reinserția acestora pe piața muncii și în societate, |
| --- | --- |

AN.

întrucât imposibilitatea persoanelor care trăiesc în condiții de sărăcie de a avea acces la servicii bancare de bază, cum ar fi retragerea de numerar, viramentul sau debitarea directă, reprezintă un obstacol semnificativ pentru reinserția acestora pe piața muncii și în societate,

Participarea

| 1. | solicită Comisiei consolidarea implicării în elaborarea unei strategii europene la toate nivelurile de guvernanță (european, național, regional și local) a societății civile organizate și a tuturor părților interesate vizate, precum ONG-urile, organizațiile de economie socială, furnizorii de servicii, experții în inovare socială și partenerii sociali, precum și a persoanelor care trăiesc în condiții de sărăcie, în parteneriat cu asociațiile în cadrul cărora aceste persoane se exprimă liber și care au experiență și cunoștințe, în special prin dezvoltarea de platforme naționale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale în fiecare stat membru; solicită Comisiei consolidarea cooperării cu autoritățile locale, regionale și naționale și cu instituțiile europene, în special cu Parlamentul European; consideră că sinergiile ar trebui să reprezinte preocuparea tuturor actorilor, inclusiv IMM-urile și șefii de întreprinderi; solicită extinderea întâlnirilor dintre persoanele care trăiesc în condiții de sărăcie și de excluziune socială la nivel național și oficializarea participării și contribuției acestor persoane în cadrul Convenției anuale privind sărăcia și excluziunea socială, drept element fundamental al acesteia, precum și o monitorizare periodică adecvată a recomandărilor astfel elaborate; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei consolidarea implicării în elaborarea unei strategii europene la toate nivelurile de guvernanță (european, național, regional și local) a societății civile organizate și a tuturor părților interesate vizate, precum ONG-urile, organizațiile de economie socială, furnizorii de servicii, experții în inovare socială și partenerii sociali, precum și a persoanelor care trăiesc în condiții de sărăcie, în parteneriat cu asociațiile în cadrul cărora aceste persoane se exprimă liber și care au experiență și cunoștințe, în special prin dezvoltarea de platforme naționale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale în fiecare stat membru; solicită Comisiei consolidarea cooperării cu autoritățile locale, regionale și naționale și cu instituțiile europene, în special cu Parlamentul European; consideră că sinergiile ar trebui să reprezinte preocuparea tuturor actorilor, inclusiv IMM-urile și șefii de întreprinderi; solicită extinderea întâlnirilor dintre persoanele care trăiesc în condiții de sărăcie și de excluziune socială la nivel național și oficializarea participării și contribuției acestor persoane în cadrul Convenției anuale privind sărăcia și excluziunea socială, drept element fundamental al acesteia, precum și o monitorizare periodică adecvată a recomandărilor astfel elaborate;

| 2. | invită Comisia Europeană să asume un rol de coordonare și să orienteze statele membre ale UE pentru a face față provocărilor existente și pentru a combate sărăcia și excluziunea socială, având mereu în vedere faptul că lupta împotriva sărăciei este în primul rând responsabilitatea politicilor naționale, precum și acordarea de solidaritate și de asistență tehnică necesare; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia Europeană să asume un rol de coordonare și să orienteze statele membre ale UE pentru a face față provocărilor existente și pentru a combate sărăcia și excluziunea socială, având mereu în vedere faptul că lupta împotriva sărăciei este în primul rând responsabilitatea politicilor naționale, precum și acordarea de solidaritate și de asistență tehnică necesare;

| 3. | solicită ca platforma de combatere a sărăciei să servească, de asemenea, la coordonarea, la nivel european, a organizațiilor naționale care reprezintă grupurile cele mai expuse riscului de sărăcie; |
| --- | --- |

3.

solicită ca platforma de combatere a sărăciei să servească, de asemenea, la coordonarea, la nivel european, a organizațiilor naționale care reprezintă grupurile cele mai expuse riscului de sărăcie;

Formarea în comun

| 4. | solicită organizarea unor seminarii de sensibilizare cu privire la sărăcie la nivelul instituțiilor UE și al guvernelor statelor membre de către organizații cu experiență reală în lupta împotriva sărăciei, precum și experimentarea unui formări în comun pe tema problemelor legate de sărăcie și de excluziune socială între funcționarii europeni și persoanele care au trăit direct experiența luptei împotriva sărăciei; |
| --- | --- |

4.

solicită organizarea unor seminarii de sensibilizare cu privire la sărăcie la nivelul instituțiilor UE și al guvernelor statelor membre de către organizații cu experiență reală în lupta împotriva sărăciei, precum și experimentarea unui formări în comun pe tema problemelor legate de sărăcie și de excluziune socială între funcționarii europeni și persoanele care au trăit direct experiența luptei împotriva sărăciei;

| 5. | invită statele membre să ia măsuri pentru ca patrimoniul cultural să devină accesibil tuturor categoriilor sociale și să nu reducă resursele din acest domeniu, care garantează incluziunea socială și generează locuri de muncă de calitate; |
| --- | --- |

5.

invită statele membre să ia măsuri pentru ca patrimoniul cultural să devină accesibil tuturor categoriilor sociale și să nu reducă resursele din acest domeniu, care garantează incluziunea socială și generează locuri de muncă de calitate;

| 6. | reafirmă rolul esențial al voluntariatului și al cetățeniei active ca instrumente de asigurare a coeziunii și de combatere a disparităților economice, sociale și de mediu, aceste instrumente încurajând cetățenii să se implice în viața publică prin sport, cultură, artă, activism social și politic; |
| --- | --- |

6.

reafirmă rolul esențial al voluntariatului și al cetățeniei active ca instrumente de asigurare a coeziunii și de combatere a disparităților economice, sociale și de mediu, aceste instrumente încurajând cetățenii să se implice în viața publică prin sport, cultură, artă, activism social și politic;

| 7. | solicită ca persoanelor defavorizate să li se garanteze accesul la programe de mobilitate pentru studii și muncă și ca partea din buget alocată acestor programe să fie majorată; reamintește faptul că inițiativa „Tineretul în mișcare” trebuie să promoveze mobilitatea tuturor ucenicilor, stagiarilor și studenților și să favorizeze recunoașterea competențelor profesionale dobândite atât în mod nonformal, cât și informal; |
| --- | --- |

7.

solicită ca persoanelor defavorizate să li se garanteze accesul la programe de mobilitate pentru studii și muncă și ca partea din buget alocată acestor programe să fie majorată; reamintește faptul că inițiativa „Tineretul în mișcare” trebuie să promoveze mobilitatea tuturor ucenicilor, stagiarilor și studenților și să favorizeze recunoașterea competențelor profesionale dobândite atât în mod nonformal, cât și informal;

| 8. | încurajează, de asemenea, inițiativele intergeneraționale care vizează reducerea decalajului digital pentru persoanele defavorizate, asigurându-le accesul la tehnologiile informației și comunicațiilor, în conformitate cu Agenda digitală europeană; |
| --- | --- |

8.

încurajează, de asemenea, inițiativele intergeneraționale care vizează reducerea decalajului digital pentru persoanele defavorizate, asigurându-le accesul la tehnologiile informației și comunicațiilor, în conformitate cu Agenda digitală europeană;

| 9. | invită statele membre să încurajeze formarea în domeniul noilor tehnologii de la bun început și să o includă în programele școlare; |
| --- | --- |

9.

invită statele membre să încurajeze formarea în domeniul noilor tehnologii de la bun început și să o includă în programele școlare;

Mecanismul de evaluare

| 10. | solicită instituirea unui mecanism de evaluare critică și periodică, care implică Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European, bazat pe indicatori exacți la nivel național și european, care să permită evaluarea diverselor dimensiuni ale sărăciei și măsurarea progresului statelor membre în ceea ce privește îndeplinirea, ținând cont de repartiția în funcție de gen și vârstă, a obiectivului de reducere a sărăciei și transpunerea acestui obiectiv în sub-obiective de către statele membre, întrucât în lipsa unei definiții precise a sărăciei, statele membre au prea mult spațiu de manevră, de unde rezultă riscul unei interpretări divergente; solicită Comisiei îmbunătățirea indicatorilor la nivel național și european în ceea ce privește comparabilitatea statisticilor naționale privind sărăcia în rândul persoanelor vulnerabile și încurajarea, în colaborare cu Eurostat, a realizării unui tablou de bord complet privind sărăcia și excluziunea socială, care să permită monitorizarea numărului persoanelor care se află sub pragul de 40-50 % din venitul mediu, și să stabilească astfel o evaluare anuală a cazurilor de sărăcie în cadrul UE, fiind necesar ca la abordarea statistică să se adauge o abordare calitativă și participativă; solicită Comisiei să asigure faptul că politicile aplicate sunt în beneficiul tuturor, nu doar al celor care sunt aproape de pragul sărăciei; |
| --- | --- |

10.

solicită instituirea unui mecanism de evaluare critică și periodică, care implică Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European, bazat pe indicatori exacți la nivel național și european, care să permită evaluarea diverselor dimensiuni ale sărăciei și măsurarea progresului statelor membre în ceea ce privește îndeplinirea, ținând cont de repartiția în funcție de gen și vârstă, a obiectivului de reducere a sărăciei și transpunerea acestui obiectiv în sub-obiective de către statele membre, întrucât în lipsa unei definiții precise a sărăciei, statele membre au prea mult spațiu de manevră, de unde rezultă riscul unei interpretări divergente; solicită Comisiei îmbunătățirea indicatorilor la nivel național și european în ceea ce privește comparabilitatea statisticilor naționale privind sărăcia în rândul persoanelor vulnerabile și încurajarea, în colaborare cu Eurostat, a realizării unui tablou de bord complet privind sărăcia și excluziunea socială, care să permită monitorizarea numărului persoanelor care se află sub pragul de 40-50 % din venitul mediu, și să stabilească astfel o evaluare anuală a cazurilor de sărăcie în cadrul UE, fiind necesar ca la abordarea statistică să se adauge o abordare calitativă și participativă; solicită Comisiei să asigure faptul că politicile aplicate sunt în beneficiul tuturor, nu doar al celor care sunt aproape de pragul sărăciei;

| 11. | solicită ca Comisia/Eurostat să desfășoare o analiză cuprinzătoare al a sărăciei și excluziunii sociale și să colecteze statisticile printr-o abordare calitativă și participativă defalcată în funcție de gen și vârstă, cu scopul de a evidenția problema sărăciei în rândul femeilor în vârstă; speră că după ce va începe să lucreze la capacitate maximă, Institutul european pentru egalitatea de gen va contribui la găsirea unei soluții la problema lipsei datelor sistematice și comparative, defalcate pe genuri; |
| --- | --- |

11.

solicită ca Comisia/Eurostat să desfășoare o analiză cuprinzătoare al a sărăciei și excluziunii sociale și să colecteze statisticile printr-o abordare calitativă și participativă defalcată în funcție de gen și vârstă, cu scopul de a evidenția problema sărăciei în rândul femeilor în vârstă; speră că după ce va începe să lucreze la capacitate maximă, Institutul european pentru egalitatea de gen va contribui la găsirea unei soluții la problema lipsei datelor sistematice și comparative, defalcate pe genuri;

| 12. | solicită îmbunătățirea și comparabilitatea statisticilor naționale privind sărăcia prin instituirea unor indicatori la nivel european; |
| --- | --- |

12.

solicită îmbunătățirea și comparabilitatea statisticilor naționale privind sărăcia prin instituirea unor indicatori la nivel european;

| 13. | solicită, având în vedere criza actuală, elaborarea imediată a unui studiu detaliat și actualizat asupra numărului de persoane care trăiesc în condiții de sărăcie și care sunt expuse riscului de sărăcie în următoarele luni; |
| --- | --- |

13.

solicită, având în vedere criza actuală, elaborarea imediată a unui studiu detaliat și actualizat asupra numărului de persoane care trăiesc în condiții de sărăcie și care sunt expuse riscului de sărăcie în următoarele luni;

| 14. | solicită Comisiei să elaboreze și să prezinte Parlamentului un raport anual cu privire la progresele înregistrate de statele membre în reducerea sărăciei și a excluziunii sociale; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei să elaboreze și să prezinte Parlamentului un raport anual cu privire la progresele înregistrate de statele membre în reducerea sărăciei și a excluziunii sociale;

Clauza socială orizontală

| 15. | solicită Comisiei să țină cont pe deplin de clauza socială orizontală corectă, astfel cum se prevede la articolul 9 din TFUE, conform căruia Uniunea ia în considerare cerințele legate de promovarea unui grad ridicat de ocupare a forței de muncă, garantarea unei protecții sociale adecvate, lupta împotriva excluziunii sociale, precum și un nivel înalt de educație, formare profesională și protecție a sănătății umane și roagă Comisia să precizeze rolul platformei în evaluarea punerii în aplicare a acestei clauze; solicită aprofundarea studiilor privind impactul social al politicilor UE, chiar și atunci când acestea nu sunt inițiate de către Comisie, ci de către Consiliul European, precum Pactul Euro Plus; consideră că o astfel de aprofundare a punerii în aplicare a acestei clauze va împiedica spirala descendentă a standardelor sociale în Europa și va facilita dezvoltarea unei platforme sociale comune în Europa; solicită ca studiul de impact social să fie efectuat în colaborare cu asociațiile de luptă împotriva sărăciei, considerând situațiile persoanelor care trăiesc în condiții de sărăcie severă în Europa drept puncte de referință; consideră că aceste studii ar trebui să implice Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European, precum și serviciile Comisiei care se ocupă de probleme sociale sub responsabilitatea unui director general atașat Secretariatului General al Comisiei Europene; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să țină cont pe deplin de clauza socială orizontală corectă, astfel cum se prevede la articolul 9 din TFUE, conform căruia Uniunea ia în considerare cerințele legate de promovarea unui grad ridicat de ocupare a forței de muncă, garantarea unei protecții sociale adecvate, lupta împotriva excluziunii sociale, precum și un nivel înalt de educație, formare profesională și protecție a sănătății umane și roagă Comisia să precizeze rolul platformei în evaluarea punerii în aplicare a acestei clauze; solicită aprofundarea studiilor privind impactul social al politicilor UE, chiar și atunci când acestea nu sunt inițiate de către Comisie, ci de către Consiliul European, precum Pactul Euro Plus; consideră că o astfel de aprofundare a punerii în aplicare a acestei clauze va împiedica spirala descendentă a standardelor sociale în Europa și va facilita dezvoltarea unei platforme sociale comune în Europa; solicită ca studiul de impact social să fie efectuat în colaborare cu asociațiile de luptă împotriva sărăciei, considerând situațiile persoanelor care trăiesc în condiții de sărăcie severă în Europa drept puncte de referință; consideră că aceste studii ar trebui să implice Parlamentul European, Comitetul Regiunilor și Comitetul Economic și Social European, precum și serviciile Comisiei care se ocupă de probleme sociale sub responsabilitatea unui director general atașat Secretariatului General al Comisiei Europene;

Bugetul

| 16. | solicită Comisiei să identifice mai clar liniile bugetare care sunt relevante pentru finanțarea platformei, în special în ceea ce privește FSE și contribuția acestuia la această inițiativă emblematică, prin intermediul finanțării priorităților politice, precum prevenirea abandonului școlar timpuriu și lupta împotriva sărăciei în rândul copiilor, femeilor, persoanelor vârstnice și lucrătorilor migranți, precum și nivelul lor de resurse; solicită Comisiei să prezinte propunerile sale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale în cadrul financiar multianual 2014-2020, pentru a asigura o finanțare adecvată a inițiativelor lansate pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; solicită Comisiei să identifice sprijinul financiar necesar pentru prioritățile tematice convenite și să îndemne statele membre să sprijine financiar actorii societății civile implicați la nivel național în programele de reformă naționale, în platforma emblematică și în strategiile naționale pentru protecție și incluziune socială; recomandă continuarea și acordarea unui sprijin bugetar sporit programelor europene care contribuie la diferite aspecte ale luptei împotriva excluziunii sociale, sărăciei și inegalităților socio-economice – inclusiv împotriva inegalităților în materie de sănătate (Programul-cadru pentru cercetare, Programul Progress); |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să identifice mai clar liniile bugetare care sunt relevante pentru finanțarea platformei, în special în ceea ce privește FSE și contribuția acestuia la această inițiativă emblematică, prin intermediul finanțării priorităților politice, precum prevenirea abandonului școlar timpuriu și lupta împotriva sărăciei în rândul copiilor, femeilor, persoanelor vârstnice și lucrătorilor migranți, precum și nivelul lor de resurse; solicită Comisiei să prezinte propunerile sale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale în cadrul financiar multianual 2014-2020, pentru a asigura o finanțare adecvată a inițiativelor lansate pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; solicită Comisiei să identifice sprijinul financiar necesar pentru prioritățile tematice convenite și să îndemne statele membre să sprijine financiar actorii societății civile implicați la nivel național în programele de reformă naționale, în platforma emblematică și în strategiile naționale pentru protecție și incluziune socială; recomandă continuarea și acordarea unui sprijin bugetar sporit programelor europene care contribuie la diferite aspecte ale luptei împotriva excluziunii sociale, sărăciei și inegalităților socio-economice – inclusiv împotriva inegalităților în materie de sănătate (Programul-cadru pentru cercetare, Programul Progress);

| 17. | ia act de faptul că,în proiectul de buget 2012, Comisia Europeană estimează o creștere de 3,3 % în favoarea inițiativei emblematice privind Platforma europeană de combatere a sărăciei față de anul trecut; solicită Comisiei să furnizeze explicații suplimentare privind contribuția Fondului social european (FSE) la această inițiativă emblematică și privind măsurile specifice de abordare a unor priorități precum combaterea sărăciei în rândul copiilor, al femeilor, al persoanelor în vârstă și al lucrătorilor migranți și prevenirea abandonului școlar timpuriu; în acest context, regretă lipsa clarității și suprapunerea diferitelor instrumente și linii bugetare prin intermediul cărora urmează să fie atinse obiectivele Strategiei Europa 2020 cu ajutorul bugetului UE; |
| --- | --- |

17.

ia act de faptul că,în proiectul de buget 2012, Comisia Europeană estimează o creștere de 3,3 % în favoarea inițiativei emblematice privind Platforma europeană de combatere a sărăciei față de anul trecut; solicită Comisiei să furnizeze explicații suplimentare privind contribuția Fondului social european (FSE) la această inițiativă emblematică și privind măsurile specifice de abordare a unor priorități precum combaterea sărăciei în rândul copiilor, al femeilor, al persoanelor în vârstă și al lucrătorilor migranți și prevenirea abandonului școlar timpuriu; în acest context, regretă lipsa clarității și suprapunerea diferitelor instrumente și linii bugetare prin intermediul cărora urmează să fie atinse obiectivele Strategiei Europa 2020 cu ajutorul bugetului UE;

Programul pentru distribuirea de alimente persoanelor celor mai defavorizate

| 18. | contestă decizia Comisiei de ajustare în sens descrescător, de la 500 de milioane de euro la 113,5 milioane de euro, a bugetului alocat programului de distribuire a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniunea Europeană pentru 2012; regretă profund această situație care intervine în contextul actual al crizei economice și sociale profunde; invită Comisia și Consiliul, prin urmare, să găsească o modalitate pentru continuarea programului pentru anii rămași din perioada de finanțare (2012 și 2013) și pentru noua perioadă de finanțare (2014-2020) în baza unui temei juridic care să nu poată fi contestat de CJUE, menținând plafonul financiar anual de 500 milioane EUR pentru a asigura astfel că persoanele dependente de acest ajutor nu vor suferi de pe urma sărăciei alimentare; |
| --- | --- |

18.

contestă decizia Comisiei de ajustare în sens descrescător, de la 500 de milioane de euro la 113,5 milioane de euro, a bugetului alocat programului de distribuire a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniunea Europeană pentru 2012; regretă profund această situație care intervine în contextul actual al crizei economice și sociale profunde; invită Comisia și Consiliul, prin urmare, să găsească o modalitate pentru continuarea programului pentru anii rămași din perioada de finanțare (2012 și 2013) și pentru noua perioadă de finanțare (2014-2020) în baza unui temei juridic care să nu poată fi contestat de CJUE, menținând plafonul financiar anual de 500 milioane EUR pentru a asigura astfel că persoanele dependente de acest ajutor nu vor suferi de pe urma sărăciei alimentare;

Metoda deschisă de coordonare (MDC) socială

| 19. | solicită ca metoda deschisă de coordonare socială să fie consolidată și aplicată corect în ceea ce privește sărăcia, în special prin intermediul unor strategii naționale de incluziune și protecție socială elaborate, aplicate și evaluate în comun pe baza obiectivelor stabilite în comun, prin intermediul platformelor naționale de combatere a sărăciei, prin schimbul de bune practici referitoare la politicile privind accesul efectiv la drepturile fundamentale și prin aplicarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și a Cartei Sociale revizuite (care nu a fost ratificată de către toate statele membre), în special a articolelor 30 și 31; subliniază că, în acest context, activitățile Comitetului pentru protecție socială trebuie să fie luate în considerare și mai departe; solicită ca platforma să promoveze și să monitorizeze participarea autorităților locale, a întreprinderilor din economia socială și a altor actori locali la elaborarea și punerea în aplicare a rapoartelor naționale strategice; |
| --- | --- |

19.

solicită ca metoda deschisă de coordonare socială să fie consolidată și aplicată corect în ceea ce privește sărăcia, în special prin intermediul unor strategii naționale de incluziune și protecție socială elaborate, aplicate și evaluate în comun pe baza obiectivelor stabilite în comun, prin intermediul platformelor naționale de combatere a sărăciei, prin schimbul de bune practici referitoare la politicile privind accesul efectiv la drepturile fundamentale și prin aplicarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și a Cartei Sociale revizuite (care nu a fost ratificată de către toate statele membre), în special a articolelor 30 și 31; subliniază că, în acest context, activitățile Comitetului pentru protecție socială trebuie să fie luate în considerare și mai departe; solicită ca platforma să promoveze și să monitorizeze participarea autorităților locale, a întreprinderilor din economia socială și a altor actori locali la elaborarea și punerea în aplicare a rapoartelor naționale strategice;

Coșul de bunuri și servicii fundamentale

| 20. | solicită Comisiei, împreună cu Banca Centrală Europeană, să propună principiile comune pentru definirea „coșului de bunuri și servicii fundamentale” necesare pentru asigurarea unei vieți demne pentru toți și reamintește că aceste nevoi imediate nu ar putea fi întâmpinate fără respectarea demnității umane și fără un acces eficient la toate drepturile fundamentale – civile, politice, economice, sociale și culturale – fără excepție; solicită clarificarea obiectivului de stabilitate a prețurilor pentru a permite luarea în considerare a particularităților naționale care nu au în mod necesar un impact semnificativ asupra indicatorilor utilizați pentru Eurosistem; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei, împreună cu Banca Centrală Europeană, să propună principiile comune pentru definirea „coșului de bunuri și servicii fundamentale” necesare pentru asigurarea unei vieți demne pentru toți și reamintește că aceste nevoi imediate nu ar putea fi întâmpinate fără respectarea demnității umane și fără un acces eficient la toate drepturile fundamentale – civile, politice, economice, sociale și culturale – fără excepție; solicită clarificarea obiectivului de stabilitate a prețurilor pentru a permite luarea în considerare a particularităților naționale care nu au în mod necesar un impact semnificativ asupra indicatorilor utilizați pentru Eurosistem;

| 21. | solicită ca Comisiei pentru ocuparea forței de muncă a Parlamentului European să i se acorde un rol explicit în cadrul platformei, îndeosebi în activitatea de monitorizare a eficienței acesteia, a politicilor UE și ale statelor membre în reducerea sărăciei și a excluziunii sociale, în contextul Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

21.

solicită ca Comisiei pentru ocuparea forței de muncă a Parlamentului European să i se acorde un rol explicit în cadrul platformei, îndeosebi în activitatea de monitorizare a eficienței acesteia, a politicilor UE și ale statelor membre în reducerea sărăciei și a excluziunii sociale, în contextul Strategiei Europa 2020;

| 22. | solicită ca platforma să permită cartografierea cu cea mai mare precizie posibilă a accesului la aceste nevoi (diferite în funcție de locurile și grupurile vizate), în funcție de diferitele dispozitive de ajutor pentru persoanele care se confruntă cu sărăcia; |
| --- | --- |

22.

solicită ca platforma să permită cartografierea cu cea mai mare precizie posibilă a accesului la aceste nevoi (diferite în funcție de locurile și grupurile vizate), în funcție de diferitele dispozitive de ajutor pentru persoanele care se confruntă cu sărăcia;

| 23. | solicită Comisiei să precizeze obiectivele și conținutul Convenției anuale a Platformei europene de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale care ar putea fi, printre altele, schimbul de bune practici, luarea în considerare directă a persoanelor care se confruntă cu sărăcia; sugerează ca această întâlnire să aibă loc cel puțin de-a lungul întregii săptămâni în care se sărbătorește Ziua internațională pentru eradicarea sărăciei (17 octombrie); |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei să precizeze obiectivele și conținutul Convenției anuale a Platformei europene de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale care ar putea fi, printre altele, schimbul de bune practici, luarea în considerare directă a persoanelor care se confruntă cu sărăcia; sugerează ca această întâlnire să aibă loc cel puțin de-a lungul întregii săptămâni în care se sărbătorește Ziua internațională pentru eradicarea sărăciei (17 octombrie);

| 24. | consideră că îmbunătățirea calității și a comparabilității statisticilor naționale în cadrul platformei pentru măsurarea tendințelor de inegalitate și de evoluție a bunăstării reprezintă baza îmbunătățirii politicilor în domeniu ale Uniunii; |
| --- | --- |

24.

consideră că îmbunătățirea calității și a comparabilității statisticilor naționale în cadrul platformei pentru măsurarea tendințelor de inegalitate și de evoluție a bunăstării reprezintă baza îmbunătățirii politicilor în domeniu ale Uniunii;

| 25. | solicită Comisiei ca platforma să țină cont de rezultatele Anului european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale (2010) și ale Anului european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații (2012); |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei ca platforma să țină cont de rezultatele Anului european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale (2010) și ale Anului european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații (2012);

Recomandarea din 2008

| 26. | salută înștiințarea făcută de Comisie cu privire la o comunicare privind punerea în aplicare a recomandării din 2008 a Comisiei referitoare la incluziunea activă și solicită ca aceasta să cuprindă în special un calendar referitor la punerea în aplicare a celor trei piloni ai strategiei, prezentând un program de lucru multianual la nivel național și la nivelul Uniunii Europene; își exprimă preocuparea cu privire la amânarea până în 2012 a Comunicării privind incluziunea activă și solicită Comisiei să propună publicarea comunicării în 2011; solicită Consiliului, Comisiei și Parlamentului să își asume un angajament explicit privind mobilizarea tuturor politicilor în vederea reducerii sărăciei, asigurând faptul că politicile în domeniile economic, al ocupării forței de muncă și al incluziunii sociale contribuie la eradicarea sărăciei mai degrabă decât la sporirea acesteia; |
| --- | --- |

26.

salută înștiințarea făcută de Comisie cu privire la o comunicare privind punerea în aplicare a recomandării din 2008 a Comisiei referitoare la incluziunea activă și solicită ca aceasta să cuprindă în special un calendar referitor la punerea în aplicare a celor trei piloni ai strategiei, prezentând un program de lucru multianual la nivel național și la nivelul Uniunii Europene; își exprimă preocuparea cu privire la amânarea până în 2012 a Comunicării privind incluziunea activă și solicită Comisiei să propună publicarea comunicării în 2011; solicită Consiliului, Comisiei și Parlamentului să își asume un angajament explicit privind mobilizarea tuturor politicilor în vederea reducerii sărăciei, asigurând faptul că politicile în domeniile economic, al ocupării forței de muncă și al incluziunii sociale contribuie la eradicarea sărăciei mai degrabă decât la sporirea acesteia;

| 27. | reamintește cei trei piloni ai strategiei europene pentru incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii, din recomandarea Comisiei din 2008:






  — | sprijin pe venit adecvat, statele membre având obligația de a recunoaște dreptul fundamental al individului de a beneficia de resurse și asistență socială suficiente, în cadrul unei inițiative globale și constante de combatere a excluziunii sociale; |
| --- | --- | --- |

27.

reamintește cei trei piloni ai strategiei europene pentru incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii, din recomandarea Comisiei din 2008:

—

sprijin pe venit adecvat, statele membre având obligația de a recunoaște dreptul fundamental al individului de a beneficia de resurse și asistență socială suficiente, în cadrul unei inițiative globale și constante de combatere a excluziunii sociale;

| — | piețe ale muncii care să favorizeze incluziunea, statele membre având obligația de a se asigura că persoanele care pot munci beneficiază de un sprijin eficient pentru a intra sau a reintra pe piața muncii și pentru ca acestea să-și poată păstra un loc de muncă corespunzător capacității lor de muncă; |
| --- | --- |

—

piețe ale muncii care să favorizeze incluziunea, statele membre având obligația de a se asigura că persoanele care pot munci beneficiază de un sprijin eficient pentru a intra sau a reintra pe piața muncii și pentru ca acestea să-și poată păstra un loc de muncă corespunzător capacității lor de muncă;

| — | accesul la servicii de calitate, statele membre având obligația de a lua toate măsurile pentru a oferi celor implicați un sprijin social adecvat pentru promovarea incluziunii economice și sociale; |
| --- | --- |

—

accesul la servicii de calitate, statele membre având obligația de a lua toate măsurile pentru a oferi celor implicați un sprijin social adecvat pentru promovarea incluziunii economice și sociale;

Aplicarea drepturilor fundamentale

| 28. | solicită orientarea platformei în direcția aplicării drepturilor care garantează o viață demnă pentru toți cetățenii, îndeosebi în domeniul ocupării forței de muncă, al locuințelor, al protejării sănătății, al securității sociale și al unui nivel de trai adecvat, al justiției, al educației, al formării și al culturii, al protecției familiei și a copiilor; solicită realizarea, de către Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, a unui studiu privind accesul efectiv al indivizilor celor mai săraci la toate drepturile fundamentale și privind discriminările la care aceștia sunt supuși și alte drepturi prevăzute în cadrul convențiilor și al textelor internaționale încheiate de statele membre, implicând ONG-urile în cadrul cărora persoanele care se confruntă cu excluziunea socială se exprimă liber și ținând cont de faptul că aplicarea dreptului la locuință este necesară în vederea aplicării depline a celorlalte drepturi fundamentale, inclusiv drepturile politice și sociale; |
| --- | --- |

28.

solicită orientarea platformei în direcția aplicării drepturilor care garantează o viață demnă pentru toți cetățenii, îndeosebi în domeniul ocupării forței de muncă, al locuințelor, al protejării sănătății, al securității sociale și al unui nivel de trai adecvat, al justiției, al educației, al formării și al culturii, al protecției familiei și a copiilor; solicită realizarea, de către Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, a unui studiu privind accesul efectiv al indivizilor celor mai săraci la toate drepturile fundamentale și privind discriminările la care aceștia sunt supuși și alte drepturi prevăzute în cadrul convențiilor și al textelor internaționale încheiate de statele membre, implicând ONG-urile în cadrul cărora persoanele care se confruntă cu excluziunea socială se exprimă liber și ținând cont de faptul că aplicarea dreptului la locuință este necesară în vederea aplicării depline a celorlalte drepturi fundamentale, inclusiv drepturile politice și sociale;

| 29. | invită Consiliul să includă o secțiune referitoare la „Sărăcia extremă și drepturi fundamentale în domeniile tematice din următorul cadru multianual al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

29.

invită Consiliul să includă o secțiune referitoare la „Sărăcia extremă și drepturi fundamentale în domeniile tematice din următorul cadru multianual al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene;

Lipsa de adăpost

| 30. | consideră că situația persoanelor fără adăpost merită o atenție specială și necesită măsuri suplimentare, fie din partea statelor membre sau a Comisiei Europene, cu scopul de a finaliza integrarea acestor persoane, până în 2015, ceea ce implică colectarea de date comparabile și elaborarea de statistici precise la nivel comunitar, împreună cu raportarea lor anuală și înregistrarea progreselor și a obiectivelor stabilite, în conformitate cu strategiile naționale și comunitare de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale; solicită Comisiei Europene să elaboreze de urgență o strategie a UE privind persoanele fără adăpost în conformitate cu Raportul comun al Comisiei și al Consiliului privind protecția socială și incluziunea socială 2010, cu recomandările finale ale Conferinței europene de consens privind problema persoanelor fără adăpost (2010) și cu Rezoluția Parlamentului European referitoare la strategia UE privind persoanele fără adăpost; solicită Comisiei Europene să elaboreze o foaie de parcurs detaliată pentru punerea în aplicare a acestei strategii pentru perioada 2011-2020; solicită ca platforma să favorizeze schimbul de bune practici pentru a evita pierderea contactului dintre instituțiile publice și persoanele fără adăpost; |
| --- | --- |

30.

consideră că situația persoanelor fără adăpost merită o atenție specială și necesită măsuri suplimentare, fie din partea statelor membre sau a Comisiei Europene, cu scopul de a finaliza integrarea acestor persoane, până în 2015, ceea ce implică colectarea de date comparabile și elaborarea de statistici precise la nivel comunitar, împreună cu raportarea lor anuală și înregistrarea progreselor și a obiectivelor stabilite, în conformitate cu strategiile naționale și comunitare de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale; solicită Comisiei Europene să elaboreze de urgență o strategie a UE privind persoanele fără adăpost în conformitate cu Raportul comun al Comisiei și al Consiliului privind protecția socială și incluziunea socială 2010, cu recomandările finale ale Conferinței europene de consens privind problema persoanelor fără adăpost (2010) și cu Rezoluția Parlamentului European referitoare la strategia UE privind persoanele fără adăpost; solicită Comisiei Europene să elaboreze o foaie de parcurs detaliată pentru punerea în aplicare a acestei strategii pentru perioada 2011-2020; solicită ca platforma să favorizeze schimbul de bune practici pentru a evita pierderea contactului dintre instituțiile publice și persoanele fără adăpost;

| 31. | solicită Comitetului pentru protecție socială să monitorizeze în fiecare an progresul înregistrat de statele membre cu privire la persoanele fără adăpost pe baza rapoartelor tematice naționale anuale privind persoanele fără adăpost (2009) și în conformitate cu Raportul comun al Comisiei și al Consiliului privind protecția socială și incluziunea socială 2010; |
| --- | --- |

31.

solicită Comitetului pentru protecție socială să monitorizeze în fiecare an progresul înregistrat de statele membre cu privire la persoanele fără adăpost pe baza rapoartelor tematice naționale anuale privind persoanele fără adăpost (2009) și în conformitate cu Raportul comun al Comisiei și al Consiliului privind protecția socială și incluziunea socială 2010;

Educația/Formarea

| 32. | consideră că depășirea completă a sărăciei se poate realiza doar dacă instrumentelor de protecție socială li se alătură consolidarea parcursurilor educaționale și a formării la toate nivelurile; sprijină dezvoltarea sistemelor de educație favorabile incluziunii, care combat abandonul școlar și permit accesul tinerilor, proveniți din cadrul grupurilor defavorizate, la niveluri școlare mai ridicate pentru a lupta împotriva transmiterii sărăciei de la o generație la alta; sprijină accesul la atestarea experienței profesionale și la formare pe tot parcursul vieții pentru a reduce sărăcia prin integrarea pe piața muncii, în special pentru grupurile defavorizate, în vederea facilitării accesului acestora la locuri de muncă decente și de calitate; consideră, prin urmare, esențiale punerea în aplicare corectă și aprofundarea programelor de formare pe tot parcursul vieții, precum și cooperarea între statele membre în domeniul educației și al formării profesionale și dispozitivele de asistență individualizată în procesul de căutare a unui loc de muncă și subliniază că aceste acțiuni trebuie consolidate, acordându-se o atenție sporită persoanelor celor mai vulnerabile din punct de vedere social; recomandă elaborarea unei strategii a UE de soluționare a problemei sărăciei lucrătorilor și de creare a unor locuri de muncă de calitate, prin stabilirea unor principii privind munca de calitate; |
| --- | --- |

32.

consideră că depășirea completă a sărăciei se poate realiza doar dacă instrumentelor de protecție socială li se alătură consolidarea parcursurilor educaționale și a formării la toate nivelurile; sprijină dezvoltarea sistemelor de educație favorabile incluziunii, care combat abandonul școlar și permit accesul tinerilor, proveniți din cadrul grupurilor defavorizate, la niveluri școlare mai ridicate pentru a lupta împotriva transmiterii sărăciei de la o generație la alta; sprijină accesul la atestarea experienței profesionale și la formare pe tot parcursul vieții pentru a reduce sărăcia prin integrarea pe piața muncii, în special pentru grupurile defavorizate, în vederea facilitării accesului acestora la locuri de muncă decente și de calitate; consideră, prin urmare, esențiale punerea în aplicare corectă și aprofundarea programelor de formare pe tot parcursul vieții, precum și cooperarea între statele membre în domeniul educației și al formării profesionale și dispozitivele de asistență individualizată în procesul de căutare a unui loc de muncă și subliniază că aceste acțiuni trebuie consolidate, acordându-se o atenție sporită persoanelor celor mai vulnerabile din punct de vedere social; recomandă elaborarea unei strategii a UE de soluționare a problemei sărăciei lucrătorilor și de creare a unor locuri de muncă de calitate, prin stabilirea unor principii privind munca de calitate;

Muncă decentă/lucrători săraci

| 33. | reamintește tendința de agravare a segmentării pieței muncii și de a reduce protecția grupurilor cele mai vulnerabile prin extinderea raporturilor de muncă precare în majoritatea statelor membre are; subliniază, prin urmare, că, pe lângă formarea profesională și învățarea pe tot parcursul vieții, crearea de noi locuri de muncă trebuie să se realizeze prin respectarea principiilor fundamentale ale OIM, prin instituirea conceptului de muncă decentă și de locuri de muncă de calitate (condiții decente de lucru, dreptul la muncă, securitatea și sănătatea lucrătorilor, protecție socială, capacitatea de reprezentare și dialog cu lucrătorii), precum și prin implementarea egalității salariale între bărbați și femei și a egalității de tratament între lucrătorii Uniunii Europene și lucrătorii resortisanți ai țărilor terțe cu reședință legală pe teritoriul Uniunii; invită statele membre să își intensifice eforturile pentru combaterea eficientă și eficace a fenomenului de muncă la negru care, dincolo de impactul economic negativ uriaș pe care îl are asupra durabilității sistemelor de asigurare socială, nu este în concordanță cu principiile muncii decente și refuză accesul la sistemele de asigurare socială, creând un puternic risc de sărăcie; solicită Comisiei să abordeze fenomenul sărăciei în rândul lucrătorilor, precum și să creeze locuri de muncă sigure și să garanteze aplicarea corectă a unor acorduri contractuale flexibile, astfel încât acestea să nu poată fi încălcate; |
| --- | --- |

33.

reamintește tendința de agravare a segmentării pieței muncii și de a reduce protecția grupurilor cele mai vulnerabile prin extinderea raporturilor de muncă precare în majoritatea statelor membre are; subliniază, prin urmare, că, pe lângă formarea profesională și învățarea pe tot parcursul vieții, crearea de noi locuri de muncă trebuie să se realizeze prin respectarea principiilor fundamentale ale OIM, prin instituirea conceptului de muncă decentă și de locuri de muncă de calitate (condiții decente de lucru, dreptul la muncă, securitatea și sănătatea lucrătorilor, protecție socială, capacitatea de reprezentare și dialog cu lucrătorii), precum și prin implementarea egalității salariale între bărbați și femei și a egalității de tratament între lucrătorii Uniunii Europene și lucrătorii resortisanți ai țărilor terțe cu reședință legală pe teritoriul Uniunii; invită statele membre să își intensifice eforturile pentru combaterea eficientă și eficace a fenomenului de muncă la negru care, dincolo de impactul economic negativ uriaș pe care îl are asupra durabilității sistemelor de asigurare socială, nu este în concordanță cu principiile muncii decente și refuză accesul la sistemele de asigurare socială, creând un puternic risc de sărăcie; solicită Comisiei să abordeze fenomenul sărăciei în rândul lucrătorilor, precum și să creeze locuri de muncă sigure și să garanteze aplicarea corectă a unor acorduri contractuale flexibile, astfel încât acestea să nu poată fi încălcate;

| 34. | subliniază că principala preocupare a tinerilor este de a fi independenți, având acces la servicii medicale și la o locuință decentă la un preț rezonabil, fiind capabili să se educe, să lucreze și să se dezvolte; prin urmare, solicită statelor membre să elimine discriminările pe motive de vârstă cu privire la accesul la sistemele de asigurare a unui venit minim, precum excluderea tinerilor din cadrul sistemelor de asigurare a unui venit minim din cauza lipsei de cotizații de securitate socială; |
| --- | --- |

34.

subliniază că principala preocupare a tinerilor este de a fi independenți, având acces la servicii medicale și la o locuință decentă la un preț rezonabil, fiind capabili să se educe, să lucreze și să se dezvolte; prin urmare, solicită statelor membre să elimine discriminările pe motive de vârstă cu privire la accesul la sistemele de asigurare a unui venit minim, precum excluderea tinerilor din cadrul sistemelor de asigurare a unui venit minim din cauza lipsei de cotizații de securitate socială;

| 35. | subliniază necesitatea de a oferi beneficii suplimentare destinate grupurilor defavorizate (precum persoanele cu handicap sau care suferă de boli cronice, familiile monoparentale sau familiile numeroase), care să acopere costurile suplimentare care cuprind asistența personală, utilizarea unor facilități specifice, îngrijirea medicală și socială; |
| --- | --- |

35.

subliniază necesitatea de a oferi beneficii suplimentare destinate grupurilor defavorizate (precum persoanele cu handicap sau care suferă de boli cronice, familiile monoparentale sau familiile numeroase), care să acopere costurile suplimentare care cuprind asistența personală, utilizarea unor facilități specifice, îngrijirea medicală și socială;

| 36. | invită statele membre să sporească eficiența agențiilor publice de ocupare a forței de muncă, între altele, prin diagnosticarea mai eficientă a nevoilor pieței forței de muncă, ocuparea forței de muncă constituind primul pas în prevenirea și în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; |
| --- | --- |

36.

invită statele membre să sporească eficiența agențiilor publice de ocupare a forței de muncă, între altele, prin diagnosticarea mai eficientă a nevoilor pieței forței de muncă, ocuparea forței de muncă constituind primul pas în prevenirea și în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale;

| 37. | subliniază că trecerea de pe băncile școlii, de la formarea profesională sau academică în câmpul muncii trebuie pregătită mai bine și trebuie să aibă loc imediat după perioada de instruire sau formare; subliniază, prin urmare, importanța majoră de a pune în aplicare în mod eficace inițiativa „Garanția europeană pentru tineret” și de a o transforma într-un instrument de integrare activă pe piața forței de muncă; consideră că partenerii sociali, autoritățile locale și regionale și organizațiile pentru tineret ar trebui implicate în cadrul dezvoltării unei strategii durabile pentru reducerea șomajului în rândul tinerilor, în cadrul căreia ar trebui să se recunoască în mod oficial calificările obținute; |
| --- | --- |

37.

subliniază că trecerea de pe băncile școlii, de la formarea profesională sau academică în câmpul muncii trebuie pregătită mai bine și trebuie să aibă loc imediat după perioada de instruire sau formare; subliniază, prin urmare, importanța majoră de a pune în aplicare în mod eficace inițiativa „Garanția europeană pentru tineret” și de a o transforma într-un instrument de integrare activă pe piața forței de muncă; consideră că partenerii sociali, autoritățile locale și regionale și organizațiile pentru tineret ar trebui implicate în cadrul dezvoltării unei strategii durabile pentru reducerea șomajului în rândul tinerilor, în cadrul căreia ar trebui să se recunoască în mod oficial calificările obținute;

| 38. | recomandă statelor membre ca, în contextul aplicării principiilor flexicurității pe piața forței de muncă, să se asigure, prin consultare cu partenerii sociali, că este acordată faptic o pondere egală atât flexibilității, cât și securității lucrătorilor, și să consolideze, prin stimulente, participarea lucrătorilor la formarea profesională; |
| --- | --- |

38.

recomandă statelor membre ca, în contextul aplicării principiilor flexicurității pe piața forței de muncă, să se asigure, prin consultare cu partenerii sociali, că este acordată faptic o pondere egală atât flexibilității, cât și securității lucrătorilor, și să consolideze, prin stimulente, participarea lucrătorilor la formarea profesională;

| 39. | amintește că riscul de cădere în sărăcie extremă este mai mare pentru femei decât pentru bărbați, având în vedere insuficiența sistemelor de protecție socială și discriminările care persistă, în special pe piața forței de muncă, ceea ce necesită politici specifice și răspunsuri multiple, în funcție de sex și de situația concretă; |
| --- | --- |

39.

amintește că riscul de cădere în sărăcie extremă este mai mare pentru femei decât pentru bărbați, având în vedere insuficiența sistemelor de protecție socială și discriminările care persistă, în special pe piața forței de muncă, ceea ce necesită politici specifice și răspunsuri multiple, în funcție de sex și de situația concretă;

| 40. | solicită statelor membre consolidarea mijloacelor de eficientizare a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

40.

solicită statelor membre consolidarea mijloacelor de eficientizare a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă;

| 41. | solicită Comisiei Europene flexibilizarea normelor și a procedurilor de control privind finanțarea compensațiilor pentru obligația de serviciu public, care împovărează autoritățile locale care furnizează servicii publice locale pentru a sprijini persoanele cele mai defavorizate; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei Europene flexibilizarea normelor și a procedurilor de control privind finanțarea compensațiilor pentru obligația de serviciu public, care împovărează autoritățile locale care furnizează servicii publice locale pentru a sprijini persoanele cele mai defavorizate;

| 42. | invită la valorificarea cunoștințelor, a experienței și a competențelor și abilităților informale ale persoanelor defavorizate victime ale sărăciei și excluziunii sociale și/sau ale comunităților tradiționale și solicită să fie promovate sisteme de validare a cunoștințelor dobândite prin educația nonformală și informală; de asemenea, solicită să fie identificate modalități prin care aceste elemente ar putea contribui la integrarea persoanelor respective pe piața muncii; |
| --- | --- |

42.

invită la valorificarea cunoștințelor, a experienței și a competențelor și abilităților informale ale persoanelor defavorizate victime ale sărăciei și excluziunii sociale și/sau ale comunităților tradiționale și solicită să fie promovate sisteme de validare a cunoștințelor dobândite prin educația nonformală și informală; de asemenea, solicită să fie identificate modalități prin care aceste elemente ar putea contribui la integrarea persoanelor respective pe piața muncii;

Migranții

| 43. | solicită, cu respectarea integrală a diferitelor practici, a convențiilor colective sau a legislației în diferitele state membre, precum și a principiului subsidiarității, respectarea egalității drepturilor și a protecției sociale pentru toți în cadrul fiecărui stat membru, indiferent dacă sunt cetățeni ai Uniunii sau resortisanți ai țărilor terțe; solicită statelor membre să lupte în vederea combaterii muncii fără forme legale și nedeclarate; |
| --- | --- |

43.

solicită, cu respectarea integrală a diferitelor practici, a convențiilor colective sau a legislației în diferitele state membre, precum și a principiului subsidiarității, respectarea egalității drepturilor și a protecției sociale pentru toți în cadrul fiecărui stat membru, indiferent dacă sunt cetățeni ai Uniunii sau resortisanți ai țărilor terțe; solicită statelor membre să lupte în vederea combaterii muncii fără forme legale și nedeclarate;

| 44. | solicită, în special, măsuri având drept obiectiv integrarea culturală și lingvistică în țara gazdă pentru a reduce excluziunea socială; |
| --- | --- |

44.

solicită, în special, măsuri având drept obiectiv integrarea culturală și lingvistică în țara gazdă pentru a reduce excluziunea socială;

| 45. | solicită Comisiei Europene și statelor membre să își intensifice cooperarea cu țările terțe în domeniul educației și culturii pentru a reduce sărăcia și excluziunea socială în aceste țări, pentru a sprijini dezvoltarea și pentru a preveni, în același timp, imigrația din motive exclusiv economice. |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei Europene și statelor membre să își intensifice cooperarea cu țările terțe în domeniul educației și culturii pentru a reduce sărăcia și excluziunea socială în aceste țări, pentru a sprijini dezvoltarea și pentru a preveni, în același timp, imigrația din motive exclusiv economice.

| 46. | consideră că sărăcia care afectează persoanele care au deja un loc de muncă nu reflectă condiții de muncă echitabile, și solicită să se depună eforturi pentru schimbarea situației, astfel încât remunerarea, în general, și salariile minime, în particular, să poată asigura un nivel de trai decent, indiferent dacă acestea sunt stabilite prin lege sau prin acorduri colective; |
| --- | --- |

46.

consideră că sărăcia care afectează persoanele care au deja un loc de muncă nu reflectă condiții de muncă echitabile, și solicită să se depună eforturi pentru schimbarea situației, astfel încât remunerarea, în general, și salariile minime, în particular, să poată asigura un nivel de trai decent, indiferent dacă acestea sunt stabilite prin lege sau prin acorduri colective;

| 47. | constată că pentru a ieși din sărăcie nu este suficientă deținerea unui loc de muncă, fiind necesare intervenții ulterioare pentru a combate fenomenul lucrătorilor săraci și pentru a garanta accesul la un loc de muncă durabil și de calitate; |
| --- | --- |

47.

constată că pentru a ieși din sărăcie nu este suficientă deținerea unui loc de muncă, fiind necesare intervenții ulterioare pentru a combate fenomenul lucrătorilor săraci și pentru a garanta accesul la un loc de muncă durabil și de calitate;

| 48. | îndeamnă statele membre să promoveze participarea deplină a femeilor pe piața forței de muncă, să pună în aplicare legislația privind egalitatea de remunerare și să acorde mai multă atenție chestiunii adecvării pensiilor pentru femei; |
| --- | --- |

48.

îndeamnă statele membre să promoveze participarea deplină a femeilor pe piața forței de muncă, să pună în aplicare legislația privind egalitatea de remunerare și să acorde mai multă atenție chestiunii adecvării pensiilor pentru femei;

| 49. | recomandă punerea în aplicare a unei impozitări adecvate a remunerărilor foarte ridicate pentru a contribui la finanțarea sistemelor de protecție socială și a venitului minim și pentru a reduce diferențele dintre venituri; |
| --- | --- |

49.

recomandă punerea în aplicare a unei impozitări adecvate a remunerărilor foarte ridicate pentru a contribui la finanțarea sistemelor de protecție socială și a venitului minim și pentru a reduce diferențele dintre venituri;

Persoanele cu handicap

| 50. | recomandă statelor membre conceperea de noi măsuri pentru inserția grupurilor vulnerabile și excluse din punct de vedere social, în special persoanele cu handicap, în întreprinderi, inclusiv în întreprinderi de economie socială și servicii publice, pentru a promova incluziunea, în special în regiunile mai slabe din punct de vedere economic și mai vulnerabile din punct de vedere social, sau aprofundarea legislației existente, precum Directiva din 2000 privind angajarea persoanelor cu handicap; recomandă statelor membre conceperea de noi măsuri pentru inserția grupurilor vulnerabile și excluse din punct de vedere social, în special persoanele cu handicap, în întreprinderi, inclusiv în întreprinderi de economie socială și servicii publice, pentru a promova incluziunea, în special în regiunile mai slabe din punct de vedere economic și mai vulnerabile din punct de vedere social, sau aprofundarea legislației existente, precum Directiva din 2000 privind angajarea persoanelor cu handicap; recomandă statelor membre să promoveze un mediu accesibil pentru persoanele cu handicap și solicită acestora să acorde o atenție specială educației și îngrijirii pe perioada copilăriei pentru a evita excluziunea definitivă și fără speranță a copiilor care au un handicap încă de la naștere; încurajează Comisia și statele membre să intensifice schimbul de bune practici pentru punerea în aplicare a măsurilor de integrare multidimensională a persoanelor cu handicap pe piața forței de muncă; recomandă statelor membre să asigure persoanelor vârstnice și cu handicap accesul la serviciile sociale și la serviciile de sănătate; |
| --- | --- |

50.

recomandă statelor membre conceperea de noi măsuri pentru inserția grupurilor vulnerabile și excluse din punct de vedere social, în special persoanele cu handicap, în întreprinderi, inclusiv în întreprinderi de economie socială și servicii publice, pentru a promova incluziunea, în special în regiunile mai slabe din punct de vedere economic și mai vulnerabile din punct de vedere social, sau aprofundarea legislației existente, precum Directiva din 2000 privind angajarea persoanelor cu handicap; recomandă statelor membre conceperea de noi măsuri pentru inserția grupurilor vulnerabile și excluse din punct de vedere social, în special persoanele cu handicap, în întreprinderi, inclusiv în întreprinderi de economie socială și servicii publice, pentru a promova incluziunea, în special în regiunile mai slabe din punct de vedere economic și mai vulnerabile din punct de vedere social, sau aprofundarea legislației existente, precum Directiva din 2000 privind angajarea persoanelor cu handicap; recomandă statelor membre să promoveze un mediu accesibil pentru persoanele cu handicap și solicită acestora să acorde o atenție specială educației și îngrijirii pe perioada copilăriei pentru a evita excluziunea definitivă și fără speranță a copiilor care au un handicap încă de la naștere; încurajează Comisia și statele membre să intensifice schimbul de bune practici pentru punerea în aplicare a măsurilor de integrare multidimensională a persoanelor cu handicap pe piața forței de muncă; recomandă statelor membre să asigure persoanelor vârstnice și cu handicap accesul la serviciile sociale și la serviciile de sănătate;

Genul

| 51. | critică puternic faptul că Platforma europeană de combatere a sărăciei și excluziunii sociale elaborată de Comisie nu ține deloc seama de aspectul de gen al sărăciei și excluziunii sociale; |
| --- | --- |

51.

critică puternic faptul că Platforma europeană de combatere a sărăciei și excluziunii sociale elaborată de Comisie nu ține deloc seama de aspectul de gen al sărăciei și excluziunii sociale;

| 52. | subliniază faptul că adesea femeile din zonele rurale nu sunt considerate ca forță de muncă, deși contribuția lor la activitățile agricole zilnice este la fel de importantă ca și contribuția bărbaților, iar acestea sunt excluse din punct de vedere social de la drepturile lor de angajat și sunt vulnerabile la sărăcie; |
| --- | --- |

52.

subliniază faptul că adesea femeile din zonele rurale nu sunt considerate ca forță de muncă, deși contribuția lor la activitățile agricole zilnice este la fel de importantă ca și contribuția bărbaților, iar acestea sunt excluse din punct de vedere social de la drepturile lor de angajat și sunt vulnerabile la sărăcie;

| 53. | invită Comisia și statele membre să adopte o perspectivă de gen specifică ca o componentă-cheie a tuturor politicilor comune și programelor naționale, în vederea eradicării sărăciei și combaterii excluziunii sociale; consideră, mai mult, că statele membre ar trebui să țină seama de dimensiunea de gen în planurile lor de revenire din recesiune; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia și statele membre să adopte o perspectivă de gen specifică ca o componentă-cheie a tuturor politicilor comune și programelor naționale, în vederea eradicării sărăciei și combaterii excluziunii sociale; consideră, mai mult, că statele membre ar trebui să țină seama de dimensiunea de gen în planurile lor de revenire din recesiune;

| 54. | având în vedere importanța politicilor sociale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, subliniază importanța existenței unor servicii sociale eficiente și adecvate pentru sprijinirea grupurilor sociale vulnerabile (de exemplu, persoanele cu handicap, părinții singuri, șomerii etc.), dar și a categoriilor speciale de populație (de exemplu, familiile cu mulți copii); |
| --- | --- |

54.

având în vedere importanța politicilor sociale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, subliniază importanța existenței unor servicii sociale eficiente și adecvate pentru sprijinirea grupurilor sociale vulnerabile (de exemplu, persoanele cu handicap, părinții singuri, șomerii etc.), dar și a categoriilor speciale de populație (de exemplu, familiile cu mulți copii);

| 55. | solicită statelor membre să îmbunătățească protecția lucrătorilor care nu își mai pot continua activitatea la locul de muncă din cauza unei boli, a unui accident de muncă sau a unei boli profesionale pentru a-i proteja de riscul sărăciei; solicită, în consecință, consolidarea legislațiilor naționale pentru ca obligația angajatorului de a căuta un nou loc de muncă pentru un angajat recalificat să reprezinte o condiție prealabilă încetării oricărui contract de muncă; |
| --- | --- |

55.

solicită statelor membre să îmbunătățească protecția lucrătorilor care nu își mai pot continua activitatea la locul de muncă din cauza unei boli, a unui accident de muncă sau a unei boli profesionale pentru a-i proteja de riscul sărăciei; solicită, în consecință, consolidarea legislațiilor naționale pentru ca obligația angajatorului de a căuta un nou loc de muncă pentru un angajat recalificat să reprezinte o condiție prealabilă încetării oricărui contract de muncă;

| 56. | invită la elaborarea prin intermediul platformei a definiției unui statut specific al lucrătorilor cu handicap, care să le garanteze acestora un loc de muncă de durată; |
| --- | --- |

56.

invită la elaborarea prin intermediul platformei a definiției unui statut specific al lucrătorilor cu handicap, care să le garanteze acestora un loc de muncă de durată;

| 57. | îndeamnă statele membre, în contextul sprijinirii participării la ocuparea forței de muncă, în special a femeilor, să sporească, prin intermediul reconcilierii vieții profesionale cu viața de familie, accesul la structuri de îngrijire calitative și accesibile din punct de vedere financiar, având în vedere că o mare parte dintre cetățenii UE rămân în afara pieței de muncă, asumându-și îngrijirea unui membru al familiei, crescând astfel riscul de a ajunge în sărăcie; |
| --- | --- |

57.

îndeamnă statele membre, în contextul sprijinirii participării la ocuparea forței de muncă, în special a femeilor, să sporească, prin intermediul reconcilierii vieții profesionale cu viața de familie, accesul la structuri de îngrijire calitative și accesibile din punct de vedere financiar, având în vedere că o mare parte dintre cetățenii UE rămân în afara pieței de muncă, asumându-și îngrijirea unui membru al familiei, crescând astfel riscul de a ajunge în sărăcie;

Utilizarea fondurilor

| 58. | recunoaște necesitatea evaluării, în cazurile în care acest lucru este posibil, a eficacității, a impactului, a coordonării și a celui mai bun raport al fondurilor europene, în special al Fondului social european (FSE), în realizarea obiectivului de reducere a sărăciei, chiar și atunci când au un alt obiectiv principal, prin reducerea diferențelor economice, a dezechilibrelor în materie de prosperitate și a diferențelor dintre nivelurile standardelor de viață în cadrul regiunilor și al statelor membre ale UE și, prin urmare, asupra promovării coeziunii economice și sociale; consideră că ar trebui să se acorde prioritate proiectelor care combină obiective și strategii de ocupare a forței de muncă, dar și abordărilor integrate de incluziune activă, cum ar fi proiectele destinate consolidării solidarității dintre generații la nivel regional și local sau proiectele care contribuie în mod specific la realizarea egalității de gen și la incluziunea activă a grupurilor vulnerabile; subliniază importanța măsurilor eficiente de solidaritate, inclusiv de consolidare, de anticipare a transferurilor și de reducere a cofinanțării fondurilor bugetare de către statele membre, în vederea creării de locuri de muncă decente, a sprijinirii sectoarelor productive, precum și a combaterii sărăciei și excluziunii sociale, dar și pentru a evita crearea de noi dependențe; subliniază importanța sprijinirii luptei împotriva sărăciei și excluziunii sociale, a luptei pentru accesul la locuri de muncă de calitate și nediscriminare, asigurând un venit adecvat și promovând accesul la servicii de calitate; |
| --- | --- |

58.

recunoaște necesitatea evaluării, în cazurile în care acest lucru este posibil, a eficacității, a impactului, a coordonării și a celui mai bun raport al fondurilor europene, în special al Fondului social european (FSE), în realizarea obiectivului de reducere a sărăciei, chiar și atunci când au un alt obiectiv principal, prin reducerea diferențelor economice, a dezechilibrelor în materie de prosperitate și a diferențelor dintre nivelurile standardelor de viață în cadrul regiunilor și al statelor membre ale UE și, prin urmare, asupra promovării coeziunii economice și sociale; consideră că ar trebui să se acorde prioritate proiectelor care combină obiective și strategii de ocupare a forței de muncă, dar și abordărilor integrate de incluziune activă, cum ar fi proiectele destinate consolidării solidarității dintre generații la nivel regional și local sau proiectele care contribuie în mod specific la realizarea egalității de gen și la incluziunea activă a grupurilor vulnerabile; subliniază importanța măsurilor eficiente de solidaritate, inclusiv de consolidare, de anticipare a transferurilor și de reducere a cofinanțării fondurilor bugetare de către statele membre, în vederea creării de locuri de muncă decente, a sprijinirii sectoarelor productive, precum și a combaterii sărăciei și excluziunii sociale, dar și pentru a evita crearea de noi dependențe; subliniază importanța sprijinirii luptei împotriva sărăciei și excluziunii sociale, a luptei pentru accesul la locuri de muncă de calitate și nediscriminare, asigurând un venit adecvat și promovând accesul la servicii de calitate;

| 59. | subliniază rolul central al politicii de coeziune și al fondurilor structurale în îmbunătățirea incluziunii sociale, în promovarea locurilor de muncă și în combaterea sărăciei în zonele urbane, în care trăiesc cele mai multe persoane dezavantajate, precum și în mediul rural; subliniază contribuția relevantă a Fondului european de ajustare la globalizare în combaterea sărăciei printre lucrătorii afectați de criză și cel al Instrumentului european de microfinanțare „Progress” în încurajarea activității întreprinzătorilor; solicită păstrarea funcției specifice a fiecărui fond în viitorul cadru financiar multianual (CFM); |
| --- | --- |

59.

subliniază rolul central al politicii de coeziune și al fondurilor structurale în îmbunătățirea incluziunii sociale, în promovarea locurilor de muncă și în combaterea sărăciei în zonele urbane, în care trăiesc cele mai multe persoane dezavantajate, precum și în mediul rural; subliniază contribuția relevantă a Fondului european de ajustare la globalizare în combaterea sărăciei printre lucrătorii afectați de criză și cel al Instrumentului european de microfinanțare „Progress” în încurajarea activității întreprinzătorilor; solicită păstrarea funcției specifice a fiecărui fond în viitorul cadru financiar multianual (CFM);

| 60. | subliniază faptul că Fondul Social European rămâne principalul instrument special conceput pentru incluziunea socială și consideră că acesta trebuie să fie consolidat pentru a răspunde în mod adecvat obiectivelor ambițioase stabilite în strategia EU 2020 și în cadrul platformei de combatere a sărăciei; |
| --- | --- |

60.

subliniază faptul că Fondul Social European rămâne principalul instrument special conceput pentru incluziunea socială și consideră că acesta trebuie să fie consolidat pentru a răspunde în mod adecvat obiectivelor ambițioase stabilite în strategia EU 2020 și în cadrul platformei de combatere a sărăciei;

| 61. | consideră că instrumente precum Instrumentul european de microfinanțare Progress și programul Grundtvig joacă un rol important în prevenirea sărăciei și a excluziunii sociale și consideră că acestea ar trebui să fie elaborate pe baza unei analize aprofundate; |
| --- | --- |

61.

consideră că instrumente precum Instrumentul european de microfinanțare Progress și programul Grundtvig joacă un rol important în prevenirea sărăciei și a excluziunii sociale și consideră că acestea ar trebui să fie elaborate pe baza unei analize aprofundate;

| 62. | solicită Comisiei Europene să identifice domeniile prioritare în ceea ce privește cheltuielile UE, astfel încât finanțarea să poată fi direcționată mai eficient către microregiuni și / sau zonele învecinate, ale căror locuitori sunt cei mai grav afectați de sărăcie și excluziune socială; |
| --- | --- |

62.

solicită Comisiei Europene să identifice domeniile prioritare în ceea ce privește cheltuielile UE, astfel încât finanțarea să poată fi direcționată mai eficient către microregiuni și / sau zonele învecinate, ale căror locuitori sunt cei mai grav afectați de sărăcie și excluziune socială;

| 63. | consideră că Fondul european de ajustare la globalizare care permite acordarea unui ajutor specific și individualizat lucrătorilor disponibilizați în urma crizei economice sau a globalizării vizează continuarea acțiunii sale și după 2013 și asigurarea finanțării sale integrale în bugetul european, atât prin angajamente, cât și plăți; |
| --- | --- |

63.

consideră că Fondul european de ajustare la globalizare care permite acordarea unui ajutor specific și individualizat lucrătorilor disponibilizați în urma crizei economice sau a globalizării vizează continuarea acțiunii sale și după 2013 și asigurarea finanțării sale integrale în bugetul european, atât prin angajamente, cât și plăți;

Guvernanța economică/semestrul european

| 64. | solicită statelor membre să prezinte programe naționale de reformă care să fie coerente cu obiectivul platformei și cu obiectivele Uniunii privind dezvoltarea socială și durabilă și care sprijină punctul de vedere al Comisiei conform căruia sărăcia este „inacceptabilă pentru Europa secolului 21”, să nu pună în discuție sistemele de indexare salarială și convențiile colective de aplicare generală și să nu limiteze în mod nerezonabil și nejustificat capacitatea de investiții și cheltuielile sociale ale acestora în cadrul guvernanței economice, garantând totodată durabilitatea finanțelor publice și crearea de locuri de muncă plătite, având în vedere faptul că reducerea sărăciei este o condiție prealabilă esențială pentru o creștere economice inteligentă, durabilă și incluzivă; solicită o clarificare a statutului planurilor naționale de acțiune pentru incluziunea socială și, în special, a posibilității integrării acestora în programelor naționale de reformă din cadrul Strategiei UE 2020; solicită Comisiei să elaboreze recomandări specifice pentru fiecare țară în parte pentru îndeplinirea obiectivului de reducere a sărăciei, îndeosebi în caz de eșec, având în vedere faptul că reducerea sărăciei este condiționată de un efort sporit și de mobilizarea tuturor părților și a tuturor mijloacelor pentru reducerea semnificativă a sărăciei și a sărăciei acute pe termen mediu și pentru a ajunge la un nivel mai redus al sărăciei și chiar la eradicarea acesteia cel mai târziu în anul 2020; propune Comisiei să elaboreze la nivel european orientări destinate statelor membre în vederea garantării participării în mod eficient a colectivităților teritoriale și a celorlalte părți interesate la elaborarea de programe naționale de reformă; atrage atenția asupra faptului că este posibil ca „pactele teritoriale” să constituie mecanismul complet și cel mai coerent al unei asociații a colectivităților teritoriale cu privire la acest proces, conform propunerilor celui de Al cincilea raport privind coeziunea; consideră că obiectivul Strategiei Europa 2020 de reducere cu 20 de milioane a numărului persoanelor expuse riscului sărăcie nu poate fi realizat decât dacă măsurile de austeritate luate sau care urmează a fi luate în Uniunea Europeană nu afectează locurile de muncă și protecțiile sociale, mai ales pentru persoanele cele mai defavorizate; |
| --- | --- |

64.

solicită statelor membre să prezinte programe naționale de reformă care să fie coerente cu obiectivul platformei și cu obiectivele Uniunii privind dezvoltarea socială și durabilă și care sprijină punctul de vedere al Comisiei conform căruia sărăcia este „inacceptabilă pentru Europa secolului 21”, să nu pună în discuție sistemele de indexare salarială și convențiile colective de aplicare generală și să nu limiteze în mod nerezonabil și nejustificat capacitatea de investiții și cheltuielile sociale ale acestora în cadrul guvernanței economice, garantând totodată durabilitatea finanțelor publice și crearea de locuri de muncă plătite, având în vedere faptul că reducerea sărăciei este o condiție prealabilă esențială pentru o creștere economice inteligentă, durabilă și incluzivă; solicită o clarificare a statutului planurilor naționale de acțiune pentru incluziunea socială și, în special, a posibilității integrării acestora în programelor naționale de reformă din cadrul Strategiei UE 2020; solicită Comisiei să elaboreze recomandări specifice pentru fiecare țară în parte pentru îndeplinirea obiectivului de reducere a sărăciei, îndeosebi în caz de eșec, având în vedere faptul că reducerea sărăciei este condiționată de un efort sporit și de mobilizarea tuturor părților și a tuturor mijloacelor pentru reducerea semnificativă a sărăciei și a sărăciei acute pe termen mediu și pentru a ajunge la un nivel mai redus al sărăciei și chiar la eradicarea acesteia cel mai târziu în anul 2020; propune Comisiei să elaboreze la nivel european orientări destinate statelor membre în vederea garantării participării în mod eficient a colectivităților teritoriale și a celorlalte părți interesate la elaborarea de programe naționale de reformă; atrage atenția asupra faptului că este posibil ca „pactele teritoriale” să constituie mecanismul complet și cel mai coerent al unei asociații a colectivităților teritoriale cu privire la acest proces, conform propunerilor celui de Al cincilea raport privind coeziunea; consideră că obiectivul Strategiei Europa 2020 de reducere cu 20 de milioane a numărului persoanelor expuse riscului sărăcie nu poate fi realizat decât dacă măsurile de austeritate luate sau care urmează a fi luate în Uniunea Europeană nu afectează locurile de muncă și protecțiile sociale, mai ales pentru persoanele cele mai defavorizate;

| 65. | consideră că statele membre ar trebui să transforme obiectivele de reducere a excluziunii sociale / a sărăciei în obiective ambițioase naționale și regionale și ar trebui să includă un obiectiv special pentru sărăcia în rândul copiilor și strategii specifice bazate pe o abordare multidimensională privind sărăcia în rândul copiilor și a familiilor; |
| --- | --- |

65.

consideră că statele membre ar trebui să transforme obiectivele de reducere a excluziunii sociale / a sărăciei în obiective ambițioase naționale și regionale și ar trebui să includă un obiectiv special pentru sărăcia în rândul copiilor și strategii specifice bazate pe o abordare multidimensională privind sărăcia în rândul copiilor și a familiilor;

| 66. | solicită susținerea tuturor ONG-urilor și a asociațiilor mici în lupta acestora pentru drepturile fundamentale pentru consolidarea investițiilor umane necesare, pentru facilitarea participării persoanelor care se confruntă cu sărăcia și pentru o informare mai bună a acestora cu privire la accesul lor la drepturi și la justiție; |
| --- | --- |

66.

solicită susținerea tuturor ONG-urilor și a asociațiilor mici în lupta acestora pentru drepturile fundamentale pentru consolidarea investițiilor umane necesare, pentru facilitarea participării persoanelor care se confruntă cu sărăcia și pentru o informare mai bună a acestora cu privire la accesul lor la drepturi și la justiție;

| 67. | salută propunerea privind subvențiile globale care ar putea ajuta anumite ONG-uri și asociații mai mici în eforturile acestora de combatere a sărăciei; |
| --- | --- |

67.

salută propunerea privind subvențiile globale care ar putea ajuta anumite ONG-uri și asociații mai mici în eforturile acestora de combatere a sărăciei;

| 68. | solicită statelor membre să fie de acord și să adopte cât mai curând posibil propunerea de directivă a Consiliului privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426); solicită Comisiei să continue să sprijine depășirea dificultăților de natură tehnică din cadrul Consiliului pentru a asigura ajungerea la un acord rapid și pentru a completa lacunele din cadrul legislației care în prezent nu acoperă toate aspectele relevante, pentru a îndeplini obiectivul de eliminare a diferitelor forme de discriminare, inclusiv discriminarea pe motive de origine socială; |
| --- | --- |

68.

solicită statelor membre să fie de acord și să adopte cât mai curând posibil propunerea de directivă a Consiliului privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426); solicită Comisiei să continue să sprijine depășirea dificultăților de natură tehnică din cadrul Consiliului pentru a asigura ajungerea la un acord rapid și pentru a completa lacunele din cadrul legislației care în prezent nu acoperă toate aspectele relevante, pentru a îndeplini obiectivul de eliminare a diferitelor forme de discriminare, inclusiv discriminarea pe motive de origine socială;

| 69. | sugerează că acțiunile propuse în cadrul Platformei trebuie să recunoască consecințele discriminării multiple și să introducă măsuri orientate către politici, astfel cum este prevăzut în prezent, de exemplu, în legislațiile spaniolă și română și, în special, conceptul de integrare a perspectivei de gen ar trebui să fie dezvoltat pentru a răspunde discriminării multiple; |
| --- | --- |

69.

sugerează că acțiunile propuse în cadrul Platformei trebuie să recunoască consecințele discriminării multiple și să introducă măsuri orientate către politici, astfel cum este prevăzut în prezent, de exemplu, în legislațiile spaniolă și română și, în special, conceptul de integrare a perspectivei de gen ar trebui să fie dezvoltat pentru a răspunde discriminării multiple;

| 70. | solicită punerea în aplicare a egalității salariale între bărbați și femei și a egalității de tratament între lucrătorii Uniunii Europene și resortisanții țărilor terțe; |
| --- | --- |

70.

solicită punerea în aplicare a egalității salariale între bărbați și femei și a egalității de tratament între lucrătorii Uniunii Europene și resortisanții țărilor terțe;

| 71. | îndeamnă Comisia să organizeze consultări în vederea găsirii celei mai bune soluții de combatere a discriminării negative pe motive de origine socială; |
| --- | --- |

71.

îndeamnă Comisia să organizeze consultări în vederea găsirii celei mai bune soluții de combatere a discriminării negative pe motive de origine socială;

Economia socială

| 72. | salută intenția Comisiei de a acorda mai multă atenție, prin diverse inițiative, rolului actorilor economiei sociale – conform definiției acestora din cadrul Rezoluției Parlamentului European din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială –, îndeosebi prin angajamentul acesteia de clarificare a cadrului juridic aplicabil întreprinderilor economiei sociale (pentru societățile de ajutor reciproc, fundații și cooperative), pentru ca acestea să poată contribui pe deplin și în siguranță juridică la reducerea sărăciei și a excluziunii sociale, propunând răspunsuri inovatoare și durabile la nevoile cetățenilor și subliniind totodată faptul că economia socială nu se limitează la acest câmp de activități; este preocupat totuși de lipsa oricărei referiri la statutul asociațiilor europene, în ciuda faptului că sectorul voluntariatului reprezintă un actor major în cadrul luptei împotriva sărăciei; subliniază totuși că măsurile în direcția economiei sociale, îndeosebi asociațiile și societățile de ajutor reciproc, propuse la momentul actual, nu se ridică la înălțimea contribuției sale în cadrul politicii de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale și în cadrul al economiei europene și al modelului social european și a reacției sale, în general, la consecințele crizei economice și sociale; subliniază în special solicitările și așteptările sale cu privire la recunoașterea SSIG, astfel cum au fost reafirmate în cadrul Rezoluției Parlamentului European din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul serviciilor sociale de interes general(; ia act de propunerile de revizuire a dispozițiilor comunitare în materie de atribuire a contractelor de achiziții publice și a ajutoarelor de stat și reiterează cererea sa privind adaptarea acestora la specificitățile misiunilor atribuite SSIG și la modul de organizare a acestora; sprijină crearea de locuri de muncă de calitate și dispozitivele de asistență individualizată în procesul de căutare a unui loc de muncă prin intermediul întreprinderilor de inserție și de economie socială pentru competențele acestora în materie de inserție socioprofesională a persoanelor defavorizate; reiterează solicitarea sa referitoare la inițiative legislative sectoriale privind calitatea și accesibilitatea serviciilor sociale de interes general, îndeosebi în domeniul sănătății, al educației, al transportului public, al energiei, al apei și al comunicațiilor; |
| --- | --- |

72.

salută intenția Comisiei de a acorda mai multă atenție, prin diverse inițiative, rolului actorilor economiei sociale – conform definiției acestora din cadrul Rezoluției Parlamentului European din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială –, îndeosebi prin angajamentul acesteia de clarificare a cadrului juridic aplicabil întreprinderilor economiei sociale (pentru societățile de ajutor reciproc, fundații și cooperative), pentru ca acestea să poată contribui pe deplin și în siguranță juridică la reducerea sărăciei și a excluziunii sociale, propunând răspunsuri inovatoare și durabile la nevoile cetățenilor și subliniind totodată faptul că economia socială nu se limitează la acest câmp de activități; este preocupat totuși de lipsa oricărei referiri la statutul asociațiilor europene, în ciuda faptului că sectorul voluntariatului reprezintă un actor major în cadrul luptei împotriva sărăciei; subliniază totuși că măsurile în direcția economiei sociale, îndeosebi asociațiile și societățile de ajutor reciproc, propuse la momentul actual, nu se ridică la înălțimea contribuției sale în cadrul politicii de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale și în cadrul al economiei europene și al modelului social european și a reacției sale, în general, la consecințele crizei economice și sociale; subliniază în special solicitările și așteptările sale cu privire la recunoașterea SSIG, astfel cum au fost reafirmate în cadrul Rezoluției Parlamentului European din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul serviciilor sociale de interes general(; ia act de propunerile de revizuire a dispozițiilor comunitare în materie de atribuire a contractelor de achiziții publice și a ajutoarelor de stat și reiterează cererea sa privind adaptarea acestora la specificitățile misiunilor atribuite SSIG și la modul de organizare a acestora; sprijină crearea de locuri de muncă de calitate și dispozitivele de asistență individualizată în procesul de căutare a unui loc de muncă prin intermediul întreprinderilor de inserție și de economie socială pentru competențele acestora în materie de inserție socioprofesională a persoanelor defavorizate; reiterează solicitarea sa referitoare la inițiative legislative sectoriale privind calitatea și accesibilitatea serviciilor sociale de interes general, îndeosebi în domeniul sănătății, al educației, al transportului public, al energiei, al apei și al comunicațiilor;

| 73. | subliniază importanța serviciilor sociale, medicale, de îngrijire și educaționale în eliminarea lacunelor în domeniul calificărilor profesionale, în promovarea integrării sociale a cetățenilor și în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; reamintește potențialul acestora de creare a unor locuri de muncă noi și solicită investiții solide și durabile în aceste servicii și infrastructuri-cheie și dezvoltarea acestora; așteaptă cu interes planul de acțiune al Comisiei de soluționare a deficitului de lucrători din domeniul medical; |
| --- | --- |

73.

subliniază importanța serviciilor sociale, medicale, de îngrijire și educaționale în eliminarea lacunelor în domeniul calificărilor profesionale, în promovarea integrării sociale a cetățenilor și în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; reamintește potențialul acestora de creare a unor locuri de muncă noi și solicită investiții solide și durabile în aceste servicii și infrastructuri-cheie și dezvoltarea acestora; așteaptă cu interes planul de acțiune al Comisiei de soluționare a deficitului de lucrători din domeniul medical;

| 74. | solicită un sprijin ferm pentru asigurarea calității și a accesibilității serviciilor sociale, îndeosebi în domeniul medical, al îngrijirii pe termen lung, al educației, al transporturilor, al energiei, al apei și al comunicațiilor; |
| --- | --- |

74.

solicită un sprijin ferm pentru asigurarea calității și a accesibilității serviciilor sociale, îndeosebi în domeniul medical, al îngrijirii pe termen lung, al educației, al transporturilor, al energiei, al apei și al comunicațiilor;

Locuințele

| 75. | recomandă statelor membre o politică proactivă în domeniul locuințelor decente pentru a asigura accesul universal la o locuință de calitate care să garanteze accesul la serviciile de bază în domeniul sănătății și al securității, la prețuri accesibile sau în condiții preferențiale de cumpărare și pentru a preveni pierderea acesteia, lipsa locuinței constituind o atingere gravă la adresa demnității umane, precum și o politică proactivă în domeniul energiei, sporind utilizarea energiilor regenerabile și a eficienței energetice în vederea combaterii penuriei energetice; solicită acordarea unei atenții sporite domeniului locuințelor pentru migranți, care sunt deseori exploatați și obligați să trăiască în locuințe insalubre; reamintește Protocolul 26 la Tratatul de la Lisabona în materie de locuințe sociale și invită la respectarea dispozițiilor acestuia, îndeosebi cu privire la libertatea de organizare a acestora de către statele membre, inclusiv cu privire la chestiunea finanțării; încurajează statele membre să pună în aplicare programe și oportunități speciale în domeniul locuințelor pentru persoanele fără adăpost în vederea garantării unor standarde de viață minime persoanelor celor mai vulnerabile din cadrul societății; |
| --- | --- |

75.

recomandă statelor membre o politică proactivă în domeniul locuințelor decente pentru a asigura accesul universal la o locuință de calitate care să garanteze accesul la serviciile de bază în domeniul sănătății și al securității, la prețuri accesibile sau în condiții preferențiale de cumpărare și pentru a preveni pierderea acesteia, lipsa locuinței constituind o atingere gravă la adresa demnității umane, precum și o politică proactivă în domeniul energiei, sporind utilizarea energiilor regenerabile și a eficienței energetice în vederea combaterii penuriei energetice; solicită acordarea unei atenții sporite domeniului locuințelor pentru migranți, care sunt deseori exploatați și obligați să trăiască în locuințe insalubre; reamintește Protocolul 26 la Tratatul de la Lisabona în materie de locuințe sociale și invită la respectarea dispozițiilor acestuia, îndeosebi cu privire la libertatea de organizare a acestora de către statele membre, inclusiv cu privire la chestiunea finanțării; încurajează statele membre să pună în aplicare programe și oportunități speciale în domeniul locuințelor pentru persoanele fără adăpost în vederea garantării unor standarde de viață minime persoanelor celor mai vulnerabile din cadrul societății;

| 76. | recomandă statelor membre să dezvolte sistemul de acordare de locuințe sociale și de locuințe sociale de calitate pentru a garanta accesul tuturor și în special al celor mai defavorizate persoane la o locuință decentă la un cost accesibil; consideră că, pentru societate și colectivitate, acordarea de locuințe persoanelor evacuate din locuințele lor presupune costuri mai mari decât menținerea acestora în aceeași locuință; recomandă, prin urmare, punerea în aplicare a unor politici de prevenire a evacuărilor din locuințe, îndeosebi prin preluarea de către colectivitățile publice a chiriilor și a restanțelor la chirie ale persoanelor amenințate cu evacuarea; |
| --- | --- |

76.

recomandă statelor membre să dezvolte sistemul de acordare de locuințe sociale și de locuințe sociale de calitate pentru a garanta accesul tuturor și în special al celor mai defavorizate persoane la o locuință decentă la un cost accesibil; consideră că, pentru societate și colectivitate, acordarea de locuințe persoanelor evacuate din locuințele lor presupune costuri mai mari decât menținerea acestora în aceeași locuință; recomandă, prin urmare, punerea în aplicare a unor politici de prevenire a evacuărilor din locuințe, îndeosebi prin preluarea de către colectivitățile publice a chiriilor și a restanțelor la chirie ale persoanelor amenințate cu evacuarea;

| 77. | reamintește legătura dintre traiul în cartierele defavorizate, creșterea nivelului de sărăcie și de excluziune socială și intensificarea problemelor de sănătate; consideră, prin urmare, intervențiile europene la nivelul cartierelor defavorizate drept o modalitate rentabilă de combatere a excluziunii și de reducere a cheltuielilor cu sănătatea și solicită Comisiei Europene să consolideze aceste intervenții în cadrul următoarei politici de coeziune și al altor programe ale UE; |
| --- | --- |

77.

reamintește legătura dintre traiul în cartierele defavorizate, creșterea nivelului de sărăcie și de excluziune socială și intensificarea problemelor de sănătate; consideră, prin urmare, intervențiile europene la nivelul cartierelor defavorizate drept o modalitate rentabilă de combatere a excluziunii și de reducere a cheltuielilor cu sănătatea și solicită Comisiei Europene să consolideze aceste intervenții în cadrul următoarei politici de coeziune și al altor programe ale UE;

| 78. | solicită majorarea bugetului FEDER destinat finanțării măsurilor de sporire a eficienței energetice în cadrul locuințelor sociale în vederea combaterii penuriei energetice; |
| --- | --- |

78.

solicită majorarea bugetului FEDER destinat finanțării măsurilor de sporire a eficienței energetice în cadrul locuințelor sociale în vederea combaterii penuriei energetice;

| 79. | subliniază eforturile importante pe care trebuie să le depună Uniunea și statele membre în vederea reducerii costului energiei în cadrul posturilor bugetare ale locuințelor, Uniunea prin asigurarea unei aprovizionări în siguranță pentru a se proteja împotriva fluctuațiilor importante ale prețurilor pe piața de energie, iar statele membre prin consolidarea politicilor de ajutor pentru eficiența energetică în locuințe; |
| --- | --- |

79.

subliniază eforturile importante pe care trebuie să le depună Uniunea și statele membre în vederea reducerii costului energiei în cadrul posturilor bugetare ale locuințelor, Uniunea prin asigurarea unei aprovizionări în siguranță pentru a se proteja împotriva fluctuațiilor importante ale prețurilor pe piața de energie, iar statele membre prin consolidarea politicilor de ajutor pentru eficiența energetică în locuințe;

Romii

| 80. | solicită să se asigure implicarea activă a romilor și a organizațiilor care îi reprezintă și care lucrează cu aceștia în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor până în 2020, astfel încât să contribuie la atingerea obiectivului UE privind reducerea sărăciei; solicită Uniunii Europene și statelor membre ale acesteia să pună în aplicare cât mai repede posibil strategia europeană în favoarea incluziunii romilor și solicită statelor membre să propună până la sfârșitul anului măsuri în favoarea incluziunii romilor în conformitate cu cadrul european de coordonare a strategiilor naționale de incluziune a romilor, prezentat de Comisie în aprilie 2011; subliniază că incluziunea și integrarea romilor vor necesita în aceeași măsură ca și lupta împotriva sărăciei și excluziunii sociale un efort mai intens în vederea incluziunii depline a acestora și a combaterii, până în 2020, a numeroaselor discriminări cu care se confruntă aceștia; solicită să se asigure implicarea celorlalte comunități marginalizate, precum imigranții, în toate politicile Uniunii sau ale statelor membre care urmăresc incluziunea socială a acestora; |
| --- | --- |

80.

solicită să se asigure implicarea activă a romilor și a organizațiilor care îi reprezintă și care lucrează cu aceștia în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor până în 2020, astfel încât să contribuie la atingerea obiectivului UE privind reducerea sărăciei; solicită Uniunii Europene și statelor membre ale acesteia să pună în aplicare cât mai repede posibil strategia europeană în favoarea incluziunii romilor și solicită statelor membre să propună până la sfârșitul anului măsuri în favoarea incluziunii romilor în conformitate cu cadrul european de coordonare a strategiilor naționale de incluziune a romilor, prezentat de Comisie în aprilie 2011; subliniază că incluziunea și integrarea romilor vor necesita în aceeași măsură ca și lupta împotriva sărăciei și excluziunii sociale un efort mai intens în vederea incluziunii depline a acestora și a combaterii, până în 2020, a numeroaselor discriminări cu care se confruntă aceștia; solicită să se asigure implicarea celorlalte comunități marginalizate, precum imigranții, în toate politicile Uniunii sau ale statelor membre care urmăresc incluziunea socială a acestora;

| 81. | subliniază importanța serviciilor sociale, medicale, de îngrijire și educaționale în eliminarea lacunelor în domeniul calificărilor profesionale, în promovarea integrării sociale a cetățenilor și în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; reamintește potențialul acestora de creare a unor locuri de muncă noi și solicită investiții solide și durabile în aceste servicii și infrastructuri-cheie și dezvoltarea acestora; așteaptă cu interes planul de acțiune al Comisiei în vederea abordării deficitului de lucrători din domeniul medical; |
| --- | --- |

81.

subliniază importanța serviciilor sociale, medicale, de îngrijire și educaționale în eliminarea lacunelor în domeniul calificărilor profesionale, în promovarea integrării sociale a cetățenilor și în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; reamintește potențialul acestora de creare a unor locuri de muncă noi și solicită investiții solide și durabile în aceste servicii și infrastructuri-cheie și dezvoltarea acestora; așteaptă cu interes planul de acțiune al Comisiei în vederea abordării deficitului de lucrători din domeniul medical;

| 82. | solicită să se ia în considerare interesele populației cu dizabilități în cadrul administrării, utilizării și controlării fondurilor europene, în special în sprijinirea educației, a pregătirii profesionale, a angajării și a vieții independente (transport și comunicare); |
| --- | --- |

82.

solicită să se ia în considerare interesele populației cu dizabilități în cadrul administrării, utilizării și controlării fondurilor europene, în special în sprijinirea educației, a pregătirii profesionale, a angajării și a vieții independente (transport și comunicare);

Copiii

| 83. | solicită ca lupta împotriva sărăciei în rândul copiilor să se concentreze asupra prevenirii, asigurând accesul egal la servicii de educație și de îngrijire de înaltă calitate a preșcolarilor, pentru ca aceștia să nu își înceapă activitățile școlare confruntându-se cu multiple dezavantaje, și la alte dispozitive orientate către copii (centre de activități pe durata școlii și a vacanțelor etc., activități perișcolare, culturale, sportive etc. servicii de zi) printr-o repartizare adecvată a acestor servicii și centre la nivel regional, și solicită sprijin financiar pentru serviciile cu o reputație de succes și integrarea sistematică a politicilor de ajutor acordat familiilor în cadrul tuturor domeniilor pertinente, combinând o abordare universală cu măsuri orientate către familiile cele mai vulnerabile, îndeosebi către familiile cu copii cu handicap, familiile monoparentale și familiile numeroase; solicită acordarea unei atenții speciale relațiilor dintre părinți și copii în cadrul programelor de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale, pentru evitarea instalării copiilor în centre de plasament din cauza consecințelor sărăciei extreme; |
| --- | --- |

83.

solicită ca lupta împotriva sărăciei în rândul copiilor să se concentreze asupra prevenirii, asigurând accesul egal la servicii de educație și de îngrijire de înaltă calitate a preșcolarilor, pentru ca aceștia să nu își înceapă activitățile școlare confruntându-se cu multiple dezavantaje, și la alte dispozitive orientate către copii (centre de activități pe durata școlii și a vacanțelor etc., activități perișcolare, culturale, sportive etc. servicii de zi) printr-o repartizare adecvată a acestor servicii și centre la nivel regional, și solicită sprijin financiar pentru serviciile cu o reputație de succes și integrarea sistematică a politicilor de ajutor acordat familiilor în cadrul tuturor domeniilor pertinente, combinând o abordare universală cu măsuri orientate către familiile cele mai vulnerabile, îndeosebi către familiile cu copii cu handicap, familiile monoparentale și familiile numeroase; solicită acordarea unei atenții speciale relațiilor dintre părinți și copii în cadrul programelor de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale, pentru evitarea instalării copiilor în centre de plasament din cauza consecințelor sărăciei extreme;

| 84. | subliniază că toți copiii și tinerii au dreptul la educație, în conformitate cu Convenția ONU cu privire la drepturile copiilor, inclusiv copiii și tinerii care nu au permis de ședere în țările în care locuiesc; |
| --- | --- |

84.

subliniază că toți copiii și tinerii au dreptul la educație, în conformitate cu Convenția ONU cu privire la drepturile copiilor, inclusiv copiii și tinerii care nu au permis de ședere în țările în care locuiesc;

| 85. | reamintește că mii de copii sunt despărțiți de părinții lor din cauza condițiilor de trai ale acestora (lipsa unei locuințe) sau din cauză că părinții lor, care se confruntă cu o sărăcie extremă (materială, socială și culturală) nu au beneficiat de sprijinul necesar pentru a-și asuma responsabilitățile parentale; |
| --- | --- |

85.

reamintește că mii de copii sunt despărțiți de părinții lor din cauza condițiilor de trai ale acestora (lipsa unei locuințe) sau din cauză că părinții lor, care se confruntă cu o sărăcie extremă (materială, socială și culturală) nu au beneficiat de sprijinul necesar pentru a-și asuma responsabilitățile parentale;

| 86. | solicită acordarea unei atenții speciale viitorului tinerilor și elaborarea unei strategii clare pentru favorizarea accesului tinerilor la un prim loc de muncă demn, corespunzător nivelului lor de formare profesională; |
| --- | --- |

86.

solicită acordarea unei atenții speciale viitorului tinerilor și elaborarea unei strategii clare pentru favorizarea accesului tinerilor la un prim loc de muncă demn, corespunzător nivelului lor de formare profesională;

| 87. | subliniază faptul că eforturile de combatere a sărăciei necesită o abordare globală și continuă, care cuprinde totalitatea domeniile de politică; reamintește, de asemenea, importanța consolidării acțiunilor atât la nivel european, cât și la nivel național, în ceea ce privește prevenirea și intervenția pentru combaterea acestui fenomen; |
| --- | --- |

87.

subliniază faptul că eforturile de combatere a sărăciei necesită o abordare globală și continuă, care cuprinde totalitatea domeniile de politică; reamintește, de asemenea, importanța consolidării acțiunilor atât la nivel european, cât și la nivel național, în ceea ce privește prevenirea și intervenția pentru combaterea acestui fenomen;

| 88. | subliniază necesitatea adoptării unei abordări mai cuprinzătoare a problemei sărăciei infantile, subliniind, totodată, rezultatele obținute până în prezent în stabilirea de „principii comune”, astfel cum este evidențiat în concluziile Consiliului „Ocuparea Forței de Muncă” din 6 decembrie 2010, care solicită ca lupta împotriva sărăciei infantile să devină o prioritate; |
| --- | --- |

88.

subliniază necesitatea adoptării unei abordări mai cuprinzătoare a problemei sărăciei infantile, subliniind, totodată, rezultatele obținute până în prezent în stabilirea de „principii comune”, astfel cum este evidențiat în concluziile Consiliului „Ocuparea Forței de Muncă” din 6 decembrie 2010, care solicită ca lupta împotriva sărăciei infantile să devină o prioritate;

| 89. | încurajează intenția Comisiei de a prezenta în cursul anului 2012 o recomandare privind sărăcia în rândul copiilor; |
| --- | --- |

89.

încurajează intenția Comisiei de a prezenta în cursul anului 2012 o recomandare privind sărăcia în rândul copiilor;

| 90. | sprijină concluziile Consiliului EPSCO din luna iunie, care susțin o strategie integrată de prevenire a sărăciei în rândul copiilor și de promovare a bunăstării copiilor, concentrată pe asigurarea unor venituri familiale suficiente, a accesului la servicii, inclusiv la învățământ de la vârste mici și la sisteme de îngrijire pentru copiii preșcolari și pe participarea copiilor; solicită elaborarea unei foi de parcurs detaliate pentru punerea în aplicare în 2012 a comunicării propuse; |
| --- | --- |

90.

sprijină concluziile Consiliului EPSCO din luna iunie, care susțin o strategie integrată de prevenire a sărăciei în rândul copiilor și de promovare a bunăstării copiilor, concentrată pe asigurarea unor venituri familiale suficiente, a accesului la servicii, inclusiv la învățământ de la vârste mici și la sisteme de îngrijire pentru copiii preșcolari și pe participarea copiilor; solicită elaborarea unei foi de parcurs detaliate pentru punerea în aplicare în 2012 a comunicării propuse;

| 91. | subliniază importanța fondurilor structurale, îndeosebi a Fondului social european drept instrument-cheie pentru sprijinirea statelor membre în lupta împotriva sărăciei și excluziunii sociale; solicită statelor membre mai multe acțiuni cofinanțate pentru sprijinirea serviciilor, precum facilitățile de îngrijire a copiilor, a persoanelor vârstnice și a persoanelor dependente; |
| --- | --- |

91.

subliniază importanța fondurilor structurale, îndeosebi a Fondului social european drept instrument-cheie pentru sprijinirea statelor membre în lupta împotriva sărăciei și excluziunii sociale; solicită statelor membre mai multe acțiuni cofinanțate pentru sprijinirea serviciilor, precum facilitățile de îngrijire a copiilor, a persoanelor vârstnice și a persoanelor dependente;

| 92. | solicită Comisiei să se asigure că politicile de austeritate stabilite împreună cu statele membre nu contrazic sau nu pun la îndoială atingerea obiectivului Strategiei UE 2020 privind reducerea cu 20 de milioane a numărului persoanelor expuse riscului sărăciei; |
| --- | --- |

92.

solicită Comisiei să se asigure că politicile de austeritate stabilite împreună cu statele membre nu contrazic sau nu pun la îndoială atingerea obiectivului Strategiei UE 2020 privind reducerea cu 20 de milioane a numărului persoanelor expuse riscului sărăciei;

| 93. | solicită combaterea cercului vicios al sărăciei, pentru a preveni perpetuarea sărăciei la generațiile viitoare; |
| --- | --- |

93.

solicită combaterea cercului vicios al sărăciei, pentru a preveni perpetuarea sărăciei la generațiile viitoare;

| 94. | invită statele membre să recunoască la adevărata sa valoare rolul artiștilor în integrarea socială și în combaterea sărăciei, sprijinind mai ales mediul de lucru și statutul acestora; |
| --- | --- |

94.

invită statele membre să recunoască la adevărata sa valoare rolul artiștilor în integrarea socială și în combaterea sărăciei, sprijinind mai ales mediul de lucru și statutul acestora;

Venitul minim

| 95. | recomandă inițierea de către Comisie, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității, a unei consultări referitoare la posibilitatea unei inițiative legislative privind venitul minim, adecvat și care să permită dezvoltarea economică, care să facă posibilă prevenirea sărăciei și să asigure o bază necesară pentru o viață demnă, pentru participarea deplină și fără restricții în societate și pentru realizarea de progrese în căutarea unui loc de muncă sau în identificarea unei formări profesionale, și care să joace un rol de stabilizator automat pentru economie, cu respectarea diferitelor practici, a convențiilor colective și a legislației din diferitele state membre, definirea unui venit minim rămânând o prerogativă a fiecărui stat membru; recomandă Comisiei să sprijine statele membre să facă schimb de bune practici privind nivelurile venitului minim și încurajează statele membre să conceapă sisteme de asigurare a unui venit minim bazate pe cel puțin 60 % din venitul mediu al fiecărui stat membru; |
| --- | --- |

95.

recomandă inițierea de către Comisie, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității, a unei consultări referitoare la posibilitatea unei inițiative legislative privind venitul minim, adecvat și care să permită dezvoltarea economică, care să facă posibilă prevenirea sărăciei și să asigure o bază necesară pentru o viață demnă, pentru participarea deplină și fără restricții în societate și pentru realizarea de progrese în căutarea unui loc de muncă sau în identificarea unei formări profesionale, și care să joace un rol de stabilizator automat pentru economie, cu respectarea diferitelor practici, a convențiilor colective și a legislației din diferitele state membre, definirea unui venit minim rămânând o prerogativă a fiecărui stat membru; recomandă Comisiei să sprijine statele membre să facă schimb de bune practici privind nivelurile venitului minim și încurajează statele membre să conceapă sisteme de asigurare a unui venit minim bazate pe cel puțin 60 % din venitul mediu al fiecărui stat membru;

Neutilizarea ajutoarelor

| 96. | reamintește că, potrivit OCDE, între 20 % și 40 % din ajutoare nu sunt utilizate; invită statele membre să își evalueze sistemele de ajutoare pentru completarea veniturilor și a alocațiilor astfel încât să evite instaurarea unei sărăcii ascunse, sporind transparența, informând beneficiarii despre drepturile lor într-un mod mai eficient, punând în aplicare servicii de consiliere mai eficiente, simplificând procedurile și aplicând măsuri și politici în vederea combaterii stigmatizării și a discriminării cu care se confruntă cei care beneficiază de venitul minim; |
| --- | --- |

96.

reamintește că, potrivit OCDE, între 20 % și 40 % din ajutoare nu sunt utilizate; invită statele membre să își evalueze sistemele de ajutoare pentru completarea veniturilor și a alocațiilor astfel încât să evite instaurarea unei sărăcii ascunse, sporind transparența, informând beneficiarii despre drepturile lor într-un mod mai eficient, punând în aplicare servicii de consiliere mai eficiente, simplificând procedurile și aplicând măsuri și politici în vederea combaterii stigmatizării și a discriminării cu care se confruntă cei care beneficiază de venitul minim;

| 97. | solicită statelor membre să ofere sprijin, formare și degrevare pentru persoanele care îngrijesc un membru al familiei, astfel încât persoanele în vârstă sau alte persoane care necesită îngrijiri să poată rămâne în propriile locuințe și comunități atât timp cât își doresc acest lucru; |
| --- | --- |

97.

solicită statelor membre să ofere sprijin, formare și degrevare pentru persoanele care îngrijesc un membru al familiei, astfel încât persoanele în vârstă sau alte persoane care necesită îngrijiri să poată rămâne în propriile locuințe și comunități atât timp cât își doresc acest lucru;

| 98. | solicită Comisiei să evalueze situațiile de supraîndatorare din cadrul fenomenului de sărăcie și să favorizeze schimbul de practici privind dispozitivele de luptă împotriva supraîndatorării din cadrul platformei; |
| --- | --- |

98.

solicită Comisiei să evalueze situațiile de supraîndatorare din cadrul fenomenului de sărăcie și să favorizeze schimbul de practici privind dispozitivele de luptă împotriva supraîndatorării din cadrul platformei;

Persoanele vârstnice - concediu de însoțitor

| 99. | consideră că programele pentru persoanele vârstnice, inclusiv serviciile de îngrijire la domiciliu, trebuie să fie elaborate și regândite în toate statele membre cu scopul de a le proteja pe acestea de riscul excluziunii sau al sărăciei și consideră că asistența familială a persoanelor în vârstă trebuie încurajată, dacă este posibil financiar, în conformitate cu obiectivul promovării unei societăți durabile, pentru a sprijini mai ales îmbătrânirea activă și solidaritatea dintre generații, pentru a încuraja accesibilitatea și solidaritatea, precum și pentru a îmbunătăți calitatea serviciilor de îngrijire pe termen lung; solicită Comisiei să analizeze dacă o directivă privind un concediu de însoțitor ar putea contribui în acest sens; |
| --- | --- |

99.

consideră că programele pentru persoanele vârstnice, inclusiv serviciile de îngrijire la domiciliu, trebuie să fie elaborate și regândite în toate statele membre cu scopul de a le proteja pe acestea de riscul excluziunii sau al sărăciei și consideră că asistența familială a persoanelor în vârstă trebuie încurajată, dacă este posibil financiar, în conformitate cu obiectivul promovării unei societăți durabile, pentru a sprijini mai ales îmbătrânirea activă și solidaritatea dintre generații, pentru a încuraja accesibilitatea și solidaritatea, precum și pentru a îmbunătăți calitatea serviciilor de îngrijire pe termen lung; solicită Comisiei să analizeze dacă o directivă privind un concediu de însoțitor ar putea contribui în acest sens;

| 100. | solicită Comisiei să acorde atenția cuvenită dezvoltării inovației sociale, sprijinirii politicii sociale bazate pe fapte, respectiv a aplicării mai informate a studiilor de evaluare a impactului, care pot prezenta soluții inovatoare însemnate, iar în ceea ce privește procesele demografice pot furniza soluții durabile; |
| --- | --- |

100.

solicită Comisiei să acorde atenția cuvenită dezvoltării inovației sociale, sprijinirii politicii sociale bazate pe fapte, respectiv a aplicării mai informate a studiilor de evaluare a impactului, care pot prezenta soluții inovatoare însemnate, iar în ceea ce privește procesele demografice pot furniza soluții durabile;

| 101. | subliniază importanța elaborării unor propuneri de politică la nivel de stat membru în vederea abordării problemelor asociate cu sărăcia și excluziunea, precum problema persoanelor fără adăpost și dependența de droguri și de alcool; solicită un schimb mai eficient între statele membre de bune practici în aceste domenii; |
| --- | --- |

101.

subliniază importanța elaborării unor propuneri de politică la nivel de stat membru în vederea abordării problemelor asociate cu sărăcia și excluziunea, precum problema persoanelor fără adăpost și dependența de droguri și de alcool; solicită un schimb mai eficient între statele membre de bune practici în aceste domenii;

| 102. | subliniază importanța propunerii de măsuri care vizează simplificarea accesului la finanțare europeană a entităților care desfășoară activități în sectorul voluntariatului; |
| --- | --- |

102.

subliniază importanța propunerii de măsuri care vizează simplificarea accesului la finanțare europeană a entităților care desfășoară activități în sectorul voluntariatului;

| 103. | solicită Comisiei să țină cont de raportul Parlamentului European privind Cartea verde intitulată „Către sisteme europene de pensii adecvate, viabile și sigure”; |
| --- | --- |

103.

solicită Comisiei să țină cont de raportul Parlamentului European privind Cartea verde intitulată „Către sisteme europene de pensii adecvate, viabile și sigure”;

| 104. | recomandă statelor membre instaurarea unei pensii minime adecvate, care să permită persoanelor vârstnice să ducă un trai decent; |
| --- | --- |

104.

recomandă statelor membre instaurarea unei pensii minime adecvate, care să permită persoanelor vârstnice să ducă un trai decent;

| 105. | invită Comisia să ia în discuție elaborarea unui cadru european de orientări și principii în scopul asigurării unor aranjamente adecvate și sustenabile privind pensionarea, astfel încât să combată în mod eficient riscul de sărăcie pentru femei, cauzat de natura precară și instabilă a muncilor prestate, precum și de salariile scăzute; remarcă, de asemenea, necesitatea unei adaptabilități mai mari a securității sociale la condițiile personale și familiale, punând în valoare în special maternitatea și acordarea de îngrijiri; |
| --- | --- |

105.

invită Comisia să ia în discuție elaborarea unui cadru european de orientări și principii în scopul asigurării unor aranjamente adecvate și sustenabile privind pensionarea, astfel încât să combată în mod eficient riscul de sărăcie pentru femei, cauzat de natura precară și instabilă a muncilor prestate, precum și de salariile scăzute; remarcă, de asemenea, necesitatea unei adaptabilități mai mari a securității sociale la condițiile personale și familiale, punând în valoare în special maternitatea și acordarea de îngrijiri;

*

* *

| 106. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

106.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(2)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(3)  JO L 298, 7.11.2008, p. 20.

(4)  Consiliul UE, comunicat de presă 10560/10 (Presse 156), cea de-a 3019-a reuniune a Consiliului „Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori”, Luxemburg, 7 și 8 iunie 2010.

(5)  Consiliul UE, cea de-a 3053-a reuniune a Consiliului „Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori”, Bruxelles, 6 decembrie 2010.

(6)  Consiliul UE, comunicat de presă 7360/11 (Presse 52), cea de-a 3073-a reuniune a Consiliului „Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori”, Bruxelles, 7 martie 2011.

(7)  Avizul Comitetului pentru protecție socială (CPS) destinat Consiliului, Consiliul UE, 6491/11, SOC 124, 15 februarie 2011.

(8)  Raportul Comitetului pentru protecție socială destinat Consiliului, Consiliul UE, 6624/11 ADD 1 SOC 135 ECOFIN 76 SAN 30, 18 februarie 2011.

(9)  Avizul Comitetului pentru protecție socială (CPS) destinat Consiliului, Consiliul UE, 9960/10, SOC 357 SAN 122, 20 mai 2010.

(10)  JO C 166, 7.6.2011, p. 18.

(11)  JO C 248, 25.8.2011, p. 130.

(12)  JO L 307, 18.11.2008, p. 11.

(13)  JO C 87E, 11.4.2002, p. 253.

(14)  JO C 9E, 15.1.2010, p. 11.

(15)  JO C 212E, 5.8.2010, p. 23.

(16)  JO C 76E, 25.3.2010, p. 16.

(17)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 57.

(18)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 120.

(19)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0262.

(20)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 116.

(21)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0376.

(22)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0375.

(23)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0058.

(24)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0086.

(25)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 49.

(26)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0338.

(27)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0092.

(28)  JO C 259 E, 29.10.2009, p. 19.

(29)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0499.

(30)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0383.

(31)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0453.

(32)  Concluziile Consiliului din 7 martie 2011, Bruxelles.

(33)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 79.

(34)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0319.

(35)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0365.

(36)  Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (COM(2010)0758).

(37)  EUROSTAT (2009), Raportul Comitetului pentru protecție socială: Evaluarea dimensiunii sociale a Strategiei Europa 2020 a Comitetului pentru protecție socială (10 februarie 2011).

(38)  Comisia privind factorii sociali determinanți ai sănătății (2008). Recuperarea decalajului într-o generație: instaurarea echității în materie de sănătate acționând asupra determinanților sociali ai sănătății. Raportul final al Comisiei privind factorii sociali determinanți ai sănătății. Geneva, Organizația Mondială a Sănătății.

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/79 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/79

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011Lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2010

P7_TA(2011)0501

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la lucrările Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE în 2010 (2011/2120(INI))

2013/C 153 E/09

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului țărilor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de parteneriat de la Cotonou) (1) și revizuit la Luxemburg la 25 iunie 2005 și la Ouagadougou la 22 iunie 2010 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului țărilor din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de parteneriat de la Cotonou) (1) și revizuit la Luxemburg la 25 iunie 2005 și la Ouagadougou la 22 iunie 2010 (2),

| — | având în vedere Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (APP), adoptat la 3 aprilie 2003 (3) și modificat ultima dată la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 28 noiembrie 2008 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (APP), adoptat la 3 aprilie 2003 (3) și modificat ultima dată la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 28 noiembrie 2008 (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (5),

| — | având în vedere Declarația pentru dezvoltarea Acordurilor de parteneriat economic (APE), adoptată de APP la 22 noiembrie 2007 la Kigali (Rwanda) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația pentru dezvoltarea Acordurilor de parteneriat economic (APE), adoptată de APP la 22 noiembrie 2007 la Kigali (Rwanda) (6),

| — | având în vedere Declarația privind cea de-a doua revizuire a Acordului de parteneriat ACP-UE (Acordul de parteneriat de la Cotonou), adoptată de APP la 3 decembrie 2009 la Luanda (Angola) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind cea de-a doua revizuire a Acordului de parteneriat ACP-UE (Acordul de parteneriat de la Cotonou), adoptată de APP la 3 decembrie 2009 la Luanda (Angola) (7),

| — | având în vedere Comunicatul de la Mahé adoptat la 29 aprilie 2010 la Mahé (Seychelles) cu ocazia reuniunii regionale a APP pentru Africa de Est/Oceanul Indian (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul de la Mahé adoptat la 29 aprilie 2010 la Mahé (Seychelles) cu ocazia reuniunii regionale a APP pentru Africa de Est/Oceanul Indian (8),

| — | având în vedere Consensul european privind ajutorul umanitar semnat la 18 decembrie 2007 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind ajutorul umanitar semnat la 18 decembrie 2007 (9),

| — | având în vedere rezoluțiile adoptate de APP în 2010:






  — | în Tenerife privind






  — | impactul financiar și economic al schimbărilor climatice asupra țărilor ACP; |
| --- | --- | --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile adoptate de APP în 2010:

—

în Tenerife privind

—

impactul financiar și economic al schimbărilor climatice asupra țărilor ACP;

| — | impactul social al crizei mondiale; |
| --- | --- |

—

impactul social al crizei mondiale;

| — | reconstrucția post-dezastru și reabilitarea în Haiti și relația dintre sărăcie și dezastrele naturale; |
| --- | --- |

—

reconstrucția post-dezastru și reabilitarea în Haiti și relația dintre sărăcie și dezastrele naturale;

| — | sprijinirea consolidării păcii în Sudanul de Sud; precum și |
| --- | --- |

—

sprijinirea consolidării păcii în Sudanul de Sud; precum și

| — | Declarația referitoare la Acordul UE-America Latină privind comerțul cu banane și – impactul său asupra producătorilor de banane din țările ACP și ale UE și concluziile referitoare la documentele de strategie regională pentru cele șase regiuni ACP (10); |
| --- | --- |

—

Declarația referitoare la Acordul UE-America Latină privind comerțul cu banane și – impactul său asupra producătorilor de banane din țările ACP și ale UE și concluziile referitoare la documentele de strategie regională pentru cele șase regiuni ACP (10);

| — | la Kinshasa privind






  — | libertatea și independența presei; |
| --- | --- | --- |

—

la Kinshasa privind

—

libertatea și independența presei;

| — | perioada ulterioară Conferinței de la Copenhaga: transfer de tehnologie, noi tehnologii și consolidarea capacităților tehnice în țările ACP; |
| --- | --- |

—

perioada ulterioară Conferinței de la Copenhaga: transfer de tehnologie, noi tehnologii și consolidarea capacităților tehnice în țările ACP;

| — | îndeplinirea ODM-urilor: răspunsuri inovatoare pentru abordarea provocărilor sociale și economice; |
| --- | --- |

—

îndeplinirea ODM-urilor: răspunsuri inovatoare pentru abordarea provocărilor sociale și economice;

| — | securitatea alimentară; |
| --- | --- |

—

securitatea alimentară;

| — | problema securității în regiunea sahariană Sahel: terorism și trafic de droguri, arme și persoane; precum și |
| --- | --- |

—

problema securității în regiunea sahariană Sahel: terorism și trafic de droguri, arme și persoane; precum și

| — | Declarația privind anunțarea rezultatelor din al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale, care a avut loc la 28 noiembrie 2010 în Republica Côte d’Ivoire (11); |
| --- | --- |

—

Declarația privind anunțarea rezultatelor din al doilea tur de scrutin al alegerilor prezidențiale, care a avut loc la 28 noiembrie 2010 în Republica Côte d’Ivoire (11);

| — | având în vedere Declarația din 28 septembrie 2010 a Adunării Parlamentare ACP cu privire la conviețuirea pașnică a religiilor și importanța acordată fenomenului homosexualității în cadrul parteneriatului ACP-UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația din 28 septembrie 2010 a Adunării Parlamentare ACP cu privire la conviețuirea pașnică a religiilor și importanța acordată fenomenului homosexualității în cadrul parteneriatului ACP-UE,

| — | având în vedere declarația făcută la 6 decembrie 2010, ca reacție la declarația sus-menționată a ACP, de către statele membre UE din cadrul APP ACP-UE în numele grupurilor PPE, S&D, ALDE, Verts/ALE și GUE/NGL din Parlamentul European, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația făcută la 6 decembrie 2010, ca reacție la declarația sus-menționată a ACP, de către statele membre UE din cadrul APP ACP-UE în numele grupurilor PPE, S&D, ALDE, Verts/ALE și GUE/NGL din Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0315/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0315/2011),

| A. | întrucât Consiliul UE nu a fost reprezentat la cea de-a 20-a sesiune de la Kinshasa; |
| --- | --- |

A.

întrucât Consiliul UE nu a fost reprezentat la cea de-a 20-a sesiune de la Kinshasa;

| B. | întrucât APP ACP-UE este cel mai mare organism parlamentar al țărilor de la nord și de la sud; |
| --- | --- |

B.

întrucât APP ACP-UE este cel mai mare organism parlamentar al țărilor de la nord și de la sud;

| C. | întrucât bugetul Secretariatului ACP a permis organizarea, în 2010, a două misiuni de informare în Madagascar și în Haiti, precum și a unei misiuni de observare a alegerilor în Burundi; |
| --- | --- |

C.

întrucât bugetul Secretariatului ACP a permis organizarea, în 2010, a două misiuni de informare în Madagascar și în Haiti, precum și a unei misiuni de observare a alegerilor în Burundi;

| D. | întrucât comisarul responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar și-a luat angajamentul, cu ocazia sesiunii APP din iunie 2007 de la Wiesbaden (Germania), de a supune documentele de strategie națională și regională pentru țările ACP (perioada 2008-2013) controlului democratic al parlamentelor; salutând îndeplinirea acestui angajament, precum și adoptarea concluziilor referitoare la documentele de strategie regională cu ocazia celei de-a 19-a sesiuni din Tenerife; |
| --- | --- |

D.

întrucât comisarul responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar și-a luat angajamentul, cu ocazia sesiunii APP din iunie 2007 de la Wiesbaden (Germania), de a supune documentele de strategie națională și regională pentru țările ACP (perioada 2008-2013) controlului democratic al parlamentelor; salutând îndeplinirea acestui angajament, precum și adoptarea concluziilor referitoare la documentele de strategie regională cu ocazia celei de-a 19-a sesiuni din Tenerife;

| E. | întrucât revizuirea Acordului de parteneriat de la Cotonou programată în 2010 a oferit o șansă importantă de a consolida rolul APP și dimensiunea sa regională, precum și de a dezvolta controlul parlamentar în regiunile și țările ACP; |
| --- | --- |

E.

întrucât revizuirea Acordului de parteneriat de la Cotonou programată în 2010 a oferit o șansă importantă de a consolida rolul APP și dimensiunea sa regională, precum și de a dezvolta controlul parlamentar în regiunile și țările ACP;

| F. | întrucât reuniunea regională a APP care a avut loc la Seychelles în 2010 a reprezentat o reușită de proporții și a condus la adoptarea Comunicatului mai sus menționat de la Mahé; |
| --- | --- |

F.

întrucât reuniunea regională a APP care a avut loc la Seychelles în 2010 a reprezentat o reușită de proporții și a condus la adoptarea Comunicatului mai sus menționat de la Mahé;

| G. | întrucât situația din Haiti rămâne dramatică, chiar dacă au trecut 20 de luni de la seismul care a făcut ravagii pe insulă, iar concluziile misiunii APP în această țară și rezoluția adoptată în Tenerife sunt salutare, |
| --- | --- |

G.

întrucât situația din Haiti rămâne dramatică, chiar dacă au trecut 20 de luni de la seismul care a făcut ravagii pe insulă, iar concluziile misiunii APP în această țară și rezoluția adoptată în Tenerife sunt salutare,

| 1. | salută faptul că APP a continuat să ofere în 2010 un cadru pentru un dialog deschis, democratic și aprofundat între Uniunea Europeană și țările ACP privind Acordul de parteneriat de la Cotonou, inclusiv acordurile de parteneriat economic, dar și privind documentele de strategie regională ale celor șase regiuni ACP; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că APP a continuat să ofere în 2010 un cadru pentru un dialog deschis, democratic și aprofundat între Uniunea Europeană și țările ACP privind Acordul de parteneriat de la Cotonou, inclusiv acordurile de parteneriat economic, dar și privind documentele de strategie regională ale celor șase regiuni ACP;

| 2. | subliniază necesitatea de a acorda o atenție sporită rezultatelor activității APP ACP-UE, precum și de a asigura coerența între rezoluțiile sale și cele ale PE; solicită mai multă participare și implicare din partea deputaților în PE în reuniunile și activitățile sale; |
| --- | --- |

2.

subliniază necesitatea de a acorda o atenție sporită rezultatelor activității APP ACP-UE, precum și de a asigura coerența între rezoluțiile sale și cele ale PE; solicită mai multă participare și implicare din partea deputaților în PE în reuniunile și activitățile sale;

| 3. | regretă faptul că Consiliul UE nu a participat la cea de-a 20-a sesiune de la Kinshasa și solicită Înaltului Reprezentant să garanteze că instituirea Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) va conduce la clarificarea rolului Consiliului UE și la o departajare clară între responsabilitățile SEAE și ale Comisiei în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului de parteneriat de la Cotonou; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că Consiliul UE nu a participat la cea de-a 20-a sesiune de la Kinshasa și solicită Înaltului Reprezentant să garanteze că instituirea Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) va conduce la clarificarea rolului Consiliului UE și la o departajare clară între responsabilitățile SEAE și ale Comisiei în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului de parteneriat de la Cotonou;

| 4. | subliniază, în special, rolul esențial al parlamentelor naționale ale țărilor ACP, precum și al actorilor nestatali și al autorităților locale în monitorizarea și gestionarea documentelor de strategie națională și regională și în execuția Fondului european de dezvoltare (FED) și solicită Comisiei să garanteze implicarea acestora; subliniază, de asemenea, necesitatea unui control parlamentar care să urmărească îndeaproape procesul de negociere și de încheiere a acordurilor de parteneriat economic; |
| --- | --- |

4.

subliniază, în special, rolul esențial al parlamentelor naționale ale țărilor ACP, precum și al actorilor nestatali și al autorităților locale în monitorizarea și gestionarea documentelor de strategie națională și regională și în execuția Fondului european de dezvoltare (FED) și solicită Comisiei să garanteze implicarea acestora; subliniază, de asemenea, necesitatea unui control parlamentar care să urmărească îndeaproape procesul de negociere și de încheiere a acordurilor de parteneriat economic;

| 5. | invită parlamentele țărilor ACP să solicite cu insistență guvernelor lor și Comisiei să le asocieze procesului de elaborare și de punere în aplicare a documentelor de strategie națională și regională referitoare la cooperarea dintre UE și țările respective în perioada 2008-2013 și să asigure participarea deplină a acestora la negocierile privind APE; |
| --- | --- |

5.

invită parlamentele țărilor ACP să solicite cu insistență guvernelor lor și Comisiei să le asocieze procesului de elaborare și de punere în aplicare a documentelor de strategie națională și regională referitoare la cooperarea dintre UE și țările respective în perioada 2008-2013 și să asigure participarea deplină a acestora la negocierile privind APE;

| 6. | solicită APP să mențină presiunea asupra statelor membre ale UE pentru a lua măsuri urgente în vederea îndeplinirii angajamentelor lor de alocare a 0,7 % din VNB pentru îndeplinirea ODM-urilor, precum și a angajamentelor lor specifice față de Africa și țările cel mai puțin dezvoltate, și recomandă măsuri, inclusiv legi, pe deplin transparente, multianuale, obligatorii; |
| --- | --- |

6.

solicită APP să mențină presiunea asupra statelor membre ale UE pentru a lua măsuri urgente în vederea îndeplinirii angajamentelor lor de alocare a 0,7 % din VNB pentru îndeplinirea ODM-urilor, precum și a angajamentelor lor specifice față de Africa și țările cel mai puțin dezvoltate, și recomandă măsuri, inclusiv legi, pe deplin transparente, multianuale, obligatorii;

| 7. | solicită Comisiei să furnizeze parlamentelor țărilor ACP toate informațiile disponibile și să acorde asistență acestora în cadrul procesului de control democratic, în special prin intermediul consolidării capacităților acestora; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să furnizeze parlamentelor țărilor ACP toate informațiile disponibile și să acorde asistență acestora în cadrul procesului de control democratic, în special prin intermediul consolidării capacităților acestora;

| 8. | invită parlamentele și guvernele țărilor ACP să adopte măsuri de adaptare la schimbările climatice care să țină seama de necesitatea de a susține creșterea, de a elimina sărăcia și de a garanta egalitatea de acces la resurse; în acest context, invită Comisia ca, în colaborare cu guvernele țărilor ACP și APP, să verifice dacă Fondul european pentru apă, creat cu scopul de asigura alimentarea cu apă și infrastructura igienico-sanitară de bază pentru populația mai săracă din țările ACP, a fost utilizat corect și profitabil; |
| --- | --- |

8.

invită parlamentele și guvernele țărilor ACP să adopte măsuri de adaptare la schimbările climatice care să țină seama de necesitatea de a susține creșterea, de a elimina sărăcia și de a garanta egalitatea de acces la resurse; în acest context, invită Comisia ca, în colaborare cu guvernele țărilor ACP și APP, să verifice dacă Fondul european pentru apă, creat cu scopul de asigura alimentarea cu apă și infrastructura igienico-sanitară de bază pentru populația mai săracă din țările ACP, a fost utilizat corect și profitabil;

| 9. | invită APP, Comisia Europeană și parlamentele și guvernele țărilor ACP să susțină dreptul deplin la pământ și să ia măsuri de limitare a fenomenului de acaparare a terenurilor, care ar putea duce la distrugerea mediului, migrarea micilor proprietari locali și a lucrătorilor, epuizarea resurselor și pierderea mijloacelor de subzistență și a securității alimentare; |
| --- | --- |

9.

invită APP, Comisia Europeană și parlamentele și guvernele țărilor ACP să susțină dreptul deplin la pământ și să ia măsuri de limitare a fenomenului de acaparare a terenurilor, care ar putea duce la distrugerea mediului, migrarea micilor proprietari locali și a lucrătorilor, epuizarea resurselor și pierderea mijloacelor de subzistență și a securității alimentare;

| 10. | reamintește, în această privință, necesitatea de a asocia parlamentele la procesul democratic și la strategiile naționale pentru dezvoltare; subliniază rolul fundamental al acestora în procesul de elaborare, punere în aplicare și monitorizare a politicilor de dezvoltare; |
| --- | --- |

10.

reamintește, în această privință, necesitatea de a asocia parlamentele la procesul democratic și la strategiile naționale pentru dezvoltare; subliniază rolul fundamental al acestora în procesul de elaborare, punere în aplicare și monitorizare a politicilor de dezvoltare;

| 11. | subliniază necesitatea susținerii libertății și independenței mijloacelor de informare, elemente esențiale pentru garantarea pluralismului și a participării la viața politică a opoziției democratice și a minorităților; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea susținerii libertății și independenței mijloacelor de informare, elemente esențiale pentru garantarea pluralismului și a participării la viața politică a opoziției democratice și a minorităților;

| 12. | invită Uniunea Europeană și țările ACP să promoveze participarea cetățenilor, în special a femeilor, în domenii precum violența de gen sau traficul de persoane, având în vedere că, în aceste domenii, implicarea societății este indispensabilă pentru a înregistra progrese în ceea ce privește soluționarea problemelor; recunoaște competențele femeilor în materie de soluționare a problemelor și conflictelor și îndeamnă Comisia și APP să consolideze participarea femeilor în cadrul „grupurilor operative” și a grupurilor de lucru dedicate problemelor legate de viața de familie, custodia copiilor, instruire etc.; |
| --- | --- |

12.

invită Uniunea Europeană și țările ACP să promoveze participarea cetățenilor, în special a femeilor, în domenii precum violența de gen sau traficul de persoane, având în vedere că, în aceste domenii, implicarea societății este indispensabilă pentru a înregistra progrese în ceea ce privește soluționarea problemelor; recunoaște competențele femeilor în materie de soluționare a problemelor și conflictelor și îndeamnă Comisia și APP să consolideze participarea femeilor în cadrul „grupurilor operative” și a grupurilor de lucru dedicate problemelor legate de viața de familie, custodia copiilor, instruire etc.;

| 13. | invită parlamentele să exercite un control parlamentar strict în ceea ce privește FED; subliniază poziția privilegiată a APP în cadrul acestei dezbateri și invită atât APP, cât și parlamentele țărilor ACP să participe activ la aceasta, în special cu ocazia ratificării Acordului revizuit de parteneriat de la Cotonou; |
| --- | --- |

13.

invită parlamentele să exercite un control parlamentar strict în ceea ce privește FED; subliniază poziția privilegiată a APP în cadrul acestei dezbateri și invită atât APP, cât și parlamentele țărilor ACP să participe activ la aceasta, în special cu ocazia ratificării Acordului revizuit de parteneriat de la Cotonou;

| 14. | solicită Comisiei Europene să prezinte informații actualizate în APP cu privire la stadiul ratificării Acordului de parteneriat de la Cotonou revizuit la Ouagadougou la 22 iunie 2010; |
| --- | --- |

14.

solicită Comisiei Europene să prezinte informații actualizate în APP cu privire la stadiul ratificării Acordului de parteneriat de la Cotonou revizuit la Ouagadougou la 22 iunie 2010;

| 15. | salută caracterul parlamentar - și, deci, politic - din ce în ce mai marcant al APP, precum și sporirea implicării membrilor săi și a calității dezbaterilor, ceea ce permite APP să contribuie în mod decisiv la parteneriatul ACP-UE; |
| --- | --- |

15.

salută caracterul parlamentar - și, deci, politic - din ce în ce mai marcant al APP, precum și sporirea implicării membrilor săi și a calității dezbaterilor, ceea ce permite APP să contribuie în mod decisiv la parteneriatul ACP-UE;

| 16. | regretă puternic faptul că, în cadrul reuniunii APP de la Kinshasa, nu s-a spus practic nimic despre multiplicarea actelor de violență sexuală în masă și despre impunitatea generală, în special în estul Republicii Democrate Congo; |
| --- | --- |

16.

regretă puternic faptul că, în cadrul reuniunii APP de la Kinshasa, nu s-a spus practic nimic despre multiplicarea actelor de violență sexuală în masă și despre impunitatea generală, în special în estul Republicii Democrate Congo;

| 17. | invită Comisia și APP să promoveze o dezvoltare echitabilă și durabilă care să includă dimensiunea socială, sprijinind forme noi de întreprinderi (de exemplu cooperativele); |
| --- | --- |

17.

invită Comisia și APP să promoveze o dezvoltare echitabilă și durabilă care să includă dimensiunea socială, sprijinind forme noi de întreprinderi (de exemplu cooperativele);

| 18. | reafirmă că principiul nediscriminării, inclusiv, printre altele, pe criterii de orientare sexuală, nu va fi compromis în cadrul parteneriatului ACP-UE; |
| --- | --- |

18.

reafirmă că principiul nediscriminării, inclusiv, printre altele, pe criterii de orientare sexuală, nu va fi compromis în cadrul parteneriatului ACP-UE;

| 19. | solicită Comisiei Europene să informeze membrii APP cu privire la finanțările comunitare acordate țărilor de primire sub formă de sprijin bugetar; subliniază că anumite state, care au un regim politic controversat, beneficiază de sprijin bugetar și că deputații europeni ar trebui să fie informați cu privire la evaluarea de către Comisie a condițiilor de eligibilitate pentru sprijin bugetar și la măsurile luate ulterior; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei Europene să informeze membrii APP cu privire la finanțările comunitare acordate țărilor de primire sub formă de sprijin bugetar; subliniază că anumite state, care au un regim politic controversat, beneficiază de sprijin bugetar și că deputații europeni ar trebui să fie informați cu privire la evaluarea de către Comisie a condițiilor de eligibilitate pentru sprijin bugetar și la măsurile luate ulterior;

| 20. | consideră că schimburile de opinii cu autoritățile locale, care au avut loc pentru prima dată la Kinshasa, cu privire la situația din țară constituie un exemplu semnificativ al acestui dialog consolidat; |
| --- | --- |

20.

consideră că schimburile de opinii cu autoritățile locale, care au avut loc pentru prima dată la Kinshasa, cu privire la situația din țară constituie un exemplu semnificativ al acestui dialog consolidat;

| 21. | subliniază din nou importanța declarației menționate anterior a APP referitoare la Acordul UE-America Latină privind comerțul cu banane, având în vedere impactul major pe care îl are acest acord asupra competitivității producătorilor de banane din țările ACP și Uniunea Europeană; în acest sens, solicită Parlamentului European și Consiliului să facă tot ce le stă în putință pentru a ajunge la un acord care să permită deblocarea rapidă a compensației financiare prevăzute pentru țările ACP producătoare de banane în temeiul regulamentului privind măsurile însoțitoare pentru banane; în consecință, solicită Biroului APP și Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț să continue să urmărească cu atenție evoluțiile în această chestiune; |
| --- | --- |

21.

subliniază din nou importanța declarației menționate anterior a APP referitoare la Acordul UE-America Latină privind comerțul cu banane, având în vedere impactul major pe care îl are acest acord asupra competitivității producătorilor de banane din țările ACP și Uniunea Europeană; în acest sens, solicită Parlamentului European și Consiliului să facă tot ce le stă în putință pentru a ajunge la un acord care să permită deblocarea rapidă a compensației financiare prevăzute pentru țările ACP producătoare de banane în temeiul regulamentului privind măsurile însoțitoare pentru banane; în consecință, solicită Biroului APP și Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț să continue să urmărească cu atenție evoluțiile în această chestiune;

| 22. | invită APP să monitorizeze în continuare situația din Haiti, Madagascar și din Sudanul de Sud și să trimită o misiune de observare pentru a supraveghea eficacitatea și nivelul ajutoarelor umanitare acordate populațiilor din Cornul Africii atinse de foamete; atrage atenția supra necesității de a coopera îndeaproape cu autoritățile haitiene și de a le însoți în organizarea instituțiilor lor, către o democrație pe deplin operațională și de-a lungul întregului proces de reconstrucție; |
| --- | --- |

22.

invită APP să monitorizeze în continuare situația din Haiti, Madagascar și din Sudanul de Sud și să trimită o misiune de observare pentru a supraveghea eficacitatea și nivelul ajutoarelor umanitare acordate populațiilor din Cornul Africii atinse de foamete; atrage atenția supra necesității de a coopera îndeaproape cu autoritățile haitiene și de a le însoți în organizarea instituțiilor lor, către o democrație pe deplin operațională și de-a lungul întregului proces de reconstrucție;

| 23. | invită APP să organizeze în continuare propriile misiuni de observare a alegerilor urmând modelul misiunii de succes din Burundi, în măsura în care acestea traduc dubla legitimitate a APP, garantând în același timp independența misiunilor sale electorale și o coordonare strânsă cu alte organisme regionale de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

23.

invită APP să organizeze în continuare propriile misiuni de observare a alegerilor urmând modelul misiunii de succes din Burundi, în măsura în care acestea traduc dubla legitimitate a APP, garantând în același timp independența misiunilor sale electorale și o coordonare strânsă cu alte organisme regionale de observare a alegerilor;

| 24. | salută faptul că în 2010 a avut loc o nouă reuniune regională prevăzută în Acordul de parteneriat de la Cotonou și în Regulamentul de procedură al APP; consideră că aceste reuniuni permit un schimb veritabil de opinii cu privire la chestiunile de interes regional, inclusiv prevenirea și soluționarea conflictelor, coeziunea regională și negocierile APE; felicită organizatorii reuniunii foarte reușite din Seychelles; |
| --- | --- |

24.

salută faptul că în 2010 a avut loc o nouă reuniune regională prevăzută în Acordul de parteneriat de la Cotonou și în Regulamentul de procedură al APP; consideră că aceste reuniuni permit un schimb veritabil de opinii cu privire la chestiunile de interes regional, inclusiv prevenirea și soluționarea conflictelor, coeziunea regională și negocierile APE; felicită organizatorii reuniunii foarte reușite din Seychelles;

| 25. | salută crearea grupului de lucru pentru metodele de lucru ale APP și invită Biroul APP să pună în aplicare recomandările sale pentru a îmbunătăți eficiența și impactul politic al APP atât în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului de parteneriat de la Cotonou, cât și pe scena internațională; |
| --- | --- |

25.

salută crearea grupului de lucru pentru metodele de lucru ale APP și invită Biroul APP să pună în aplicare recomandările sale pentru a îmbunătăți eficiența și impactul politic al APP atât în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului de parteneriat de la Cotonou, cât și pe scena internațională;

| 26. | subliniază importanța vizitelor la fața locului organizate cu ocazia reuniunilor APP, care sunt complementare discuțiilor din cadrul sesiunilor; regretă lipsa pertinenței vizitelor organizate la Kinshasa; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța vizitelor la fața locului organizate cu ocazia reuniunilor APP, care sunt complementare discuțiilor din cadrul sesiunilor; regretă lipsa pertinenței vizitelor organizate la Kinshasa;

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului UE, Comisiei, Consiliului ACP, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Biroului APP, precum și guvernelor și parlamentelor Spaniei și Republicii Democrate Congo. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului UE, Comisiei, Consiliului ACP, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Biroului APP, precum și guvernelor și parlamentelor Spaniei și Republicii Democrate Congo.

---

(1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(2)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

(3)  JO C 231, 26.9.2003, p. 68.

(4)  ACP-EU/100.291/08/fin.

(5)  JO L 378, 27.12.2006, p. 41.

(6)  JO C 58, 1.3.2008, p. 44.

(7)  JO C 68, 18.3.2010, p. 43.

(8)  APP 100.746.

(9)  Declarație comună a Consiliului și reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene, intitulată: „Consensul european privind ajutorul umanitar” (JO C 25, 30.1.2008, p. 1.).

(10)  JO C 193, 16.7.2010.

(11)  JO C 126, 28.4.2011.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/83 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/83

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011Conferința privind schimbările climatice de la Durban

P7_TA(2011)0504

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Durban (COP17)

2013/C 153 E/10

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la CCONUSC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la CCONUSC,

| — | având în vedere rezultatele Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice de la Bali, din 2007, și Planul de acțiune de la Bali (Decizia 1/COP13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice de la Bali, din 2007, și Planul de acțiune de la Bali (Decizia 1/COP13),

| — | având în vedere cea de-a 15-a Conferință a părților (COP 15) participante la CCONUSC și cea de-a cincea Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 5), care a avut loc la Copenhaga, Danemarca, între 7 și 18 decembrie 2009, precum și la Acordul de la Copenhaga, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 15-a Conferință a părților (COP 15) participante la CCONUSC și cea de-a cincea Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 5), care a avut loc la Copenhaga, Danemarca, între 7 și 18 decembrie 2009, precum și la Acordul de la Copenhaga,

| — | având în vedere cea de-a 16-a Conferință a părților (COP 16) participante la CCONUSC și cea de-a șasea Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 6), care va avea loc la Cancun, Mexic, între 29 noiembrie și 10 decembrie 2010, precum și Acordurile de la Cancún, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 16-a Conferință a părților (COP 16) participante la CCONUSC și cea de-a șasea Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 6), care va avea loc la Cancun, Mexic, între 29 noiembrie și 10 decembrie 2010, precum și Acordurile de la Cancún,

| — | având în vedere cea de-a 17-a Conferință a părților (COP 17) participante la CCONUSC și cea de-a 7-a Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP7), ce urmează să aibă loc la Durban, Africa de Sud, între 28 noiembrie și 9 decembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 17-a Conferință a părților (COP 17) participante la CCONUSC și cea de-a 7-a Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP7), ce urmează să aibă loc la Durban, Africa de Sud, între 28 noiembrie și 9 decembrie 2011,

| — | având în vedere pachetul pentru climă și energie al UE din decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul pentru climă și energie al UE din decembrie 2008,

| — | având în vedere Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la strategia UE pentru Conferința de la Copenhaga privind schimbările climatice (2), cea din 10 februarie 2010 privind rezultatele Conferinței de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15) (3) și cea din 25 noiembrie 2010 referitoare la Conferința de la Cancun privind schimbările climatice (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la strategia UE pentru Conferința de la Copenhaga privind schimbările climatice (2), cea din 10 februarie 2010 privind rezultatele Conferinței de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15) (3) și cea din 25 noiembrie 2010 referitoare la Conferința de la Cancun privind schimbările climatice (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 februarie 2009 intitulată „2050: Viitorul începe astăzi - recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 februarie 2009 intitulată „2050: Viitorul începe astăzi - recomandări privind viitoarea politică integrată a UE în domeniul schimbărilor climatice” (5),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei privind „Adaptarea la schimbările climatice - către un cadru de acțiune la nivel european” (COM(2009)0147) și rezoluțiile sale din 6 mai 2010 (6), precum și Raportul special al IPPC privind sursele regenerabile de energie și reducerea efectelor schimbărilor climatice din 9 mai 2011 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei privind „Adaptarea la schimbările climatice - către un cadru de acțiune la nivel european” (COM(2009)0147) și rezoluțiile sale din 6 mai 2010 (6), precum și Raportul special al IPPC privind sursele regenerabile de energie și reducerea efectelor schimbărilor climatice din 9 mai 2011 (7),

| — | vând în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la Cartea verde a Comisiei privind protecția pădurilor și informarea în domeniul forestier în UE: pregătirea pădurilor pentru schimbările climatice (8), |
| --- | --- |

—

vând în vedere Rezoluția sa din 11 mai 2011 referitoare la Cartea verde a Comisiei privind protecția pădurilor și informarea în domeniul forestier în UE: pregătirea pădurilor pentru schimbările climatice (8),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 14 martie 2011 privind acțiunile ulterioare Conferinței de la Cancun și Concluziile ECOFIN din 17 mai 2011 privind schimbările climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 14 martie 2011 privind acțiunile ulterioare Conferinței de la Cancun și Concluziile ECOFIN din 17 mai 2011 privind schimbările climatice,

| — | având în vedere deciziile adoptate în cadrul celei de-a zecea Conferințe a părților (COP 10) la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică (Convention on Biological Diversity – CDB), în special Decizia COP 10 (2010) privind geoingineria, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile adoptate în cadrul celei de-a zecea Conferințe a părților (COP 10) la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică (Convention on Biological Diversity – CDB), în special Decizia COP 10 (2010) privind geoingineria,

| — | având în vedere Declarația comună din 20 decembrie 2005 a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european”, în special punctele 22, 38, 75, 76 și 105 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 20 decembrie 2005 a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european”, în special punctele 22, 38, 75, 76 și 105 (9),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru audit de mediu din cadrul Camerei Comunelor, intitulat „Impactul ajutorului extern acordat de Regatul Unit asupra protecției mediului și asupra adaptării la schimbările climatice și atenuării acestora”, publicat la 29 iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru audit de mediu din cadrul Camerei Comunelor, intitulat „Impactul ajutorului extern acordat de Regatul Unit asupra protecției mediului și asupra adaptării la schimbările climatice și atenuării acestora”, publicat la 29 iunie 2011,

| — | având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) drept obiective stabilite de comun acord de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) drept obiective stabilite de comun acord de către comunitatea internațională pentru eradicarea sărăciei,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 25 iunie 2009 referitoare la integrarea mediului în cooperarea pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 25 iunie 2009 referitoare la integrarea mediului în cooperarea pentru dezvoltare,

| — | având în vedere Declarația de la Nairobi din 25 - 29 mai 2009 privind procesul african de combatere a schimbărilor climatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Nairobi din 25 - 29 mai 2009 privind procesul african de combatere a schimbărilor climatice,

| — | având în vedere întrebarea din 27 septembrie 2011 adresată Consiliului, referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Durban (COP 17) (O-000216/2011 - B7-0639/2011), și întrebarea din 27 septembrie 2011 adresată Comisiei, referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Durban (COP 17) (O-000217/2011 - B7-0640/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea din 27 septembrie 2011 adresată Consiliului, referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Durban (COP 17) (O-000216/2011 - B7-0639/2011), și întrebarea din 27 septembrie 2011 adresată Comisiei, referitoare la Conferința privind schimbările climatice de la Durban (COP 17) (O-000217/2011 - B7-0640/2011),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât există o mulțime de dovezi științifice care demonstrează existența schimbărilor climatice și a consecințelor acestora, fapt care impune cu necesitate acțiuni internaționale pentru a face față uneia dintre cele mai importante provocări ale secolului XXI și ale viitorului; |
| --- | --- |

A.

întrucât există o mulțime de dovezi științifice care demonstrează existența schimbărilor climatice și a consecințelor acestora, fapt care impune cu necesitate acțiuni internaționale pentru a face față uneia dintre cele mai importante provocări ale secolului XXI și ale viitorului;

| B. | întrucât obiectivul general ar trebui să rămână un acord internațional cu caracter juridic obligatoriu care să respecte principiul „responsabilității comune dar diferențiate”, recunoscându-se astfel rolul major pe care trebuie să-l joace țările dezvoltate și contribuția adecvată pe care trebuie să o aducă țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

B.

întrucât obiectivul general ar trebui să rămână un acord internațional cu caracter juridic obligatoriu care să respecte principiul „responsabilității comune dar diferențiate”, recunoscându-se astfel rolul major pe care trebuie să-l joace țările dezvoltate și contribuția adecvată pe care trebuie să o aducă țările în curs de dezvoltare;

| C. | întrucât angajamentele și promisiunile existente, făcute prin Acordul de la Copenhaga și oficializate prin Acordurile de la Cancun, sunt insuficiente pentru îndeplinirea obiectivului general de limitare a creșterii globale a temperaturii medii anuale la suprafață la 2 °C („obiectivul de 2 °C”); |
| --- | --- |

C.

întrucât angajamentele și promisiunile existente, făcute prin Acordul de la Copenhaga și oficializate prin Acordurile de la Cancun, sunt insuficiente pentru îndeplinirea obiectivului general de limitare a creșterii globale a temperaturii medii anuale la suprafață la 2 °C („obiectivul de 2 °C”);

| D. | întrucât Foaia de parcurs a Comisiei pentru trecerea la o economie competitivă, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, până în 2050, care stabilește obiective pe termen lung, reconfirmă obiectivul UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 80-95 % până în 2050 pentru a menține creșterea temperaturii, în contextul schimbărilor climatice, sub 2 °C, concluzionând totodată că o reducere în proporție de 80 % trebuie realizată până în 2050 în cadrul UE, |
| --- | --- |

D.

întrucât Foaia de parcurs a Comisiei pentru trecerea la o economie competitivă, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, până în 2050, care stabilește obiective pe termen lung, reconfirmă obiectivul UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 80-95 % până în 2050 pentru a menține creșterea temperaturii, în contextul schimbărilor climatice, sub 2 °C, concluzionând totodată că o reducere în proporție de 80 % trebuie realizată până în 2050 în cadrul UE,

| E. | întrucât este important să se pornească de la încrederea și transparența reinstaurate în timpul Conferinței de la Cancun (COP 16) pentru a menține dinamica politică necesară demarării unui acord internațional cuprinzător, cu obiective concrete și măsuri politice corespunzătoare, |
| --- | --- |

E.

întrucât este important să se pornească de la încrederea și transparența reinstaurate în timpul Conferinței de la Cancun (COP 16) pentru a menține dinamica politică necesară demarării unui acord internațional cuprinzător, cu obiective concrete și măsuri politice corespunzătoare,

| F. | întrucât Acordurile de la Cancun îndeamnă țările dezvoltate să își stabilească obiective mai ambițioase pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru a ajunge la un nivel compatibil cu intervalul 25-40 % AR4 al IPCC pentru anul 2020 comparativ cu nivelurile din 1990; |
| --- | --- |

F.

întrucât Acordurile de la Cancun îndeamnă țările dezvoltate să își stabilească obiective mai ambițioase pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru a ajunge la un nivel compatibil cu intervalul 25-40 % AR4 al IPCC pentru anul 2020 comparativ cu nivelurile din 1990;

| G. | întrucât, pentru ca probabilitatea de atingere a obiectivului de 2 °C să fie de doar 50 %, este necesară o reducere colectivă a emisiilor de gaze cu efect de seră în țările dezvoltate până la un nivel care să se apropie de limita superioară a intervalului de 25-40 % pentru anul 2020 comparativ cu nivelurile din 1990, stabilit în al patrulea raport de evaluare al Comitetului Interguvernamental pentru Schimbări Climatice (IPCC 4AR), |
| --- | --- |

G.

întrucât, pentru ca probabilitatea de atingere a obiectivului de 2 °C să fie de doar 50 %, este necesară o reducere colectivă a emisiilor de gaze cu efect de seră în țările dezvoltate până la un nivel care să se apropie de limita superioară a intervalului de 25-40 % pentru anul 2020 comparativ cu nivelurile din 1990, stabilit în al patrulea raport de evaluare al Comitetului Interguvernamental pentru Schimbări Climatice (IPCC 4AR),

| H. | întrucât trebuie avute în vedere schimbările radicale la nivel geopolitic mondial din ultimele decenii, unele țări în curs de dezvoltare devenind actori politici și economici majori, ceea ce a condus la un nou echilibru al puterii și influenței, din care decurg roluri și responsabilități noi, |
| --- | --- |

H.

întrucât trebuie avute în vedere schimbările radicale la nivel geopolitic mondial din ultimele decenii, unele țări în curs de dezvoltare devenind actori politici și economici majori, ceea ce a condus la un nou echilibru al puterii și influenței, din care decurg roluri și responsabilități noi,

| I. | întrucât țările europene trebuie să facă alegeri critice pentru a-și menține prosperitatea și securitatea în viitor și întrucât adoptarea unui obiectiv național de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră care să fie în conformitate cu obiectivele privind schimbările climatice ale UE poate fi combinată cu o economie mai sănătoasă, cu o creștere a numărului de locuri de muncă ecologice și cu inovarea; |
| --- | --- |

I.

întrucât țările europene trebuie să facă alegeri critice pentru a-și menține prosperitatea și securitatea în viitor și întrucât adoptarea unui obiectiv național de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră care să fie în conformitate cu obiectivele privind schimbările climatice ale UE poate fi combinată cu o economie mai sănătoasă, cu o creștere a numărului de locuri de muncă ecologice și cu inovarea;

| J. | întrucât, conform unor estimări, femeile reprezintă 70 % dintre persoanele sărace la nivel mondial, realizează două treimi din totalul orelor de lucru, dar dețin mai puțin de 1 % din proprietăți și sunt, prin urmare, mai puțin capabile să se adapteze și mai vulnerabile la schimbările climatice; |
| --- | --- |

J.

întrucât, conform unor estimări, femeile reprezintă 70 % dintre persoanele sărace la nivel mondial, realizează două treimi din totalul orelor de lucru, dar dețin mai puțin de 1 % din proprietăți și sunt, prin urmare, mai puțin capabile să se adapteze și mai vulnerabile la schimbările climatice;

| K. | întrucât articolul 7 din Acordurile de la Cancun subliniază că „egalitatea de gen și participarea efectivă a femeilor și a populațiilor indigene sunt importante pentru eficiența acțiunilor în toate aspectele legate de schimbările climatice”; |
| --- | --- |

K.

întrucât articolul 7 din Acordurile de la Cancun subliniază că „egalitatea de gen și participarea efectivă a femeilor și a populațiilor indigene sunt importante pentru eficiența acțiunilor în toate aspectele legate de schimbările climatice”;

| L. | întrucât între raportarea din sectorul exploatării terenurilor, al schimbării destinației terenurilor și al silviculturii (LULUCF) în temeiul Convenției CCONUSC și contabilizarea emisiilor provenite din activitățile LULUCF în temeiul Protocolului de la Kyoto există diferențe semnificative în ceea ce privește domeniul de aplicare, structura și concepția, fapt care subminează eforturile părților de atenuare a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

L.

întrucât între raportarea din sectorul exploatării terenurilor, al schimbării destinației terenurilor și al silviculturii (LULUCF) în temeiul Convenției CCONUSC și contabilizarea emisiilor provenite din activitățile LULUCF în temeiul Protocolului de la Kyoto există diferențe semnificative în ceea ce privește domeniul de aplicare, structura și concepția, fapt care subminează eforturile părților de atenuare a schimbărilor climatice;

| M. | întrucât, în temeiul Protocolului de la Kyoto, contabilizarea activității de „administrare a pădurilor”, care generează cea mai mare parte a emisiilor din sectorul LULUCF, are caracter voluntar; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în temeiul Protocolului de la Kyoto, contabilizarea activității de „administrare a pădurilor”, care generează cea mai mare parte a emisiilor din sectorul LULUCF, are caracter voluntar;

| N. | întrucât raportul pe 2010 privind dezvoltarea mondială estimează că în țările sărace, costul incremental total al atenuării și adaptării se va situa între 170 și 275 de miliarde USD pe an până în 2030; |
| --- | --- |

N.

întrucât raportul pe 2010 privind dezvoltarea mondială estimează că în țările sărace, costul incremental total al atenuării și adaptării se va situa între 170 și 275 de miliarde USD pe an până în 2030;

| O. | întrucât orice acord referitor la schimbările climatice ar trebui să țină seama de procesele de dezvoltare existente atât la nivel internațional (și anume ODM și Declarația de la Paris privind eficiența ajutorului), cât și la nivel național (programele naționale de acțiune pentru adaptare); |
| --- | --- |

O.

întrucât orice acord referitor la schimbările climatice ar trebui să țină seama de procesele de dezvoltare existente atât la nivel internațional (și anume ODM și Declarația de la Paris privind eficiența ajutorului), cât și la nivel național (programele naționale de acțiune pentru adaptare);

| P. | întrucât ajutorul UE ar trebui să ajute țările în curs de dezvoltare să elimine treptat dezvoltarea care implică emisii ridicate de dioxid de carbon și să construiască infrastructuri cu emisii scăzute de dioxid de carbon, și întrucât ajutorul UE ar trebui, de asemenea, să sprijine dezvoltarea economică locală, locurile de muncă ecologice și reducerea sărăciei, și să nu fie legat de implicarea unor întreprinderi din UE sau folosit pentru subvenționarea acestora; |
| --- | --- |

P.

întrucât ajutorul UE ar trebui să ajute țările în curs de dezvoltare să elimine treptat dezvoltarea care implică emisii ridicate de dioxid de carbon și să construiască infrastructuri cu emisii scăzute de dioxid de carbon, și întrucât ajutorul UE ar trebui, de asemenea, să sprijine dezvoltarea economică locală, locurile de muncă ecologice și reducerea sărăciei, și să nu fie legat de implicarea unor întreprinderi din UE sau folosit pentru subvenționarea acestora;

| Q. | întrucât volumul actual al împrumuturilor acordate de Banca Mondială pentru sprijinirea producției de energie pe bază de combustibili solizi trebuie să fie în concordanță cu obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

Q.

întrucât volumul actual al împrumuturilor acordate de Banca Mondială pentru sprijinirea producției de energie pe bază de combustibili solizi trebuie să fie în concordanță cu obiectivul de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră;

| R. | întrucât membrii parlamentelor, în special din țările în curs de dezvoltare, pot și ar trebui să joace un rol decisiv în acest proces, asigurând responsabilitatea și eficiența guvernamentală, precum și oferind o legătură esențială, în ceea ce privește cunoștințele, cu alegătorii, ambele aspecte fiind importante pentru asigurarea rezistenței unei țări în fața schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

R.

întrucât membrii parlamentelor, în special din țările în curs de dezvoltare, pot și ar trebui să joace un rol decisiv în acest proces, asigurând responsabilitatea și eficiența guvernamentală, precum și oferind o legătură esențială, în ceea ce privește cunoștințele, cu alegătorii, ambele aspecte fiind importante pentru asigurarea rezistenței unei țări în fața schimbărilor climatice;

| S. | întrucât mecanismele financiare existente sunt complexe și fragmentate; întrucât angajamentul de a aloca 0,7 % din PIB pentru AOD (asistența oficială pentru dezvoltare), în vederea îndeplinirii ODM, nu a fost încă onorat de majoritatea țărilor donatoare; întrucât mecanismele financiare ale CCONUSC depind de întregirea resurselor prin intermediul contribuțiilor voluntare din partea donatorilor; |
| --- | --- |

S.

întrucât mecanismele financiare existente sunt complexe și fragmentate; întrucât angajamentul de a aloca 0,7 % din PIB pentru AOD (asistența oficială pentru dezvoltare), în vederea îndeplinirii ODM, nu a fost încă onorat de majoritatea țărilor donatoare; întrucât mecanismele financiare ale CCONUSC depind de întregirea resurselor prin intermediul contribuțiilor voluntare din partea donatorilor;

| T. | întrucât o mai bună guvernanță forestieră reprezintă o premisă fundamentală pentru reducerea durabilă a despăduririlor; întrucât negocierile legate de climă trebuie să reflecte încercările anterioare de a soluționa problema despăduririlor și a degradării pădurilor, precum Planul de acțiune FLEGT al UE, conceput pentru a combate defrișările ilegale printr-o bună gestionare forestieră; |
| --- | --- |

T.

întrucât o mai bună guvernanță forestieră reprezintă o premisă fundamentală pentru reducerea durabilă a despăduririlor; întrucât negocierile legate de climă trebuie să reflecte încercările anterioare de a soluționa problema despăduririlor și a degradării pădurilor, precum Planul de acțiune FLEGT al UE, conceput pentru a combate defrișările ilegale printr-o bună gestionare forestieră;

| U. | întrucât ar trebui înființat un sistem comun de monitorizare a tuturor instrumentelor de finanțare pentru adaptare, pentru a asigura un sistem de finanțare responsabil și transparent; |
| --- | --- |

U.

întrucât ar trebui înființat un sistem comun de monitorizare a tuturor instrumentelor de finanțare pentru adaptare, pentru a asigura un sistem de finanțare responsabil și transparent;

Obiective-cheie

| 1. | îndeamnă părțile să asigure încheierea unui acord internațional post-2012 cuprinzător, echitabil, ambițios și obligatoriu din punct de vedere juridic, care să aibă la bază sistemul de norme internaționale din Protocolul de la Kyoto, să fie în conformitate cu obiectivul de 2 °C și să urmărească reducerea cât mai rapidă a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel mondial și național; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă părțile să asigure încheierea unui acord internațional post-2012 cuprinzător, echitabil, ambițios și obligatoriu din punct de vedere juridic, care să aibă la bază sistemul de norme internaționale din Protocolul de la Kyoto, să fie în conformitate cu obiectivul de 2 °C și să urmărească reducerea cât mai rapidă a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivel mondial și național;

| 2. | invită șefii de stat și de guvern din toată lumea să dea dovadă de un adevărat spirit de conducere și de voință politică în timpul negocierilor, și să acorde acestei chestiuni cea mai înaltă prioritate; |
| --- | --- |

2.

invită șefii de stat și de guvern din toată lumea să dea dovadă de un adevărat spirit de conducere și de voință politică în timpul negocierilor, și să acorde acestei chestiuni cea mai înaltă prioritate;

| 3. | îndeamnă UE să își reitereze public și fără echivoc angajamentul ferm cu privire la Protocolul de la Kyoto și să adopte toate măsurile necesare în vederea evitării oricăror diferențe între perioadele de angajament ale Protocolului de la Kyoto; invită așadar UE să declare public, înaintea Conferinței de la Durban, că este gata să continue a doua perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto și să stabilească apoi măsuri concrete pentru a reduce decalajul enorm dintre obiectivele ambițioase de reducere din prezent și nivelurile necesare pentru a menține creșterea temperaturii pe glob sub 2 °C; invită UE să se asigure că decalajul este identificat și cuantificat la Conferința de la Durban și să solicite insistent măsuri pentru reducerea acestui decalaj; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă UE să își reitereze public și fără echivoc angajamentul ferm cu privire la Protocolul de la Kyoto și să adopte toate măsurile necesare în vederea evitării oricăror diferențe între perioadele de angajament ale Protocolului de la Kyoto; invită așadar UE să declare public, înaintea Conferinței de la Durban, că este gata să continue a doua perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto și să stabilească apoi măsuri concrete pentru a reduce decalajul enorm dintre obiectivele ambițioase de reducere din prezent și nivelurile necesare pentru a menține creșterea temperaturii pe glob sub 2 °C; invită UE să se asigure că decalajul este identificat și cuantificat la Conferința de la Durban și să solicite insistent măsuri pentru reducerea acestui decalaj;

| 4. | recunoaște, cu toate acestea, că sunt necesare progrese comparabile în cadrul Convenției, pentru a putea asigura un acord internațional echitabil, ambițios și juridic obligatoriu după 2012, care să conțină obiectivul de 2 °C; subliniază, în acest sens, importanța alianțelor (subglobale) cu statele cele mai progresiste ca mijloc de a oferi un impuls nou procesului de negociere; solicită COP să convină asupra unui mandat limitat în timp pentru a asigura implementarea cât mai rapidă a unui acord obligatoriu din punct de vedere juridic bazat pe Convenție, cel târziu până în 2015; reamintește, în acest sens, că țările industrializate trebuie să își reducă, până în 2020, emisiile cu 25-40 % sub nivelurile din 1990, în timp ce țările în curs de dezvoltare împreună ar trebui să atingă o diferență substanțială, până la o valoare inferioară ratei de creștere a emisiilor preconizată în prezent, de ordinul a 15-30 % până în 2020; |
| --- | --- |

4.

recunoaște, cu toate acestea, că sunt necesare progrese comparabile în cadrul Convenției, pentru a putea asigura un acord internațional echitabil, ambițios și juridic obligatoriu după 2012, care să conțină obiectivul de 2 °C; subliniază, în acest sens, importanța alianțelor (subglobale) cu statele cele mai progresiste ca mijloc de a oferi un impuls nou procesului de negociere; solicită COP să convină asupra unui mandat limitat în timp pentru a asigura implementarea cât mai rapidă a unui acord obligatoriu din punct de vedere juridic bazat pe Convenție, cel târziu până în 2015; reamintește, în acest sens, că țările industrializate trebuie să își reducă, până în 2020, emisiile cu 25-40 % sub nivelurile din 1990, în timp ce țările în curs de dezvoltare împreună ar trebui să atingă o diferență substanțială, până la o valoare inferioară ratei de creștere a emisiilor preconizată în prezent, de ordinul a 15-30 % până în 2020;

| 5. | îndeamnă toți partenerii internaționali să reducă decalajul enorm care există între datele științifice și angajamentele actuale ale părților și să prezinte angajamente și acțiuni pentru reducerea emisiilor mai ambițioase decât cele din Acordul de la Copenhaga, având la bază principiul „responsabilității comune, dar diferențiate”, și să abordeze problema emisiilor din transportul aerian și maritim internațional și cea a HFC, pentru a asigura coerența cu obiectivul de 2 °C; remarcă faptul că comunicarea detaliată adresată părților cu privire la consecințele angajamentelor actuale și cu privire la ceea ce trebuie făcut în continuare este un pas important pentru sensibilizarea părților și pentru asigurarea unor angajamente mai importante; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă toți partenerii internaționali să reducă decalajul enorm care există între datele științifice și angajamentele actuale ale părților și să prezinte angajamente și acțiuni pentru reducerea emisiilor mai ambițioase decât cele din Acordul de la Copenhaga, având la bază principiul „responsabilității comune, dar diferențiate”, și să abordeze problema emisiilor din transportul aerian și maritim internațional și cea a HFC, pentru a asigura coerența cu obiectivul de 2 °C; remarcă faptul că comunicarea detaliată adresată părților cu privire la consecințele angajamentelor actuale și cu privire la ceea ce trebuie făcut în continuare este un pas important pentru sensibilizarea părților și pentru asigurarea unor angajamente mai importante;

| 6. | subliniază importanța progreselor ce vor fi realizate la Conferința de la Durban pentru implementarea în continuare a Acordurilor de la Cancun la, pentru fixarea unei date de vârf pentru emisiile globale și a obiectivului global de reducere a emisiilor pentru 2050, pentru definirea unei traiectorii clare pentru 2050, inclusiv a unor obiective globale intermediare de reducere a emisiilor, pentru obținerea unui acord asupra instrumentelor politice care să asigure realizarea obiectivelor, precum și pentru abordarea problemei generale a formei viitoarelor angajamente, atât pentru țările dezvoltate cât și pentru cele în curs de dezvoltare; reiterează faptul că, potrivit dovezilor științifice prezentate de IPCC, obiectivul pragului de 2 °C necesită ca nivelul maxim al emisiilor globale de gaze cu efect de seră să fie atins până în 2015 cel târziu, acestea urmând să fie reduse cu cel puțin 50 % comparativ cu nivelurile anului 1990 până în 2050 și să continue să scadă ulterior; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța progreselor ce vor fi realizate la Conferința de la Durban pentru implementarea în continuare a Acordurilor de la Cancun la, pentru fixarea unei date de vârf pentru emisiile globale și a obiectivului global de reducere a emisiilor pentru 2050, pentru definirea unei traiectorii clare pentru 2050, inclusiv a unor obiective globale intermediare de reducere a emisiilor, pentru obținerea unui acord asupra instrumentelor politice care să asigure realizarea obiectivelor, precum și pentru abordarea problemei generale a formei viitoarelor angajamente, atât pentru țările dezvoltate cât și pentru cele în curs de dezvoltare; reiterează faptul că, potrivit dovezilor științifice prezentate de IPCC, obiectivul pragului de 2 °C necesită ca nivelul maxim al emisiilor globale de gaze cu efect de seră să fie atins până în 2015 cel târziu, acestea urmând să fie reduse cu cel puțin 50 % comparativ cu nivelurile anului 1990 până în 2050 și să continue să scadă ulterior;

| 7. | solicită ca, la Conferința de la Durban, să se stabilească un proces prin care să se determine dacă angajamentele de reducere a emisiilor bazate pe nivelurile anuale record, obiectivul de reducere până în 2050 și obiectivul de 2 °C sunt adecvate; |
| --- | --- |

7.

solicită ca, la Conferința de la Durban, să se stabilească un proces prin care să se determine dacă angajamentele de reducere a emisiilor bazate pe nivelurile anuale record, obiectivul de reducere până în 2050 și obiectivul de 2 °C sunt adecvate;

| 8. | salută Foaia de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050 care stabilește obiectivele pe termen lung, reconfirmând obiectivul UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 80-95 % până în 2050 pentru a menține creșterea temperaturii, în contextul schimbărilor climatice,sub 2 °C; ia act de concluzia potrivit căreia trebuie realizată în cadrul UE, până în 2050, o reducere de 80 %, iar o reducere liniară este justificată din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

8.

salută Foaia de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050 care stabilește obiectivele pe termen lung, reconfirmând obiectivul UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 80-95 % până în 2050 pentru a menține creșterea temperaturii, în contextul schimbărilor climatice,sub 2 °C; ia act de concluzia potrivit căreia trebuie realizată în cadrul UE, până în 2050, o reducere de 80 %, iar o reducere liniară este justificată din punct de vedere economic;

| 9. | reiterează faptul că emisiile cumulate sunt decisive pentru sistemul climatic; ia act de faptul că, chiar și în cazul îndeplinirii obiectivelor pentru 2050 conform etapelor prevăzute în foaia de parcurs a Comisiei, în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră, UE va fi în continuare responsabilă pentru emiterea unei cote aproape duble pe cap de locuitor din amprenta de carbon globală compatibilă cu obiectivul de 2 °C și că amânarea reducerii emisiilor crește cota cumulativă în mod semnificativ; |
| --- | --- |

9.

reiterează faptul că emisiile cumulate sunt decisive pentru sistemul climatic; ia act de faptul că, chiar și în cazul îndeplinirii obiectivelor pentru 2050 conform etapelor prevăzute în foaia de parcurs a Comisiei, în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră, UE va fi în continuare responsabilă pentru emiterea unei cote aproape duble pe cap de locuitor din amprenta de carbon globală compatibilă cu obiectivul de 2 °C și că amânarea reducerii emisiilor crește cota cumulativă în mod semnificativ;

| 10. | salută ultimele comunicări ale Comisiei Europene și analizele sale cu privire la modul în care se poate realiza obiectivul de 30 % în materie de protecție climatică; susține opinia exprimată în aceste comunicări, conform căreia, indiferent de rezultatele negocierilor internaționale, este în interesul UE să-și propună un obiectiv de protecție climatică de peste 20 %, deoarece acest lucru generează locuri de muncă ecologice și stimulează totodată creșterea economică și siguranța; |
| --- | --- |

10.

salută ultimele comunicări ale Comisiei Europene și analizele sale cu privire la modul în care se poate realiza obiectivul de 30 % în materie de protecție climatică; susține opinia exprimată în aceste comunicări, conform căreia, indiferent de rezultatele negocierilor internaționale, este în interesul UE să-și propună un obiectiv de protecție climatică de peste 20 %, deoarece acest lucru generează locuri de muncă ecologice și stimulează totodată creșterea economică și siguranța;

| 11. | solicită UE și statelor membre, pe baza unor așteptări realiste cu privire la rezultatele probabile ale COP 17, să încheie cât mai multe acorduri parțiale în domenii precum știința, transferul tehnologic și LULUCF, pentru a menține evoluția globală pozitivă a negocierilor și pentru a oferi certitudini cu privire la viitoarele politici și negocieri legate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

11.

solicită UE și statelor membre, pe baza unor așteptări realiste cu privire la rezultatele probabile ale COP 17, să încheie cât mai multe acorduri parțiale în domenii precum știința, transferul tehnologic și LULUCF, pentru a menține evoluția globală pozitivă a negocierilor și pentru a oferi certitudini cu privire la viitoarele politici și negocieri legate de schimbările climatice;

| 12. | invită UE și statele sale membre să instituie un principiu de „justiție climatică”; insistă asupra faptului că cea mai mare nedreptate s-ar produce în cazul în care UE nu ar combate schimbările climatice, pentru că cel mai mult ar avea de suferit populația săracă din țările sărace; |
| --- | --- |

12.

invită UE și statele sale membre să instituie un principiu de „justiție climatică”; insistă asupra faptului că cea mai mare nedreptate s-ar produce în cazul în care UE nu ar combate schimbările climatice, pentru că cel mai mult ar avea de suferit populația săracă din țările sărace;

| 13. | amintește faptul că țările sărace sunt cele mai vulnerabile la efectele schimbărilor climatice și au cea mai redusă capacitate de adaptare; |
| --- | --- |

13.

amintește faptul că țările sărace sunt cele mai vulnerabile la efectele schimbărilor climatice și au cea mai redusă capacitate de adaptare;

| 14. | subliniază faptul că reacțiile la schimbările climatice au un impact asupra egalității de gen la toate nivelurile și, pentru a asigura soluții favorabile pentru toți și pentru a evita inegalitățile tot mai grave, dimensiunea de gen ar trebui integrată în politicile privind clima în conformitate cu acordurile globale privind integrarea principiului egalității între femei și bărbați și cu Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că reacțiile la schimbările climatice au un impact asupra egalității de gen la toate nivelurile și, pentru a asigura soluții favorabile pentru toți și pentru a evita inegalitățile tot mai grave, dimensiunea de gen ar trebui integrată în politicile privind clima în conformitate cu acordurile globale privind integrarea principiului egalității între femei și bărbați și cu Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor;

Strategia UE

| 15. | subliniază necesitatea unei acțiuni mai extinse și mai eficiente a diplomației UE pentru mediu susținută de către toate instituțiile UE, înaintea Conferinței de la Durban (în special în ceea ce privește relațiile UE cu Africa), care să urmărească prezentarea unui profil mai clar al UE în cadrul politicilor destinate schimbărilor climatice, aducând o dinamică nouă în cadrul negocierilor internaționale în domeniu și încurajând partenerii din întreaga lume să introducă reduceri obligatorii ale emisiilor și măsuri adecvate de reducere și adaptare la schimbările climatice, în special cu referire la propunerea UE privind eliminarea completă a emisiilor de dioxid de carbon până în 2050; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea unei acțiuni mai extinse și mai eficiente a diplomației UE pentru mediu susținută de către toate instituțiile UE, înaintea Conferinței de la Durban (în special în ceea ce privește relațiile UE cu Africa), care să urmărească prezentarea unui profil mai clar al UE în cadrul politicilor destinate schimbărilor climatice, aducând o dinamică nouă în cadrul negocierilor internaționale în domeniu și încurajând partenerii din întreaga lume să introducă reduceri obligatorii ale emisiilor și măsuri adecvate de reducere și adaptare la schimbările climatice, în special cu referire la propunerea UE privind eliminarea completă a emisiilor de dioxid de carbon până în 2050;

| 16. | invită Uniunea Europeană să preia inițiativa și să elaboreze o politică proprie ambițioasă în domeniul climei, care să reducă schimbările climatice, pentru a demonstra avantajele unei astfel de politici și a încuraja alte țări să facă același lucru; |
| --- | --- |

16.

invită Uniunea Europeană să preia inițiativa și să elaboreze o politică proprie ambițioasă în domeniul climei, care să reducă schimbările climatice, pentru a demonstra avantajele unei astfel de politici și a încuraja alte țări să facă același lucru;

| 17. | subliniază, în acest context, că este important ca Uniunea Europeană, ca actor major, cu un mesaj unitar, să urmărească un acord internațional ambițios, să aibă ambiții mari în negocierile COP 17 și să rămână unită; |
| --- | --- |

17.

subliniază, în acest context, că este important ca Uniunea Europeană, ca actor major, cu un mesaj unitar, să urmărească un acord internațional ambițios, să aibă ambiții mari în negocierile COP 17 și să rămână unită;

| 18. | subliniază poziția unică a Uniunii Europene ca entitate supranațională care, pentru a crește eficiența metodelor sale de lucru, a trecut de la unanimitate la majoritate calificată în procesul decizional, ceea ce ar putea reprezenta o cale de urmat în viitor pentru CCONUSC; |
| --- | --- |

18.

subliniază poziția unică a Uniunii Europene ca entitate supranațională care, pentru a crește eficiența metodelor sale de lucru, a trecut de la unanimitate la majoritate calificată în procesul decizional, ceea ce ar putea reprezenta o cale de urmat în viitor pentru CCONUSC;

| 19. | subliniază că, pentru a oferi un nou impuls și o nouă direcție în viitoarele negocieri, ar trebui să se acorde mai multă atenție faptului că, prin combaterea schimbărilor climatice, se pot crea atât oportunități economice, cât și modalități de formare a unor societăți bazate pe o utilizare mai eficientă a resurselor în general; |
| --- | --- |

19.

subliniază că, pentru a oferi un nou impuls și o nouă direcție în viitoarele negocieri, ar trebui să se acorde mai multă atenție faptului că, prin combaterea schimbărilor climatice, se pot crea atât oportunități economice, cât și modalități de formare a unor societăți bazate pe o utilizare mai eficientă a resurselor în general;

| 20. | este de părere că o consolidare a capacităților – nu numai în ceea ce privește transferul de tehnologie, ci și la nivel general – este de o importanță vitală și că, pentru aceasta, este necesară o abordare integrată și o arhitectură instituțională raționalizată, care să stimuleze sinergiile și coordonarea; |
| --- | --- |

20.

este de părere că o consolidare a capacităților – nu numai în ceea ce privește transferul de tehnologie, ci și la nivel general – este de o importanță vitală și că, pentru aceasta, este necesară o abordare integrată și o arhitectură instituțională raționalizată, care să stimuleze sinergiile și coordonarea;

| 21. | subliniază importanța integrării sistematice a egalității de gen ca aspect transversal în structura de guvernanță a Fondului pentru combaterea schimbărilor climatice și a orientărilor operaționale; |
| --- | --- |

21.

subliniază importanța integrării sistematice a egalității de gen ca aspect transversal în structura de guvernanță a Fondului pentru combaterea schimbărilor climatice și a orientărilor operaționale;

| 22. | subliniază faptul că participarea echilibrată între femei și bărbați în toate etapele procesului decizional și în toate aspectele legate de finanțare este esențială; invită UE să depună eforturi pentru o reprezentare a femeilor de cel puțin 40 % în toate organismele relevante; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că participarea echilibrată între femei și bărbați în toate etapele procesului decizional și în toate aspectele legate de finanțare este esențială; invită UE să depună eforturi pentru o reprezentare a femeilor de cel puțin 40 % în toate organismele relevante;

| 23. | subliniază faptul că, dacă UE ezită să se angajeze pentru o a doua perioadă în baza Protocolului de la Kyoto, aceasta va reprezenta un mesaj extrem de negativ pentru țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că, dacă UE ezită să se angajeze pentru o a doua perioadă în baza Protocolului de la Kyoto, aceasta va reprezenta un mesaj extrem de negativ pentru țările în curs de dezvoltare;

Consolidarea Acordurilor de la Cancun la Conferința de la Durban

| 24. | salută succesele înregistrate prin încheierea Acordurilor de la Cancun la COP 16 în 2010, care recunosc problema globală urgentă a schimbărilor climatice și stabilesc obiective și modalități de soluționare a problemei, restabilind totodată încrederea în procesul CCONUSC ca mijloc de găsire a unei soluții globale privind schimbările climatice; solicită tuturor participanților să păstreze atmosfera pozitivă a negocierilor de la Cancun și așteaptă cu interes Conferința de la Durban pentru a avansa și mai mult în direcția continuării și consolidării unui regim multilateral reglementat privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

24.

salută succesele înregistrate prin încheierea Acordurilor de la Cancun la COP 16 în 2010, care recunosc problema globală urgentă a schimbărilor climatice și stabilesc obiective și modalități de soluționare a problemei, restabilind totodată încrederea în procesul CCONUSC ca mijloc de găsire a unei soluții globale privind schimbările climatice; solicită tuturor participanților să păstreze atmosfera pozitivă a negocierilor de la Cancun și așteaptă cu interes Conferința de la Durban pentru a avansa și mai mult în direcția continuării și consolidării unui regim multilateral reglementat privind schimbările climatice;

| 25. | reamintește în special recunoașterea obiectivului de 2 °C în cadrul Acordurilor de la Cancun, inclusiv necesitatea luării în considerare, cu ocazia primei revizuiri, a consolidării obiectivului global pe termen lung pe baza celor mai bune date științifice disponibile, referitor la o creștere globală a temperaturii de 1,5 °C, și demararea unui proces de definire a datei de vârf a emisiilor globale și a obiectivului de reducere a emisiilor globale pentru 2050, precum și măsuri politice care să permită realizarea obiectivelor stabilite; |
| --- | --- |

25.

reamintește în special recunoașterea obiectivului de 2 °C în cadrul Acordurilor de la Cancun, inclusiv necesitatea luării în considerare, cu ocazia primei revizuiri, a consolidării obiectivului global pe termen lung pe baza celor mai bune date științifice disponibile, referitor la o creștere globală a temperaturii de 1,5 °C, și demararea unui proces de definire a datei de vârf a emisiilor globale și a obiectivului de reducere a emisiilor globale pentru 2050, precum și măsuri politice care să permită realizarea obiectivelor stabilite;

| 26. | invită părțile să se folosească de Conferința de la Durban pentru a pune în funcție mecanismele necesare convenite (cum ar fi Fondul ecologic pentru climă, Comisia pentru adaptare), pentru a se concentra asupra creării unui mecanism tehnologic (inclusiv a Centrului și a Rețelei pentru climă) și a unui registru în care să fie consemnate acțiunile de reducere a emisiilor ale țărilor în curs de dezvoltare care au nevoie de sprijin internațional, precum și pentru a aborda problemele importante restante și pentru a avansa în stabilirea formei juridice a viitorului cadru post-2012 și a unui termen pentru asigurarea unui acord cu privire la acest cadru; |
| --- | --- |

26.

invită părțile să se folosească de Conferința de la Durban pentru a pune în funcție mecanismele necesare convenite (cum ar fi Fondul ecologic pentru climă, Comisia pentru adaptare), pentru a se concentra asupra creării unui mecanism tehnologic (inclusiv a Centrului și a Rețelei pentru climă) și a unui registru în care să fie consemnate acțiunile de reducere a emisiilor ale țărilor în curs de dezvoltare care au nevoie de sprijin internațional, precum și pentru a aborda problemele importante restante și pentru a avansa în stabilirea formei juridice a viitorului cadru post-2012 și a unui termen pentru asigurarea unui acord cu privire la acest cadru;

| 27. | subliniază necesitatea unor eforturi suplimentare, la Conferința de la Durban, pentru a elabora dispozițiile privind transparența angajamentelor și a acțiunilor, precum și necesitatea de a cădea de acord asupra unui program de lucru clar în acest sens, care să includă măsurarea, raportarea și verificarea (MRV); |
| --- | --- |

27.

subliniază necesitatea unor eforturi suplimentare, la Conferința de la Durban, pentru a elabora dispozițiile privind transparența angajamentelor și a acțiunilor, precum și necesitatea de a cădea de acord asupra unui program de lucru clar în acest sens, care să includă măsurarea, raportarea și verificarea (MRV);

| 28. | constată că există încă discrepanțe la nivelul abordărilor sectoriale și a celor care nu se bazează pe piață și subliniază necesitatea de a aborda în special producția și consumul de hidrofluorocarburi (HFC) în temeiul Protocolul de la Montreal; observă că este necesară o abordare cuprinzătoare la nivel internațional cu privire la emisiile antropogene fără CO2 care au o influență asupra climei, nu în ultimul rând pentru că costul reducerii acestor emisii este mai scăzut decât cel al reducerilor preconizate în sectorul carbonic, chiar și dacă se ia în considerare prețul actual al carbonului; solicită reformarea mecanismelor bazate pe proiecte, precum mecanismul de dezvoltare nepoluantă (MDN) și mecanismul de aplicare comună (MAC), evitând blocarea într-o infrastructură cu emisii ridicate de carbon, prin utilizarea necorespunzătoare a unor mecanisme flexibile, care conduc la o creștere a costurilor generale necesare pentru a atinge obiectivul de decarbonizare prin stabilirea unor standarde stricte legate de calitatea proiectelor, care să garanteze respectarea drepturilor omului și să ducă la reduceri ulterioare fiabile, ușor de verificat și reale ale emisiilor și să sprijine dezvoltarea sustenabilă în țările în curs de dezvoltare; în plus, sprijină opinia Comisiei potrivit căreia ar trebui să se ajungă la un acord cu privire la mecanisme sectoriale pentru țările în curs de dezvoltare mai avansate din punct de vedere economic, pentru perioada de după 2012, menținând accesul țărilor cel mai puțin dezvoltate la CDM de înaltă calitate; solicită ca orice mecanism internațional sectorial nou de acordare de credite compensatorii să asigure integritatea mediului și să includă beneficii climatice dincolo de abaterea de 15-30 % de la status-quo; |
| --- | --- |

28.

constată că există încă discrepanțe la nivelul abordărilor sectoriale și a celor care nu se bazează pe piață și subliniază necesitatea de a aborda în special producția și consumul de hidrofluorocarburi (HFC) în temeiul Protocolul de la Montreal; observă că este necesară o abordare cuprinzătoare la nivel internațional cu privire la emisiile antropogene fără CO2 care au o influență asupra climei, nu în ultimul rând pentru că costul reducerii acestor emisii este mai scăzut decât cel al reducerilor preconizate în sectorul carbonic, chiar și dacă se ia în considerare prețul actual al carbonului; solicită reformarea mecanismelor bazate pe proiecte, precum mecanismul de dezvoltare nepoluantă (MDN) și mecanismul de aplicare comună (MAC), evitând blocarea într-o infrastructură cu emisii ridicate de carbon, prin utilizarea necorespunzătoare a unor mecanisme flexibile, care conduc la o creștere a costurilor generale necesare pentru a atinge obiectivul de decarbonizare prin stabilirea unor standarde stricte legate de calitatea proiectelor, care să garanteze respectarea drepturilor omului și să ducă la reduceri ulterioare fiabile, ușor de verificat și reale ale emisiilor și să sprijine dezvoltarea sustenabilă în țările în curs de dezvoltare; în plus, sprijină opinia Comisiei potrivit căreia ar trebui să se ajungă la un acord cu privire la mecanisme sectoriale pentru țările în curs de dezvoltare mai avansate din punct de vedere economic, pentru perioada de după 2012, menținând accesul țărilor cel mai puțin dezvoltate la CDM de înaltă calitate; solicită ca orice mecanism internațional sectorial nou de acordare de credite compensatorii să asigure integritatea mediului și să includă beneficii climatice dincolo de abaterea de 15-30 % de la status-quo;

| 29. | solicită ca eficiența ecologică a obiectivelor de reducere a emisiilor din anexa I să constituie principiul director al abordării adoptate de UE cu privire la normele internaționale de contabilitate pentru administrarea pădurilor, la crearea unor mecanisme flexibile și la luarea în calcul a oricărei depășiri a obiectivelor în timpul primei perioade de angajamente din cadrul Protocolului de la Kyoto pentru obiectivele de după 2012; |
| --- | --- |

29.

solicită ca eficiența ecologică a obiectivelor de reducere a emisiilor din anexa I să constituie principiul director al abordării adoptate de UE cu privire la normele internaționale de contabilitate pentru administrarea pădurilor, la crearea unor mecanisme flexibile și la luarea în calcul a oricărei depășiri a obiectivelor în timpul primei perioade de angajamente din cadrul Protocolului de la Kyoto pentru obiectivele de după 2012;

| 30. | recunoaște importanța unei adaptări proactive la consecințele inevitabile ale schimbărilor climatice, în special în acele regiuni ale lumii care sunt în cea mai mare măsură afectate acestea, având în atenție cu precădere protejarea grupurilor celor mai vulnerabile din societățile respective; solicită, de aceea, ca la Durban să se ajungă la un acord care să cuprindă angajamente politice și financiare ferme de asistare a țărilor în curs de dezvoltare în procesul de consolidare a capacităților; |
| --- | --- |

30.

recunoaște importanța unei adaptări proactive la consecințele inevitabile ale schimbărilor climatice, în special în acele regiuni ale lumii care sunt în cea mai mare măsură afectate acestea, având în atenție cu precădere protejarea grupurilor celor mai vulnerabile din societățile respective; solicită, de aceea, ca la Durban să se ajungă la un acord care să cuprindă angajamente politice și financiare ferme de asistare a țărilor în curs de dezvoltare în procesul de consolidare a capacităților;

Finanțare

| 31. | reamintește faptul că țările dezvoltate s-au angajat să furnizeze resurse noi și suplimentare care provin din surse publice și private însumând cel puțin 30 miliarde USD în perioada 2010-2012 și 100 miliarde USD pe an până în 2020, acordându-se o atenție deosebită țărilor vulnerabile și celor cel mai puțin dezvoltate; invită Comisia și statele membre să își respecte angajamentele și să garanteze că resursele pentru adaptarea la schimbările climatice și atenuarea acestora vin în completarea obiectivului de 0,7 % din AOD, precum și să precizeze în ce măsură angajamentele vor fi acoperite din fonduri publice; subliniază, de asemenea, necesitatea mobilizării atât a fondurilor naționale, cât și a celor internaționale din toate sursele posibile pentru a contribui la realizarea acestui obiectiv și pentru a identifica o cale pentru a introduce măsuri suplimentare de reducere a emisiilor în perioada 2013-2020; invită în continuare Conferința părților să stabilească un cadru pentru finanțarea măsurilor privind clima din perioada intermediară 20132020; în plus, subliniază necesitatea ca aceste finanțări să fie acordate pe baza unor reguli corecte, transparente și nediscriminatorii și să fie însoțite de o consolidare eficientă a capacităților, de reducerea barierelor tarifare și netarifare privind bunurile, serviciile și investițiile de mediu, de un sprijin concret acordat infrastructurilor cu emisii reduse și de reguli bine definite și fiabile; |
| --- | --- |

31.

reamintește faptul că țările dezvoltate s-au angajat să furnizeze resurse noi și suplimentare care provin din surse publice și private însumând cel puțin 30 miliarde USD în perioada 2010-2012 și 100 miliarde USD pe an până în 2020, acordându-se o atenție deosebită țărilor vulnerabile și celor cel mai puțin dezvoltate; invită Comisia și statele membre să își respecte angajamentele și să garanteze că resursele pentru adaptarea la schimbările climatice și atenuarea acestora vin în completarea obiectivului de 0,7 % din AOD, precum și să precizeze în ce măsură angajamentele vor fi acoperite din fonduri publice; subliniază, de asemenea, necesitatea mobilizării atât a fondurilor naționale, cât și a celor internaționale din toate sursele posibile pentru a contribui la realizarea acestui obiectiv și pentru a identifica o cale pentru a introduce măsuri suplimentare de reducere a emisiilor în perioada 2013-2020; invită în continuare Conferința părților să stabilească un cadru pentru finanțarea măsurilor privind clima din perioada intermediară 20132020; în plus, subliniază necesitatea ca aceste finanțări să fie acordate pe baza unor reguli corecte, transparente și nediscriminatorii și să fie însoțite de o consolidare eficientă a capacităților, de reducerea barierelor tarifare și netarifare privind bunurile, serviciile și investițiile de mediu, de un sprijin concret acordat infrastructurilor cu emisii reduse și de reguli bine definite și fiabile;

| 32. | subliniază faptul că sunt necesare surse diverse și invită părțile să caute și alte surse de finanțare pe termen lung, capabile să genereze noile fluxuri financiare necesare, care să le completeze pe cele existente și să fie adecvate și previzibile; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că sunt necesare surse diverse și invită părțile să caute și alte surse de finanțare pe termen lung, capabile să genereze noile fluxuri financiare necesare, care să le completeze pe cele existente și să fie adecvate și previzibile;

| 33. | invită UE și statele membre ale acesteia să asigure o raportare cuprinzătoare și transparentă privind punerea în aplicare a unei finanțări rapide, precum și sprijinirea oportună a punerii în aplicare a măsurilor de atenuare și de adaptare în țările în curs de dezvoltare, și subliniază necesitatea de a evita un deficit al finanțării după 2012 (atunci când se încheie perioada de finanțare inițială rapidă) și să depună eforturi pentru a identifica o modalitate de a spori finanțarea măsurilor privind clima în perioada 2013-2020; |
| --- | --- |

33.

invită UE și statele membre ale acesteia să asigure o raportare cuprinzătoare și transparentă privind punerea în aplicare a unei finanțări rapide, precum și sprijinirea oportună a punerii în aplicare a măsurilor de atenuare și de adaptare în țările în curs de dezvoltare, și subliniază necesitatea de a evita un deficit al finanțării după 2012 (atunci când se încheie perioada de finanțare inițială rapidă) și să depună eforturi pentru a identifica o modalitate de a spori finanțarea măsurilor privind clima în perioada 2013-2020;

| 34. | subliniază importanța unor statistici fiabile privind emisiile, care să conțină date comparabile și rapoarte de evaluare periodice; |
| --- | --- |

34.

subliniază importanța unor statistici fiabile privind emisiile, care să conțină date comparabile și rapoarte de evaluare periodice;

| 35. | solicită Conferința de la Durban să se ia măsuri concrete pentru punerea în aplicare a Acordurilor de la Cancun în ceea ce privește finanțarea pe termen lung, inclusiv sursele și extinderea finanțării după finanțarea rapidă începând din 2013; solicită, în acest context, utilizarea unor surse inovatoare de finanțare, stabilirea la nivel internațional a unei taxe pe tranzacțiile financiare și utilizarea veniturilor îndeosebi pentru a sprijini acțiunile de combatere a schimbărilor climatice din țările în curs de dezvoltare, în conformitate cu obiectivele stabilite în cadrul CCONUSC; |
| --- | --- |

35.

solicită Conferința de la Durban să se ia măsuri concrete pentru punerea în aplicare a Acordurilor de la Cancun în ceea ce privește finanțarea pe termen lung, inclusiv sursele și extinderea finanțării după finanțarea rapidă începând din 2013; solicită, în acest context, utilizarea unor surse inovatoare de finanțare, stabilirea la nivel internațional a unei taxe pe tranzacțiile financiare și utilizarea veniturilor îndeosebi pentru a sprijini acțiunile de combatere a schimbărilor climatice din țările în curs de dezvoltare, în conformitate cu obiectivele stabilite în cadrul CCONUSC;

| 36. | invită părțile să pună integral în funcțiune Fondul verde pentru climă la Conferința de la Durban și să îl dezvolte într-un mod care să garanteze că noul fond este capabil să sprijine schimbări profunde către o evoluție caracterizată de un nivel redus de emisii de dioxid de carbon și de o dezvoltare rezistentă la schimbările climatice în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

36.

invită părțile să pună integral în funcțiune Fondul verde pentru climă la Conferința de la Durban și să îl dezvolte într-un mod care să garanteze că noul fond este capabil să sprijine schimbări profunde către o evoluție caracterizată de un nivel redus de emisii de dioxid de carbon și de o dezvoltare rezistentă la schimbările climatice în țările în curs de dezvoltare;

| 37. | invită Conferința părților să definească principiul „nou și suplimentar”; |
| --- | --- |

37.

invită Conferința părților să definească principiul „nou și suplimentar”;

| 38. | subliniază importanța predictibilității și a continuității finanțării măsurilor privind clima; solicită o transparență deplină și măsuri adecvate pentru a asigura creșterea volumului finanțărilor acțiunilor privind clima între 2013 și 2020; solicită, în această privință, să se elimine dubla contabilizare; |
| --- | --- |

38.

subliniază importanța predictibilității și a continuității finanțării măsurilor privind clima; solicită o transparență deplină și măsuri adecvate pentru a asigura creșterea volumului finanțărilor acțiunilor privind clima între 2013 și 2020; solicită, în această privință, să se elimine dubla contabilizare;

| 39. | invită Comisia să definească cât mai curând modalitatea și instrumentele de promovare și facilitare a contribuțiilor sectorului privat la finanțarea țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia să definească cât mai curând modalitatea și instrumentele de promovare și facilitare a contribuțiilor sectorului privat la finanțarea țărilor în curs de dezvoltare;

| 40. | invită Comisia să se asigure că acordurile privind protecția drepturilor de proprietate intelectuală încheiate în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului, care constituie un instrument fundamental de încurajare a implicării sectorului privat în răspândirea de noi tehnologii, nu sunt repuse în discuție; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia să se asigure că acordurile privind protecția drepturilor de proprietate intelectuală încheiate în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului, care constituie un instrument fundamental de încurajare a implicării sectorului privat în răspândirea de noi tehnologii, nu sunt repuse în discuție;

| 41. | amintește că actualele fluxuri financiare dedicate climei și îndreptate către țările în curs de dezvoltare, deși sunt în creștere, acoperă doar o mică parte (mai puțin de 5 %) din sumele estimate de care ar avea nevoie țările în curs de dezvoltare pe parcursul a mai multor zeci de ani; |
| --- | --- |

41.

amintește că actualele fluxuri financiare dedicate climei și îndreptate către țările în curs de dezvoltare, deși sunt în creștere, acoperă doar o mică parte (mai puțin de 5 %) din sumele estimate de care ar avea nevoie țările în curs de dezvoltare pe parcursul a mai multor zeci de ani;

| 42. | insistă asupra necesității creării, la Durban, a unei structuri financiare coerente pentru schimbările climatice, în mod deosebit pentru a garanta că după 2012 nu va exista un deficit de finanțare; subliniază, în acest context, faptul că este nevoie atât de resurse noi (de exemplu taxa pe tranzacții financiare, emiterea de drepturi speciale de tragere, taxele din domeniul transportului maritim și aerian etc.), cât și de mecanisme eficiente de punere în aplicare; |
| --- | --- |

42.

insistă asupra necesității creării, la Durban, a unei structuri financiare coerente pentru schimbările climatice, în mod deosebit pentru a garanta că după 2012 nu va exista un deficit de finanțare; subliniază, în acest context, faptul că este nevoie atât de resurse noi (de exemplu taxa pe tranzacții financiare, emiterea de drepturi speciale de tragere, taxele din domeniul transportului maritim și aerian etc.), cât și de mecanisme eficiente de punere în aplicare;

| 43. | susține înființarea unui mecanism de control al conformității, pentru a asigura o îndeplinire mai eficientă a angajamentelor în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, finanțarea, tehnologia și consolidarea capacităților; |
| --- | --- |

43.

susține înființarea unui mecanism de control al conformității, pentru a asigura o îndeplinire mai eficientă a angajamentelor în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, finanțarea, tehnologia și consolidarea capacităților;

| 44. | invită donatorii să-și asume angajamentul în legătură cu sumele destinate reîntregirii resurselor Fondului global de mediu și, în acest cadru, să acorde în continuare o prioritate deosebită țărilor africane și să aloce resurse financiare pe baza nevoilor și priorităților țărilor; |
| --- | --- |

44.

invită donatorii să-și asume angajamentul în legătură cu sumele destinate reîntregirii resurselor Fondului global de mediu și, în acest cadru, să acorde în continuare o prioritate deosebită țărilor africane și să aloce resurse financiare pe baza nevoilor și priorităților țărilor;

| 45. | invită Comisia și statele membre UE să dezvolte legături mai strânse între ODM și schimbările climatice, prin încorporarea efectelor schimbărilor climatice și a adaptării la acestea în proiecte și programe ce au ca scop realizarea ODM și în toate strategiile mai extinse de reducere a sărăciei, precum și în politicile de dezvoltare; solicită, în acest context, Comisiei să își actualizeze instrumentul de raportare financiară, pentru a facilita analiza financiară a angajamentelor UE referitoare la climă, precum și să integreze mai bine problemele legat de climă în politicile de dezvoltare; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia și statele membre UE să dezvolte legături mai strânse între ODM și schimbările climatice, prin încorporarea efectelor schimbărilor climatice și a adaptării la acestea în proiecte și programe ce au ca scop realizarea ODM și în toate strategiile mai extinse de reducere a sărăciei, precum și în politicile de dezvoltare; solicită, în acest context, Comisiei să își actualizeze instrumentul de raportare financiară, pentru a facilita analiza financiară a angajamentelor UE referitoare la climă, precum și să integreze mai bine problemele legat de climă în politicile de dezvoltare;

| 46. | amintește faptul că numai finanțarea publică este fundamentală pentru a ajunge la comunitățile cele mai vulnerabile, care fac eforturi pentru a se adapta la schimbările climatice, precum și pentru a ajuta țările sărace să adopte strategii de dezvoltare durabilă; subliniază, de asemenea, că atât Comisia cât și guvernele statelor membre trebuie să se asigure că aceste fonduri vin în completarea obiectivelor privind ajutorul existente, în conformitate cu articolul 4 din CCONUSC; invită Comisia să prezinte, în conformitate cu Planul de acțiune de la Bali din decembrie 2007, criterii pentru „finanțarea suplimentară pentru probleme legate de climă” într-o manieră măsurabilă, raportabilă și verificabilă; |
| --- | --- |

46.

amintește faptul că numai finanțarea publică este fundamentală pentru a ajunge la comunitățile cele mai vulnerabile, care fac eforturi pentru a se adapta la schimbările climatice, precum și pentru a ajuta țările sărace să adopte strategii de dezvoltare durabilă; subliniază, de asemenea, că atât Comisia cât și guvernele statelor membre trebuie să se asigure că aceste fonduri vin în completarea obiectivelor privind ajutorul existente, în conformitate cu articolul 4 din CCONUSC; invită Comisia să prezinte, în conformitate cu Planul de acțiune de la Bali din decembrie 2007, criterii pentru „finanțarea suplimentară pentru probleme legate de climă” într-o manieră măsurabilă, raportabilă și verificabilă;

| 47. | amintește faptul că principiul „poluatorul plătește” vizează obținerea de efecte pozitive în ceea ce privește reducerea poluării și, cu toate acestea, există dificultăți în punerea sa în aplicare în țările în curs de dezvoltare; îndeamnă, prin urmare, la o abordare mai aprofundată a acestei probleme în cadrul finanțării privind schimbările climatice pentru țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

47.

amintește faptul că principiul „poluatorul plătește” vizează obținerea de efecte pozitive în ceea ce privește reducerea poluării și, cu toate acestea, există dificultăți în punerea sa în aplicare în țările în curs de dezvoltare; îndeamnă, prin urmare, la o abordare mai aprofundată a acestei probleme în cadrul finanțării privind schimbările climatice pentru țările în curs de dezvoltare;

| 48. | solicită Băncii mondiale să se asigure că portofoliul său ia în considerare în mod inteligent problema climei; |
| --- | --- |

48.

solicită Băncii mondiale să se asigure că portofoliul său ia în considerare în mod inteligent problema climei;

| 49. | subliniază că ar trebui garantat echilibrul între bărbați și femei în cadrul tuturor organismelor decizionale din sectorul finanțării măsurilor privind clima, inclusiv în cadrul Consiliului de conducere al Fondului verde pentru climă și al altor posibile subcomitete pentru mecanisme individuale de finanțare; subliniază faptul că membrilor societății civile, inclusiv reprezentanților organizațiilor active în domeniul egalității de gen și reprezentanților grupurilor de femei, ar trebui să li se acorde posibilitatea de a participa în mod activ la lucrările Consiliului de conducere al Fondului verde pentru climă și la cele ale organelor intermediare ale acestuia; |
| --- | --- |

49.

subliniază că ar trebui garantat echilibrul între bărbați și femei în cadrul tuturor organismelor decizionale din sectorul finanțării măsurilor privind clima, inclusiv în cadrul Consiliului de conducere al Fondului verde pentru climă și al altor posibile subcomitete pentru mecanisme individuale de finanțare; subliniază faptul că membrilor societății civile, inclusiv reprezentanților organizațiilor active în domeniul egalității de gen și reprezentanților grupurilor de femei, ar trebui să li se acorde posibilitatea de a participa în mod activ la lucrările Consiliului de conducere al Fondului verde pentru climă și la cele ale organelor intermediare ale acestuia;

| 50. | subliniază faptul că inegalitățile de gen în ceea ce privește accesul la resurse, inclusiv la creditare, la serviciile de informare publică, la informații și la tehnologie trebuie să fie luate în considerare la stabilirea activităților de reducere a emisiilor; subliniază faptul că eforturile de adaptare ar trebui să abordeze în mod sistematic și efectiv impactul specific al schimbărilor climatice asupra femeilor și bărbaților în domeniul energiei, apei, securității alimentare, al agriculturii și pescuitului, al biodiversității și serviciilor ecosistemice, al sănătății, industriei, așezărilor umane, al gestionării dezastrelor și conflictelor și al securității; |
| --- | --- |

50.

subliniază faptul că inegalitățile de gen în ceea ce privește accesul la resurse, inclusiv la creditare, la serviciile de informare publică, la informații și la tehnologie trebuie să fie luate în considerare la stabilirea activităților de reducere a emisiilor; subliniază faptul că eforturile de adaptare ar trebui să abordeze în mod sistematic și efectiv impactul specific al schimbărilor climatice asupra femeilor și bărbaților în domeniul energiei, apei, securității alimentare, al agriculturii și pescuitului, al biodiversității și serviciilor ecosistemice, al sănătății, industriei, așezărilor umane, al gestionării dezastrelor și conflictelor și al securității;

Trecerea la o economie și o industrie sustenabile

| 51. | subliniază faptul că multe țări avansează rapid în direcția noii economii ecologice și aceasta din diferite motive, printre care protecția climei, deficitul de resurse și eficiența utilizării resurselor, securitatea energetică, inovarea și competitivitatea; remarcă, de exemplu, amploarea programelor de investiții destinate tranziției energetice în țări precum Statele Unite ale Americii, China și Coreea de Sud; invită Comisia să analizeze astfel de programe, inclusiv nivelul obiectivelor lor și să evalueze riscul ca UE să piardă rolul de lider; |
| --- | --- |

51.

subliniază faptul că multe țări avansează rapid în direcția noii economii ecologice și aceasta din diferite motive, printre care protecția climei, deficitul de resurse și eficiența utilizării resurselor, securitatea energetică, inovarea și competitivitatea; remarcă, de exemplu, amploarea programelor de investiții destinate tranziției energetice în țări precum Statele Unite ale Americii, China și Coreea de Sud; invită Comisia să analizeze astfel de programe, inclusiv nivelul obiectivelor lor și să evalueze riscul ca UE să piardă rolul de lider;

| 52. | salută aceste mișcări internaționale și reiterează faptul că acțiunea coordonată la nivel internațional contribuie la abordarea preocupărilor legate de relocarea emisiilor de dioxid de carbon din sectoarele în cauză relevante, în special sectoarele mari consumatoare de energie; solicită încheierea unui acord pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel internațional pentru industriile mari producătoare de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

52.

salută aceste mișcări internaționale și reiterează faptul că acțiunea coordonată la nivel internațional contribuie la abordarea preocupărilor legate de relocarea emisiilor de dioxid de carbon din sectoarele în cauză relevante, în special sectoarele mari consumatoare de energie; solicită încheierea unui acord pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel internațional pentru industriile mari producătoare de dioxid de carbon;

| 53. | este preocupat de faptul că criza financiară și bugetară care afectează majoritatea economiilor industrializate a diminuat nivelul atenției guvernelor față de negocierile internaționale privind clima de la Durban; consideră că efortul UE de a-și transforma economia nu trebuie să se diminueze, de exemplu în scopul de a evita relocarea locurilor de muncă și, în special, a locurilor de muncă ecologice, și că UE trebuie să-și convingă partenerii din întreaga lume, inclusiv China și SUA, că reducerea emisiilor este posibilă fără o pierdere a competitivității și a locurilor de muncă, în special dacă acestea sunt efectuate în mod colectiv; |
| --- | --- |

53.

este preocupat de faptul că criza financiară și bugetară care afectează majoritatea economiilor industrializate a diminuat nivelul atenției guvernelor față de negocierile internaționale privind clima de la Durban; consideră că efortul UE de a-și transforma economia nu trebuie să se diminueze, de exemplu în scopul de a evita relocarea locurilor de muncă și, în special, a locurilor de muncă ecologice, și că UE trebuie să-și convingă partenerii din întreaga lume, inclusiv China și SUA, că reducerea emisiilor este posibilă fără o pierdere a competitivității și a locurilor de muncă, în special dacă acestea sunt efectuate în mod colectiv;

| 54. | subliniază necesitatea de a concepe și de a pune în aplicare urgent o strategie globală privind materiile prime și resursele, inclusiv în ceea ce privește utilizarea eficientă a resurselor în toate sectoarele economiei, atât în țările dezvoltate, cât și în țările în curs de dezvoltare, pentru a obține o creștere economică durabilă pe termen lung, și invită UE și statele sale membre să ofere un exemplu în acest sens; invită UE și statele sale membre să sprijine țările în curs de dezvoltare atât la nivel național, cât și local, punând la dispoziție expertiza proprie în ceea ce privește exploatarea durabilă, eficiența sporită a resurselor, reutilizarea și reciclarea; |
| --- | --- |

54.

subliniază necesitatea de a concepe și de a pune în aplicare urgent o strategie globală privind materiile prime și resursele, inclusiv în ceea ce privește utilizarea eficientă a resurselor în toate sectoarele economiei, atât în țările dezvoltate, cât și în țările în curs de dezvoltare, pentru a obține o creștere economică durabilă pe termen lung, și invită UE și statele sale membre să ofere un exemplu în acest sens; invită UE și statele sale membre să sprijine țările în curs de dezvoltare atât la nivel național, cât și local, punând la dispoziție expertiza proprie în ceea ce privește exploatarea durabilă, eficiența sporită a resurselor, reutilizarea și reciclarea;

| 55. | consideră că abordările sectoriale combinate cu limite maxime la nivelul întregii economii în țările industrializate pot contribui la reconcilierea luptei împotriva schimbărilor climatice cu competitivitatea și creșterea economică; subliniază importanța adoptării unei abordări holistice, orizontale, sectoriale a emisiilor industriale ca o valoare adăugată în negocierile internaționale și în ceea ce privește obiectivele europene privind emisiile de CO2; speră că o astfel de abordare ar putea, de asemenea, face parte dintr-un cadru internațional post-2012 pentru combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

55.

consideră că abordările sectoriale combinate cu limite maxime la nivelul întregii economii în țările industrializate pot contribui la reconcilierea luptei împotriva schimbărilor climatice cu competitivitatea și creșterea economică; subliniază importanța adoptării unei abordări holistice, orizontale, sectoriale a emisiilor industriale ca o valoare adăugată în negocierile internaționale și în ceea ce privește obiectivele europene privind emisiile de CO2; speră că o astfel de abordare ar putea, de asemenea, face parte dintr-un cadru internațional post-2012 pentru combaterea schimbărilor climatice;

| 56. | subliniază rolul mecanismului de dezvoltare nepoluantă în reducerea emisiilor și în accelerarea transferului de tehnologie de către industria europeană; reamintește că este necesară reformarea mecanismului de dezvoltare nepoluantă în sensul impunerii unei calități stricte a proiectelor pentru a garanta un standard ridicat al acestora, cu reduceri fiabile, verificabile și cu adevărat suplimentare ale emisiilor și care să sprijine, de asemenea, dezvoltarea durabilă în țările respective; consideră că, în viitor, mecanismul de dezvoltare nepoluantă ar trebui să se limiteze la țările cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

56.

subliniază rolul mecanismului de dezvoltare nepoluantă în reducerea emisiilor și în accelerarea transferului de tehnologie de către industria europeană; reamintește că este necesară reformarea mecanismului de dezvoltare nepoluantă în sensul impunerii unei calități stricte a proiectelor pentru a garanta un standard ridicat al acestora, cu reduceri fiabile, verificabile și cu adevărat suplimentare ale emisiilor și care să sprijine, de asemenea, dezvoltarea durabilă în țările respective; consideră că, în viitor, mecanismul de dezvoltare nepoluantă ar trebui să se limiteze la țările cel mai puțin dezvoltate;

| 57. | reiterează faptul că piața globală a carbonului ar constitui o bază solidă pentru a realiza atât reduceri semnificative ale emisiilor, cât și condiții echitabile de concurență pentru industrie; invită UE și partenerii săi să găsească, în viitorul apropiat, modalitatea cea mai eficace pentru promovarea legăturilor dintre schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) și alte sisteme de comercializare ce urmăresc realizarea unei piețe globale a carbonului, asigurând o mai mare diversitate a opțiunilor de reducere a emisiilor, o dimensiune mai adecvată a pieței și a lichidităților, transparență și, în final, o alocare mai eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

57.

reiterează faptul că piața globală a carbonului ar constitui o bază solidă pentru a realiza atât reduceri semnificative ale emisiilor, cât și condiții echitabile de concurență pentru industrie; invită UE și partenerii săi să găsească, în viitorul apropiat, modalitatea cea mai eficace pentru promovarea legăturilor dintre schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) și alte sisteme de comercializare ce urmăresc realizarea unei piețe globale a carbonului, asigurând o mai mare diversitate a opțiunilor de reducere a emisiilor, o dimensiune mai adecvată a pieței și a lichidităților, transparență și, în final, o alocare mai eficientă a resurselor;

Cercetare și tehnologie

| 58. | salută acordul realizat la Cancun privind Cadrul de adaptare de la Cancun, cu scopul intensificării acțiunilor de adaptare la schimbările climatice, precum și a celor vizând crearea unui mecanism tehnologic, care să includă Comitetul executiv pentru tehnologie, un Centru și o Rețea de tehnologie climatică, și să stimuleze dezvoltarea și transferul tehnologiei, realizând un echilibru adecvat între adaptare și atenuare și drepturile de proprietate intelectuală, pentru sistemul să fie pe deplin operațional; |
| --- | --- |

58.

salută acordul realizat la Cancun privind Cadrul de adaptare de la Cancun, cu scopul intensificării acțiunilor de adaptare la schimbările climatice, precum și a celor vizând crearea unui mecanism tehnologic, care să includă Comitetul executiv pentru tehnologie, un Centru și o Rețea de tehnologie climatică, și să stimuleze dezvoltarea și transferul tehnologiei, realizând un echilibru adecvat între adaptare și atenuare și drepturile de proprietate intelectuală, pentru sistemul să fie pe deplin operațional;

| 59. | subliniază faptul că dezvoltarea și aplicarea tehnologiilor inovatoare sunt esențiale în lupta împotriva schimbărilor climatice și, în același timp, pentru a convinge partenerii UE din întreaga lume că reducerile de emisii sunt posibile fără o pierdere a competitivității și a locurilor de muncă; solicită un angajament internațional pentru creșterea investițiilor în cercetare și dezvoltare în domeniul tehnologiilor inovatoare în sectoarele de interes; consideră că este esențial ca Europa să conducă prin puterea exemplului, majorând considerabil cheltuielile pentru cercetare în domeniul tehnologiilor industriale și energetice ecologice și eficiente din punct de vedere energetic, și că Europa ar trebui să dezvolte o strânsă cooperare științifică în acest domeniu cu partenerii internaționali, cum ar fi țările BRIC și Statele Unite ale Americii; |
| --- | --- |

59.

subliniază faptul că dezvoltarea și aplicarea tehnologiilor inovatoare sunt esențiale în lupta împotriva schimbărilor climatice și, în același timp, pentru a convinge partenerii UE din întreaga lume că reducerile de emisii sunt posibile fără o pierdere a competitivității și a locurilor de muncă; solicită un angajament internațional pentru creșterea investițiilor în cercetare și dezvoltare în domeniul tehnologiilor inovatoare în sectoarele de interes; consideră că este esențial ca Europa să conducă prin puterea exemplului, majorând considerabil cheltuielile pentru cercetare în domeniul tehnologiilor industriale și energetice ecologice și eficiente din punct de vedere energetic, și că Europa ar trebui să dezvolte o strânsă cooperare științifică în acest domeniu cu partenerii internaționali, cum ar fi țările BRIC și Statele Unite ale Americii;

| 60. | consideră că inovarea este esențială pentru menținerea creșterii temperaturii globale sub 2 °C și observă că există modalități diferite de încurajare a inovării; invită Comisia să evalueze diferitele mecanisme pentru a recompensa întreprinderile ce dețin poziții de frunte, care diferă în funcție de capacitatea lor de a inova și de a transfera și aplica tehnologii la nivel global; |
| --- | --- |

60.

consideră că inovarea este esențială pentru menținerea creșterii temperaturii globale sub 2 °C și observă că există modalități diferite de încurajare a inovării; invită Comisia să evalueze diferitele mecanisme pentru a recompensa întreprinderile ce dețin poziții de frunte, care diferă în funcție de capacitatea lor de a inova și de a transfera și aplica tehnologii la nivel global;

| 61. | subliniază importanța realizării unei cooperări mai strânse între Europa și țările cele mai puțin dezvoltate; invită, prin urmare, Comisia să prezinte în timp util, înainte de Conferința de la Durban, idei pentru programele de cercetare comună cu privire la sursele alternative de energie și cu privire la modul în care UE poate să încurajeze cooperarea în diferite sectoare industriale între țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare, acordând o atenție deosebită Africii; |
| --- | --- |

61.

subliniază importanța realizării unei cooperări mai strânse între Europa și țările cele mai puțin dezvoltate; invită, prin urmare, Comisia să prezinte în timp util, înainte de Conferința de la Durban, idei pentru programele de cercetare comună cu privire la sursele alternative de energie și cu privire la modul în care UE poate să încurajeze cooperarea în diferite sectoare industriale între țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare, acordând o atenție deosebită Africii;

| 62. | îndeamnă la stabilirea unui cadru instituțional care să abordeze toate aspectele legate de dezvoltarea și transferul de tehnologie, în special printr-o concentrare deosebită asupra „tehnologiei adecvate” (AT), care este concepută ținându-se seama cu precădere de aspectele ecologice, etice, culturale, sociale, politice și economice ale comunității pe care o vizează; solicită crearea unui fond de brevete, în cadrul căruia mai multe brevete deținute de diferite entități, cum ar fi întreprinderi, universități sau institute de cercetare, sunt puse în comun la dispoziția celorlalți, în vederea producerii sau continuării cercetării; solicită, de asemenea, recunoașterea dreptului țărilor în curs de dezvoltare de a utiliza pe deplin facilitățile oferite de acordul TRIPS; |
| --- | --- |

62.

îndeamnă la stabilirea unui cadru instituțional care să abordeze toate aspectele legate de dezvoltarea și transferul de tehnologie, în special printr-o concentrare deosebită asupra „tehnologiei adecvate” (AT), care este concepută ținându-se seama cu precădere de aspectele ecologice, etice, culturale, sociale, politice și economice ale comunității pe care o vizează; solicită crearea unui fond de brevete, în cadrul căruia mai multe brevete deținute de diferite entități, cum ar fi întreprinderi, universități sau institute de cercetare, sunt puse în comun la dispoziția celorlalți, în vederea producerii sau continuării cercetării; solicită, de asemenea, recunoașterea dreptului țărilor în curs de dezvoltare de a utiliza pe deplin facilitățile oferite de acordul TRIPS;

| 63. | ia act de potențialul imens al energiilor regenerabile în multe țări în curs de dezvoltare; invită UE și statele membre să pună în aplicare proiecte privind energiile regenerabile în țări în curs de dezvoltare și să pună la dispoziția acestora tehnologie, expertiză și investiții; |
| --- | --- |

63.

ia act de potențialul imens al energiilor regenerabile în multe țări în curs de dezvoltare; invită UE și statele membre să pună în aplicare proiecte privind energiile regenerabile în țări în curs de dezvoltare și să pună la dispoziția acestora tehnologie, expertiză și investiții;

| 64. | consideră că sunt necesare studii adecvate privind migrația ca rezultat al schimbărilor climatice pentru a aborda în mod corespunzător această problemă. |
| --- | --- |

64.

consideră că sunt necesare studii adecvate privind migrația ca rezultat al schimbărilor climatice pentru a aborda în mod corespunzător această problemă.

Energia, eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor

| 65. | regretă că potențialul de economisire de energie nu este valorificat în mod corespunzător nici la nivel internațional, nici în UE; subliniază că economisirea de energie permite crearea de locuri de muncă și economii financiare și crește securitatea energetică, competitivitatea și nivelul de reducere a emisiilor; invită UE să acorde mai multă atenție economisirii de energie în cadrul negocierilor internaționale referitoare la transferul de tehnologie, la planurile de dezvoltare pentru țările în curs de dezvoltare sau la asistența financiară; |
| --- | --- |

65.

regretă că potențialul de economisire de energie nu este valorificat în mod corespunzător nici la nivel internațional, nici în UE; subliniază că economisirea de energie permite crearea de locuri de muncă și economii financiare și crește securitatea energetică, competitivitatea și nivelul de reducere a emisiilor; invită UE să acorde mai multă atenție economisirii de energie în cadrul negocierilor internaționale referitoare la transferul de tehnologie, la planurile de dezvoltare pentru țările în curs de dezvoltare sau la asistența financiară;

| 66. | consideră că este foarte important pentru negocierile privind schimbările climatice ca țările industrializate să își îndeplinească angajamentele de finanțare asumate la Copenhaga și Cancun; solicită punerea în aplicare rapidă și coordonată la nivel internațional a obiectivului G-20 de la Pittsburg de a elimina treptat pe termen mediu subvențiile ineficiente în favoarea combustibililor fosili, ceea ce ar demonstra o contribuție importantă la protejarea climei și care ar fi deosebit de relevantă în contextul actual al deficitului public din multe țări; |
| --- | --- |

66.

consideră că este foarte important pentru negocierile privind schimbările climatice ca țările industrializate să își îndeplinească angajamentele de finanțare asumate la Copenhaga și Cancun; solicită punerea în aplicare rapidă și coordonată la nivel internațional a obiectivului G-20 de la Pittsburg de a elimina treptat pe termen mediu subvențiile ineficiente în favoarea combustibililor fosili, ceea ce ar demonstra o contribuție importantă la protejarea climei și care ar fi deosebit de relevantă în contextul actual al deficitului public din multe țări;

| 67. | subliniază faptul că aproximativ 2 miliarde de persoane de pe tot globul nu au în continuare acces la energie durabilă și la prețuri accesibile; subliniază necesitatea de a aborda problema sărăciei energetice în conformitate cu obiectivele politicii privind schimbările climatice; constată disponibilitatea tehnologiilor energetice atât pentru protecția mediului la nivel global, cât și pentru îndeplinirea necesităților de dezvoltare locală; |
| --- | --- |

67.

subliniază faptul că aproximativ 2 miliarde de persoane de pe tot globul nu au în continuare acces la energie durabilă și la prețuri accesibile; subliniază necesitatea de a aborda problema sărăciei energetice în conformitate cu obiectivele politicii privind schimbările climatice; constată disponibilitatea tehnologiilor energetice atât pentru protecția mediului la nivel global, cât și pentru îndeplinirea necesităților de dezvoltare locală;

| 68. | consideră că Europa ar trebui să sprijine eforturile Africii de Sud de a spori capacitatea țărilor africane de a găsi parteneri și finanțare pentru investițiile în energia din surse regenerabile și în tehnologiile ecologice; |
| --- | --- |

68.

consideră că Europa ar trebui să sprijine eforturile Africii de Sud de a spori capacitatea țărilor africane de a găsi parteneri și finanțare pentru investițiile în energia din surse regenerabile și în tehnologiile ecologice;

Utilizarea terenurilor, schimbarea utilizării terenurilor și silvicultura (LULUCF)

| 69. | solicită stabilirea unui acord la Durban privind o serie de norme solide legate de LULUCF care să mărească nivelul de ambiție al părților vizate în anexa I, să realizeze reduceri ale emisiilor provenite din silvicultură și utilizarea terenurilor, să prevadă ca părțile vizate în anexa I să justifice orice creșteri ale emisiilor din LULUCF și să fie coerente cu angajamentele existente ale părților de a proteja și de a consolida puțurile și rezervoarele de gaze cu efect de seră pentru a conserva integritatea ecologică a contribuției acestui sector la reducerea emisiilor;
  pe lângă normele solide de contabilizare în domeniul LULUCF,
  solicită stabilirea unor măsuri
  de politică
  prin care să se recunoască valoarea carbonului stocat în produsele forestiere stocate; |
| --- | --- |

69.

solicită stabilirea unui acord la Durban privind o serie de norme solide legate de LULUCF care să mărească nivelul de ambiție al părților vizate în anexa I, să realizeze reduceri ale emisiilor provenite din silvicultură și utilizarea terenurilor, să prevadă ca părțile vizate în anexa I să justifice orice creșteri ale emisiilor din LULUCF și să fie coerente cu angajamentele existente ale părților de a proteja și de a consolida puțurile și rezervoarele de gaze cu efect de seră pentru a conserva integritatea ecologică a contribuției acestui sector la reducerea emisiilor;
  pe lângă normele solide de contabilizare în domeniul LULUCF,
  solicită stabilirea unor măsuri
  de politică
  prin care să se recunoască valoarea carbonului stocat în produsele forestiere stocate;

| 70. | consideră că raportarea în sectorul LULUCF trebuie să aibă un an/o perioadă ca bază istorică fixă și trebuie aplicată în cadrul Protocolului și al Convenției de la Kyoto; |
| --- | --- |

70.

consideră că raportarea în sectorul LULUCF trebuie să aibă un an/o perioadă ca bază istorică fixă și trebuie aplicată în cadrul Protocolului și al Convenției de la Kyoto;

| 71. | solicită, în acest sens, ca emisiile (eliminări și degajări) rezultate din administrarea pădurilor fie incluse în mod obligatoriu în angajamentele părților din anexa I, de reducere a emisiilor în sectorul LULUCF după -2012; |
| --- | --- |

71.

solicită, în acest sens, ca emisiile (eliminări și degajări) rezultate din administrarea pădurilor fie incluse în mod obligatoriu în angajamentele părților din anexa I, de reducere a emisiilor în sectorul LULUCF după -2012;

| 72. | invită Comisia, statele membre și toate părțile să colaboreze în cadrul Organismului auxiliar pentru consultanță științifică și tehnologică, precum și în cadrul altor organisme internaționale pentru a stabili o nouă definiție ONU a pădurilor pe bază de biom, care să reflecte diferențele mari de biodiversitate, precum și valorile de carbon din diferite biomuri, stabilind totodată o distincție clară între pădurile native și cele în care predomină monoculturile de arbori și de specii alogene; |
| --- | --- |

72.

invită Comisia, statele membre și toate părțile să colaboreze în cadrul Organismului auxiliar pentru consultanță științifică și tehnologică, precum și în cadrul altor organisme internaționale pentru a stabili o nouă definiție ONU a pădurilor pe bază de biom, care să reflecte diferențele mari de biodiversitate, precum și valorile de carbon din diferite biomuri, stabilind totodată o distincție clară între pădurile native și cele în care predomină monoculturile de arbori și de specii alogene;

| 73. | ia act cu îngrijorare de ipoteza neutralității, din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, a biomasei utilizate pentru producția energetică, ipoteză predominantă în contabilitatea conform CCONUSC; solicită stabilirea unor norme contabile noi și mai robuste, care să dezvăluie adevăratul potențial al energiei din surse ecologice de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

73.

ia act cu îngrijorare de ipoteza neutralității, din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, a biomasei utilizate pentru producția energetică, ipoteză predominantă în contabilitatea conform CCONUSC; solicită stabilirea unor norme contabile noi și mai robuste, care să dezvăluie adevăratul potențial al energiei din surse ecologice de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 74. | încurajează înființarea unui fond pentru recompensarea sau acordarea de stimulente pentru reducerea emisiilor prin intermediul practicilor sustenabile de gestionare a terenurilor, inclusiv prin conservarea pădurilor, gestionarea sustenabilă a pădurilor, evitarea despăduririlor, împăduriri și agricultură sustenabilă; |
| --- | --- |

74.

încurajează înființarea unui fond pentru recompensarea sau acordarea de stimulente pentru reducerea emisiilor prin intermediul practicilor sustenabile de gestionare a terenurilor, inclusiv prin conservarea pădurilor, gestionarea sustenabilă a pădurilor, evitarea despăduririlor, împăduriri și agricultură sustenabilă;

| 75. | amintește faptul că, pentru a reduce emisiile cauzate de despăduriri și de degradarea pădurilor, este nevoie să se treacă de la un proces limitat de cuantificare a fluxurilor de carbon aferente pădurilor la o abordare mai amplă, inclusiv la identificarea factorilor direcți și indirecți care provoacă despăduririle, pe baza unui proces de consultare similar celui propus de Acordul pentru parteneriat voluntar; |
| --- | --- |

75.

amintește faptul că, pentru a reduce emisiile cauzate de despăduriri și de degradarea pădurilor, este nevoie să se treacă de la un proces limitat de cuantificare a fluxurilor de carbon aferente pădurilor la o abordare mai amplă, inclusiv la identificarea factorilor direcți și indirecți care provoacă despăduririle, pe baza unui proces de consultare similar celui propus de Acordul pentru parteneriat voluntar;

Reducerea emisiilor provenite din despăduriri și din degradarea pădurilor

| 76. | recunoaște nevoia de stabilitate a cadrului juridic în cazul unui mecanism de finanțare pe termen lung pentru REDD+; îndeamnă Conferința părților să definească un mecanism pentru a mobiliza fonduri suplimentare destinate REDD+ din surse publice și private; |
| --- | --- |

76.

recunoaște nevoia de stabilitate a cadrului juridic în cazul unui mecanism de finanțare pe termen lung pentru REDD+; îndeamnă Conferința părților să definească un mecanism pentru a mobiliza fonduri suplimentare destinate REDD+ din surse publice și private;

| 77. | subliniază necesitatea continuării acțiunilor la COP 17 de implementare a REDD+ (reducerea emisiilor provenite din despădurire și din degradarea pădurilor), a rezolvării posibilelor deficiențe în acest sens, mai ales în ceea ce privește finanțarea pe termen lung și sistemele robuste și transparente de monitorizare forestieră, precum și a consultării efective a părților și a comunităților indigene și locale; |
| --- | --- |

77.

subliniază necesitatea continuării acțiunilor la COP 17 de implementare a REDD+ (reducerea emisiilor provenite din despădurire și din degradarea pădurilor), a rezolvării posibilelor deficiențe în acest sens, mai ales în ceea ce privește finanțarea pe termen lung și sistemele robuste și transparente de monitorizare forestieră, precum și a consultării efective a părților și a comunităților indigene și locale;

| 78. | subliniază faptul că felul în care este conceput mecanismul REDD+ ar trebui să asigure avantaje semnificative pentru biodiversitate și servicii ecosistemice esențiale pe lângă atenuarea schimbărilor climatice și ar trebui să contribuie la consolidarea drepturilor și la îmbunătățirea mijloacelor de trai ale persoanelor dependente de resursele forestiere, în special în comunitățile indigene și locale; |
| --- | --- |

78.

subliniază faptul că felul în care este conceput mecanismul REDD+ ar trebui să asigure avantaje semnificative pentru biodiversitate și servicii ecosistemice esențiale pe lângă atenuarea schimbărilor climatice și ar trebui să contribuie la consolidarea drepturilor și la îmbunătățirea mijloacelor de trai ale persoanelor dependente de resursele forestiere, în special în comunitățile indigene și locale;

| 79. | consideră că mecanismul de finanțare pentru REDD ar trebui să se bazeze pe criterii de performanță, inclusiv pe guvernanța forestieră, și să țină seama de obiectivele Planului strategic pentru biodiversitate 2011, convenit în cadrul CBD COP 10 de la Nagoya; |
| --- | --- |

79.

consideră că mecanismul de finanțare pentru REDD ar trebui să se bazeze pe criterii de performanță, inclusiv pe guvernanța forestieră, și să țină seama de obiectivele Planului strategic pentru biodiversitate 2011, convenit în cadrul CBD COP 10 de la Nagoya;

| 80. | subliniază necesitatea de a accelera finanțarea publică, bazată pe performanțe, a acțiunii REDD+, care recompensează reducerea defrișărilor, în conformitate cu nivelurile naționale de referință, pentru a pune capăt defrișării brute a pădurilor tropicale până în 2020 cel târziu; |
| --- | --- |

80.

subliniază necesitatea de a accelera finanțarea publică, bazată pe performanțe, a acțiunii REDD+, care recompensează reducerea defrișărilor, în conformitate cu nivelurile naționale de referință, pentru a pune capăt defrișării brute a pădurilor tropicale până în 2020 cel târziu;

| 81. | regretă faptul că finanțarea REDD se bazează pe o astfel de definiție largă a pădurilor, care ar putea include monoculturi de specii alogene; consideră că această definiție poate (oferind un stimulent viciat) devia finanțarea de la protecția atât de necesară a pădurilor vechi și străvechi către culturi noi comerciale, precum și de la inovare; |
| --- | --- |

81.

regretă faptul că finanțarea REDD se bazează pe o astfel de definiție largă a pădurilor, care ar putea include monoculturi de specii alogene; consideră că această definiție poate (oferind un stimulent viciat) devia finanțarea de la protecția atât de necesară a pădurilor vechi și străvechi către culturi noi comerciale, precum și de la inovare;

| 82. | invită, de asemenea, UE să se asigure că REDD + include mecanisme de protecție prin care să se garanteze că drepturile persoanelor care trăiesc în păduri nu sunt încălcate și că se pune capăt în mod eficient despăduririlor; insistă în special asupra faptului că REDD + nu ar trebui să submineze progresele făcute până în prezent în cadrul FLEGT (aplicarea legislației, guvernanța și schimburile comerciale în domeniul forestier), în special în ceea ce privește guvernanța forestieră, clarificarea și recunoașterea drepturilor tradiționale asupra pământului; |
| --- | --- |

82.

invită, de asemenea, UE să se asigure că REDD + include mecanisme de protecție prin care să se garanteze că drepturile persoanelor care trăiesc în păduri nu sunt încălcate și că se pune capăt în mod eficient despăduririlor; insistă în special asupra faptului că REDD + nu ar trebui să submineze progresele făcute până în prezent în cadrul FLEGT (aplicarea legislației, guvernanța și schimburile comerciale în domeniul forestier), în special în ceea ce privește guvernanța forestieră, clarificarea și recunoașterea drepturilor tradiționale asupra pământului;

Transportul maritim și aviația internațională

| 83. | salută progresele recente din cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI) privind introducerea unor măsuri obligatorii vizând eficiența energetică pentru transportul maritim internațional, dar observă că acesta nu este decât un prim pas; invită UE să susțină necesitatea unor obiective ambițioase de reducere a emisiilor în domeniul transportului maritim, pentru a încuraja progrese suplimentare în cadrul OMI în luarea măsurilor necesare în vederea reducerilor globale obligatorii ale emisiilor rezultate din transportul maritim în cadrul CCONUSC; |
| --- | --- |

83.

salută progresele recente din cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI) privind introducerea unor măsuri obligatorii vizând eficiența energetică pentru transportul maritim internațional, dar observă că acesta nu este decât un prim pas; invită UE să susțină necesitatea unor obiective ambițioase de reducere a emisiilor în domeniul transportului maritim, pentru a încuraja progrese suplimentare în cadrul OMI în luarea măsurilor necesare în vederea reducerilor globale obligatorii ale emisiilor rezultate din transportul maritim în cadrul CCONUSC;

| 84. | subliniază că, în urma creșterii traficului, emisiile cauzate de transportul maritim vor crește la rândul lor, în ciuda acestor măsuri, acestea aplicându-se doar navelor noi; consideră, de aceea, că în această privință ar trebui pus accentul pe abordări alternative (cum ar fi stabilirea prețului carbonului sau măsuri suplimentare pentru navele existente, axate pe tehnologie); |
| --- | --- |

84.

subliniază că, în urma creșterii traficului, emisiile cauzate de transportul maritim vor crește la rândul lor, în ciuda acestor măsuri, acestea aplicându-se doar navelor noi; consideră, de aceea, că în această privință ar trebui pus accentul pe abordări alternative (cum ar fi stabilirea prețului carbonului sau măsuri suplimentare pentru navele existente, axate pe tehnologie);

| 85. | invită UE să se asigure că ia în considerare în întregime, în cadrul acordului internațional, impactul transportului aerian, sub forma obiectivelor obligatorii de reducere a emisiilor pentru aviație, și îndeamnă toți actorii să se asigure că aceste obiective sunt susținute de structuri de aplicare; consideră că rezolvarea acestui aspect a devenit din ce în ce mai presantă și susține includerea transportului aerian în sistemul UE de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

85.

invită UE să se asigure că ia în considerare în întregime, în cadrul acordului internațional, impactul transportului aerian, sub forma obiectivelor obligatorii de reducere a emisiilor pentru aviație, și îndeamnă toți actorii să se asigure că aceste obiective sunt susținute de structuri de aplicare; consideră că rezolvarea acestui aspect a devenit din ce în ce mai presantă și susține includerea transportului aerian în sistemul UE de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră;

| 86. | recunoaște principiul „responsabilităților comune, dar diferențiate” și pledează pentru introducerea unor instrumente internaționale, care să includă obiective de reducere globală a emisiilor, pentru a diminua impactul asupra climei al aviației și al transportului maritim internațional; |
| --- | --- |

86.

recunoaște principiul „responsabilităților comune, dar diferențiate” și pledează pentru introducerea unor instrumente internaționale, care să includă obiective de reducere globală a emisiilor, pentru a diminua impactul asupra climei al aviației și al transportului maritim internațional;

Delegația Parlamentului European

| 87. | consideră că delegația UE joacă un rol vital în cadrul negocierilor privind schimbările climatice și, prin urmare, consideră inacceptabil faptul că deputații din Parlamentul European nu au putut participa la reuniunile de coordonare ale UE în cadrul Conferinței anterioare a părților; se așteaptă ca cel puțin președinților delegației Parlamentului European să li se permită accesul la reuniunile de coordonare ale UE de la Durban; |
| --- | --- |

87.

consideră că delegația UE joacă un rol vital în cadrul negocierilor privind schimbările climatice și, prin urmare, consideră inacceptabil faptul că deputații din Parlamentul European nu au putut participa la reuniunile de coordonare ale UE în cadrul Conferinței anterioare a părților; se așteaptă ca cel puțin președinților delegației Parlamentului European să li se permită accesul la reuniunile de coordonare ale UE de la Durban;

| 88. | constată că, în conformitate cu Acordul-cadru dintre Comisie și Parlament din noiembrie 2010, Comisia trebuie să faciliteze includerea deputaților PE ca observatori în delegațiile Uniunii care participă la negocierile pentru acordurile multilaterale; reamintește că, în temeiul Tratatului de la Lisabona (articolul 218 din TFUE), Parlamentul trebuie să își dea aprobarea pentru acordurile dintre Uniune și țările terțe sau organizațiile internaționale; |
| --- | --- |

88.

constată că, în conformitate cu Acordul-cadru dintre Comisie și Parlament din noiembrie 2010, Comisia trebuie să faciliteze includerea deputaților PE ca observatori în delegațiile Uniunii care participă la negocierile pentru acordurile multilaterale; reamintește că, în temeiul Tratatului de la Lisabona (articolul 218 din TFUE), Parlamentul trebuie să își dea aprobarea pentru acordurile dintre Uniune și țările terțe sau organizațiile internaționale;

| 89. | reamintește obligația părților la CCONUSC de a încuraja o cât mai largă participare la procesul CCONUSC, inclusiv a organizațiilor neguvernamentale; susține participarea Forumului Internațional al Popoarelor Indigene la negocierile COP 17 deoarece aceste popoare sunt afectate în mod deosebit de schimbările climatice și de mecanismele de adaptare la schimbările climatice; |
| --- | --- |

89.

reamintește obligația părților la CCONUSC de a încuraja o cât mai largă participare la procesul CCONUSC, inclusiv a organizațiilor neguvernamentale; susține participarea Forumului Internațional al Popoarelor Indigene la negocierile COP 17 deoarece aceste popoare sunt afectate în mod deosebit de schimbările climatice și de mecanismele de adaptare la schimbările climatice;

*

* *

| 90. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și CCSCONU, cu rugămintea de a fi adusă la cunoștința tuturor părților contractante care nu sunt membre UE. |
| --- | --- |

90.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și CCSCONU, cu rugămintea de a fi adusă la cunoștința tuturor părților contractante care nu sunt membre UE.

---

(1)  JO L 8, 13.1.2009, p. 3.

(2)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 1.

(3)  JO C 341 E, 16.12.2010, p. 25.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0442.

(5)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 44.

(6)  JO C 81 E, 15.3.2011, p. 115.

(7)  http://srren.ipcc-wg3.de/report.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0226.

(9)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/97 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/97

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011Raportul referitor la răspunderea privind finanțarea pentru dezvoltare

P7_TA(2011)0505

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la raportul privind răspunderea în materie de finanțare

2013/C 153 E/11

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000,

| — | având în vedere summitul G20 de la Pittsburg din 24 și 25 septembrie 2009, cel de la Londra din 2 aprilie 2009, cel de la Toronto din 26 și 27 iunie 2010 și cel din Seoul din 11 și 12 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul G20 de la Pittsburg din 24 și 25 septembrie 2009, cel de la Londra din 2 aprilie 2009, cel de la Toronto din 26 și 27 iunie 2010 și cel din Seoul din 11 și 12 noiembrie 2010,

| — | având în vedere summitul G8 de la L’Aquila (Italia) din 8-10 iulie 2009, cel de la Deauville (Franța) din 26 și 27 mai 2011 și cel de la Muskoka (Canada) din 26 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul G8 de la L’Aquila (Italia) din 8-10 iulie 2009, cel de la Deauville (Franța) din 26 și 27 mai 2011 și cel de la Muskoka (Canada) din 26 iunie 2010,

| — | având în vedere Consensul de la Monterrey și Declarația de la Doha, adoptate cu ocazia Conferințelor internaționale privind finanțarea pentru dezvoltare, care s-au desfășurat la Monterrey (Mexic) în perioada 18-22 martie 2002 și la Doha (Quatar) în perioada 29 noiembrie -2 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul de la Monterrey și Declarația de la Doha, adoptate cu ocazia Conferințelor internaționale privind finanțarea pentru dezvoltare, care s-au desfășurat la Monterrey (Mexic) în perioada 18-22 martie 2002 și la Doha (Quatar) în perioada 29 noiembrie -2 decembrie 2008,

| — | având în vedere Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului și Agenda pentru acțiune de la Accra, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului și Agenda pentru acțiune de la Accra,

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea (1) și Codul de conduită al UE privind complementaritatea și diviziunea muncii în politica de dezvoltare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea (1) și Codul de conduită al UE privind complementaritatea și diviziunea muncii în politica de dezvoltare (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2010 referitoare la progresele realizate în vederea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului: revizuire intermediară în vederea pregătirii pentru reuniunea la nivel înalt a ONU din septembrie 2010 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2010 referitoare la progresele realizate în vederea atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului: revizuire intermediară în vederea pregătirii pentru reuniunea la nivel înalt a ONU din septembrie 2010 (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2010 referitoare la efectele crizei economice și financiare mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și a cooperării pentru dezvoltare (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2010 referitoare la efectele crizei economice și financiare mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și a cooperării pentru dezvoltare (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la coerența politicilor UE în favoarea dezvoltării și la conceptul de „asistență oficială pentru dezvoltare plus” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la coerența politicilor UE în favoarea dezvoltării și la conceptul de „asistență oficială pentru dezvoltare plus” (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 septembrie 2008 referitoare la acțiunile realizate în urma Conferinței de la Monterrey din 2002 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 septembrie 2008 referitoare la acțiunile realizate în urma Conferinței de la Monterrey din 2002 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2008 referitoare la acțiunile întreprinse în urma Declarației de la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2008 referitoare la acțiunile întreprinse în urma Declarației de la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la creșterea impactului politicii de dezvoltare a UE (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2011 referitoare la creșterea impactului politicii de dezvoltare a UE (8),

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât statele membre ale UE au acordat anul trecut asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) în proporție de numai 0,43 % din VNB, în pofida angajamentului asumat în cadrul Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului de a acorda 0,7 % până în 2015 și a unui obiectiv intermediar de 0,56 % în 2010; |
| --- | --- |

A.

întrucât statele membre ale UE au acordat anul trecut asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) în proporție de numai 0,43 % din VNB, în pofida angajamentului asumat în cadrul Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului de a acorda 0,7 % până în 2015 și a unui obiectiv intermediar de 0,56 % în 2010;

| B. | întrucât 15 state membre și-au redus în 2009 și în 2010 bugetele destinate ajutoarelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât 15 state membre și-au redus în 2009 și în 2010 bugetele destinate ajutoarelor;

| C. | întrucât statele membre au promis în 2005 să acorde 50 % din toate ajutoarele noi Africii subsahariene, dar întrucât în realitate au acordat numai jumătate din acest cuantum, și întrucât statele membre nu și-au respectat nici promisiunea de a acorda 0,15 % din VNB țărilor cel mai puțin dezvoltate până în 2010; |
| --- | --- |

C.

întrucât statele membre au promis în 2005 să acorde 50 % din toate ajutoarele noi Africii subsahariene, dar întrucât în realitate au acordat numai jumătate din acest cuantum, și întrucât statele membre nu și-au respectat nici promisiunea de a acorda 0,15 % din VNB țărilor cel mai puțin dezvoltate până în 2010;

| D. | întrucât, având în vedere că astfel de angajamente reprezintă procentaje din VNB și, prin urmare, sumele efective se reduc în perioade de recesiune, criza economică nu reprezintă o justificare acceptabilă pentru reducerea proporțională a sumelor destinate ajutoarelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât, având în vedere că astfel de angajamente reprezintă procentaje din VNB și, prin urmare, sumele efective se reduc în perioade de recesiune, criza economică nu reprezintă o justificare acceptabilă pentru reducerea proporțională a sumelor destinate ajutoarelor;

| E. | întrucât, în cazul în care UE nu își onorează promisiunile în ceea ce privește ajutoarele, acest lucru va duce la erodarea gravă a încrederii și la pierderea credibilității în fața partenerilor săi din țările în curs de dezvoltare, în timp ce respectarea angajamentelor ar transmite un semnal puternic și univoc țărilor sărace și altor donatori; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în cazul în care UE nu își onorează promisiunile în ceea ce privește ajutoarele, acest lucru va duce la erodarea gravă a încrederii și la pierderea credibilității în fața partenerilor săi din țările în curs de dezvoltare, în timp ce respectarea angajamentelor ar transmite un semnal puternic și univoc țărilor sărace și altor donatori;

| F. | întrucât guvernanța fiscală defectuoasă din țările în curs de dezvoltare împiedică redistribuirea echitabilă a avuției, lipsește guvernele de mijloace financiare și reprezintă o piedică în calea eradicării sărăciei; |
| --- | --- |

F.

întrucât guvernanța fiscală defectuoasă din țările în curs de dezvoltare împiedică redistribuirea echitabilă a avuției, lipsește guvernele de mijloace financiare și reprezintă o piedică în calea eradicării sărăciei;

| G. | întrucât, potrivit estimărilor, fluxurile ilicite de capital care provin din țările în curs de dezvoltare sunt de aproximativ zece ori mai mari decât ajutorul pentru dezvoltare la nivel mondial; |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit estimărilor, fluxurile ilicite de capital care provin din țările în curs de dezvoltare sunt de aproximativ zece ori mai mari decât ajutorul pentru dezvoltare la nivel mondial;

| H. | întrucât mecanismele inovatoare de finanțare reprezintă în prezent numai 3 % din ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât mecanismele inovatoare de finanțare reprezintă în prezent numai 3 % din ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE;

| I. | întrucât mecanismele destinate persoanelor sărace pentru a le asigura un acces mai bun la serviciile financiare, ca de exemplu sistemele de microfinanțare, pot reprezenta un sprijin extraordinar pentru micii agricultori, în special pentru femei, în obținerea autosuficienței alimentare și a securității alimentare; |
| --- | --- |

I.

întrucât mecanismele destinate persoanelor sărace pentru a le asigura un acces mai bun la serviciile financiare, ca de exemplu sistemele de microfinanțare, pot reprezenta un sprijin extraordinar pentru micii agricultori, în special pentru femei, în obținerea autosuficienței alimentare și a securității alimentare;

| J. | întrucât transferurile bănești efectuate de migranți către țările în curs de dezvoltare depășesc sumele destinate ajutoarelor la nivel mondial și întrucât, deși UE și-a asumat în 2008 angajamentul de a reduce costul acestor transferuri, schimbarea ce a urmat a fost minimă; |
| --- | --- |

J.

întrucât transferurile bănești efectuate de migranți către țările în curs de dezvoltare depășesc sumele destinate ajutoarelor la nivel mondial și întrucât, deși UE și-a asumat în 2008 angajamentul de a reduce costul acestor transferuri, schimbarea ce a urmat a fost minimă;

| K. | întrucât ajutorul pentru comerț acordat de UE s-a ridicat la 10,5 miliarde EUR în 2009, iar asistența în domeniul comerțului la 3 miliarde EUR, depășind cu mult obiectivul; |
| --- | --- |

K.

întrucât ajutorul pentru comerț acordat de UE s-a ridicat la 10,5 miliarde EUR în 2009, iar asistența în domeniul comerțului la 3 miliarde EUR, depășind cu mult obiectivul;

| L. | întrucât la articolul 208 din TFUE se menționează următoarele: „Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”; |
| --- | --- |

L.

întrucât la articolul 208 din TFUE se menționează următoarele: „Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”;

| M. | întrucât țările în curs de dezvoltare și, în special, țările cel mai puțin dezvoltate au fost afectate deosebit de puternic de criză, ceea ce a dus la o nouă creștere a datoriilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât țările în curs de dezvoltare și, în special, țările cel mai puțin dezvoltate au fost afectate deosebit de puternic de criză, ceea ce a dus la o nouă creștere a datoriilor;

| N. | întrucât UE a acordat țărilor în curs de dezvoltare 2,3 miliarde EUR în 2009 sub formă de finanțare inițială rapidă pentru combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

N.

întrucât UE a acordat țărilor în curs de dezvoltare 2,3 miliarde EUR în 2009 sub formă de finanțare inițială rapidă pentru combaterea schimbărilor climatice;

| O. | întrucât UE s-a angajat să garanteze caracterul „nou și suplimentar” al finanțării destinate combaterii schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

O.

întrucât UE s-a angajat să garanteze caracterul „nou și suplimentar” al finanțării destinate combaterii schimbărilor climatice;

| P. | întrucât ajutoarele ineficace duc la o risipă de bani publici de ordinul a 6 miliarde EUR în fiecare an, |
| --- | --- |

P.

întrucât ajutoarele ineficace duc la o risipă de bani publici de ordinul a 6 miliarde EUR în fiecare an,

| 1. | salută comunicarea Comisiei referitoare la Raportul pentru 2011 privind răspunderea UE în materie de finanțare pentru dezvoltare, acesta reprezentând un exercițiu de transparență și de evaluare inter pares extrem de util; |
| --- | --- |

1.

salută comunicarea Comisiei referitoare la Raportul pentru 2011 privind răspunderea UE în materie de finanțare pentru dezvoltare, acesta reprezentând un exercițiu de transparență și de evaluare inter pares extrem de util;

Ajutor pentru dezvoltare

| 2. | recunoaște situația creată de presiunea tot mai mare suportată de bugetele naționale în contextul crizei economice și financiare; consideră, însă, că realizarea obiectivului de eradicare a sărăciei presupune în primul rând o schimbare a politicilor din țările industrializate și în curs de dezvoltare, menită să abordeze cauzele structurale ale sărăciei; |
| --- | --- |

2.

recunoaște situația creată de presiunea tot mai mare suportată de bugetele naționale în contextul crizei economice și financiare; consideră, însă, că realizarea obiectivului de eradicare a sărăciei presupune în primul rând o schimbare a politicilor din țările industrializate și în curs de dezvoltare, menită să abordeze cauzele structurale ale sărăciei;

| 3. | își reafirmă profunda îngrijorare legată de actuala achiziționare de terenuri agricole de către investitori străini cu sprijinul guvernelor, în special în Africa, fenomen care riscă să submineze securitatea alimentară locală; solicită Comisiei să includă chestiunea acaparării de teren în dialogul politic purtat cu țările în curs de dezvoltare, pentru a face din coerența politicilor piatra de temelie a dezvoltării cooperării atât la nivel național, cât și internațional, pentru a evita exproprierea micilor fermieri și folosirea nesustenabilă a pământului și a apei; |
| --- | --- |

3.

își reafirmă profunda îngrijorare legată de actuala achiziționare de terenuri agricole de către investitori străini cu sprijinul guvernelor, în special în Africa, fenomen care riscă să submineze securitatea alimentară locală; solicită Comisiei să includă chestiunea acaparării de teren în dialogul politic purtat cu țările în curs de dezvoltare, pentru a face din coerența politicilor piatra de temelie a dezvoltării cooperării atât la nivel național, cât și internațional, pentru a evita exproprierea micilor fermieri și folosirea nesustenabilă a pământului și a apei;

| 4. | felicită UE și statele sale membre pentru că, în pofida crizei, UE este în continuare cel mai mare donator de AOD; |
| --- | --- |

4.

felicită UE și statele sale membre pentru că, în pofida crizei, UE este în continuare cel mai mare donator de AOD;

| 5. | salută reînnoirea recentă de către statele membre a angajamentului lor de a-și îndeplini obiectivele stabilite în ceea ce privește AOD, în special cel legat de atingerea unui nivel de 0,7 % din VNB; este de acord cu poziția Consiliului potrivit căreia eradicarea sărăciei la nivel mondial nu va putea fi realizată numai cu ajutorul AOD; consideră că politica de dezvoltare a UE ar trebui să vizeze eliminarea obstacolelor structurale care subminează realizarea obiectivului de eradicare a sărăciei prin aplicarea principiului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării în politicile UE în domeniul agriculturii, comerțului, investițiilor, paradisurilor fiscale, accesului la materii prime sau schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

5.

salută reînnoirea recentă de către statele membre a angajamentului lor de a-și îndeplini obiectivele stabilite în ceea ce privește AOD, în special cel legat de atingerea unui nivel de 0,7 % din VNB; este de acord cu poziția Consiliului potrivit căreia eradicarea sărăciei la nivel mondial nu va putea fi realizată numai cu ajutorul AOD; consideră că politica de dezvoltare a UE ar trebui să vizeze eliminarea obstacolelor structurale care subminează realizarea obiectivului de eradicare a sărăciei prin aplicarea principiului coerenței politicilor în favoarea dezvoltării în politicile UE în domeniul agriculturii, comerțului, investițiilor, paradisurilor fiscale, accesului la materii prime sau schimbărilor climatice;

| 6. | își exprimă totuși profunda îngrijorare cu privire la faptul că în 2010 UE a rămas în urmă cu 15 miliarde EUR în îndeplinirea propriilor obiective în materie de AOD pentru acel an; UE va fi nevoită practic să își dubleze cuantumul ajutoarelor pentru a-și putea îndeplini Obiectivul mileniului stabilit pentru 2015; de asemenea, în ciuda promisiunilor sale, UE nu a majorat substanțial ajutorul destinat Africii și țărilor cel mai puțin dezvoltate; observă că o serie de state membre au redus sumele destinate ajutoarelor în 2009 și 2010, fiind planificate reduceri suplimentare în 2011 și în anii următori; |
| --- | --- |

6.

își exprimă totuși profunda îngrijorare cu privire la faptul că în 2010 UE a rămas în urmă cu 15 miliarde EUR în îndeplinirea propriilor obiective în materie de AOD pentru acel an; UE va fi nevoită practic să își dubleze cuantumul ajutoarelor pentru a-și putea îndeplini Obiectivul mileniului stabilit pentru 2015; de asemenea, în ciuda promisiunilor sale, UE nu a majorat substanțial ajutorul destinat Africii și țărilor cel mai puțin dezvoltate; observă că o serie de state membre au redus sumele destinate ajutoarelor în 2009 și 2010, fiind planificate reduceri suplimentare în 2011 și în anii următori;

| 7. | subliniază contribuția considerabilă a ajutoarelor bine gestionate la dezvoltarea durabilă în domeniul sănătății, al educației, al egalității de gen, al biodiversității, precum și în multe alte domenii; |
| --- | --- |

7.

subliniază contribuția considerabilă a ajutoarelor bine gestionate la dezvoltarea durabilă în domeniul sănătății, al educației, al egalității de gen, al biodiversității, precum și în multe alte domenii;

| 8. | solicită, așadar, statelor membre să adopte măsuri de urgență în vederea îndeplinirii angajamentului de 0,7 % din VNB, precum și a promisiunilor specifice în ceea ce privește Africa și țările cel mai puțin dezvoltate și recomandă adoptarea unor măsuri pe deplin transparente, cu caracter multianual și obligatoriu, inclusiv a unor acte legislative; |
| --- | --- |

8.

solicită, așadar, statelor membre să adopte măsuri de urgență în vederea îndeplinirii angajamentului de 0,7 % din VNB, precum și a promisiunilor specifice în ceea ce privește Africa și țările cel mai puțin dezvoltate și recomandă adoptarea unor măsuri pe deplin transparente, cu caracter multianual și obligatoriu, inclusiv a unor acte legislative;

Alte aspecte ale finanțării pentru dezvoltare

| 9. | împărtășește punctul de vedere al Consiliului și al Comisiei potrivit căruia mobilizarea resurselor interne din țările partenere reprezintă cheia dezvoltării durabile; solicită donatorilor din UE să acorde prioritate dezvoltării de capacități în acest domeniu, în special în ceea ce privește consolidarea sistemelor fiscale și îmbunătățirea guvernanței fiscale, și să își consolideze eforturile depuse la nivel mondial pentru a promova transparența fiscală și raportarea pentru fiecare țară în parte, precum și să combată evaziunea fiscală și scurgerile ilicite de capital cu ajutorul dispozițiilor legislative, acolo unde este cazul; |
| --- | --- |

9.

împărtășește punctul de vedere al Consiliului și al Comisiei potrivit căruia mobilizarea resurselor interne din țările partenere reprezintă cheia dezvoltării durabile; solicită donatorilor din UE să acorde prioritate dezvoltării de capacități în acest domeniu, în special în ceea ce privește consolidarea sistemelor fiscale și îmbunătățirea guvernanței fiscale, și să își consolideze eforturile depuse la nivel mondial pentru a promova transparența fiscală și raportarea pentru fiecare țară în parte, precum și să combată evaziunea fiscală și scurgerile ilicite de capital cu ajutorul dispozițiilor legislative, acolo unde este cazul;

| 10. | solicită Comisiei să includă printre prioritățile politicilor sale de dezvoltare combaterea paradisurilor fiscale, a evaziunii fiscale și a scurgerii ilegale de capital; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să includă printre prioritățile politicilor sale de dezvoltare combaterea paradisurilor fiscale, a evaziunii fiscale și a scurgerii ilegale de capital;

| 11. | solicită tuturor statelor membre să acorde și mai mult sprijin Inițiativei privind transparența în industriile extractive și solicită Comisiei Europene să elaboreze fără întârziere o propunere legislativă comunitară având un obiectiv cel puțin la fel de ambițios ca cel stipulat în legislația SUA în ceea ce privește impunerea pentru industriile extractive a unui nivel adecvat de achitare a taxelor și a unei producții care să respecte standardele sociale și de mediu în țările în curs de dezvoltare, în conformitatea cu cerințele de precauție („due diligence”); |
| --- | --- |

11.

solicită tuturor statelor membre să acorde și mai mult sprijin Inițiativei privind transparența în industriile extractive și solicită Comisiei Europene să elaboreze fără întârziere o propunere legislativă comunitară având un obiectiv cel puțin la fel de ambițios ca cel stipulat în legislația SUA în ceea ce privește impunerea pentru industriile extractive a unui nivel adecvat de achitare a taxelor și a unei producții care să respecte standardele sociale și de mediu în țările în curs de dezvoltare, în conformitatea cu cerințele de precauție („due diligence”);

| 12. | solicită UE și statelor sale membre să deblocheze și alte surse de finanțare a dezvoltării internaționale în afară de AOD, printre altele prin:






  — | propunerea unor taxe inovatoare, cum ar fi o taxă pe tranzacțiile financiare, pentru finanțarea bunurilor publice la nivel mondial, inclusiv a ajutorului pentru dezvoltare; |
| --- | --- | --- |

12.

solicită UE și statelor sale membre să deblocheze și alte surse de finanțare a dezvoltării internaționale în afară de AOD, printre altele prin:

—

propunerea unor taxe inovatoare, cum ar fi o taxă pe tranzacțiile financiare, pentru finanțarea bunurilor publice la nivel mondial, inclusiv a ajutorului pentru dezvoltare;

| — | reducerea semnificativă a costurilor transferurilor de bani efectuate de migranți; |
| --- | --- |

—

reducerea semnificativă a costurilor transferurilor de bani efectuate de migranți;

| — | accelerarea procesului de combinare a subvențiilor UE și a împrumuturilor BEI, fără ca acest lucru să ducă la reducerea cheltuielilor pentru ajutoare; |
| --- | --- |

—

accelerarea procesului de combinare a subvențiilor UE și a împrumuturilor BEI, fără ca acest lucru să ducă la reducerea cheltuielilor pentru ajutoare;

| — | promovarea unor mecanisme de îmbunătățire a accesului la servicii financiare, cum ar fi sistemele de microfinanțare, în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

—

promovarea unor mecanisme de îmbunătățire a accesului la servicii financiare, cum ar fi sistemele de microfinanțare, în țările în curs de dezvoltare;

| 13. | salută sprijinul semnificativ și tot mai puternic acordat de UE ajutorului pentru comerț și asistenței în domeniul comerțului; speră că țările cel mai puțin dezvoltate vor beneficia într-o mai mare măsură de astfel de sprijin în viitor; |
| --- | --- |

13.

salută sprijinul semnificativ și tot mai puternic acordat de UE ajutorului pentru comerț și asistenței în domeniul comerțului; speră că țările cel mai puțin dezvoltate vor beneficia într-o mai mare măsură de astfel de sprijin în viitor;

| 14. | reamintește că, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, politicile comerciale ale UE, precum și alte politici, cum ar fi cele din domeniul agricol, al pescuitului, al migrației, al securității etc., trebuie să fie coerente cu obiectivele politicii de dezvoltare a UE și solicită punerea în aplicare a coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (articolul 208 din Tratatul de la Lisabona) pentru a se aborda problema structurală a eradicării sărăciei; |
| --- | --- |

14.

reamintește că, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona, politicile comerciale ale UE, precum și alte politici, cum ar fi cele din domeniul agricol, al pescuitului, al migrației, al securității etc., trebuie să fie coerente cu obiectivele politicii de dezvoltare a UE și solicită punerea în aplicare a coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (articolul 208 din Tratatul de la Lisabona) pentru a se aborda problema structurală a eradicării sărăciei;

| 15. | îndeamnă statele membre să își intensifice eforturile pentru a asigura implementarea integrală a inițiativelor existente de reducere a datoriilor, în special a celor destinate țărilor sărace puternic îndatorate și reducerii multilaterale a datoriilor; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă statele membre să își intensifice eforturile pentru a asigura implementarea integrală a inițiativelor existente de reducere a datoriilor, în special a celor destinate țărilor sărace puternic îndatorate și reducerii multilaterale a datoriilor;

| 16. | salută sprijinul substanțial acordat recent de UE măsurilor de combatere a schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare, dar își reiterează solicitarea ca acest sprijin să aibă caracter complementar în raport cu ajutorul pentru dezvoltare existent; |
| --- | --- |

16.

salută sprijinul substanțial acordat recent de UE măsurilor de combatere a schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare, dar își reiterează solicitarea ca acest sprijin să aibă caracter complementar în raport cu ajutorul pentru dezvoltare existent;

| 17. | se așteaptă ca cel de-al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutoarelor, care va avea loc la Busan, Coreea, în noiembrie, să producă rezultate palpabile în ceea ce privește sporirea eficacității ajutoarelor și îmbunătățirea rezultatelor obținute; ia act de progresul menționat în raportul pe 2011 privind responsabilitatea, deși acest progres nu a fost uniform, și solicită insistent statelor membre ale UE să își intensifice eforturile de îmbunătățire a coordonării între donatori (inclusiv în cazurile în care este implicat Serviciul European de Acțiune Externă), a programării comune și a diviziunii muncii în acest domeniu; |
| --- | --- |

17.

se așteaptă ca cel de-al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutoarelor, care va avea loc la Busan, Coreea, în noiembrie, să producă rezultate palpabile în ceea ce privește sporirea eficacității ajutoarelor și îmbunătățirea rezultatelor obținute; ia act de progresul menționat în raportul pe 2011 privind responsabilitatea, deși acest progres nu a fost uniform, și solicită insistent statelor membre ale UE să își intensifice eforturile de îmbunătățire a coordonării între donatori (inclusiv în cazurile în care este implicat Serviciul European de Acțiune Externă), a programării comune și a diviziunii muncii în acest domeniu;

| 18. | îndeamnă donatorii din UE să își modernizeze dialogul politic cu economiile emergente în ceea ce privește cooperarea pentru dezvoltare; încurajează statele membre ale UE să sprijine inițiativele de cooperare pentru dezvoltare sud-sud și tripartite; consideră că ajutoarele sub formă de subvenții nu mai au nicio justificare în cazul țărilor care realizează venituri importante; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă donatorii din UE să își modernizeze dialogul politic cu economiile emergente în ceea ce privește cooperarea pentru dezvoltare; încurajează statele membre ale UE să sprijine inițiativele de cooperare pentru dezvoltare sud-sud și tripartite; consideră că ajutoarele sub formă de subvenții nu mai au nicio justificare în cazul țărilor care realizează venituri importante;

Evaluarea inter pares OCDE-CAD

| 19. | solicită să fie implicat în următoarea evaluare inter pares OCDE-CAD a cooperării pentru dezvoltare a UE; |
| --- | --- |

19.

solicită să fie implicat în următoarea evaluare inter pares OCDE-CAD a cooperării pentru dezvoltare a UE;

*

* *

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, BEI, organizațiilor ONU, Adunării parlamentare paritare ACP-UE, G20, FMI și Băncii Mondiale. |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, BEI, organizațiilor ONU, Adunării parlamentare paritare ACP-UE, G20, FMI și Băncii Mondiale.

---

(1)  JO C 46, 24.2.2006, p. 6.

(2)  Concluziile Consiliului 9558/2007, 15 mai 2007.

(3)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 48.

(4)  JO C 4 E, 7.1.2011, p. 34.

(5)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 47.

(6)  JO C 8 E, 14.1.2010, p. 1.

(7)  JO C 279 E, 19.11.2009, p. 100.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0320.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/102 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/102

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011Cinematograful european în era digitală

P7_TA(2011)0506

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la cinematograful european în era digitală (2010/2306(INI))

2013/C 153 E/12

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, adoptată de Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (Convenția UNESCO privind diversitatea culturală) la 20 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, adoptată de Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (Convenția UNESCO privind diversitatea culturală) la 20 octombrie 2005,

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (1),

| — | având în vedere Decizia nr. 1718/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 privind punerea în aplicare a unui program de sprijin pentru sectorul audiovizual european (MEDIA 2007) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1718/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 privind punerea în aplicare a unui program de sprijin pentru sectorul audiovizual european (MEDIA 2007) (2),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2005 cu privire la patrimoniul cinematografic și la competitivitatea activităților conexe din sector (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2005 cu privire la patrimoniul cinematografic și la competitivitatea activităților conexe din sector (3),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 24 august 2006 privind digitalizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 24 august 2006 privind digitalizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală (4),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 13 noiembrie 2006 privind digitalizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 13 noiembrie 2006 privind digitalizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală (5),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 18 și 19 noiembrie 2010 privind oportunitățile și provocările pentru cinematografia europeană în era digitală (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 18 și 19 noiembrie 2010 privind oportunitățile și provocările pentru cinematografia europeană în era digitală (6),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei privind criteriile de evaluare a ajutoarelor de stat din Comunicarea Comisiei din 26 septembrie 2001 privind anumite aspecte juridice referitoare la operele cinematografice și la alte opere audiovizuale (Comunicarea privind cinematografia) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei privind criteriile de evaluare a ajutoarelor de stat din Comunicarea Comisiei din 26 septembrie 2001 privind anumite aspecte juridice referitoare la operele cinematografice și la alte opere audiovizuale (Comunicarea privind cinematografia) (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 privind „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 privind „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 iulie 2010 privind provocările pentru patrimoniul cinematografic european în tranziția de la era analogică la cea digitală (Al doilea raport privind punerea în aplicare a Recomandării privind patrimoniul cinematografic) (SEC(2010)0853), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 iulie 2010 privind provocările pentru patrimoniul cinematografic european în tranziția de la era analogică la cea digitală (Al doilea raport privind punerea în aplicare a Recomandării privind patrimoniul cinematografic) (SEC(2010)0853),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010, intitulată „O agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010, intitulată „O agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 septembrie 2010 privind oportunitățile și provocările pentru cinematograful european în era digitală (COM(2010)0487), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 septembrie 2010 privind oportunitățile și provocările pentru cinematograful european în era digitală (COM(2010)0487),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 27 aprilie 2010 privind „Valorificarea potențialului industriilor culturale și creative” (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 27 aprilie 2010 privind „Valorificarea potențialului industriilor culturale și creative” (COM(2010)0183),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 13 iulie 2011 privind Difuzarea online a operelor audiovizuale în Uniunea Europeană: oportunități și provocări pentru o piață digitală unică (COM(2011)0427), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 13 iulie 2011 privind Difuzarea online a operelor audiovizuale în Uniunea Europeană: oportunități și provocări pentru o piață digitală unică (COM(2011)0427),

| — | având în vedere rezoluția Comisiei din 2 iulie 2002 privind anumite aspecte juridice legate de operele cinematografice și de alte opere audiovizuale (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Comisiei din 2 iulie 2002 privind anumite aspecte juridice legate de operele cinematografice și de alte opere audiovizuale (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 noiembrie 2001 referitoare la o mai bună circulație a filmelor europene pe piața internă și în țările candidate (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 noiembrie 2001 referitoare la o mai bună circulație a filmelor europene pe piața internă și în țările candidate (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (10),

| — | având în vedere Avizul din 2 aprilie 2011 al Comitetului Regiunilor privind „Cinematograful european în era digitală” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul din 2 aprilie 2011 al Comitetului Regiunilor privind „Cinematograful european în era digitală” (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la valorificarea potențialului industriilor culturale și creative (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la valorificarea potențialului industriilor culturale și creative (12),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0366/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0366/2011),

| A. | întrucât cultura reprezintă o bază fundamentală pentru identitățile și valorile comune europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât cultura reprezintă o bază fundamentală pentru identitățile și valorile comune europene;

| B. | întrucât cultura se află în centrul dezbaterilor actuale cu privire la identitate, coeziune socială și dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere, astfel cum se afirmă în Declarația universală privind diversitatea culturală a UNESCO din 2001; |
| --- | --- |

B.

întrucât cultura se află în centrul dezbaterilor actuale cu privire la identitate, coeziune socială și dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere, astfel cum se afirmă în Declarația universală privind diversitatea culturală a UNESCO din 2001;

| C. | întrucât orice persoană are dreptul de a participa la viața culturală colectivă și de a aprecia arta și întrucât arta cinematografică îi ajută pe oameni să se cunoască reciproc, trăind aceeași experiență și contribuind la formarea unei identități europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât orice persoană are dreptul de a participa la viața culturală colectivă și de a aprecia arta și întrucât arta cinematografică îi ajută pe oameni să se cunoască reciproc, trăind aceeași experiență și contribuind la formarea unei identități europene;

| D. | întrucât investițiile în cultură produc rezultate imateriale și de durată, asupra mai multor generații, care contribuie la formarea identității europene, |
| --- | --- |

D.

întrucât investițiile în cultură produc rezultate imateriale și de durată, asupra mai multor generații, care contribuie la formarea identității europene,

| E. | întrucât sectorul audiovizual european, inclusiv cinematografia, constituie o parte importantă a economiei UE și ar trebui să fie mai competitivă la nivel global; |
| --- | --- |

E.

întrucât sectorul audiovizual european, inclusiv cinematografia, constituie o parte importantă a economiei UE și ar trebui să fie mai competitivă la nivel global;

| F. | întrucât filmul european reprezintă o parte importantă a culturii, promovând dialogul și înțelegerea, integrând și prezentând valorile europene în cadrul și în afara UE și jucând, în același timp, un rol semnificativ în menținerea și sprijinirea diversității culturale și lingvistice, |
| --- | --- |

F.

întrucât filmul european reprezintă o parte importantă a culturii, promovând dialogul și înțelegerea, integrând și prezentând valorile europene în cadrul și în afara UE și jucând, în același timp, un rol semnificativ în menținerea și sprijinirea diversității culturale și lingvistice,

| G. | întrucât cinematografia europeană ar trebui să consolideze integritatea teritorială și socială; |
| --- | --- |

G.

întrucât cinematografia europeană ar trebui să consolideze integritatea teritorială și socială;

| H. | întrucât era digitală creează noi oportunități pentru sectorul audiovizual, în special în industria filmului, în ceea ce privește o mai mare eficiență a distribuției, proiecției și disponibilității filmelor și în ceea ce privește o mai bună calitate audio și video pe care o oferă publicului european, generând, de asemenea, anumite provocări serioase pentru cinematograful european în procesul de trecere la tehnologiile digitale, în special cu privire la resursele financiare; |
| --- | --- |

H.

întrucât era digitală creează noi oportunități pentru sectorul audiovizual, în special în industria filmului, în ceea ce privește o mai mare eficiență a distribuției, proiecției și disponibilității filmelor și în ceea ce privește o mai bună calitate audio și video pe care o oferă publicului european, generând, de asemenea, anumite provocări serioase pentru cinematograful european în procesul de trecere la tehnologiile digitale, în special cu privire la resursele financiare;

| I. | întrucât tehnologiile digitale contribuie, prin urmare, la realizarea obiectivelor UE și a celor naționale privind proiectarea și accesibilitatea creațiilor europene, precum și celor de coeziune socială; |
| --- | --- |

I.

întrucât tehnologiile digitale contribuie, prin urmare, la realizarea obiectivelor UE și a celor naționale privind proiectarea și accesibilitatea creațiilor europene, precum și celor de coeziune socială;

| J. | întrucât tehnologia cinematografului digital permite planificarea flexibilă a promovării și schimbarea materialului în ultimul moment; |
| --- | --- |

J.

întrucât tehnologia cinematografului digital permite planificarea flexibilă a promovării și schimbarea materialului în ultimul moment;

| K. | întrucât prima etapă a digitalizării cinematografelor europene a adus beneficii inegale; |
| --- | --- |

K.

întrucât prima etapă a digitalizării cinematografelor europene a adus beneficii inegale;

| L. | întrucât ultima generație de echipamente digitale este cu aproximativ 25-30 % mai ieftină decât modelele anterioare, fiind în prezent mai accesibilă atât pentru cinematografele europene, cât și pentru programele de finanțare; |
| --- | --- |

L.

întrucât ultima generație de echipamente digitale este cu aproximativ 25-30 % mai ieftină decât modelele anterioare, fiind în prezent mai accesibilă atât pentru cinematografele europene, cât și pentru programele de finanțare;

| M. | întrucât nu toate cinematografele sunt în aceeași măsură capabile să facă față provocării digitalizării cinematografice; |
| --- | --- |

M.

întrucât nu toate cinematografele sunt în aceeași măsură capabile să facă față provocării digitalizării cinematografice;

| N. | întrucât digitalizarea completă, atât a industriei europene a filmului, cât și a cinematografelor sale, trebuie să fie realizată urgent pentru a evita o limitare a accesului la diversitatea culturală și a disponibilității pe mai multe platforme și ar trebui să fie susținută la nivel european și național; |
| --- | --- |

N.

întrucât digitalizarea completă, atât a industriei europene a filmului, cât și a cinematografelor sale, trebuie să fie realizată urgent pentru a evita o limitare a accesului la diversitatea culturală și a disponibilității pe mai multe platforme și ar trebui să fie susținută la nivel european și național;

| O. | întrucât cinematografele independente și cele de artă constituie unica rețea de cinematografe din Europa care oferă programe diversificate, ce se adresează unui public neinteresat de cinematograful comercial; |
| --- | --- |

O.

întrucât cinematografele independente și cele de artă constituie unica rețea de cinematografe din Europa care oferă programe diversificate, ce se adresează unui public neinteresat de cinematograful comercial;

| P. | întrucât ar trebui acordată atenție preocupărilor exprimate de organizațiile de cinema de artă, care au sugerat măsuri speciale și prioritare pentru a promova producția și distribuția filmelor europene independente; |
| --- | --- |

P.

întrucât ar trebui acordată atenție preocupărilor exprimate de organizațiile de cinema de artă, care au sugerat măsuri speciale și prioritare pentru a promova producția și distribuția filmelor europene independente;

| Q. | întrucât organismele decizionale de la nivel local și regional reprezintă entități-cheie în apărarea și promovarea patrimoniului cultural european, în special în digitalizarea filmelor și cinematografelor și, prin urmare, parteneri fundamentali în procesul de digitalizare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât organismele decizionale de la nivel local și regional reprezintă entități-cheie în apărarea și promovarea patrimoniului cultural european, în special în digitalizarea filmelor și cinematografelor și, prin urmare, parteneri fundamentali în procesul de digitalizare;

| R. | ținând seama de importanța cinematografelor pentru menținerea caracterului convivial și socializant în centrele istorice și în periferiile urbane, precum și pentru revitalizarea zonelor urbane; |
| --- | --- |

R.

ținând seama de importanța cinematografelor pentru menținerea caracterului convivial și socializant în centrele istorice și în periferiile urbane, precum și pentru revitalizarea zonelor urbane;

| S. | întrucât succesul creațiilor cinematografice europene în Europa este o condiție necesară pentru distribuția internațională, care permite realizarea obiectivelor economice și constituie, în ansamblu, o formă de cooperare și de diplomație culturală pentru difuzarea nu doar a operelor, ci și a diverselor culturi europene în țările terțe; |
| --- | --- |

S.

întrucât succesul creațiilor cinematografice europene în Europa este o condiție necesară pentru distribuția internațională, care permite realizarea obiectivelor economice și constituie, în ansamblu, o formă de cooperare și de diplomație culturală pentru difuzarea nu doar a operelor, ci și a diverselor culturi europene în țările terțe;

| T. | întrucât tranziția digitală ar trebui să aibă loc cât mai rapid posibil pentru a evita dublarea costurilor de producție și de distribuție, |
| --- | --- |

T.

întrucât tranziția digitală ar trebui să aibă loc cât mai rapid posibil pentru a evita dublarea costurilor de producție și de distribuție,

| U. | întrucât industria europeană a filmului este în prezent fragmentată de frontierele naționale și lingvistice și întrucât filmele sunt în primul rând destinate publicului local al țării de origine și vizionate de către acesta; |
| --- | --- |

U.

întrucât industria europeană a filmului este în prezent fragmentată de frontierele naționale și lingvistice și întrucât filmele sunt în primul rând destinate publicului local al țării de origine și vizionate de către acesta;

Situația actuală

| 1. | subliniazã contribuția importantã a cinematografului european la investițiile în tehnologiile digitale, la inovare, la creșterea economicã și la crearea de locuri de muncã; |
| --- | --- |

1.

subliniazã contribuția importantã a cinematografului european la investițiile în tehnologiile digitale, la inovare, la creșterea economicã și la crearea de locuri de muncã;

| 2. | relevã cã în 2010, în UE au fost vândute aproape un miliard de bilete de cinematograf, ceea ce demonstreazã continua sa popularitate și enormul sãu potențial financiar, de creștere și de ocupare a forței de muncã; |
| --- | --- |

2.

relevã cã în 2010, în UE au fost vândute aproape un miliard de bilete de cinematograf, ceea ce demonstreazã continua sa popularitate și enormul sãu potențial financiar, de creștere și de ocupare a forței de muncã;

| 3. | subliniază că cinematografia europeană are o importanță din ce în ce mai mare pentru economie, oferind peste 30 000 de locuri de muncă; |
| --- | --- |

3.

subliniază că cinematografia europeană are o importanță din ce în ce mai mare pentru economie, oferind peste 30 000 de locuri de muncă;

| 4. | subliniazã cã, pe lângã avântul economic generat în UE de sectorul artelor, cinematograful european în special are, de asemenea, o extrem de importantã dimensiune culturalã și socialã și reprezintã un factor important al dezvoltãrii culturale și al identitãții Europei; |
| --- | --- |

4.

subliniazã cã, pe lângã avântul economic generat în UE de sectorul artelor, cinematograful european în special are, de asemenea, o extrem de importantã dimensiune culturalã și socialã și reprezintã un factor important al dezvoltãrii culturale și al identitãții Europei;

| 5. | ia act de faptul că piața cinematografului european este puternic fragmentată și diversificată, cea mai mare parte a cinematografelor având doar unu sau două ecrane; |
| --- | --- |

5.

ia act de faptul că piața cinematografului european este puternic fragmentată și diversificată, cea mai mare parte a cinematografelor având doar unu sau două ecrane;

| 6. | ia act de faptul că majoritatea cinematografelor digitalizate sunt reprezentate de multiplexuri; |
| --- | --- |

6.

ia act de faptul că majoritatea cinematografelor digitalizate sunt reprezentate de multiplexuri;

| 7. | ia act de faptul că în Europa există un dezechilibru geografic în ceea ce privește accesibilitatea cinematografelor și a filmelor pentru cetățeni, dezechilibru mai evident în Europa de Est și în zonele rurale; |
| --- | --- |

7.

ia act de faptul că în Europa există un dezechilibru geografic în ceea ce privește accesibilitatea cinematografelor și a filmelor pentru cetățeni, dezechilibru mai evident în Europa de Est și în zonele rurale;

| 8. | accentuează importanța rolului social și cultural al cinematografelor, care trebuie să fie prezervat, în special în zonele rurale și îndepărtate; |
| --- | --- |

8.

accentuează importanța rolului social și cultural al cinematografelor, care trebuie să fie prezervat, în special în zonele rurale și îndepărtate;

| 9. | ia act de faptul că potențialul industriei filmului european înregistrează o creștere constantă, însă proporția producțiilor europene proiectate în cinematografe trebuie să crească în continuare; |
| --- | --- |

9.

ia act de faptul că potențialul industriei filmului european înregistrează o creștere constantă, însă proporția producțiilor europene proiectate în cinematografe trebuie să crească în continuare;

| 10. | relevă că cinematografele comerciale și necomerciale mici au o contribuție importantă la conservarea patrimoniului cultural, prin includerea unor producții europene în programul lor; |
| --- | --- |

10.

relevă că cinematografele comerciale și necomerciale mici au o contribuție importantă la conservarea patrimoniului cultural, prin includerea unor producții europene în programul lor;

| 11. | evidențiază faptul că este în curs un proces de modificare a ofertei cinematografice din săli, odată cu creșterea numărului de multiplexuri și reducerea drastică a ecranelor în micile centre sau în centrele istorice ale orașelor; |
| --- | --- |

11.

evidențiază faptul că este în curs un proces de modificare a ofertei cinematografice din săli, odată cu creșterea numărului de multiplexuri și reducerea drastică a ecranelor în micile centre sau în centrele istorice ale orașelor;

| 12. | consideră că trebuie menținută varietatea paletei cinematografice a UE; |
| --- | --- |

12.

consideră că trebuie menținută varietatea paletei cinematografice a UE;

| 13. | constată că întâietatea acordată filmelor care au succes de casă contribuie la periclitarea varietății filmelor în Europa și a libertății de programare a filmelor în cinematografe, existând astfel riscul unei concentrări ireversibile a pieței în domeniul cinematografic; |
| --- | --- |

13.

constată că întâietatea acordată filmelor care au succes de casă contribuie la periclitarea varietății filmelor în Europa și a libertății de programare a filmelor în cinematografe, existând astfel riscul unei concentrări ireversibile a pieței în domeniul cinematografic;

| 14. | subliniază, de aceea, faptul că introducerea digitalizării trebuie să păstreze diversitatea programelor și facilitățile culturale destinate zonelor rurale și urbane din toate țările UE și să nu aibă ca rezultat închiderea cinematografelor mici și a celor cu profil de artă în beneficiul multiplexurilor; |
| --- | --- |

14.

subliniază, de aceea, faptul că introducerea digitalizării trebuie să păstreze diversitatea programelor și facilitățile culturale destinate zonelor rurale și urbane din toate țările UE și să nu aibă ca rezultat închiderea cinematografelor mici și a celor cu profil de artă în beneficiul multiplexurilor;

| 15. | subliniază că digitalizarea permite o distribuire mai ieftină a conținuturilor culturale pe piața internă și menține competitivitatea și diversitatea cinematografiei europene; |
| --- | --- |

15.

subliniază că digitalizarea permite o distribuire mai ieftină a conținuturilor culturale pe piața internă și menține competitivitatea și diversitatea cinematografiei europene;

| 16. | observă că există o presiune tot mai mare pentru ca toate filmele să fie compatibile cu proiecția digitală, în timp ce unele cinematografe europene au devenit deja complet digitale; |
| --- | --- |

16.

observă că există o presiune tot mai mare pentru ca toate filmele să fie compatibile cu proiecția digitală, în timp ce unele cinematografe europene au devenit deja complet digitale;

| 17. | remarcă cu îngrijorare faptul că supraviețuirea multor cinematografe independente este periclitată de costurile ridicate de trecere la tehnologia digitală și de concurența cu cinematografele care prezintă în mod preponderent producții din SUA; |
| --- | --- |

17.

remarcă cu îngrijorare faptul că supraviețuirea multor cinematografe independente este periclitată de costurile ridicate de trecere la tehnologia digitală și de concurența cu cinematografele care prezintă în mod preponderent producții din SUA;

| 18. | constată că distribuția independentă întâmpină dificultăți în a face față costurilor duble necesare în perioada de tranziție, cu efecte asupra elementelor succesive ale filierei cinematografice; |
| --- | --- |

18.

constată că distribuția independentă întâmpină dificultăți în a face față costurilor duble necesare în perioada de tranziție, cu efecte asupra elementelor succesive ale filierei cinematografice;

| 19. | constată că acordarea de licențe multiteritoriale sau paneuropene este esențială pentru deblocarea potențialului piețelor de distribuție online a filmelor, în scopul promovării unei circulații mai largi a filmelor europene, al unui acces mai bun al consumatorului la aceste filme și al disponibilității filmelor europene în cadrul platformelor „video la cerere”; |
| --- | --- |

19.

constată că acordarea de licențe multiteritoriale sau paneuropene este esențială pentru deblocarea potențialului piețelor de distribuție online a filmelor, în scopul promovării unei circulații mai largi a filmelor europene, al unui acces mai bun al consumatorului la aceste filme și al disponibilității filmelor europene în cadrul platformelor „video la cerere”;

| 20. | ia act de faptul că există un anumit număr de programe ale UE care au potențialul de a sprijini tranziția industriei filmului la era digitală, cum ar fi programul MEDIA; |
| --- | --- |

20.

ia act de faptul că există un anumit număr de programe ale UE care au potențialul de a sprijini tranziția industriei filmului la era digitală, cum ar fi programul MEDIA;

| 21. | constată că, ca urmare a finanțării inadecvate, cinematografia europeană este insuficient promovată pe plan internaționale; |
| --- | --- |

21.

constată că, ca urmare a finanțării inadecvate, cinematografia europeană este insuficient promovată pe plan internaționale;

| 22. | subliniazã importanța tuturor stadiilor lanțului de producție în crearea conținutului cinematografic și necesitatea de a sprijini toate aceste stadii; |
| --- | --- |

22.

subliniazã importanța tuturor stadiilor lanțului de producție în crearea conținutului cinematografic și necesitatea de a sprijini toate aceste stadii;

| 23. | consideră că tehnologia multimedia înlocuiește alte forme de comunicare și astfel, creează necesitatea de educare în ceea ce privește receptarea acesteia; |
| --- | --- |

23.

consideră că tehnologia multimedia înlocuiește alte forme de comunicare și astfel, creează necesitatea de educare în ceea ce privește receptarea acesteia;

Oportunități și provocări

| 24. | solicită statelor membre și Comisiei să sprijine financiar digitalizarea completă, în termeni de echipament, a cinematografelor europene și să creeze programe la nivel european și național de susținere a tranziției cât mai rapide la tehnologii digitale, precum și să promoveze difuzarea filmelor europene într-un mediu audiovizual extrem de competitiv la nivel mondial; |
| --- | --- |

24.

solicită statelor membre și Comisiei să sprijine financiar digitalizarea completă, în termeni de echipament, a cinematografelor europene și să creeze programe la nivel european și național de susținere a tranziției cât mai rapide la tehnologii digitale, precum și să promoveze difuzarea filmelor europene într-un mediu audiovizual extrem de competitiv la nivel mondial;

| 25. | subliniază, în această privință, că programele trebuie ajustate în mod flexibil la necesitățile vieții de zi cu zi; |
| --- | --- |

25.

subliniază, în această privință, că programele trebuie ajustate în mod flexibil la necesitățile vieții de zi cu zi;

| 26. | subliniază că cinematografia digitală ar trebui să urmărească îmbunătățirea calității imaginii și sunetului (când se utilizează o rezoluție minimă de 2K), pentru a permite o programare mai diversificată și mai flexibilă a evenimentelor în direct și a celor înregistrate, precum și a evenimentelor educaționale, culturale și sportive, permițând totodată utilizarea unei game largi de tehnologii inovatoare, care vor continua să atragă publicul și în viitor; |
| --- | --- |

26.

subliniază că cinematografia digitală ar trebui să urmărească îmbunătățirea calității imaginii și sunetului (când se utilizează o rezoluție minimă de 2K), pentru a permite o programare mai diversificată și mai flexibilă a evenimentelor în direct și a celor înregistrate, precum și a evenimentelor educaționale, culturale și sportive, permițând totodată utilizarea unei game largi de tehnologii inovatoare, care vor continua să atragă publicul și în viitor;

| 27. | subliniază faptul că este esențial să se sprijine și să se promoveze producțiile europene; recunoaște faptul că UE contribuie în mod semnificativ la creativitatea, precum și la inovarea digitală, cum ar fi formatul 3D; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că este esențial să se sprijine și să se promoveze producțiile europene; recunoaște faptul că UE contribuie în mod semnificativ la creativitatea, precum și la inovarea digitală, cum ar fi formatul 3D;

| 28. | recunoaște că, în ciuda faptului că digitalizarea cinematografelor reprezintă o prioritate-cheie, ar trebui să se ia în considerare o dezvoltare tehnologică constantă, întrucât, pe termen mediu și lung, ar putea fi necesară o mai mare adaptare la noi formate de proiectare; |
| --- | --- |

28.

recunoaște că, în ciuda faptului că digitalizarea cinematografelor reprezintă o prioritate-cheie, ar trebui să se ia în considerare o dezvoltare tehnologică constantă, întrucât, pe termen mediu și lung, ar putea fi necesară o mai mare adaptare la noi formate de proiectare;

| 29. | reamintește faptul că trecerea la cinematografia digitală europeană ar trebui să vizeze crearea de oportunități noi pentru distribuția de filme europene, pentru păstrarea diversității producției europene și pentru creșterea accesibilității sale în rândul cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

29.

reamintește faptul că trecerea la cinematografia digitală europeană ar trebui să vizeze crearea de oportunități noi pentru distribuția de filme europene, pentru păstrarea diversității producției europene și pentru creșterea accesibilității sale în rândul cetățenilor europeni;

| 30. | subliniază că serviciile VOD pot oferi societăților cinematografice europene oportunitatea de a se adresa unui public mai larg; |
| --- | --- |

30.

subliniază că serviciile VOD pot oferi societăților cinematografice europene oportunitatea de a se adresa unui public mai larg;

| 31. | recunoaște că inovarea și creația țin de interesul general și insistă ca investițiile în programe să aibă prioritate și să fie susținute, astfel încât să stimuleze oferta de conținut cultural de calitate în cadrul rețelelor; |
| --- | --- |

31.

recunoaște că inovarea și creația țin de interesul general și insistă ca investițiile în programe să aibă prioritate și să fie susținute, astfel încât să stimuleze oferta de conținut cultural de calitate în cadrul rețelelor;

| 32. | îndeamnă cinematografele mici independente să profite de potențialul lor comercial, prin diversificarea produselor, prin acordarea unui plus de valoare serviciilor pe care le furnizează și prin utilizarea pieței de nișă pe care o ocupă; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă cinematografele mici independente să profite de potențialul lor comercial, prin diversificarea produselor, prin acordarea unui plus de valoare serviciilor pe care le furnizează și prin utilizarea pieței de nișă pe care o ocupă;

| 33. | consideră că digitalizarea este o oportunitate foarte importantă de a promova prezența limbilor oficiale regionale în cinematografe, precum și învățarea limbilor străine; |
| --- | --- |

33.

consideră că digitalizarea este o oportunitate foarte importantă de a promova prezența limbilor oficiale regionale în cinematografe, precum și învățarea limbilor străine;

Pericole

| 34. | recunoaște că costurile ridicate ale digitalizării, care va aduce beneficii comerciale pe termen lung, pot implica totuși dificultăți pentru multe cinematografe mici independente, precum și pentru cinematografele de artă ale căror programe ies din curentul majoritar și conțin o proporție mare de filme europene; |
| --- | --- |

34.

recunoaște că costurile ridicate ale digitalizării, care va aduce beneficii comerciale pe termen lung, pot implica totuși dificultăți pentru multe cinematografe mici independente, precum și pentru cinematografele de artă ale căror programe ies din curentul majoritar și conțin o proporție mare de filme europene;

| 35. | recunoaște, în această privință, că aceste cinematografe și cinemateci, confruntate cu perspectiva închiderii sau pentru a o evita, au nevoie de o susținere specială și prioritară; |
| --- | --- |

35.

recunoaște, în această privință, că aceste cinematografe și cinemateci, confruntate cu perspectiva închiderii sau pentru a o evita, au nevoie de o susținere specială și prioritară;

| 36. | solicită, prin urmare, Comisiei să propună măsuri specifice pentru a oferi sprijin acestor cinematografe; |
| --- | --- |

36.

solicită, prin urmare, Comisiei să propună măsuri specifice pentru a oferi sprijin acestor cinematografe;

| 37. | observă că cinematografele acoperă cea mai mare parte din costurile pentru digitalizare, și că, datorită faptului că este vorba despre construirea unei infrastructuri de bază pentru cetățeni, care face posibilă existența unor servicii culturale mai bune decât până acum, indiferent de locul de reședință, finanțarea publică este importantă în special pentru cinematografele mici și independente; |
| --- | --- |

37.

observă că cinematografele acoperă cea mai mare parte din costurile pentru digitalizare, și că, datorită faptului că este vorba despre construirea unei infrastructuri de bază pentru cetățeni, care face posibilă existența unor servicii culturale mai bune decât până acum, indiferent de locul de reședință, finanțarea publică este importantă în special pentru cinematografele mici și independente;

| 38. | recunoaște că cinematografele sunt locuri unde oamenii se întâlnesc și schimbă idei și subliniază că dispariția cinematografelor mici independente, în special în orașele mici și în zonele mai puțin dezvoltate, limitează accesul la resursele culturale europene, la cultură și la dialogul cultural; |
| --- | --- |

38.

recunoaște că cinematografele sunt locuri unde oamenii se întâlnesc și schimbă idei și subliniază că dispariția cinematografelor mici independente, în special în orașele mici și în zonele mai puțin dezvoltate, limitează accesul la resursele culturale europene, la cultură și la dialogul cultural;

| 39. | subliniază că problema micilor cinematografe există mai ales zonei rurale, unde cinematografele, ca loc de întâlnire, pot juca un rol social deosebit de important; |
| --- | --- |

39.

subliniază că problema micilor cinematografe există mai ales zonei rurale, unde cinematografele, ca loc de întâlnire, pot juca un rol social deosebit de important;

| 40. | atrage atenția asupra situației dificile în care se află micile cinematografe din orașe, care, în calitatea lor de cinematografe cu profil de artă, contribuie la conservarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

40.

atrage atenția asupra situației dificile în care se află micile cinematografe din orașe, care, în calitatea lor de cinematografe cu profil de artă, contribuie la conservarea patrimoniului cultural;

| 41. | recunoaște că digitalizarea cinematografelor mici independente trebuie să fie realizată cât mai rapid, pentru a le menține deschise pentru filme, diversitate culturală și public; |
| --- | --- |

41.

recunoaște că digitalizarea cinematografelor mici independente trebuie să fie realizată cât mai rapid, pentru a le menține deschise pentru filme, diversitate culturală și public;

| 42. | subliniază pericolul fraudei privind drepturile de autor și al descărcării ilegale pentru industria cinematografică; solicită ca drepturile de proprietate intelectuală să fie aplicate în mod adecvat de statele membre; |
| --- | --- |

42.

subliniază pericolul fraudei privind drepturile de autor și al descărcării ilegale pentru industria cinematografică; solicită ca drepturile de proprietate intelectuală să fie aplicate în mod adecvat de statele membre;

| 43. | recunoaște pericolele la adresa calității lucrărilor proiectate și a respectării drepturilor morale ale autorilor, reprezentate de ecranele metalice care creează diferențe semnificative de luminanță în imagine; luând în considerare faptul că ecranele metalice sunt concepute pentru 3D, recomandă evitarea proiectării filmelor 2D pe ecrane metalice, pentru a respecta dreptul moral al autorilor de a păstra calitatea experienței spectatorilor; |
| --- | --- |

43.

recunoaște pericolele la adresa calității lucrărilor proiectate și a respectării drepturilor morale ale autorilor, reprezentate de ecranele metalice care creează diferențe semnificative de luminanță în imagine; luând în considerare faptul că ecranele metalice sunt concepute pentru 3D, recomandă evitarea proiectării filmelor 2D pe ecrane metalice, pentru a respecta dreptul moral al autorilor de a păstra calitatea experienței spectatorilor;

| 44. | subliniază că industria cinematografică europeană se confruntă cu o serie de probleme legate de circulația și distribuția filmelor, în special a celor cu bugete mai mici, și că multe producții sunt distribuite doar pe piețele naționale, fiind arareori proiectate la nivel internațional, ceea ce le restricționează accesul la un public mai larg, pe continent și pe glob; |
| --- | --- |

44.

subliniază că industria cinematografică europeană se confruntă cu o serie de probleme legate de circulația și distribuția filmelor, în special a celor cu bugete mai mici, și că multe producții sunt distribuite doar pe piețele naționale, fiind arareori proiectate la nivel internațional, ceea ce le restricționează accesul la un public mai larg, pe continent și pe glob;

| 45. | subliniază absența în prezent a unei calificări adecvate a proiecționiștilor în ceea ce privește gestionarea noilor echipamente digitale cinematografice și adaptarea acestora la fiecare film specific, astfel încât să se respecte calitatea operei proiectate; |
| --- | --- |

45.

subliniază absența în prezent a unei calificări adecvate a proiecționiștilor în ceea ce privește gestionarea noilor echipamente digitale cinematografice și adaptarea acestora la fiecare film specific, astfel încât să se respecte calitatea operei proiectate;

| 46. | recunoaște faptul că digitalizarea producției și a distribuției audiovizuale creează noi provocări pentru instituțiile patrimoniului cinematografic în activitățile lor de colectare, conservare și păstrare a patrimoniului european audiovizual; |
| --- | --- |

46.

recunoaște faptul că digitalizarea producției și a distribuției audiovizuale creează noi provocări pentru instituțiile patrimoniului cinematografic în activitățile lor de colectare, conservare și păstrare a patrimoniului european audiovizual;

Interoperabilitate, standardizare și arhivare

| 47. | subliniază nevoia de a asigura interoperabilitatea sistemelor și materialelor de proiecție digitală, precum și a altor dispozitive, deoarece acestea sunt necesare tocmai ecranelor mici și mijlocii care țin cont de condițiile economice cadru ale pieței cinematografice europene și care mențin astfel diversitatea cinematografului și a filmului; |
| --- | --- |

47.

subliniază nevoia de a asigura interoperabilitatea sistemelor și materialelor de proiecție digitală, precum și a altor dispozitive, deoarece acestea sunt necesare tocmai ecranelor mici și mijlocii care țin cont de condițiile economice cadru ale pieței cinematografice europene și care mențin astfel diversitatea cinematografului și a filmului;

| 48. | subliniază necesitatea ca digitalizarea cinematografelor să fie cât mai neutră din punct de vedere tehnologic; |
| --- | --- |

48.

subliniază necesitatea ca digitalizarea cinematografelor să fie cât mai neutră din punct de vedere tehnologic;

| 49. | recomandă standardizarea sistemelor pe baza standardelor ISO în domeniile producției, distribuției și proiecției de filme; |
| --- | --- |

49.

recomandă standardizarea sistemelor pe baza standardelor ISO în domeniile producției, distribuției și proiecției de filme;

| 50. | consideră, cu toate acestea, că în cazul particular al proiectării digitale, digitalizarea cinematografelor nu trebuie în nici un caz să conducă la instituirea unui standard unic; |
| --- | --- |

50.

consideră, cu toate acestea, că în cazul particular al proiectării digitale, digitalizarea cinematografelor nu trebuie în nici un caz să conducă la instituirea unui standard unic;

| 51. | acest lucru ar fi inadecvat și în perspectiva unor noi dezvoltări tehnologice, cum ar fi sistemele de proiectare cinematografică cu tehnologie laser; |
| --- | --- |

51.

acest lucru ar fi inadecvat și în perspectiva unor noi dezvoltări tehnologice, cum ar fi sistemele de proiectare cinematografică cu tehnologie laser;

| 52. | subliniază importanța standardizării sistemului de rezoluție 2K, care permite proiecția de filme 3D, HDTV și Blu-Ray, precum și a serviciilor „video la cerere”; |
| --- | --- |

52.

subliniază importanța standardizării sistemului de rezoluție 2K, care permite proiecția de filme 3D, HDTV și Blu-Ray, precum și a serviciilor „video la cerere”;

| 53. | salută, de aceea, faptul că prin norma 2K a fost dezvoltat un standard ISO unic, deschis, compatibil și valabil la nivel mondial pentru proiecțiile digitale, care trebuie să țină seama de nevoile specifice ale exploatanților europeni; |
| --- | --- |

53.

salută, de aceea, faptul că prin norma 2K a fost dezvoltat un standard ISO unic, deschis, compatibil și valabil la nivel mondial pentru proiecțiile digitale, care trebuie să țină seama de nevoile specifice ale exploatanților europeni;

| 54. | invită organizațiile europene și naționale de standardizare să susțină în mod adecvat utilizarea acestui standard; |
| --- | --- |

54.

invită organizațiile europene și naționale de standardizare să susțină în mod adecvat utilizarea acestui standard;

| 55. | salută anunțul Comisiei, inclus în Programul de lucru cu privire la standardizare pentru inovarea industrială 2010 - 2013, referitor la planul de stipulare, până în 2013, a unor standarde voluntare pentru arhivarea filmelor digitale în vederea păstrării lor și pentru proiecții 3D. |
| --- | --- |

55.

salută anunțul Comisiei, inclus în Programul de lucru cu privire la standardizare pentru inovarea industrială 2010 - 2013, referitor la planul de stipulare, până în 2013, a unor standarde voluntare pentru arhivarea filmelor digitale în vederea păstrării lor și pentru proiecții 3D.

| 56. | recomandă în continuare finanțarea proiectoarelor mai puțin costisitoare, care pot fi utilizate cu succes în mai multe săli în care se fac mai mult proiecții de conținut alternativ și care, în plus, pot beneficia de filme de specialitate, cum ar fi documentarele și filmele în limbi străine; |
| --- | --- |

56.

recomandă în continuare finanțarea proiectoarelor mai puțin costisitoare, care pot fi utilizate cu succes în mai multe săli în care se fac mai mult proiecții de conținut alternativ și care, în plus, pot beneficia de filme de specialitate, cum ar fi documentarele și filmele în limbi străine;

| 57. | recunoaște că arhivarea filmelor ca parte a digitalizării sale sau a fabricării digitale devine într-adevăr mai ușoară din punct de vedere tehnic, însă pe viitor va aduce cu sine mai multe provocări cu privire la standarde și la chestiunile legate de drepturile de autor; |
| --- | --- |

57.

recunoaște că arhivarea filmelor ca parte a digitalizării sale sau a fabricării digitale devine într-adevăr mai ușoară din punct de vedere tehnic, însă pe viitor va aduce cu sine mai multe provocări cu privire la standarde și la chestiunile legate de drepturile de autor;

| 58. | recomandă statelor membre să adopte măsuri legislative pentru a asigura că operele audiovizuale, care pot deveni, în viitor, nucleul bibliotecii europene multimedia și un instrument important de protecție și de promovare a patrimoniului național, vor fi digitalizate, colectate prin mecanisme obligatorii de depunere, catalogate, păstrate și diseminate în scopuri culturale, educaționale și științifice, respectând în același timp drepturile de autor; |
| --- | --- |

58.

recomandă statelor membre să adopte măsuri legislative pentru a asigura că operele audiovizuale, care pot deveni, în viitor, nucleul bibliotecii europene multimedia și un instrument important de protecție și de promovare a patrimoniului național, vor fi digitalizate, colectate prin mecanisme obligatorii de depunere, catalogate, păstrate și diseminate în scopuri culturale, educaționale și științifice, respectând în același timp drepturile de autor;

| 59. | recomandă ca tranziția digitală să fie realizată cât mai repede posibil pentru a evita costul producerii ambelor versiuni, pe peliculă și digitală, ale filmelor, precum și un sistem dublu de distribuție / proiectare, oferind în același timp un stimulent pentru agenții de publicitate de a trece de la 35 de mm la formatul digital; |
| --- | --- |

59.

recomandă ca tranziția digitală să fie realizată cât mai repede posibil pentru a evita costul producerii ambelor versiuni, pe peliculă și digitală, ale filmelor, precum și un sistem dublu de distribuție / proiectare, oferind în același timp un stimulent pentru agenții de publicitate de a trece de la 35 de mm la formatul digital;

| 60. | solicită Comisiei Europene să utilizeze biblioteca digitală europeană EUROPEANA nu doar ca bibliotecă digitală pentru produse poligrafice, ci și pentru moștenirea cinematografică europeană și să organizeze în mod corespunzător domeniul de activitate al EUROPEANA; |
| --- | --- |

60.

solicită Comisiei Europene să utilizeze biblioteca digitală europeană EUROPEANA nu doar ca bibliotecă digitală pentru produse poligrafice, ci și pentru moștenirea cinematografică europeană și să organizeze în mod corespunzător domeniul de activitate al EUROPEANA;

| 61. | subliniază necesitatea de a oferi sprijin cinematografelor și videotecilor care promovează și conservă patrimoniul cinematografic; |
| --- | --- |

61.

subliniază necesitatea de a oferi sprijin cinematografelor și videotecilor care promovează și conservă patrimoniul cinematografic;

| 62. | recomandă statelor membre să creeze mecanisme obligatorii de depozitare pentru formatele digitale sau să le adapteze pe cele existente, solicitând depozitarea unui master digital standard pentru filmele digitale; |
| --- | --- |

62.

recomandă statelor membre să creeze mecanisme obligatorii de depozitare pentru formatele digitale sau să le adapteze pe cele existente, solicitând depozitarea unui master digital standard pentru filmele digitale;

Ajutoarele de stat

| 63. | solicită statelor membre ca, atunci când elaborează sisteme de ajutor de stat pentru conversia digitală, să țină seama de normele UE privind concurența, astfel încât să se evite denaturarea condițiilor de finanțare a cinematografiei digitale; |
| --- | --- |

63.

solicită statelor membre ca, atunci când elaborează sisteme de ajutor de stat pentru conversia digitală, să țină seama de normele UE privind concurența, astfel încât să se evite denaturarea condițiilor de finanțare a cinematografiei digitale;

| 64. | cere Comisiei să elaboreze orientări clare cu privire la ajutoarele de stat, pe baza experienței acumulate în diferite state membre, scopul fiind acela de a spori securitatea juridică și de a lăsa în același timp statelor membre libertatea de a configura finanțarea filmelor și a cinematografiei la nivel național; |
| --- | --- |

64.

cere Comisiei să elaboreze orientări clare cu privire la ajutoarele de stat, pe baza experienței acumulate în diferite state membre, scopul fiind acela de a spori securitatea juridică și de a lăsa în același timp statelor membre libertatea de a configura finanțarea filmelor și a cinematografiei la nivel național;

| 65. | subliniază că, deși sprijinul public nu ar trebui să favorizeze nicio tehnologie, el ar trebui să și garanteze sustenabilitatea investițiilor, ținându-se seama de modelele specifice de afaceri ale exploatanților și de cerințele tehnice ale distribuitorilor; |
| --- | --- |

65.

subliniază că, deși sprijinul public nu ar trebui să favorizeze nicio tehnologie, el ar trebui să și garanteze sustenabilitatea investițiilor, ținându-se seama de modelele specifice de afaceri ale exploatanților și de cerințele tehnice ale distribuitorilor;

| 66. | invită statele membre să susțină studiourile naționale de film și alte instituții specializate în acest domeniu să adopte în activitatea lor tehnologia digitală; |
| --- | --- |

66.

invită statele membre să susțină studiourile naționale de film și alte instituții specializate în acest domeniu să adopte în activitatea lor tehnologia digitală;

Modele de finanțare

| 67. | accentuează necesitatea investițiilor publice și private, pe măsură ce sectorul cinematografic intră în era digitală; |
| --- | --- |

67.

accentuează necesitatea investițiilor publice și private, pe măsură ce sectorul cinematografic intră în era digitală;

| 68. | subliniază că, pentru a înlesni procesul de digitalizare, ar trebui să existe mijloace flexibile și diversificate de finanțare publică și privată, la nivel local, regional și național și la nivel european, în special pentru susținerea cinematografelor mici independente, într-un cadru care să definească prioritățile și complementaritățile la diferitele niveluri, și să fixeze obiective măsurabile; |
| --- | --- |

68.

subliniază că, pentru a înlesni procesul de digitalizare, ar trebui să existe mijloace flexibile și diversificate de finanțare publică și privată, la nivel local, regional și național și la nivel european, în special pentru susținerea cinematografelor mici independente, într-un cadru care să definească prioritățile și complementaritățile la diferitele niveluri, și să fixeze obiective măsurabile;

| 69. | subliniază că, deși fondurile structurale europene reprezintă o sursă semnificativă de finanțare pentru proiectele de digitalizare și inițiativele de formare, finanțarea ar trebui să fie mărită în continuare, perioadele de așteptare să fie reduse și procedura de solicitare să fie simplificată în noul Cadru financiar multianual 2014-2020; |
| --- | --- |

69.

subliniază că, deși fondurile structurale europene reprezintă o sursă semnificativă de finanțare pentru proiectele de digitalizare și inițiativele de formare, finanțarea ar trebui să fie mărită în continuare, perioadele de așteptare să fie reduse și procedura de solicitare să fie simplificată în noul Cadru financiar multianual 2014-2020;

| 70. | recomandă ca finanțarea proiectelor de digitalizare prin Fondurile structurale europene să includă angajamentele asumate de cinematografe de a proiecta filme europene; |
| --- | --- |

70.

recomandă ca finanțarea proiectelor de digitalizare prin Fondurile structurale europene să includă angajamentele asumate de cinematografe de a proiecta filme europene;

| 71. | în plus, solicită mecanisme pentru a îmbunătăți sprijinul prin intermediul Fondului european de dezvoltare regională; |
| --- | --- |

71.

în plus, solicită mecanisme pentru a îmbunătăți sprijinul prin intermediul Fondului european de dezvoltare regională;

| 72. | cheamă Comisia și statele membre să difuzeze cele mai bune practici din domeniul finanțării digitalizării, inclusiv soluțiile bazate pe piață, cum ar fi constituirea cinematografelor mici în rețele, în vederea încheierii de contracte colective cu distribuitorii; cheamă Comisia, statele membre și regiunile să concentreze finanțarea din fonduri publice pentru conversiunea digitală asupra cinematografelor care nu își pot acoperi necesarul de finanțare din alte surse și să scurteze cât mai mult perioadele de tranziție; |
| --- | --- |

72.

cheamă Comisia și statele membre să difuzeze cele mai bune practici din domeniul finanțării digitalizării, inclusiv soluțiile bazate pe piață, cum ar fi constituirea cinematografelor mici în rețele, în vederea încheierii de contracte colective cu distribuitorii; cheamă Comisia, statele membre și regiunile să concentreze finanțarea din fonduri publice pentru conversiunea digitală asupra cinematografelor care nu își pot acoperi necesarul de finanțare din alte surse și să scurteze cât mai mult perioadele de tranziție;

| 73. | cheamă Comisia să examineze cu atenție implicațiile pe care trecerea de la cinematograful tradițional la cel digital le poate avea asupra tuturor părților interesate și implicate; subliniază faptul că, atunci când își elaborează programele naționale de digitalizare, statele membre ar trebui să ia în considerare costurile pentru cinematografele locale mici și posibilele oportunități/consecințe pentru piața muncii; |
| --- | --- |

73.

cheamă Comisia să examineze cu atenție implicațiile pe care trecerea de la cinematograful tradițional la cel digital le poate avea asupra tuturor părților interesate și implicate; subliniază faptul că, atunci când își elaborează programele naționale de digitalizare, statele membre ar trebui să ia în considerare costurile pentru cinematografele locale mici și posibilele oportunități/consecințe pentru piața muncii;

| 74. | consideră că cinematografele situate în zone mai puțin populate în care evenimentele culturale sunt rare și care nu au posibilitatea de a finanța digitalizarea ar trebui să fie dotate cu echipamente digitale; |
| --- | --- |

74.

consideră că cinematografele situate în zone mai puțin populate în care evenimentele culturale sunt rare și care nu au posibilitatea de a finanța digitalizarea ar trebui să fie dotate cu echipamente digitale;

| 75. | subliniază disponibilitatea creditelor preferențiale oferite de Banca Europeană de Investiții pentru cinematografele care doresc digitalizarea și nu dețin fondurile necesare; |
| --- | --- |

75.

subliniază disponibilitatea creditelor preferențiale oferite de Banca Europeană de Investiții pentru cinematografele care doresc digitalizarea și nu dețin fondurile necesare;

| 76. | subliniază rolul parteneriatelor public-privat ca metodă de finanțare a digitalizării cinematografelor și susține că acestea ar trebuie promovate; |
| --- | --- |

76.

subliniază rolul parteneriatelor public-privat ca metodă de finanțare a digitalizării cinematografelor și susține că acestea ar trebuie promovate;

| 77. | subliniază faptul că digitalizarea cinematografică finanțată public sau privat nu trebuie să pericliteze independența sălilor de cinema și nu trebuie să ducă la reducerea diversității programului și a cotei de piață a filmelor europene; |
| --- | --- |

77.

subliniază faptul că digitalizarea cinematografică finanțată public sau privat nu trebuie să pericliteze independența sălilor de cinema și nu trebuie să ducă la reducerea diversității programului și a cotei de piață a filmelor europene;

| 78. | solicită Comisiei să soluționeze această problemă, ținând seama și de extinderea perioadei de aplicare a Comunicării privind cinematografia; |
| --- | --- |

78.

solicită Comisiei să soluționeze această problemă, ținând seama și de extinderea perioadei de aplicare a Comunicării privind cinematografia;

| 79. | observă, în această privință, că fondurile publice furnizate pentru digitalizarea cinematografelor și a filmelor trebuie să fie supuse aceluiași control ca și ajutorul de stat în alte sectoare; |
| --- | --- |

79.

observă, în această privință, că fondurile publice furnizate pentru digitalizarea cinematografelor și a filmelor trebuie să fie supuse aceluiași control ca și ajutorul de stat în alte sectoare;

| 80. | încurajează cooperarea dintre operatorii cinematografici, autoritățile locale, cinematografe, cluburi de film / societăți și festivaluri de film în scopul de a utiliza în mod eficient tehnologiile digitale oferite prin finanțare europeană; |
| --- | --- |

80.

încurajează cooperarea dintre operatorii cinematografici, autoritățile locale, cinematografe, cluburi de film / societăți și festivaluri de film în scopul de a utiliza în mod eficient tehnologiile digitale oferite prin finanțare europeană;

| 81. | consideră că ar trebui implementate mecanisme care integrează distribuitori și proiectanți și solicită o cooperare strânsă între cinematografele mici pentru minimizarea costurilor de investiții în echipamente digitale; |
| --- | --- |

81.

consideră că ar trebui implementate mecanisme care integrează distribuitori și proiectanți și solicită o cooperare strânsă între cinematografele mici pentru minimizarea costurilor de investiții în echipamente digitale;

| 82. | invită statele membre să încurajeze finanțarea pentru cercetarea în domeniul tehnologiei cinematografiei digitale, în special în privința diseminării filmelor și a modulului de compresie, pentru ca rețeaua creată să devină interoperabilă, să ofere proiecții de înaltă calitate, și, în același timp, să permită utilizarea simplă, atât a imaginilor video comprimate, cât și a celor necomprimate; |
| --- | --- |

82.

invită statele membre să încurajeze finanțarea pentru cercetarea în domeniul tehnologiei cinematografiei digitale, în special în privința diseminării filmelor și a modulului de compresie, pentru ca rețeaua creată să devină interoperabilă, să ofere proiecții de înaltă calitate, și, în același timp, să permită utilizarea simplă, atât a imaginilor video comprimate, cât și a celor necomprimate;

| 83. | relevă importanța unor investiții corespunzătoare în cercetare, a finanțării și pregătirii profesioniștilor care lucrează deja în domeniu, pentru a le da posibilitatea să se adapteze la folosirea noilor tehnologii și pentru a garanta integrarea socială și protecția locurilor de muncă; |
| --- | --- |

83.

relevă importanța unor investiții corespunzătoare în cercetare, a finanțării și pregătirii profesioniștilor care lucrează deja în domeniu, pentru a le da posibilitatea să se adapteze la folosirea noilor tehnologii și pentru a garanta integrarea socială și protecția locurilor de muncă;

| 84. | subliniază necesitatea de a pune în aplicare programe de formare specifice pentru personalul din sectorul audiovizual, care să le permită să învețe să folosească tehnologiile digitale și să se adapteze noilor modele de afaceri, și recunoaște succesul inițiativelor deja în curs de realizare din sector; consideră că UE trebuie să se angajeze să acorde sprijin și finanțare acestor programe; |
| --- | --- |

84.

subliniază necesitatea de a pune în aplicare programe de formare specifice pentru personalul din sectorul audiovizual, care să le permită să învețe să folosească tehnologiile digitale și să se adapteze noilor modele de afaceri, și recunoaște succesul inițiativelor deja în curs de realizare din sector; consideră că UE trebuie să se angajeze să acorde sprijin și finanțare acestor programe;

Taxa pe copia virtuală (VPF)

| 85. | recunoaște că modelul comercial al taxei pe copia virtuală destinat finanțării instalării de echipamente digitale este potrivit pentru rețele cinematografice mari, însă nu reprezintă o soluție optimă pentru cinematografele mici independente, care se confruntă cu lipsa de fonduri pentru investiții, modelul de finanțare VPF putând astfel constitui un obstacol pentru diversitatea culturală; |
| --- | --- |

85.

recunoaște că modelul comercial al taxei pe copia virtuală destinat finanțării instalării de echipamente digitale este potrivit pentru rețele cinematografice mari, însă nu reprezintă o soluție optimă pentru cinematografele mici independente, care se confruntă cu lipsa de fonduri pentru investiții, modelul de finanțare VPF putând astfel constitui un obstacol pentru diversitatea culturală;

| 86. | subliniază faptul că multe cinemateci mici, rurale sau de artă, care difuzează în principal programe europene, sunt excluse din modelul VPF și faptul că ar putea fi necesare modele de finanțare alternativă, care să includă sprijinul public, pentru a conserva și consolida diversitatea culturală și pentru a le menține competitivitatea; |
| --- | --- |

86.

subliniază faptul că multe cinemateci mici, rurale sau de artă, care difuzează în principal programe europene, sunt excluse din modelul VPF și faptul că ar putea fi necesare modele de finanțare alternativă, care să includă sprijinul public, pentru a conserva și consolida diversitatea culturală și pentru a le menține competitivitatea;

| 87. | solicită așadar ca modelele de finanțare VPF să fie ajustate cerințelor și caracteristicilor cinematografelor independente de repertoriu; |
| --- | --- |

87.

solicită așadar ca modelele de finanțare VPF să fie ajustate cerințelor și caracteristicilor cinematografelor independente de repertoriu;

| 88. | subliniază că trebuie stimulate modelele de finanțare care pot înlesni accesul cinematografelor independente la plățile VP ale tuturor creditorilor; recomandă organizarea cooperărilor de achiziționare pentru a înlesni tuturor cinematografelor avantajul tarifelor de grup; |
| --- | --- |

88.

subliniază că trebuie stimulate modelele de finanțare care pot înlesni accesul cinematografelor independente la plățile VP ale tuturor creditorilor; recomandă organizarea cooperărilor de achiziționare pentru a înlesni tuturor cinematografelor avantajul tarifelor de grup;

Educația prin film

| 89. | subliniază faptul că educația prin film contribuie la dezvoltarea gândirii critice și la educația generală a tinerilor, permițând totodată cunoașterea patrimoniului cinematografic și sensibilizarea cu privire la complexitatea universului de imagini și sunete; |
| --- | --- |

89.

subliniază faptul că educația prin film contribuie la dezvoltarea gândirii critice și la educația generală a tinerilor, permițând totodată cunoașterea patrimoniului cinematografic și sensibilizarea cu privire la complexitatea universului de imagini și sunete;

| 90. | subliniază că educația prin film, incluzând cultura și limbajul cinematografic, permite cetățenilor să aibă o înțelegere critică a diferitelor mijloace de comunicare în masă, lărgind și dezvoltând astfel resursele și oportunitățile oferite de așa-numita alfabetizare digitală; |
| --- | --- |

90.

subliniază că educația prin film, incluzând cultura și limbajul cinematografic, permite cetățenilor să aibă o înțelegere critică a diferitelor mijloace de comunicare în masă, lărgind și dezvoltând astfel resursele și oportunitățile oferite de așa-numita alfabetizare digitală;

| 91. | subliniază că educația prin film ar trebui să permită cetățenilor să dobândească cunoștințe mai largi, să aprecieze arta filmului și să reflecteze asupra valorilor pe care filmele le transmit; |
| --- | --- |

91.

subliniază că educația prin film ar trebui să permită cetățenilor să dobândească cunoștințe mai largi, să aprecieze arta filmului și să reflecteze asupra valorilor pe care filmele le transmit;

| 92. | solicită statelor membre să includă educația prin film în cadrul programelor lor educaționale naționale; |
| --- | --- |

92.

solicită statelor membre să includă educația prin film în cadrul programelor lor educaționale naționale;

| 93. | subliniază importanța educației prin film în cinematografele independente la toate nivelurile de învățământ, în scopul dezvoltării publicului pentru filmele europene; |
| --- | --- |

93.

subliniază importanța educației prin film în cinematografele independente la toate nivelurile de învățământ, în scopul dezvoltării publicului pentru filmele europene;

| 94. | încurajează statele membre să sprijine programele educaționale în școlile de film și în alte instituții relevante în ceea ce privește oportunitățile de realizare, producție și distribuție a filmelor cu ajutorul tehnologiilor digitale; |
| --- | --- |

94.

încurajează statele membre să sprijine programele educaționale în școlile de film și în alte instituții relevante în ceea ce privește oportunitățile de realizare, producție și distribuție a filmelor cu ajutorul tehnologiilor digitale;

| 95. | solicită să se furnizeze o formare de înaltă calitate și de actualitate atât pentru personalul tehnic, cât și pentru cel de conducere fie prin modalități de finanțare europeană, fie de către solicitanții de fonduri, în scopul de a asigura utilizarea optimă a tehnologiilor digitale finanțate de UE; |
| --- | --- |

95.

solicită să se furnizeze o formare de înaltă calitate și de actualitate atât pentru personalul tehnic, cât și pentru cel de conducere fie prin modalități de finanțare europeană, fie de către solicitanții de fonduri, în scopul de a asigura utilizarea optimă a tehnologiilor digitale finanțate de UE;

| 96. | solicită statelor membre să dezvolte și să promoveze programe și evenimente speciale, de exemplu, în cadrul festivalurilor de film, pentru a dezvolta educația și gustul tinerilor cetățeni europeni pentru filmul european; |
| --- | --- |

96.

solicită statelor membre să dezvolte și să promoveze programe și evenimente speciale, de exemplu, în cadrul festivalurilor de film, pentru a dezvolta educația și gustul tinerilor cetățeni europeni pentru filmul european;

Programul MEDIA

| 97. | recunoaște că programul MEDIA a sprijinit industria audiovizuală europeană pentru mai bine de două decenii și a contribuit la dezvoltarea, distribuirea și promovarea filmelor europene și la formarea în domeniul digital a operatorilor din săli; |
| --- | --- |

97.

recunoaște că programul MEDIA a sprijinit industria audiovizuală europeană pentru mai bine de două decenii și a contribuit la dezvoltarea, distribuirea și promovarea filmelor europene și la formarea în domeniul digital a operatorilor din săli;

| 98. | salută, în acest context, angajamentul asumat de dl Barroso la 18 martie 2011, de a menține și consolida în continuare Programul MEDIA; |
| --- | --- |

98.

salută, în acest context, angajamentul asumat de dl Barroso la 18 martie 2011, de a menține și consolida în continuare Programul MEDIA;

| 99. | subliniază importanța programului MEDIA în ceea ce privește digitalizarea cinematografelor și solicită respectarea elementelor și liniilor existente de finanțare, precum și o mai mare alocare de fonduri pentru următoare generație a programului, în vederea contracarării provocărilor aduse de tehnologiile digitale; |
| --- | --- |

99.

subliniază importanța programului MEDIA în ceea ce privește digitalizarea cinematografelor și solicită respectarea elementelor și liniilor existente de finanțare, precum și o mai mare alocare de fonduri pentru următoare generație a programului, în vederea contracarării provocărilor aduse de tehnologiile digitale;

| 100. | solicită Comisiei ca, în cadrul noului Program MEDIA, să aloce finanțări pentru perioada de după 2013, iar în cadrul Fondului european pentru dezvoltare regională (FEDR), să sprijine digitalizarea cinematografelor care prezintă conținuturi europene; |
| --- | --- |

100.

solicită Comisiei ca, în cadrul noului Program MEDIA, să aloce finanțări pentru perioada de după 2013, iar în cadrul Fondului european pentru dezvoltare regională (FEDR), să sprijine digitalizarea cinematografelor care prezintă conținuturi europene;

| 101. | subliniază că, pentru viitoarea generație de programe, este necesar să se aibă în vedere măsuri care să genereze o valoare adăugată substanțială și să contribuie în general la Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

101.

subliniază că, pentru viitoarea generație de programe, este necesar să se aibă în vedere măsuri care să genereze o valoare adăugată substanțială și să contribuie în general la Strategia Europa 2020;

| 102. | subliniază că noile inițiative trebuie introduse ca parte a noii generații a programului MEDIA, pentru a îmbunătăți și promova activitățile de traducere, dublare, subtitrare și supratitrare în vederea sprijinirii cinematografelor dedicate filmelor europene; |
| --- | --- |

102.

subliniază că noile inițiative trebuie introduse ca parte a noii generații a programului MEDIA, pentru a îmbunătăți și promova activitățile de traducere, dublare, subtitrare și supratitrare în vederea sprijinirii cinematografelor dedicate filmelor europene;

| 103. | reamintește că investițiile în noile tehnologii cinematografice și trecerea la tehnologia digitală ar trebui să îmbunătățească accesul persoanelor cu dizabilități, prin introducerea mai ales a unei tehnologii de descriere audio; |
| --- | --- |

103.

reamintește că investițiile în noile tehnologii cinematografice și trecerea la tehnologia digitală ar trebui să îmbunătățească accesul persoanelor cu dizabilități, prin introducerea mai ales a unei tehnologii de descriere audio;

| 104. | solicită, prin urmare, înglobarea unei „linii de program” digitale în programul MEDIA pentru a facilita transformarea în formate digitale; |
| --- | --- |

104.

solicită, prin urmare, înglobarea unei „linii de program” digitale în programul MEDIA pentru a facilita transformarea în formate digitale;

| 105. | atrage atenția asupra importanței programului MEDIA de formare continuă ca instrument pentru persoanele active în acest sector de a-și ameliora cunoștințele, astfel încât să se adapteze la tehnologiile în schimbare și la metodele de producție; |
| --- | --- |

105.

atrage atenția asupra importanței programului MEDIA de formare continuă ca instrument pentru persoanele active în acest sector de a-și ameliora cunoștințele, astfel încât să se adapteze la tehnologiile în schimbare și la metodele de producție;

| 106. | subliniază valoarea adăugată a programului MEDIA de formare inițială, care facilitează mobilitatea în Europa a studenților în domeniul cinematografiei, conducând la o mai bună integrare în sectorul profesional și la creșterea cooperării europene și a coproducțiilor; în acest sens, solicită majorarea finanțării în acest domeniu; |
| --- | --- |

106.

subliniază valoarea adăugată a programului MEDIA de formare inițială, care facilitează mobilitatea în Europa a studenților în domeniul cinematografiei, conducând la o mai bună integrare în sectorul profesional și la creșterea cooperării europene și a coproducțiilor; în acest sens, solicită majorarea finanțării în acest domeniu;

| 107. | recomandă ca programul MEDIA să investească în VOD, în cadrul eforturilor sale de a sprijini distribuția paneuropeană, de a promova cooperarea transnațională între platforme și de a răsplăti inițiativele de colaborare dincolo de frontiere; |
| --- | --- |

107.

recomandă ca programul MEDIA să investească în VOD, în cadrul eforturilor sale de a sprijini distribuția paneuropeană, de a promova cooperarea transnațională între platforme și de a răsplăti inițiativele de colaborare dincolo de frontiere;

| 108. | pune accentul pe valoarea adăugată a sprijinului european, mai ales în privința proiecției transfrontaliere de filme și în prevenirea fragmentării în continuare a pieței cinematografice europene; |
| --- | --- |

108.

pune accentul pe valoarea adăugată a sprijinului european, mai ales în privința proiecției transfrontaliere de filme și în prevenirea fragmentării în continuare a pieței cinematografice europene;

Modele de distribuție

| 109. | observă faptul că tehnologiile digitale au afectat modul în care filmele sunt distribuite pe diferite platforme și dispozitive, fie prin servicii lineare, fie nelineare; |
| --- | --- |

109.

observă faptul că tehnologiile digitale au afectat modul în care filmele sunt distribuite pe diferite platforme și dispozitive, fie prin servicii lineare, fie nelineare;

| 110. | recunoaște că, în urma cheltuielilor inițiale din procesul de digitalizare, infrastructura digitală va reduce considerabil costurile de distribuție și va permite micilor distribuitori independenți de film să difuzeze filme pe o scară mai largă și, astfel, să ajungă își lărgească publicul; |
| --- | --- |

110.

recunoaște că, în urma cheltuielilor inițiale din procesul de digitalizare, infrastructura digitală va reduce considerabil costurile de distribuție și va permite micilor distribuitori independenți de film să difuzeze filme pe o scară mai largă și, astfel, să ajungă își lărgească publicul;

| 111. | recunoaște că tranziția cu succes la tehnologia digitală este evident legată de accesul la internet de mare viteză, ca mijloc de distribuție a conținutului digital, de actualizare a software-ului digital și multe alte funcții esențiale și, prin urmare, invită instituțiile care doresc să adopte tehnologii digitale să ia în considerare caracterul dependent al acestei relații; |
| --- | --- |

111.

recunoaște că tranziția cu succes la tehnologia digitală este evident legată de accesul la internet de mare viteză, ca mijloc de distribuție a conținutului digital, de actualizare a software-ului digital și multe alte funcții esențiale și, prin urmare, invită instituțiile care doresc să adopte tehnologii digitale să ia în considerare caracterul dependent al acestei relații;

| 112. | observă faptul că tehnologiile digitale stimulează filmele și înregistrările video de scurt metraj și permit noi modele de distribuție și lansări flexibile, cum ar fi posibilitatea de a lansa un film pe diferite platforme imediat după lansarea în cinematografe; |
| --- | --- |

112.

observă faptul că tehnologiile digitale stimulează filmele și înregistrările video de scurt metraj și permit noi modele de distribuție și lansări flexibile, cum ar fi posibilitatea de a lansa un film pe diferite platforme imediat după lansarea în cinematografe;

| 113. | consideră, în plus, că, pentru a proteja diversitatea cinematografică, ar trebui menținut intervalul de programare exclusivă pentru cinematografele de artă; |
| --- | --- |

113.

consideră, în plus, că, pentru a proteja diversitatea cinematografică, ar trebui menținut intervalul de programare exclusivă pentru cinematografele de artă;

| 114. | evidențiază faptul că un punct slab în procesul de digitalizare îl constituie întârzierea distribuitorilor, în special a celor independenți, care nu sunt susținuți suficient în distribuția digitală; |
| --- | --- |

114.

evidențiază faptul că un punct slab în procesul de digitalizare îl constituie întârzierea distribuitorilor, în special a celor independenți, care nu sunt susținuți suficient în distribuția digitală;

| 115. | încurajează statele membre să concentreze ajutorul financiar asupra distribuției; |
| --- | --- |

115.

încurajează statele membre să concentreze ajutorul financiar asupra distribuției;

| 116. | încurajează instituțiile europene să pună în aplicare acțiuni pregătitoare și proiecte-pilot în scopul de a testa noi modele de afaceri, care ar putea îmbunătăți circulația operelor audiovizuale europene; |
| --- | --- |

116.

încurajează instituțiile europene să pună în aplicare acțiuni pregătitoare și proiecte-pilot în scopul de a testa noi modele de afaceri, care ar putea îmbunătăți circulația operelor audiovizuale europene;

| 117. | încurajează statele membre să elaboreze o strategie pentru crearea rețelei de cinematografie digitală, care să includă legături între studiouri cinematografice, cinematografe, atât simple, cât și multiplex, ecrane pentru proiecții „live”, folosind canalele de transmisie de date, inclusiv conexiunile prin satelit; |
| --- | --- |

117.

încurajează statele membre să elaboreze o strategie pentru crearea rețelei de cinematografie digitală, care să includă legături între studiouri cinematografice, cinematografe, atât simple, cât și multiplex, ecrane pentru proiecții „live”, folosind canalele de transmisie de date, inclusiv conexiunile prin satelit;

| 118. | subliniază necesitatea ca dezvoltarea de noi metode de utilizare online să fie însoțită, la nivel european, de aplicarea unei remunerări echitabile a autorilor de opere audiovizuale, care să fie proporțională cu veniturile generate de aceste formate și servicii noi; |
| --- | --- |

118.

subliniază necesitatea ca dezvoltarea de noi metode de utilizare online să fie însoțită, la nivel european, de aplicarea unei remunerări echitabile a autorilor de opere audiovizuale, care să fie proporțională cu veniturile generate de aceste formate și servicii noi;

Promovarea cinematografului european

| 119. | încurajează statele membre să asigure cel mai ridicat grad de includere a filmelor europene în programul cinematografelor, în vederea unei mai mari circulații și promovări la nivel UE, și pentru a permite cetățenilor UE să aprecieze bogăția și diversitatea unor astfel de filme, prin cea mai largă varietate de platforme; |
| --- | --- |

119.

încurajează statele membre să asigure cel mai ridicat grad de includere a filmelor europene în programul cinematografelor, în vederea unei mai mari circulații și promovări la nivel UE, și pentru a permite cetățenilor UE să aprecieze bogăția și diversitatea unor astfel de filme, prin cea mai largă varietate de platforme;

| 120. | sugerează că este necesar să se promoveze și să se sprijine coproducțiile europene și că o creștere a numărului acestora poate conduce la o distribuție mai largă a filmelor europene pe întregul continent; |
| --- | --- |

120.

sugerează că este necesar să se promoveze și să se sprijine coproducțiile europene și că o creștere a numărului acestora poate conduce la o distribuție mai largă a filmelor europene pe întregul continent;

| 121. | sprijină activitățile rețelelor de cinematografe, cum ar fi Europa Cinemas, care promovează filmul european în toată lumea sprijinind financiar și operațional cinematografele care difuzează un număr semnificativ de filme europene; |
| --- | --- |

121.

sprijină activitățile rețelelor de cinematografe, cum ar fi Europa Cinemas, care promovează filmul european în toată lumea sprijinind financiar și operațional cinematografele care difuzează un număr semnificativ de filme europene;

| 122. | recunoaște importanța sprijinirii cinematografelor independente dedicate filmelor europene (cum ar fi cele din cadrul rețelei Europa Cinemas) pentru a consolida politica lor de programe europene, precum și diversitatea și competitivitatea lor pe piață; |
| --- | --- |

122.

recunoaște importanța sprijinirii cinematografelor independente dedicate filmelor europene (cum ar fi cele din cadrul rețelei Europa Cinemas) pentru a consolida politica lor de programe europene, precum și diversitatea și competitivitatea lor pe piață;

| 123. | solicită o susținere neutră din punct de vedere tehnic, precum și sprijinirea prioritară a tuturor cinematografelor cu un procent mare de filme europene, precum și cu un program pretențios, independent de cifra de afaceri sau de numărul de spectatori; |
| --- | --- |

123.

solicită o susținere neutră din punct de vedere tehnic, precum și sprijinirea prioritară a tuturor cinematografelor cu un procent mare de filme europene, precum și cu un program pretențios, independent de cifra de afaceri sau de numărul de spectatori;

| 124. | încurajează statele membre să promoveze și să sprijine diseminarea și circulația filmelor europene pe teritoriile lor prin organizarea de evenimente și festivaluri specifice; încurajează statele membre să sprijine, de asemenea, numeroasele școli de film existente în Europa; |
| --- | --- |

124.

încurajează statele membre să promoveze și să sprijine diseminarea și circulația filmelor europene pe teritoriile lor prin organizarea de evenimente și festivaluri specifice; încurajează statele membre să sprijine, de asemenea, numeroasele școli de film existente în Europa;

| 125. | subliniază că filmele câștigătoare de premii la festivalurile europene ar trebui să primească sprijin în domeniul marketingului pentru a facilita în continuare lansările VOD la nivel internațional și pentru a contribui la promovarea cinematografiei europene; |
| --- | --- |

125.

subliniază că filmele câștigătoare de premii la festivalurile europene ar trebui să primească sprijin în domeniul marketingului pentru a facilita în continuare lansările VOD la nivel internațional și pentru a contribui la promovarea cinematografiei europene;

| 126. | recunoaște rolul Premiului LUX acordat de Parlamentul European în promovarea filmelor și a multilingvismului prin traducerea subtitrãrii filmelor câștigãtoare în toate cele 23 de limbi oficiale ale UE și, în același timp, în generarea unor dezbateri despre societate între cetãțenii UE; |
| --- | --- |

126.

recunoaște rolul Premiului LUX acordat de Parlamentul European în promovarea filmelor și a multilingvismului prin traducerea subtitrãrii filmelor câștigãtoare în toate cele 23 de limbi oficiale ale UE și, în același timp, în generarea unor dezbateri despre societate între cetãțenii UE;

| 127. | sugerează o cooperare și un schimb mai intense cu țările terțe, pentru valorificarea producțiilor europene pe piața mondială, și în special în zona mediteraneană, pentru a promova schimburile culturale, precum și pentru a lansa noi inițiative de susținere a dialogului euromediteraneean și a dezvoltării democratice a întregii regiuni, având în vedere și angajamentele luate în cadrul Conferinței euromediteraneene privind cinematografia; |
| --- | --- |

127.

sugerează o cooperare și un schimb mai intense cu țările terțe, pentru valorificarea producțiilor europene pe piața mondială, și în special în zona mediteraneană, pentru a promova schimburile culturale, precum și pentru a lansa noi inițiative de susținere a dialogului euromediteraneean și a dezvoltării democratice a întregii regiuni, având în vedere și angajamentele luate în cadrul Conferinței euromediteraneene privind cinematografia;

*

* *

| 128. | încredințeazã Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

128.

încredințeazã Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(2)  JO L 327, 24.11.2006, p. 12.

(3)  JO L 323, 9.12.2005, p. 57.

(4)  JO L 236, 31.8.2006, p. 28.

(5)  JO C 297, 7.12.2006, p. 1.

(6)  JO C 323, 30.11.2010, p. 15.

(7)  JO C 31, 7.2.2009, p. 1.

(8)  JO C 271 E, 12.11.2003, p. 176.

(9)  JO C 140 E, 13.6.2002, p. 143.

(10)  JO C 76 E, 25.3.2010, p. 16.

(11)  JO C 104, 2.4.2011, p. 31.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0240.

---

Joi, 17 noiembrie 2011

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/115 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/115

---

Joi, 17 noiembrie 2011Sprijinul acordat Curții Penale Internaționale de către UE

P7_TA(2011)0507

Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la sprijinul acordat CPI de către UE: confruntarea cu provocările și învingerea dificultăților (2011/2109(INI))

2013/C 153 E/13

Parlamentul European,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), care a intrat în vigoare la 1 iulie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), care a intrat în vigoare la 1 iulie 2002,

| — | având în vedere Convenția privind prevenirea și pedepsirea crimei de genocid, care a intrat în vigoare la 12 ianuarie 1951, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind prevenirea și pedepsirea crimei de genocid, care a intrat în vigoare la 12 ianuarie 1951,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Curtea Penală Internațională, în special cele din 19 noiembrie 1998 (1), 18 ianuarie 2001 (2), 28 februarie 2002 (3), 26 septembrie 2002 (4) și 19 mai 2010 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Curtea Penală Internațională, în special cele din 19 noiembrie 1998 (1), 18 ianuarie 2001 (2), 28 februarie 2002 (3), 26 septembrie 2002 (4) și 19 mai 2010 (5),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rapoartele anuale privind drepturile omului în lume, cea mai recentă datând din 16 decembrie 2010 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rapoartele anuale privind drepturile omului în lume, cea mai recentă datând din 16 decembrie 2010 (6),

| — | având în vedere Poziția comună a Consiliului 2003/444/PESC din 16 iunie 2003 privind Curtea Penală Internațională (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția comună a Consiliului 2003/444/PESC din 16 iunie 2003 privind Curtea Penală Internațională (7),

| — | având în vedere Poziția comună a Consiliului 2011/168/PESC din 21 martie 2011 privind Curtea Penală Internațională (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția comună a Consiliului 2011/168/PESC din 21 martie 2011 privind Curtea Penală Internațională (8),

| — | având în vedere Planul de acțiune din 4 februarie 2004 și Planul de acțiune conceput în urma Deciziei privind Curtea Penală Internațională din 12 iulie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune din 4 februarie 2004 și Planul de acțiune conceput în urma Deciziei privind Curtea Penală Internațională din 12 iulie 2011,

| — | având în vedere Acordul de cooperare și asistență dintre Curtea Penală Internațională și Uniunea Europeană (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare și asistență dintre Curtea Penală Internațională și Uniunea Europeană (9),

| — | având în vedere Strategia europeană de securitate (SES) din 2003, intitulată „O Europă sigură într-o lume mai bună”, care a fost adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia europeană de securitate (SES) din 2003, intitulată „O Europă sigură într-o lume mai bună”, care a fost adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003,

| — | având în vedere Programul de la Stockholm 2010-2014, intitulat „O Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora” (decembrie 2009) (10), și Planul de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm [aprilie 2010, COM(2010)0171], |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de la Stockholm 2010-2014, intitulat „O Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora” (decembrie 2009) (10), și Planul de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm [aprilie 2010, COM(2010)0171],

| — | având în vedere Decizia 2002/494/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 de înființare a unei rețele europene de puncte de contact cu privire la persoane vinovate de genocid, crime împotriva umanității și crime de război (11) și Decizia 2003/335/JAI a Consiliului din 8 mai 2003 privind cercetarea și urmărirea penală în cazul faptelor de genocid, al crimelor împotriva umanității și al crimelor de război (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2002/494/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 de înființare a unei rețele europene de puncte de contact cu privire la persoane vinovate de genocid, crime împotriva umanității și crime de război (11) și Decizia 2003/335/JAI a Consiliului din 8 mai 2003 privind cercetarea și urmărirea penală în cazul faptelor de genocid, al crimelor împotriva umanității și al crimelor de război (12),

| — | având în vedere Rezoluțiile Consiliului de securitate al ONU nr. 1593 (2005) referitoare la Sudan/Darfur și nr. 1970 (2011) referitoare la Libia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile Consiliului de securitate al ONU nr. 1593 (2005) referitoare la Sudan/Darfur și nr. 1970 (2011) referitoare la Libia,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0368/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0368/2011),

| A. | întrucât justiția, supremația legii și lupta împotriva impunității sunt pilonii unei păci durabile, deoarece ele garantează drepturile omului și libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

A.

întrucât justiția, supremația legii și lupta împotriva impunității sunt pilonii unei păci durabile, deoarece ele garantează drepturile omului și libertățile fundamentale;

| B. | întrucât, în septembrie 2011, numărul statelor care au ratificat Statutul de la Roma este de 117; întrucât, cu toate acestea, ratificarea sa universală ar trebui să rămână un obiectiv primordial; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în septembrie 2011, numărul statelor care au ratificat Statutul de la Roma este de 117; întrucât, cu toate acestea, ratificarea sa universală ar trebui să rămână un obiectiv primordial;

| C. | întrucât caracterul universal al justiției implică aplicarea sa uniformă, fără excepții și standarde duble; întrucât nu ar trebui să existe refugiu sigur pentru cei care au comis fapte de genocid, crime împotriva umanității, execuții extrajudiciare, crime de război, torturi, violuri în masă sau dispariții forțate; |
| --- | --- |

C.

întrucât caracterul universal al justiției implică aplicarea sa uniformă, fără excepții și standarde duble; întrucât nu ar trebui să existe refugiu sigur pentru cei care au comis fapte de genocid, crime împotriva umanității, execuții extrajudiciare, crime de război, torturi, violuri în masă sau dispariții forțate;

| D. | întrucât justiția trebuie considerată un element indispensabil, aflat la baza eforturilor de pace și de soluționare a conflictelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât justiția trebuie considerată un element indispensabil, aflat la baza eforturilor de pace și de soluționare a conflictelor;

| E. | întrucât menținerea independenței CPI este esențială nu numai pentru deplina sa eficacitate, ci și pentru promovarea universalității Statutului de la Roma; |
| --- | --- |

E.

întrucât menținerea independenței CPI este esențială nu numai pentru deplina sa eficacitate, ci și pentru promovarea universalității Statutului de la Roma;

| F. | întrucât CPI este primul organism judiciar internațional permanent ce are competența de a trimite în judecată persoanele acuzate de genocid, de crime împotriva umanității și de crime de război, aducând o contribuție decisivă la susținerea drepturilor omului, la dreptul internațional și la combaterea impunității și jucând un rol disuasiv esențial, transmițând un semnal fără echivoc conform căruia impunitatea pentru aceste crime nu va fi tolerată; |
| --- | --- |

F.

întrucât CPI este primul organism judiciar internațional permanent ce are competența de a trimite în judecată persoanele acuzate de genocid, de crime împotriva umanității și de crime de război, aducând o contribuție decisivă la susținerea drepturilor omului, la dreptul internațional și la combaterea impunității și jucând un rol disuasiv esențial, transmițând un semnal fără echivoc conform căruia impunitatea pentru aceste crime nu va fi tolerată;

| G. | întrucât urmărirea „intereselor justiției”, indiferent de considerente politice (articolul 53 din Statutul de la Roma), este principiul fondator al Curții; întrucât CPI joacă un rol-cheie în promovarea justiției internaționale și contribuie astfel la securitate, justiție și statul de drept, precum și la menținerea păcii și la consolidarea securității internaționale; |
| --- | --- |

G.

întrucât urmărirea „intereselor justiției”, indiferent de considerente politice (articolul 53 din Statutul de la Roma), este principiul fondator al Curții; întrucât CPI joacă un rol-cheie în promovarea justiției internaționale și contribuie astfel la securitate, justiție și statul de drept, precum și la menținerea păcii și la consolidarea securității internaționale;

| H. | întrucât CPI are jurisdicție asupra crimelor comise după intrarea în vigoare a Statutului de la Roma, la 1 iulie 2002; |
| --- | --- |

H.

întrucât CPI are jurisdicție asupra crimelor comise după intrarea în vigoare a Statutului de la Roma, la 1 iulie 2002;

| I. | întrucât, conform preambulului la Statut, precum și principiului complementarității, CPI acționează numai în cazurile în care instanțele naționale nu pot sau nu doresc să desfășoare procese credibile pe teritoriul național, astfel încât statele-parte păstrează răspunderea primordială de a judeca crimele de război, crimele împotriva umanității și genocidul; întrucât cooperarea atât între statele-parte la Statutul de la Roma, cât și cu organizațiile regionale este foarte importantă, mai ales în situațiile în care jurisdicția Curții este contestată; |
| --- | --- |

I.

întrucât, conform preambulului la Statut, precum și principiului complementarității, CPI acționează numai în cazurile în care instanțele naționale nu pot sau nu doresc să desfășoare procese credibile pe teritoriul național, astfel încât statele-parte păstrează răspunderea primordială de a judeca crimele de război, crimele împotriva umanității și genocidul; întrucât cooperarea atât între statele-parte la Statutul de la Roma, cât și cu organizațiile regionale este foarte importantă, mai ales în situațiile în care jurisdicția Curții este contestată;

| J. | întrucât politica de „complementaritate pozitivă” a CPI susține capacitatea instanțelor naționale de a ancheta și de a urmări penal crimele de război; |
| --- | --- |

J.

întrucât politica de „complementaritate pozitivă” a CPI susține capacitatea instanțelor naționale de a ancheta și de a urmări penal crimele de război;

| K. | întrucât CPI desfășoară în prezent anchete în șapte țări (Uganda, Republica Democratică Congo, regiunea Darfur din Sudan, Republica Centrafricană, Kenya, Libia și Côte d’Ivoire) și a anunțat în mod public că analizează informațiile cu privire la presupuse crime comise în alte câteva situații; întrucât două cazuri (Darfur și Libia) au fost trimise CPI de către Consiliul de securitate al ONU, trei cazuri (Uganda, Republica Democratică Congo și Republica Centrafricană) au fost trimise Curții de către statele-parte însele, iar două (Kenya și Côte d’Ivoire) au fost inițiate proprio motu de către procuror; |
| --- | --- |

K.

întrucât CPI desfășoară în prezent anchete în șapte țări (Uganda, Republica Democratică Congo, regiunea Darfur din Sudan, Republica Centrafricană, Kenya, Libia și Côte d’Ivoire) și a anunțat în mod public că analizează informațiile cu privire la presupuse crime comise în alte câteva situații; întrucât două cazuri (Darfur și Libia) au fost trimise CPI de către Consiliul de securitate al ONU, trei cazuri (Uganda, Republica Democratică Congo și Republica Centrafricană) au fost trimise Curții de către statele-parte însele, iar două (Kenya și Côte d’Ivoire) au fost inițiate proprio motu de către procuror;

| L. | întrucât majoritatea celor 17 mandate de arestare emise de CPI nu au fost încă executate, inclusiv cele împotriva lui Joseph Kony și a altor lideri ai Armatei de Rezistență a Domnului în ceea ce privește situația din Uganda de Nord, împotriva lui Bosco Ntaganda din RDC, a lui Ahmad Muhammad Harun, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman și a președintelui Omar Hassan Ahmad Al Bashir din Sudan, împotriva lui Saif al-Islam Gaddafi și Abdullah Al-Senussid din Libia; |
| --- | --- |

L.

întrucât majoritatea celor 17 mandate de arestare emise de CPI nu au fost încă executate, inclusiv cele împotriva lui Joseph Kony și a altor lideri ai Armatei de Rezistență a Domnului în ceea ce privește situația din Uganda de Nord, împotriva lui Bosco Ntaganda din RDC, a lui Ahmad Muhammad Harun, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman și a președintelui Omar Hassan Ahmad Al Bashir din Sudan, împotriva lui Saif al-Islam Gaddafi și Abdullah Al-Senussid din Libia;

| M. | întrucât un proces echitabil, respectarea garanțiilor procedurale și drepturile victimelor constituie principiile fundamentale ale sistemului instituit prin Statutul de la Roma; |
| --- | --- |

M.

întrucât un proces echitabil, respectarea garanțiilor procedurale și drepturile victimelor constituie principiile fundamentale ale sistemului instituit prin Statutul de la Roma;

| N. | întrucât obiectivul Curții este acela de a face dreptate pe deplin și în mod reparatoriu victimelor și comunităților afectate, inclusiv prin participare, protecție, reprezentare în justiție și activități de informare; |
| --- | --- |

N.

întrucât obiectivul Curții este acela de a face dreptate pe deplin și în mod reparatoriu victimelor și comunităților afectate, inclusiv prin participare, protecție, reprezentare în justiție și activități de informare;

| O. | întrucât Curtea oferă victimelor un drept de participare susținut prin structuri de protecție a martorilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât Curtea oferă victimelor un drept de participare susținut prin structuri de protecție a martorilor;

| P. | întrucât sistemul de despăgubire a victimele infracțiunilor ce țin de competența Curții face din CPI o instituție judiciară unică la nivel internațional; |
| --- | --- |

P.

întrucât sistemul de despăgubire a victimele infracțiunilor ce țin de competența Curții face din CPI o instituție judiciară unică la nivel internațional;

| Q. | întrucât reușita procedurilor de despăgubire care au debutat în 2011 depinde de contribuțiile voluntare ale donatorilor, precum și de colectarea de amenzi și de confiscări de la persoanele condamnate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât reușita procedurilor de despăgubire care au debutat în 2011 depinde de contribuțiile voluntare ale donatorilor, precum și de colectarea de amenzi și de confiscări de la persoanele condamnate;

| R. | întrucât Curții i se solicită în prezent să facă față unui număr de anchete, cauze și examinări preliminare în rapidă creștere, în timp ce unele state-parte la Statutul de la Roma încearcă să mențină Curtea la același buget sau chiar să-i reducă bugetul; |
| --- | --- |

R.

întrucât Curții i se solicită în prezent să facă față unui număr de anchete, cauze și examinări preliminare în rapidă creștere, în timp ce unele state-parte la Statutul de la Roma încearcă să mențină Curtea la același buget sau chiar să-i reducă bugetul;

| S. | întrucât UE și statele sale membre au fost aliați de nădejde ai Curții încă de la începuturile ei, oferindu-i sprijin politic, diplomatic, financiar și logistic neîntrerupt, inclusiv prin promovarea universalității și apărarea integrității Statutului de la Roma, cu scopul de a proteja și consolida independența Curții; |
| --- | --- |

S.

întrucât UE și statele sale membre au fost aliați de nădejde ai Curții încă de la începuturile ei, oferindu-i sprijin politic, diplomatic, financiar și logistic neîntrerupt, inclusiv prin promovarea universalității și apărarea integrității Statutului de la Roma, cu scopul de a proteja și consolida independența Curții;

| T. | întrucât lupta împotriva impunității poate avea succes numai dacă toate statele-parte cooperează pe deplin cu CPI, iar statele care nu sunt parte oferă, de asemenea, asistență instituției judiciare; |
| --- | --- |

T.

întrucât lupta împotriva impunității poate avea succes numai dacă toate statele-parte cooperează pe deplin cu CPI, iar statele care nu sunt parte oferă, de asemenea, asistență instituției judiciare;

Necesitatea extinderii sprijinului acordat Curții prin acțiuni politice și diplomatice

| 1. | își reiterează întregul sprijin pentru CPI, Statutul de la Roma și sistemul internațional de justiție penală, al cărui obiectiv principal este combaterea impunității pentru genocid, crime de război și crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

1.

își reiterează întregul sprijin pentru CPI, Statutul de la Roma și sistemul internațional de justiție penală, al cărui obiectiv principal este combaterea impunității pentru genocid, crime de război și crime împotriva umanității;

| 2. | își reiterează întregul sprijin pentru Parchet, competențele proprio motu ale procurorului și progresele înregistrate în inițierea de anchete noi; |
| --- | --- |

2.

își reiterează întregul sprijin pentru Parchet, competențele proprio motu ale procurorului și progresele înregistrate în inițierea de anchete noi;

| 3. | îndeamnă statele care sunt parte și pe cele care nu sunt parte la Statutul de la Roma să se abțină de la exercitarea de presiuni politice asupra Curții, pentru a menține și garanta imparțialitatea acesteia și pentru a permite existența unei justiții bazate pe lege, nu pe considerente politice; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă statele care sunt parte și pe cele care nu sunt parte la Statutul de la Roma să se abțină de la exercitarea de presiuni politice asupra Curții, pentru a menține și garanta imparțialitatea acesteia și pentru a permite existența unei justiții bazate pe lege, nu pe considerente politice;

| 4. | subliniază importanța principiului universalității și solicită SEAE, statelor membre ale UE și Comisiei să își continue eforturile ferme de promovare a ratificării universale a Statutului de la Roma și a Acordului privind privilegiile și imunitățile Curții Penale Internaționale (APIC), precum și a reglementărilor naționale de transpunere; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța principiului universalității și solicită SEAE, statelor membre ale UE și Comisiei să își continue eforturile ferme de promovare a ratificării universale a Statutului de la Roma și a Acordului privind privilegiile și imunitățile Curții Penale Internaționale (APIC), precum și a reglementărilor naționale de transpunere;

| 5. | salută faptul că UE și majoritatea statelor membre și-au asumat angajamente specifice în cadrul conferinței de la Kampala și recomandă ca aceste angajamente să fie onorate la timp și să facă obiectul unor rapoarte prezentate în cadrul următoarei Adunări a statelor-parte, programate să aibă loc la 12-21 decembrie 2011, la New York; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că UE și majoritatea statelor membre și-au asumat angajamente specifice în cadrul conferinței de la Kampala și recomandă ca aceste angajamente să fie onorate la timp și să facă obiectul unor rapoarte prezentate în cadrul următoarei Adunări a statelor-parte, programate să aibă loc la 12-21 decembrie 2011, la New York;

| 6. | salută adoptarea modificărilor la Statutul de la Roma, inclusiv a celor cu privire la infracțiunea de agresiune, și solicită tuturor statelor membre să le ratifice și să le încorporeze în legislația națională proprie; |
| --- | --- |

6.

salută adoptarea modificărilor la Statutul de la Roma, inclusiv a celor cu privire la infracțiunea de agresiune, și solicită tuturor statelor membre să le ratifice și să le încorporeze în legislația națională proprie;

| 7. | salută revizuirea poziției comune a UE cu privire la CPI prin adoptarea unei decizii la 21 martie 2011, remarcă faptul că noua decizie ia în considerare problemele cu care se confruntă Curtea și subliniază că decizia oferă UE și statelor sale membre o bază adecvată pentru a asista Curtea la soluționarea acestora; |
| --- | --- |

7.

salută revizuirea poziției comune a UE cu privire la CPI prin adoptarea unei decizii la 21 martie 2011, remarcă faptul că noua decizie ia în considerare problemele cu care se confruntă Curtea și subliniază că decizia oferă UE și statelor sale membre o bază adecvată pentru a asista Curtea la soluționarea acestora;

| 8. | salută Planul de acțiune revizuit al UE, adoptat la 12 iulie 2011 în urma deciziei privind CPI, care sintetizează măsurile concrete, efective, pe care trebuie să le adopte UE pentru a-și aprofunda sprijinul viitor față de Curte, și încurajează Președinția Consiliului, precum și Comisia, SEAE și statele membre să pună în aplicare cu prioritate Planul de acțiune; |
| --- | --- |

8.

salută Planul de acțiune revizuit al UE, adoptat la 12 iulie 2011 în urma deciziei privind CPI, care sintetizează măsurile concrete, efective, pe care trebuie să le adopte UE pentru a-și aprofunda sprijinul viitor față de Curte, și încurajează Președinția Consiliului, precum și Comisia, SEAE și statele membre să pună în aplicare cu prioritate Planul de acțiune;

| 9. | subliniază faptul că o cooperare deplină și promptă între statele-parte, inclusiv statele membre ale UE, și Curte rămâne esențială pentru eficiența și succesul sistemului internațional de justiție penală; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că o cooperare deplină și promptă între statele-parte, inclusiv statele membre ale UE, și Curte rămâne esențială pentru eficiența și succesul sistemului internațional de justiție penală;

| 10. | invită UE și statele sale membre să răspundă cât mai rapid tuturor cererilor adresate de Curte în materie de asistență și de cooperare, pentru a asigura, inter alia, executarea unor mandate de arestare neexecutate și furnizarea de informații, inclusiv cereri menite să contribuie la depistarea, înghețarea și confiscarea activelor financiare ale suspecților; |
| --- | --- |

10.

invită UE și statele sale membre să răspundă cât mai rapid tuturor cererilor adresate de Curte în materie de asistență și de cooperare, pentru a asigura, inter alia, executarea unor mandate de arestare neexecutate și furnizarea de informații, inclusiv cereri menite să contribuie la depistarea, înghețarea și confiscarea activelor financiare ale suspecților;

| 11. | solicită tuturor statelor membre ale UE care nu au făcut încă acest lucru să înscrie cooperarea cu CPI în legislația națională și să încheie acorduri-cadru cu aceasta pentru aplicarea sentințelor Curții, precum și cu privire la aspecte legate de anchete, colectarea probelor, găsirea, protejarea și mutarea martorilor, arestarea, extrădarea, deținerea în custodie și găzduirea persoanelor acuzate atunci când sunt eliberate pe cauțiune și încarcerarea persoanelor condamnate; invită statele membre să coopereze între ele prin intermediul autorităților polițienești, judiciare și al altor mecanisme pertinente pentru a asigura CPI sprijinul necesar; |
| --- | --- |

11.

solicită tuturor statelor membre ale UE care nu au făcut încă acest lucru să înscrie cooperarea cu CPI în legislația națională și să încheie acorduri-cadru cu aceasta pentru aplicarea sentințelor Curții, precum și cu privire la aspecte legate de anchete, colectarea probelor, găsirea, protejarea și mutarea martorilor, arestarea, extrădarea, deținerea în custodie și găzduirea persoanelor acuzate atunci când sunt eliberate pe cauțiune și încarcerarea persoanelor condamnate; invită statele membre să coopereze între ele prin intermediul autorităților polițienești, judiciare și al altor mecanisme pertinente pentru a asigura CPI sprijinul necesar;

| 12. | încurajează statele membre ale UE să modifice articolul 83 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a include crimele aflate sub jurisdicția CPI pe lista infracțiunilor pentru care este competentă UE; mai precis, îndeamnă statele membre ale UE să transfere competențe către UE în domeniul depistării și confiscării activelor persoanelor puse sub acuzare de CPI, fără a aduce atingere faptului că procedurile judiciare sunt inițiate de CPI; invită statele membre ale UE să coopereze în schimbul de informații pertinente prin intermediul birourilor existente de recuperare a activelor, precum și prin intermediul Rețelei Camden Inter-agenții de Recuperare a Creanțelor (CARIN); |
| --- | --- |

12.

încurajează statele membre ale UE să modifice articolul 83 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a include crimele aflate sub jurisdicția CPI pe lista infracțiunilor pentru care este competentă UE; mai precis, îndeamnă statele membre ale UE să transfere competențe către UE în domeniul depistării și confiscării activelor persoanelor puse sub acuzare de CPI, fără a aduce atingere faptului că procedurile judiciare sunt inițiate de CPI; invită statele membre ale UE să coopereze în schimbul de informații pertinente prin intermediul birourilor existente de recuperare a activelor, precum și prin intermediul Rețelei Camden Inter-agenții de Recuperare a Creanțelor (CARIN);

| 13. | îndeamnă statele membre ale UE să integreze pe deplin dispozițiile Statutului de la Roma și Acordul privind privilegiile și imunitățile Curții (APIC) în legislația națională; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă statele membre ale UE să integreze pe deplin dispozițiile Statutului de la Roma și Acordul privind privilegiile și imunitățile Curții (APIC) în legislația națională;

| 14. | salută adoptarea, în cadrul Conferinței de Revizuire de la Kampala, a amendamentelor la Statutul de la Roma referitoare la infracțiunea de agresiune și cheamă toate statele membre să le ratifice și să le integreze în legislația națională; recomandă, pentru consolidarea universalității Statutului de la Roma, implicarea de comun acord într-o definire mai precisă a situațiilor de infracțiune relevante ce constituie act de agresiune care încalcă dreptul internațional; |
| --- | --- |

14.

salută adoptarea, în cadrul Conferinței de Revizuire de la Kampala, a amendamentelor la Statutul de la Roma referitoare la infracțiunea de agresiune și cheamă toate statele membre să le ratifice și să le integreze în legislația națională; recomandă, pentru consolidarea universalității Statutului de la Roma, implicarea de comun acord într-o definire mai precisă a situațiilor de infracțiune relevante ce constituie act de agresiune care încalcă dreptul internațional;

| 15. | ia notă de faptul că Curtea, în conformitate cu rezultatele Conferinței de la Kampala, nu va fi în măsură să își exercite jurisdicția asupra infracțiunii de agresiune până după ianuarie 2017, când se va lua o decizie de către statele-parte pentru a activa această jurisdicție; |
| --- | --- |

15.

ia notă de faptul că Curtea, în conformitate cu rezultatele Conferinței de la Kampala, nu va fi în măsură să își exercite jurisdicția asupra infracțiunii de agresiune până după ianuarie 2017, când se va lua o decizie de către statele-parte pentru a activa această jurisdicție;

| 16. | salută contribuția unor state membre ale UE la combaterea impunității pentru cele mai grave crime pe care le cunoaște omenirea prin aplicarea jurisdicției universale; încurajează toate statele membre UE să procedeze la fel; recomandă consolidarea în continuare a rolului Rețelei UE de puncte de contact pentru crime de război, crime împotriva umanității și genocid în ceea ce privește facilitarea cooperării dintre autoritățile UE de punere în executare a legii în vederea urmăririi în justiție a crimelor grave; |
| --- | --- |

16.

salută contribuția unor state membre ale UE la combaterea impunității pentru cele mai grave crime pe care le cunoaște omenirea prin aplicarea jurisdicției universale; încurajează toate statele membre UE să procedeze la fel; recomandă consolidarea în continuare a rolului Rețelei UE de puncte de contact pentru crime de război, crime împotriva umanității și genocid în ceea ce privește facilitarea cooperării dintre autoritățile UE de punere în executare a legii în vederea urmăririi în justiție a crimelor grave;

| 17. | subliniază rolul esențial al jurisdicțiilor penale internaționale în combaterea impunității și a încălcării legislației internaționale prin recrutarea copiilor soldați și folosirea ilegală a acestora; se opune ferm recrutării sau înrolării copiilor cu o vârstă mai mică de 18 ani în forțele armate și participării lor la orice fel de acțiuni militare; atrage atenția asupra importanței protejării drepturilor lor la o copilărie pașnică, la educație, integritate fizică, siguranță și autonomie sexuală; |
| --- | --- |

17.

subliniază rolul esențial al jurisdicțiilor penale internaționale în combaterea impunității și a încălcării legislației internaționale prin recrutarea copiilor soldați și folosirea ilegală a acestora; se opune ferm recrutării sau înrolării copiilor cu o vârstă mai mică de 18 ani în forțele armate și participării lor la orice fel de acțiuni militare; atrage atenția asupra importanței protejării drepturilor lor la o copilărie pașnică, la educație, integritate fizică, siguranță și autonomie sexuală;

| 18. | solicită elaborarea unor politici eficiente și a unor mecanisme de susținere care să asigure faptul că participarea victimelor la CPI are un impact semnificativ, inclusiv servicii mai accesibile de consiliere psihologică, medicală și juridică, precum și un acces facil la programe de protecție a martorilor; subliniază importanța stimulării conștientizării problemei violenței sexuale în zonele de conflict, prin programe juridice, prin informarea cu privire la crimele pe motiv de gen din timpul conflictelor armate și prin instruirea avocaților, judecătorilor și activiștilor cu privire la Statutul de la Roma și la jurisprudența internațională în domeniul crimelor pe motiv de gen împotriva femeilor și copiilor; |
| --- | --- |

18.

solicită elaborarea unor politici eficiente și a unor mecanisme de susținere care să asigure faptul că participarea victimelor la CPI are un impact semnificativ, inclusiv servicii mai accesibile de consiliere psihologică, medicală și juridică, precum și un acces facil la programe de protecție a martorilor; subliniază importanța stimulării conștientizării problemei violenței sexuale în zonele de conflict, prin programe juridice, prin informarea cu privire la crimele pe motiv de gen din timpul conflictelor armate și prin instruirea avocaților, judecătorilor și activiștilor cu privire la Statutul de la Roma și la jurisprudența internațională în domeniul crimelor pe motiv de gen împotriva femeilor și copiilor;

| 19. | îndeamnă Uniunea Europeană și statele sale membre să se asigure că există programe de formare pentru, fără a fi limitate la, anchetatori din cadrul poliției, procurori, judecători și funcționari ai armatei, care să se concentreze, în primul rând, pe dispozițiile Statutului de la Roma și pe legislația internațională aplicabilă și, în al doilea rând, pe prevenirea, depistarea, investigarea și urmărirea penală a încălcării acestor principii; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Uniunea Europeană și statele sale membre să se asigure că există programe de formare pentru, fără a fi limitate la, anchetatori din cadrul poliției, procurori, judecători și funcționari ai armatei, care să se concentreze, în primul rând, pe dispozițiile Statutului de la Roma și pe legislația internațională aplicabilă și, în al doilea rând, pe prevenirea, depistarea, investigarea și urmărirea penală a încălcării acestor principii;

| 20. | ia notă de Acordul de cooperare și asistență dintre Curtea Penală Internațională și Uniunea Europeană; solicită statelor membre ale UE să pună în aplicare principiul jurisdicției universale în vederea luptei împotriva impunității și a crimelor împotriva umanității și amintește importanța acestuia pentru eficiența și succesul unui sistem de justiție penal internațional; |
| --- | --- |

20.

ia notă de Acordul de cooperare și asistență dintre Curtea Penală Internațională și Uniunea Europeană; solicită statelor membre ale UE să pună în aplicare principiul jurisdicției universale în vederea luptei împotriva impunității și a crimelor împotriva umanității și amintește importanța acestuia pentru eficiența și succesul unui sistem de justiție penal internațional;

| 21. | încurajează ferm UE și statele sale membre să utilizeze fiecare ocazie și toate instrumentele diplomatice pentru a insista în favoarea unei cooperări efective cu CPI, în special în ceea ce privește executarea mandatelor de arestare; |
| --- | --- |

21.

încurajează ferm UE și statele sale membre să utilizeze fiecare ocazie și toate instrumentele diplomatice pentru a insista în favoarea unei cooperări efective cu CPI, în special în ceea ce privește executarea mandatelor de arestare;

| 22. | încurajează ferm UE și statele sale membre ca, cu sprijinul SEAE, să instituie un set de orientări interioare stricte, după modelul orientărilor ONU și CPI existente și care sunt urmate de Parchet, care să schițeze un cod de conduită pentru contactele dintre funcționarii UE și ai statelor sale membre și persoanele urmărite de CPI, în special în cazul în care acestea din urmă ocupă încă funcții oficiale, indiferent de poziția lor și indiferent dacă sunt sau nu resortisanți ai unor state care nu sunt parte la Statutul de la Roma; |
| --- | --- |

22.

încurajează ferm UE și statele sale membre ca, cu sprijinul SEAE, să instituie un set de orientări interioare stricte, după modelul orientărilor ONU și CPI existente și care sunt urmate de Parchet, care să schițeze un cod de conduită pentru contactele dintre funcționarii UE și ai statelor sale membre și persoanele urmărite de CPI, în special în cazul în care acestea din urmă ocupă încă funcții oficiale, indiferent de poziția lor și indiferent dacă sunt sau nu resortisanți ai unor state care nu sunt parte la Statutul de la Roma;

| 23. | cere UE și statelor sale membre ca, în eventualitatea în care o țară parteneră adresează o invitație sau își exprimă intenția de a accepta pe teritoriul lor vizitele unei persoane care face obiectul unui mandat de arestare emis de CPI, să exercite fără întârziere presiuni ferme asupra țării respective, cu scopul fie de a aresta sau de a susține o operațiune de arest, fie, cel puțin, de a împiedica deplasarea persoanei în cauză; remarcă faptul că, recent, astfel de invitații au fost făcute, printre alții, președintelui sudanez Omar al-Bashir, de Ciad, China, Djibuti, Kenya și Malaysia; |
| --- | --- |

23.

cere UE și statelor sale membre ca, în eventualitatea în care o țară parteneră adresează o invitație sau își exprimă intenția de a accepta pe teritoriul lor vizitele unei persoane care face obiectul unui mandat de arestare emis de CPI, să exercite fără întârziere presiuni ferme asupra țării respective, cu scopul fie de a aresta sau de a susține o operațiune de arest, fie, cel puțin, de a împiedica deplasarea persoanei în cauză; remarcă faptul că, recent, astfel de invitații au fost făcute, printre alții, președintelui sudanez Omar al-Bashir, de Ciad, China, Djibuti, Kenya și Malaysia;

| 24. | recunoaște decizia recentă a procurorului CPI de a emite mandate de arestare pentru Saif al-Islam Gaddafi, și pentru șeful serviciilor de informații din Libia, Abdullah al-Sanoussi, în legătură cu presupuse crime împotriva umanității de la începutul revoltelor naționale; subliniază faptul că reușita capturării lor și procesul ulterior în fața CPI vor servi drept contribuție esențială la combaterea impunității în regiune; |
| --- | --- |

24.

recunoaște decizia recentă a procurorului CPI de a emite mandate de arestare pentru Saif al-Islam Gaddafi, și pentru șeful serviciilor de informații din Libia, Abdullah al-Sanoussi, în legătură cu presupuse crime împotriva umanității de la începutul revoltelor naționale; subliniază faptul că reușita capturării lor și procesul ulterior în fața CPI vor servi drept contribuție esențială la combaterea impunității în regiune;

| 25. | își exprimă profunda îngrijorare față de faptul că unele state-parte la CPI, precum Ciadul, Djibuti și Kenya, l-au primit recent pe teritoriul lor pe președintele Sudanului, al-Bashir, fără a-l aresta și preda Curții, în pofida neîndoielnicei lor obligații legale de a-l aresta și de a-l preda, în temeiul Statutului de la Roma; |
| --- | --- |

25.

își exprimă profunda îngrijorare față de faptul că unele state-parte la CPI, precum Ciadul, Djibuti și Kenya, l-au primit recent pe teritoriul lor pe președintele Sudanului, al-Bashir, fără a-l aresta și preda Curții, în pofida neîndoielnicei lor obligații legale de a-l aresta și de a-l preda, în temeiul Statutului de la Roma;

| 26. | subliniază importanța unei acțiuni ferme a UE pentru a anticipa și a evita sau condamna astfel de cazuri de lipsă de cooperare; reinterează necesitatea ca UE (și statele membre) să instituie un protocol intern cu măsuri concrete și standardizate, care să le permită să răspundă rapid și în mod coerent cazurilor de lipsă de cooperare cu Curtea, dacă este necesar în coordonare cu mecanismele altor instituții relevante, inclusiv Adunarea statelor-parte; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța unei acțiuni ferme a UE pentru a anticipa și a evita sau condamna astfel de cazuri de lipsă de cooperare; reinterează necesitatea ca UE (și statele membre) să instituie un protocol intern cu măsuri concrete și standardizate, care să le permită să răspundă rapid și în mod coerent cazurilor de lipsă de cooperare cu Curtea, dacă este necesar în coordonare cu mecanismele altor instituții relevante, inclusiv Adunarea statelor-parte;

| 27. | face observația că statele africane au avut un rol important în instituirea CPI și consideră că sprijinul și cooperarea acestora sunt indispensabile pentru funcționarea eficientă și independența Curții; |
| --- | --- |

27.

face observația că statele africane au avut un rol important în instituirea CPI și consideră că sprijinul și cooperarea acestora sunt indispensabile pentru funcționarea eficientă și independența Curții;

| 28. | solicită statelor africane semnatare a Statutului de la Roma al CPI să-și îndeplinească obligațiile ce decurg din acesta și, conform Actului constitutiv al Uniunii Africane, să o sprijine în mod activ în sarcina sa de a-i aduce în fața justiției pe cei mai mari criminali ai lumii, demonstrând un sprijin ferm față de Curte în timpul reuniunilor Uniunii Africane (UA), și îndeamnă UA să întrerupă ciclul impunității pentru cele mai mari dintre crime și să ofere sprijin victimelor atrocităților; își exprimă sprijinul față de cererea Curții privind înființarea unui birou de legătură cu Uniunea Africană la Addis Abeba; |
| --- | --- |

28.

solicită statelor africane semnatare a Statutului de la Roma al CPI să-și îndeplinească obligațiile ce decurg din acesta și, conform Actului constitutiv al Uniunii Africane, să o sprijine în mod activ în sarcina sa de a-i aduce în fața justiției pe cei mai mari criminali ai lumii, demonstrând un sprijin ferm față de Curte în timpul reuniunilor Uniunii Africane (UA), și îndeamnă UA să întrerupă ciclul impunității pentru cele mai mari dintre crime și să ofere sprijin victimelor atrocităților; își exprimă sprijinul față de cererea Curții privind înființarea unui birou de legătură cu Uniunea Africană la Addis Abeba;

| 29. | îndeamnă UE și statele sale membre să integreze activitatea CPI, precum și dispozițiile Statutului de la Roma, în programele de dezvoltare destinate consolidării statului de drept; solicită UE și statelor membre să furnizeze asistența tehnică, logistică și financiară necesară țărilor în curs de dezvoltare, care au resurse limitate pentru a adapta legislația națională la principiile Statutului de la Roma și pentru a coopera cu CPI, indiferent dacă aceste țări au ratificat sau nu Statutul; încurajează, în continuare, UE și statele sale membre să sprijine programele de formare pentru autoritățile polițienești, judiciare, militare și administrative ale țărilor în curs de dezvoltare, pentru a le instrui cu privire la dispozițiile Statutului de la Roma; |
| --- | --- |

29.

îndeamnă UE și statele sale membre să integreze activitatea CPI, precum și dispozițiile Statutului de la Roma, în programele de dezvoltare destinate consolidării statului de drept; solicită UE și statelor membre să furnizeze asistența tehnică, logistică și financiară necesară țărilor în curs de dezvoltare, care au resurse limitate pentru a adapta legislația națională la principiile Statutului de la Roma și pentru a coopera cu CPI, indiferent dacă aceste țări au ratificat sau nu Statutul; încurajează, în continuare, UE și statele sale membre să sprijine programele de formare pentru autoritățile polițienești, judiciare, militare și administrative ale țărilor în curs de dezvoltare, pentru a le instrui cu privire la dispozițiile Statutului de la Roma;

| 30. | încurajează statele participante la următoarea reuniune a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE să discute problema combaterii impunității în cadrul cooperării internaționale pentru dezvoltare și în cadrul dialogului politic relevant, poziție în favoarea căreia pledează mai multe rezoluții și articolul 11.6 din Acordul de la Cotonou revizuit, pentru a introduce lupta împotriva impunității și consolidarea statului de drept în cadrul programelor și acțiunilor existente în materie de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

30.

încurajează statele participante la următoarea reuniune a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE să discute problema combaterii impunității în cadrul cooperării internaționale pentru dezvoltare și în cadrul dialogului politic relevant, poziție în favoarea căreia pledează mai multe rezoluții și articolul 11.6 din Acordul de la Cotonou revizuit, pentru a introduce lupta împotriva impunității și consolidarea statului de drept în cadrul programelor și acțiunilor existente în materie de cooperare pentru dezvoltare;

| 31. | încurajează SEAE și serviciile diplomatice ale statelor membre ale UE să aplice sistematic și țintit instrumentele diplomatice pe care le utilizează în vederea amplificării sprijinului acordat CPI și pentru promovarea unei mai largi ratificări și aplicări a Statutului de la Roma; observă că, printre aceste instrumente, se numără demersurile, declarațiile politice, luările de poziție și clauzele legate de CPI din acordurile cu țările terțe, precum și dialogurile politice și pe tema drepturilor omului; recomandă să se întreprindă acțiuni pertinente, pe baza evaluării rezultatelor; |
| --- | --- |

31.

încurajează SEAE și serviciile diplomatice ale statelor membre ale UE să aplice sistematic și țintit instrumentele diplomatice pe care le utilizează în vederea amplificării sprijinului acordat CPI și pentru promovarea unei mai largi ratificări și aplicări a Statutului de la Roma; observă că, printre aceste instrumente, se numără demersurile, declarațiile politice, luările de poziție și clauzele legate de CPI din acordurile cu țările terțe, precum și dialogurile politice și pe tema drepturilor omului; recomandă să se întreprindă acțiuni pertinente, pe baza evaluării rezultatelor;

| 32. | subliniază necesitatea ca CPI să-și extindă preocupările dincolo de situațiile de conflict armat și să se dovedească mai proactivă în anchetarea situațiilor de urgență în domeniul drepturilor omului care se ridică la nivelul de crime împotriva umanității, iar în situațiile în care autoritățile naționale nu sunt în mod manifest dispuse să realizeze anchete, să fie ea cea care urmărește în justiție și pedepsește presupușii infractori; |
| --- | --- |

32.

subliniază necesitatea ca CPI să-și extindă preocupările dincolo de situațiile de conflict armat și să se dovedească mai proactivă în anchetarea situațiilor de urgență în domeniul drepturilor omului care se ridică la nivelul de crime împotriva umanității, iar în situațiile în care autoritățile naționale nu sunt în mod manifest dispuse să realizeze anchete, să fie ea cea care urmărește în justiție și pedepsește presupușii infractori;

| 33. | solicită ca Înaltul Reprezentant/Vicepreședintele și statele membre ale UE să inițieze eforturi diplomatice pentru a încuraja membrii Consiliului de Securitate al ONU să urmărească sesizările adresate CPI de a deschide anchete ale cazurilor în care se presupune că reprezentanți oficiali ai statelor care nu sunt parte la Statut au fost implicați în crime împotriva umanității, dar continuă să se bucure de impunitate, inclusiv situațiile recente din Iran, Siria, Bahrain și Yemen; |
| --- | --- |

33.

solicită ca Înaltul Reprezentant/Vicepreședintele și statele membre ale UE să inițieze eforturi diplomatice pentru a încuraja membrii Consiliului de Securitate al ONU să urmărească sesizările adresate CPI de a deschide anchete ale cazurilor în care se presupune că reprezentanți oficiali ai statelor care nu sunt parte la Statut au fost implicați în crime împotriva umanității, dar continuă să se bucure de impunitate, inclusiv situațiile recente din Iran, Siria, Bahrain și Yemen;

| 34. | recunoaște rolul UE în promovarea ratificării universale a Statutului de la Roma și a Acordului privind privilegiile și imunitățile Curții (APIC) și salută recenta aderare/ratificare a Statutului de la Roma de către Tunisia, Filipine, Maldive, Grenada, Moldova, St. Lucia și Seychelles, în urma căreia numărul total al statelor-parte a ajuns la 118; invită cât mai multe țări din Asia, Africa de Nord, Orientul Mijlociu și Africa Subsahariană să devină semnatare ale Statutului de la Roma; |
| --- | --- |

34.

recunoaște rolul UE în promovarea ratificării universale a Statutului de la Roma și a Acordului privind privilegiile și imunitățile Curții (APIC) și salută recenta aderare/ratificare a Statutului de la Roma de către Tunisia, Filipine, Maldive, Grenada, Moldova, St. Lucia și Seychelles, în urma căreia numărul total al statelor-parte a ajuns la 118; invită cât mai multe țări din Asia, Africa de Nord, Orientul Mijlociu și Africa Subsahariană să devină semnatare ale Statutului de la Roma;

| 35. | solicită ca UE și în special SEAE să continue să promoveze universalitatea Statutului de la Roma și al APIC și lupta împotriva impunității, precum și respectarea, cooperarea și asistența acordată Curții în contextul relațiilor UE cu țările terțe, inclusiv în cadrul Acordului de la Cotonou și al dialogurilor dintre UE și organizațiile regionale, cum ar fi Uniunea Africană, Liga Arabă, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN); subliniază importanța pe care o are pentru Curte promovarea ratificării și punerii în aplicare a Statutului de la Roma în cadrul dialogurilor bilaterale ale UE cu țările terțe privind drepturile omului; |
| --- | --- |

35.

solicită ca UE și în special SEAE să continue să promoveze universalitatea Statutului de la Roma și al APIC și lupta împotriva impunității, precum și respectarea, cooperarea și asistența acordată Curții în contextul relațiilor UE cu țările terțe, inclusiv în cadrul Acordului de la Cotonou și al dialogurilor dintre UE și organizațiile regionale, cum ar fi Uniunea Africană, Liga Arabă, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN); subliniază importanța pe care o are pentru Curte promovarea ratificării și punerii în aplicare a Statutului de la Roma în cadrul dialogurilor bilaterale ale UE cu țările terțe privind drepturile omului;

| 36. | invită Comisia și SEAE să urmărească în mod mai sistematic includerea unei clauze CPI în negocierea mandatelor și acordurilor cu țările terțe; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia și SEAE să urmărească în mod mai sistematic includerea unei clauze CPI în negocierea mandatelor și acordurilor cu țările terțe;

| 37. | solicită liderilor UE să motiveze statele care nu sunt încă parte la Statutul de la Roma să devină semnatare; în acest context, accentul trebuie pus în special pe statele membre permanente ale și pe cele care sunt membre fără statut permanent ale Consiliului de securitate al ONU; |
| --- | --- |

37.

solicită liderilor UE să motiveze statele care nu sunt încă parte la Statutul de la Roma să devină semnatare; în acest context, accentul trebuie pus în special pe statele membre permanente ale și pe cele care sunt membre fără statut permanent ale Consiliului de securitate al ONU;

| 38. | salută participarea Statelor Unite în calitate de observator la Adunarea statelor-parte la CPI și își exprimă speranța că această țară va deveni în curând stat semnatar; |
| --- | --- |

38.

salută participarea Statelor Unite în calitate de observator la Adunarea statelor-parte la CPI și își exprimă speranța că această țară va deveni în curând stat semnatar;

| 39. | salută recenta aderare a Tunisiei la Statutul de la Roma și speră că acest fapt va constitui un semnal pozitiv pentru țările nord-africane și din Orientul Mijlociu, care i-ar putea urma exemplul; salută în continuare recenta ratificare a Statutului de la Roma de către Filipine, ceea ce a sporit numărul statelor asiatice care se află în sistemul Curții și a transmis semnalul important că numărul membrilor asiatici ai CPI este în creștere, precum și recenta ratificare a Statutului de către Maldive și proiectul de lege adoptat recent de Adunarea Națională a Republicii Capului Verde, care autorizează ratificarea Statutului de la Roma, sperând că guvernul său va acționa în acest sens fără întârziere; își exprimă speranța că toate țările din America Latină vor adera la CPI; |
| --- | --- |

39.

salută recenta aderare a Tunisiei la Statutul de la Roma și speră că acest fapt va constitui un semnal pozitiv pentru țările nord-africane și din Orientul Mijlociu, care i-ar putea urma exemplul; salută în continuare recenta ratificare a Statutului de la Roma de către Filipine, ceea ce a sporit numărul statelor asiatice care se află în sistemul Curții și a transmis semnalul important că numărul membrilor asiatici ai CPI este în creștere, precum și recenta ratificare a Statutului de către Maldive și proiectul de lege adoptat recent de Adunarea Națională a Republicii Capului Verde, care autorizează ratificarea Statutului de la Roma, sperând că guvernul său va acționa în acest sens fără întârziere; își exprimă speranța că toate țările din America Latină vor adera la CPI;

| 40. | solicită Turciei, singurul candidat oficial la aderarea la UE care încă nu a făcut acest lucru, să devină cât mai curând posibil stat-parte la Statutul de la Roma și la Acordul privind privilegiile și imunitățile (APIC), subliniind necesitatea ca orice viitoare țări candidate și posibile țări candidate, precum și țările partenere incluse în politica europeană de vecinătate (PEV) să procedeze în același fel; |
| --- | --- |

40.

solicită Turciei, singurul candidat oficial la aderarea la UE care încă nu a făcut acest lucru, să devină cât mai curând posibil stat-parte la Statutul de la Roma și la Acordul privind privilegiile și imunitățile (APIC), subliniind necesitatea ca orice viitoare țări candidate și posibile țări candidate, precum și țările partenere incluse în politica europeană de vecinătate (PEV) să procedeze în același fel;

| 41. | invită UE și statele membre ale UE să sprijine capacitatea și voința politică a țărilor terțe – în special a țărilor în care există cazuri anchetate de CPI și a celor care fac obiectul unei examinări preliminare de către CPI – de a derula proceduri naționale împotriva genocidului, crimelor de război și crimelor împotriva umanității; în acest cadru, invită UE și statele sale membre să sprijine procesele de reformă și eforturile de construire a capacităților naționale care vizează consolidarea sistemului judiciar independent, a sectorului de aplicare a legii și a sistemului penitenciar în toate țările afectate în mod direct de presupusa comitere de infracțiuni internaționale grave; |
| --- | --- |

41.

invită UE și statele membre ale UE să sprijine capacitatea și voința politică a țărilor terțe – în special a țărilor în care există cazuri anchetate de CPI și a celor care fac obiectul unei examinări preliminare de către CPI – de a derula proceduri naționale împotriva genocidului, crimelor de război și crimelor împotriva umanității; în acest cadru, invită UE și statele sale membre să sprijine procesele de reformă și eforturile de construire a capacităților naționale care vizează consolidarea sistemului judiciar independent, a sectorului de aplicare a legii și a sistemului penitenciar în toate țările afectate în mod direct de presupusa comitere de infracțiuni internaționale grave;

| 42. | subliniază că eficacitatea principiului complementarității al Curții stă în obligația principală a statelor-parte de a ancheta și urmări în justiție crimele de război, genocidul și crimele împotriva umanității; își exprimă îngrijorarea că nu toate statele membre ale UE dispun de legi prin care aceste crime să fie definite în temeiul dreptului intern și asupra cărora instanțele lor să-și poată exercita jurisdicția; |
| --- | --- |

42.

subliniază că eficacitatea principiului complementarității al Curții stă în obligația principală a statelor-parte de a ancheta și urmări în justiție crimele de război, genocidul și crimele împotriva umanității; își exprimă îngrijorarea că nu toate statele membre ale UE dispun de legi prin care aceste crime să fie definite în temeiul dreptului intern și asupra cărora instanțele lor să-și poată exercita jurisdicția;

| 43. | îndeamnă acele state care nu au făcut încă acest lucru să adopte dispoziții legislative de punere în aplicare deplină și eficientă, în consultare transparentă cu societatea civilă, și să ofere autorităților judiciare naționale instrumentele necesare pentru a ancheta și urmări în justiție aceste infracțiuni; |
| --- | --- |

43.

îndeamnă acele state care nu au făcut încă acest lucru să adopte dispoziții legislative de punere în aplicare deplină și eficientă, în consultare transparentă cu societatea civilă, și să ofere autorităților judiciare naționale instrumentele necesare pentru a ancheta și urmări în justiție aceste infracțiuni;

| 44. | reafirmă necesitatea ca UE și statele sale membre să-și intensifice eforturile diplomatice în relația cu statele care nu sunt parte la Statutul de la Roma și cu organizațiile regionale (de exemplu, UA, ASEAN și Liga Arabă), în vederea promovării unei mai bune înțelegeri a mandatului CPI, și anume acela de a urmări făptașii crimelor de război, crimelor împotriva umanității și genocidului, inclusiv prin conceperea unei strategii de comunicare speciale pe această temă, și pentru sporirea sprijinului acordat Curții și mandatului acesteia, în special în cadrul forumurilor ONU, precum Consiliul de securitate al ONU; |
| --- | --- |

44.

reafirmă necesitatea ca UE și statele sale membre să-și intensifice eforturile diplomatice în relația cu statele care nu sunt parte la Statutul de la Roma și cu organizațiile regionale (de exemplu, UA, ASEAN și Liga Arabă), în vederea promovării unei mai bune înțelegeri a mandatului CPI, și anume acela de a urmări făptașii crimelor de război, crimelor împotriva umanității și genocidului, inclusiv prin conceperea unei strategii de comunicare speciale pe această temă, și pentru sporirea sprijinului acordat Curții și mandatului acesteia, în special în cadrul forumurilor ONU, precum Consiliul de securitate al ONU;

| 45. | afirmă rolul esențial al sprijinului diplomatic acordat mandatului CPI și activităților sale în cadrul forurilor ONU, inclusiv în Adunarea Generală a ONU și în Consiliul de securitate al ONU, de către statele membre ale UE; |
| --- | --- |

45.

afirmă rolul esențial al sprijinului diplomatic acordat mandatului CPI și activităților sale în cadrul forurilor ONU, inclusiv în Adunarea Generală a ONU și în Consiliul de securitate al ONU, de către statele membre ale UE;

| 46. | subliniază că sunt necesare eforturi diplomatice continue pentru a încuraja membrii Consiliului de securitate al ONU să asigure sesizarea la timp a cauzelor, astfel cum este prevăzut la articolul 13 litera (b) din Statutul de la Roma și astfel cum s-a întâmplat recent cu situația din Libia, care a fost unanim sesizată CPI de către Consiliul de securitate al ONU; își exprimă, de asemenea, speranța că Consiliul de Securitate al ONU nu va amâna anchetele sau urmăririle penale desfășurate de Curte, astfel cum este prevăzut la articolul 16 din Statutul de la Roma; |
| --- | --- |

46.

subliniază că sunt necesare eforturi diplomatice continue pentru a încuraja membrii Consiliului de securitate al ONU să asigure sesizarea la timp a cauzelor, astfel cum este prevăzut la articolul 13 litera (b) din Statutul de la Roma și astfel cum s-a întâmplat recent cu situația din Libia, care a fost unanim sesizată CPI de către Consiliul de securitate al ONU; își exprimă, de asemenea, speranța că Consiliul de Securitate al ONU nu va amâna anchetele sau urmăririle penale desfășurate de Curte, astfel cum este prevăzut la articolul 16 din Statutul de la Roma;

| 47. | solicită membrilor Consiliului de securitate al ONU și membrilor Adunării Generale a ONU să găsească modalități și mijloace adecvate prin care ONU să furnizeze Curții resurse financiare pentru a acoperi costurile aferente începerii anchetelor și punerilor sub acuzare în cazurile sesizate de Consiliul de securitate al ONU, astfel cum este prevăzut la articolul 115 din Statutul de la Roma; |
| --- | --- |

47.

solicită membrilor Consiliului de securitate al ONU și membrilor Adunării Generale a ONU să găsească modalități și mijloace adecvate prin care ONU să furnizeze Curții resurse financiare pentru a acoperi costurile aferente începerii anchetelor și punerilor sub acuzare în cazurile sesizate de Consiliul de securitate al ONU, astfel cum este prevăzut la articolul 115 din Statutul de la Roma;

| 48. | solicită statelor membre ale UE să asigure includerea coordonării și cooperării cu CPI în mandatul reprezentanților speciali ai UE (RSUE) pentru regiunile respective; invită Înaltul Reprezentant să numească un RSUE pentru drept internațional umaniar și justiție internațională, cu mandatul de a promova, integra și reprezenta angajamentul UE față de lupta împotriva impunității și față de CPI în politicile externe ale UE; |
| --- | --- |

48.

solicită statelor membre ale UE să asigure includerea coordonării și cooperării cu CPI în mandatul reprezentanților speciali ai UE (RSUE) pentru regiunile respective; invită Înaltul Reprezentant să numească un RSUE pentru drept internațional umaniar și justiție internațională, cu mandatul de a promova, integra și reprezenta angajamentul UE față de lupta împotriva impunității și față de CPI în politicile externe ale UE;

| 49. | solicită SEAE să asigure înscrierea CPI printre prioritățile politicii externe a UE, să ia în mod sistematic în considerare lupta împotriva impunității și principiul complementarității, în contextul mai larg al asistenței pentru dezvoltare și pentru consolidarea statului de drept, și mai ales să încurajeze statele în tranziție din sudul Mediteranei să semneze și să ratifice Statutul de la Roma; |
| --- | --- |

49.

solicită SEAE să asigure înscrierea CPI printre prioritățile politicii externe a UE, să ia în mod sistematic în considerare lupta împotriva impunității și principiul complementarității, în contextul mai larg al asistenței pentru dezvoltare și pentru consolidarea statului de drept, și mai ales să încurajeze statele în tranziție din sudul Mediteranei să semneze și să ratifice Statutul de la Roma;

| 50. | afirmă că UE ar trebui să se asigure că SEAE dispune de expertiza necesară și de o capacitate de nivel înalt de a face din CPI o prioritate reală; recomandă ca SEAE să asigure resurse de personal adecvate, atât la Bruxelles, cât și în cadrul delegațiilor oficiale însărcinate să se ocupe de chestiunile legate de justiția internațională, și ca acesta, împreună cu Comisia Europeană, să dezvolte în continuare pregătirea personalului în ceea ce privește aspectele legate de justiția internațională și de CPI, instituind un program de schimburi de personal cu CPI, în vederea promovării cunoașterii instituționale reciproce și a facilitării cooperării ulterioare; |
| --- | --- |

50.

afirmă că UE ar trebui să se asigure că SEAE dispune de expertiza necesară și de o capacitate de nivel înalt de a face din CPI o prioritate reală; recomandă ca SEAE să asigure resurse de personal adecvate, atât la Bruxelles, cât și în cadrul delegațiilor oficiale însărcinate să se ocupe de chestiunile legate de justiția internațională, și ca acesta, împreună cu Comisia Europeană, să dezvolte în continuare pregătirea personalului în ceea ce privește aspectele legate de justiția internațională și de CPI, instituind un program de schimburi de personal cu CPI, în vederea promovării cunoașterii instituționale reciproce și a facilitării cooperării ulterioare;

| 51. | îndeamnă toate statele parte la CPI, Uniunea Europeană și Curtea Penală Internațională însăși, inclusiv Parchetul, să depună toate eforturile pentru urmărirea și pedepsirea crimelor sexuale împotriva umanității, respectiv acea categorie specifică de crime împotriva umanității care intră în competența materială a CPI (articolul 7 din Statutul de la Roma) și care se referă la fapte de viol, sclavie sexuală, prostituție forțată, sarcină forțată, sterilizare forțată și orice alte forme de violență sexuală de gravitate comparabilă, precum și persecuția legată de gen; remarcă faptul că astfel de infracțiuni sexuale sunt deosebit de josnice, în special pentru că sunt frecvent săvârșite pe scară largă și constituie crime de război, precum și crime împotriva umanității (articolul 8 din Statutul de la Roma) și vizează grupurile cele mai vulnerabile – femeile, copiii și civilii – în țări deja slăbite de conflicte și/sau de penuria de produse alimentare sau de foamete; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă toate statele parte la CPI, Uniunea Europeană și Curtea Penală Internațională însăși, inclusiv Parchetul, să depună toate eforturile pentru urmărirea și pedepsirea crimelor sexuale împotriva umanității, respectiv acea categorie specifică de crime împotriva umanității care intră în competența materială a CPI (articolul 7 din Statutul de la Roma) și care se referă la fapte de viol, sclavie sexuală, prostituție forțată, sarcină forțată, sterilizare forțată și orice alte forme de violență sexuală de gravitate comparabilă, precum și persecuția legată de gen; remarcă faptul că astfel de infracțiuni sexuale sunt deosebit de josnice, în special pentru că sunt frecvent săvârșite pe scară largă și constituie crime de război, precum și crime împotriva umanității (articolul 8 din Statutul de la Roma) și vizează grupurile cele mai vulnerabile – femeile, copiii și civilii – în țări deja slăbite de conflicte și/sau de penuria de produse alimentare sau de foamete;

| 52. | în contextul viitoarelor alegeri a șase noi judecători și a unui nou procuror, care urmează să aibă loc în cadrul sesiunii din decembrie 2011 a Adunării statelor-parte, îndeamnă statele membre ale UE să aleagă candidații cel mai bine calificați, printr-un proces echitabil, transparent și bazat pe merite, asigurând atât echilibrul geografic, cât și pe acela dintre genuri, și să încurajeze statele din regiunile care beneficiază de cerințele minime de vot [cum ar fi Grupul țărilor din America Latină și Caraibi (GRULAC)] să profite de acest lucru și să desemneze un număr suficient de candidați, asigurând astfel o reprezentare regională echilibrată a magistraților; remarcă faptul că alegerea unui nou procuror este de cea mai mare importanță pentru eficacitatea și legitimitatea Curții și își exprimă aprecierea pentru activitatea Comitetului însărcinat cu cercetarea, instituit de Biroul Adunării statelor-parte; |
| --- | --- |

52.

în contextul viitoarelor alegeri a șase noi judecători și a unui nou procuror, care urmează să aibă loc în cadrul sesiunii din decembrie 2011 a Adunării statelor-parte, îndeamnă statele membre ale UE să aleagă candidații cel mai bine calificați, printr-un proces echitabil, transparent și bazat pe merite, asigurând atât echilibrul geografic, cât și pe acela dintre genuri, și să încurajeze statele din regiunile care beneficiază de cerințele minime de vot [cum ar fi Grupul țărilor din America Latină și Caraibi (GRULAC)] să profite de acest lucru și să desemneze un număr suficient de candidați, asigurând astfel o reprezentare regională echilibrată a magistraților; remarcă faptul că alegerea unui nou procuror este de cea mai mare importanță pentru eficacitatea și legitimitatea Curții și își exprimă aprecierea pentru activitatea Comitetului însărcinat cu cercetarea, instituit de Biroul Adunării statelor-parte;

| 53. | salută propunerile de înființare a unui comitet consultativ care să primească și să examineze toate nominalizările de noi judecători, așa cum prevede articolul 36 alineatul (4) litera (c) din Statutul de la Roma, precum și constituirea unui comitet însărcinat cu căutarea unui procuror pentru CPI și își exprimă opinia că activitatea celor două comitete nu ar trebui să fie influențată de considerente politice; |
| --- | --- |

53.

salută propunerile de înființare a unui comitet consultativ care să primească și să examineze toate nominalizările de noi judecători, așa cum prevede articolul 36 alineatul (4) litera (c) din Statutul de la Roma, precum și constituirea unui comitet însărcinat cu căutarea unui procuror pentru CPI și își exprimă opinia că activitatea celor două comitete nu ar trebui să fie influențată de considerente politice;

Necesitatea de a asigura în continuare asistență financiară și logistică pentru Curte

| 54. | salută sprijinul financiar și logistic acordat CPI de către UE și de către statele membre individuale până în prezent și recomandă ca formele actuale de susținere, fie prin bugetul obișnuit al CPI finanțat din contribuțiile statelor-parte, fie prin finanțări din partea UE, de exemplu prin intermediul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO), să fie continuate, în special în următoarele domenii: activități prealabile, menite să ajute victimele și a comunitățile afectate; reprezentarea în justiție; relocarea martorilor; participarea și protejarea victimelor/martorilor, ținând seama, în special, de necesitățile femeilor și ale victimelor copii/minori; asigurarea sprijinului necesar pentru a-i permite Curții să acopere nevoile operative urgente generate de noile anchete; solicită UE și statelor membre să sprijine eforturile Curții de a-și spori prezența pe teren, recunoscând importanța prezenței CPI la fața locului pentru promovarea înțelegerii și susținerii mandatului său, precum și pentru implicarea și asistarea comunităților victime ale crimelor care intră sub jurisdicția Curții; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că lipsa resurselor rămâne un impediment pentru funcționarea optimă a Curții; |
| --- | --- |

54.

salută sprijinul financiar și logistic acordat CPI de către UE și de către statele membre individuale până în prezent și recomandă ca formele actuale de susținere, fie prin bugetul obișnuit al CPI finanțat din contribuțiile statelor-parte, fie prin finanțări din partea UE, de exemplu prin intermediul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO), să fie continuate, în special în următoarele domenii: activități prealabile, menite să ajute victimele și a comunitățile afectate; reprezentarea în justiție; relocarea martorilor; participarea și protejarea victimelor/martorilor, ținând seama, în special, de necesitățile femeilor și ale victimelor copii/minori; asigurarea sprijinului necesar pentru a-i permite Curții să acopere nevoile operative urgente generate de noile anchete; solicită UE și statelor membre să sprijine eforturile Curții de a-și spori prezența pe teren, recunoscând importanța prezenței CPI la fața locului pentru promovarea înțelegerii și susținerii mandatului său, precum și pentru implicarea și asistarea comunităților victime ale crimelor care intră sub jurisdicția Curții; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că lipsa resurselor rămâne un impediment pentru funcționarea optimă a Curții;

| 55. | subliniază impactul semnificativ al Statutului de la Roma asupra victimelor, persoanelor și comunităților afectate de crimele care se află sub jurisdicția Curții; consideră eforturile de sensibilizare ale Curții esențiale pentru promovarea înțelegerii și sprijinului pentru mandatul acesteia, pentru a face față așteptărilor și pentru a permite victimelor și comunităților afectate să urmărească și să înțeleagă procesul internațional de justiție penală și activitatea Curții; |
| --- | --- |

55.

subliniază impactul semnificativ al Statutului de la Roma asupra victimelor, persoanelor și comunităților afectate de crimele care se află sub jurisdicția Curții; consideră eforturile de sensibilizare ale Curții esențiale pentru promovarea înțelegerii și sprijinului pentru mandatul acesteia, pentru a face față așteptărilor și pentru a permite victimelor și comunităților afectate să urmărească și să înțeleagă procesul internațional de justiție penală și activitatea Curții;

| 56. | recomandă ca statele membre ale UE să continue să asigure o finanțare adecvată pentru Fondul special CPI pentru victime (pentru a completa fondurile necesare unor eventuale despăgubiri viitoare, pe lângă desfășurarea în continuare a activităților curente de asistență) și să contribuie la Fondul special nou-înființat al CPI pentru strămutări și la Fondul de vizite pentru familiile deținuților la sediul Curții de la Haga, la Programul de asistență juridică și la costurile aferente menținerii și extinderii prezenței pe teren a CPI; |
| --- | --- |

56.

recomandă ca statele membre ale UE să continue să asigure o finanțare adecvată pentru Fondul special CPI pentru victime (pentru a completa fondurile necesare unor eventuale despăgubiri viitoare, pe lângă desfășurarea în continuare a activităților curente de asistență) și să contribuie la Fondul special nou-înființat al CPI pentru strămutări și la Fondul de vizite pentru familiile deținuților la sediul Curții de la Haga, la Programul de asistență juridică și la costurile aferente menținerii și extinderii prezenței pe teren a CPI;

| 57. | sprijină ferm eforturile CPI de a-și extinde și consolida prezența pe teren, întrucât aceasta este esențială pentru îmbunătățirea capacității sale de a-și îndeplini funcțiile, printre care anchetarea, informarea victimelor și comunităților afectate, protecția martorilor, precum și facilitarea drepturilor victimelor la participare și la despăgubiri și, în plus, este un factor crucial în sporirea impactului Curții și a capacității sale de a lăsa o moștenire puternică și pozitivă; |
| --- | --- |

57.

sprijină ferm eforturile CPI de a-și extinde și consolida prezența pe teren, întrucât aceasta este esențială pentru îmbunătățirea capacității sale de a-și îndeplini funcțiile, printre care anchetarea, informarea victimelor și comunităților afectate, protecția martorilor, precum și facilitarea drepturilor victimelor la participare și la despăgubiri și, în plus, este un factor crucial în sporirea impactului Curții și a capacității sale de a lăsa o moștenire puternică și pozitivă;

| 58. | încurajează UE să garanteze, în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO), o finanțare corespunzătoare și stabilă pentru actorii societății civile care activează în domenii asociate CPI și încurajează statele membre ale UE și fundațiile europene existente să continue să sprijine acești actori; |
| --- | --- |

58.

încurajează UE să garanteze, în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO), o finanțare corespunzătoare și stabilă pentru actorii societății civile care activează în domenii asociate CPI și încurajează statele membre ale UE și fundațiile europene existente să continue să sprijine acești actori;

| 59. | încurajează statele membre ale UE și SEAE să inițieze discuții privind revizuirea instrumentelor financiare actuale ale UE, în special Fondul european de dezvoltare (FED), pentru a examina în ce mod ar putea acestea contribui la sprijinirea în mai mare măsură a activităților de complementaritate în țările beneficiare, în vederea consolidării luptei împotriva impunității în interiorul acelor țări; |
| --- | --- |

59.

încurajează statele membre ale UE și SEAE să inițieze discuții privind revizuirea instrumentelor financiare actuale ale UE, în special Fondul european de dezvoltare (FED), pentru a examina în ce mod ar putea acestea contribui la sprijinirea în mai mare măsură a activităților de complementaritate în țările beneficiare, în vederea consolidării luptei împotriva impunității în interiorul acelor țări;

| 60. | recunoaște eforturile actuale ale Comisiei de a institui un instrumentar de complementaritate al UE, destinat să dezvolte capacitățile naționale de anchetare și urmărire în justiție a presupuselor crime internaționale, și încurajează Comisia să asigure aplicarea acestuia, în vederea integrării activităților legate de complementaritate în programele de ajutorare și ameliorării coerenței între diferitele instrumente ale UE; |
| --- | --- |

60.

recunoaște eforturile actuale ale Comisiei de a institui un instrumentar de complementaritate al UE, destinat să dezvolte capacitățile naționale de anchetare și urmărire în justiție a presupuselor crime internaționale, și încurajează Comisia să asigure aplicarea acestuia, în vederea integrării activităților legate de complementaritate în programele de ajutorare și ameliorării coerenței între diferitele instrumente ale UE;

| 61. | solicită tuturor statelor-parte la CPI să încurajeze eforturile comune de îmbunătățire a judecării la nivel național a celor mai grave crime, cum sunt crimele de război, crimele împotriva umanității și genocidul; |
| --- | --- |

61.

solicită tuturor statelor-parte la CPI să încurajeze eforturile comune de îmbunătățire a judecării la nivel național a celor mai grave crime, cum sunt crimele de război, crimele împotriva umanității și genocidul;

| 62. | salută inițiativa Comisiei de a organiza un seminar pentru societatea civilă europeană și africană cu scopul dezbaterii temei justiției internaționale, la Pretoria, în aprilie 2011, ia act de recomandările reuniunii și invită Comisia să continue să sprijine astfel de ocazii; |
| --- | --- |

62.

salută inițiativa Comisiei de a organiza un seminar pentru societatea civilă europeană și africană cu scopul dezbaterii temei justiției internaționale, la Pretoria, în aprilie 2011, ia act de recomandările reuniunii și invită Comisia să continue să sprijine astfel de ocazii;

| 63. | reamintește că Parlamentul European a fost unul dintre cei mai vechi susținători fervenți ai Curții și remarcă rolul său esențial în monitorizarea acțiunii UE în această privință; solicită introducerea în Raportul anual al PE privind drepturile omului în lume a unei secțiuni cu privire la lupta împotriva impunității și la CPI și sugerează în continuare că Parlamentul European trebuie să joace un rol mai activ, prin promovarea și integrarea CPI și a luptei împotriva impunității în toate politicile și instituțiile UE, inclusiv în toate comisiile, grupurile și delegațiile cu țări terțe; |
| --- | --- |

63.

reamintește că Parlamentul European a fost unul dintre cei mai vechi susținători fervenți ai Curții și remarcă rolul său esențial în monitorizarea acțiunii UE în această privință; solicită introducerea în Raportul anual al PE privind drepturile omului în lume a unei secțiuni cu privire la lupta împotriva impunității și la CPI și sugerează în continuare că Parlamentul European trebuie să joace un rol mai activ, prin promovarea și integrarea CPI și a luptei împotriva impunității în toate politicile și instituțiile UE, inclusiv în toate comisiile, grupurile și delegațiile cu țări terțe;

*

* *

| 64. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

64.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 379, 7.12.1998, p. 265.

(2)  JO C 262, 18.9.2001, p. 262.

(3)  JO C 293 E, 28.11.2002, p. 88.

(4)  JO C 273 E, 14.11.2003, p. 291.

(5)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 78.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0489.

(7)  JO L 150, 18.6.2003, p. 67.

(8)  JO L 76, 22.3.2011, p. 56.

(9)  JO L 115, 28.4.2006, p. 50.

(10)  JO C 115, 4.5.2010, p. 1.

(11)  JO L 167, 26.6.2002, p. 1.

(12)  JO L 118, 14.5.2003, p. 12.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/124 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/124

---

Joi, 17 noiembrie 2011Summitul UE-SUA din 28 noiembrie 2011

P7_TA(2011)0510

Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la Summitul UE-SUA din 28 noiembrie 2011

2013/C 153 E/14

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind relațiile transatlantice, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind relațiile transatlantice,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, deși numeroase provocări mondiale din domeniul politicii externe, al securității, al dezvoltării și al mediului necesită luarea unor măsuri comune și cooperare transatlantică, actuala criză economică a trecut în prim-plan ca principala problemă care trebuie rezolvată în prezent; |
| --- | --- |

A.

întrucât, deși numeroase provocări mondiale din domeniul politicii externe, al securității, al dezvoltării și al mediului necesită luarea unor măsuri comune și cooperare transatlantică, actuala criză economică a trecut în prim-plan ca principala problemă care trebuie rezolvată în prezent;

| B. | întrucât UE și SUA reprezintă împreună jumătate din economia mondială și întrucât parteneriatul lor în valoare de 4,28 trilioane USD constituie relația economică cea mai cuprinzătoare, integrată și îndelungată de la nivel mondial și un motor esențial al prosperității economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE și SUA reprezintă împreună jumătate din economia mondială și întrucât parteneriatul lor în valoare de 4,28 trilioane USD constituie relația economică cea mai cuprinzătoare, integrată și îndelungată de la nivel mondial și un motor esențial al prosperității economice mondiale;

| C. | întrucât, atât în Europa, cât și în SUA, actualele crize financiară și economică amenință stabilitatea și prosperitatea economiilor noastre și bunăstarea cetățenilor noștri și întrucât, pentru a combate aceste crize, necesitatea unei cooperări economice mai strânse între Europa și SUA nu a fost niciodată mai urgentă; |
| --- | --- |

C.

întrucât, atât în Europa, cât și în SUA, actualele crize financiară și economică amenință stabilitatea și prosperitatea economiilor noastre și bunăstarea cetățenilor noștri și întrucât, pentru a combate aceste crize, necesitatea unei cooperări economice mai strânse între Europa și SUA nu a fost niciodată mai urgentă;

| D. | întrucât imperativul de a asigura libertatea și securitatea la nivel intern nu ar trebui să atragă după sine sacrificarea principiilor fundamentale privind libertățile civile și necesitatea de a respecta standardele comune din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

D.

întrucât imperativul de a asigura libertatea și securitatea la nivel intern nu ar trebui să atragă după sine sacrificarea principiilor fundamentale privind libertățile civile și necesitatea de a respecta standardele comune din domeniul drepturilor omului;

| E. | întrucât parteneriatul transatlantic se bazează pe valori fundamentale comune precum libertatea, democrația, drepturile omului și statul de drept, precum și pe obiective comune, cum ar fi progresul social și incluziunea, economii deschise și integrate, dezvoltarea durabilă și soluționarea pașnică a conflictelor, și întrucât acest parteneriat reprezintă piatra de temelie a securității și stabilității în zona euroatlantică, |
| --- | --- |

E.

întrucât parteneriatul transatlantic se bazează pe valori fundamentale comune precum libertatea, democrația, drepturile omului și statul de drept, precum și pe obiective comune, cum ar fi progresul social și incluziunea, economii deschise și integrate, dezvoltarea durabilă și soluționarea pașnică a conflictelor, și întrucât acest parteneriat reprezintă piatra de temelie a securității și stabilității în zona euroatlantică,

Crearea de locuri de muncă și creșterea economică

| 1. | salută concluziile Summitului G20 de la Cannes din 3-4 noiembrie 2011, în special cele cu privire la Planul de acțiune pentru creștere economică și crearea de locuri de muncă, reforma pentru consolidarea sistemului monetar internațional, eforturile permanente de îmbunătățire a reglementării financiare și angajamentele pentru stimularea comerțului multilateral și evitarea protecționismului; consideră că este esențial ca la Summitul UE-SUA ambii parteneri să își asume un rol de lider privind punerea în aplicare a angajamentelor asumate la reuniunea G20; ia act de discuțiile din cadrul reuniunii G20 referitoare la o serie de opțiuni de finanțare inovatoare, precum și de faptul că UE dezvoltă în continuare ideea unei taxe pe tranzacțiile financiare; |
| --- | --- |

1.

salută concluziile Summitului G20 de la Cannes din 3-4 noiembrie 2011, în special cele cu privire la Planul de acțiune pentru creștere economică și crearea de locuri de muncă, reforma pentru consolidarea sistemului monetar internațional, eforturile permanente de îmbunătățire a reglementării financiare și angajamentele pentru stimularea comerțului multilateral și evitarea protecționismului; consideră că este esențial ca la Summitul UE-SUA ambii parteneri să își asume un rol de lider privind punerea în aplicare a angajamentelor asumate la reuniunea G20; ia act de discuțiile din cadrul reuniunii G20 referitoare la o serie de opțiuni de finanțare inovatoare, precum și de faptul că UE dezvoltă în continuare ideea unei taxe pe tranzacțiile financiare;

| 2. | solicită administrațiilor UE și SUA să elaboreze și să lanseze o inițiativă transatlantică comună pentru crearea de locuri de muncă și creștere economică, inclusiv o foaie de parcurs pentru promovarea schimburilor comerciale și a investițiilor; |
| --- | --- |

2.

solicită administrațiilor UE și SUA să elaboreze și să lanseze o inițiativă transatlantică comună pentru crearea de locuri de muncă și creștere economică, inclusiv o foaie de parcurs pentru promovarea schimburilor comerciale și a investițiilor;

| 3. | solicită UE și SUA să introducă un mecanism de avertizare timpurie care să identifice și să disuadeze protecționismul în relațiile lor bilaterale; reamintește importanța pentru comerțul transatlantic a unor piețe deschise ale achizițiilor publice, care să permită un acces egal tuturor furnizorilor, în special întreprinderilor mici și mijlocii, și solicită, așadar, SUA să nu introducă cerințe privind optarea cu prioritate pentru produsele naționale („Buy American”); subliniază importanța Acordului privind achizițiile publice (AAP) încheiat în cadrul OMC pentru garantarea unui astfel de acces deschis și echilibrat pe ambele piețe; |
| --- | --- |

3.

solicită UE și SUA să introducă un mecanism de avertizare timpurie care să identifice și să disuadeze protecționismul în relațiile lor bilaterale; reamintește importanța pentru comerțul transatlantic a unor piețe deschise ale achizițiilor publice, care să permită un acces egal tuturor furnizorilor, în special întreprinderilor mici și mijlocii, și solicită, așadar, SUA să nu introducă cerințe privind optarea cu prioritate pentru produsele naționale („Buy American”); subliniază importanța Acordului privind achizițiile publice (AAP) încheiat în cadrul OMC pentru garantarea unui astfel de acces deschis și echilibrat pe ambele piețe;

| 4. | pune accentul pe necesitatea de a consolida procesul din cadrul Consiliului Economic Transatlantic (CET) în vederea îndeplinirii acestor obiective, îndeosebi elaborarea de standarde comune aplicabile unor noi domenii care trebuie reglementate, cum ar fi nanotehnologia, sau unor sectoare economice în curs de apariție, precum tehnologiile din domeniul vehiculelor electrice; îndeamnă UE și SUA să implice îndeaproape reprezentanții Dialogului Transatlantic al Legislatorilor (DTL) în activitatea CET, deoarece legislatorii împart cu componentele lor executive aferente responsabilitatea pentru punerea în aplicare și controlul multor decizii ale CET; |
| --- | --- |

4.

pune accentul pe necesitatea de a consolida procesul din cadrul Consiliului Economic Transatlantic (CET) în vederea îndeplinirii acestor obiective, îndeosebi elaborarea de standarde comune aplicabile unor noi domenii care trebuie reglementate, cum ar fi nanotehnologia, sau unor sectoare economice în curs de apariție, precum tehnologiile din domeniul vehiculelor electrice; îndeamnă UE și SUA să implice îndeaproape reprezentanții Dialogului Transatlantic al Legislatorilor (DTL) în activitatea CET, deoarece legislatorii împart cu componentele lor executive aferente responsabilitatea pentru punerea în aplicare și controlul multor decizii ale CET;

| 5. | încurajează schimbul de experiență și bune practici dintre UE și SUA cu privire la modalitățile de stimulare a spiritului antreprenorial, inclusiv prin acordarea de sprijin întreprinderilor nou-înființate și în caz de faliment; |
| --- | --- |

5.

încurajează schimbul de experiență și bune practici dintre UE și SUA cu privire la modalitățile de stimulare a spiritului antreprenorial, inclusiv prin acordarea de sprijin întreprinderilor nou-înființate și în caz de faliment;

| 6. | subliniază necesitatea de a intensifica eforturile de cooperare în cadrul unui parteneriat în domeniul cercetării și inovării; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea de a intensifica eforturile de cooperare în cadrul unui parteneriat în domeniul cercetării și inovării;

| 7. | subliniază că este necesar să se adopte și să se pună în aplicare o Foaie de parcurs UE-SUA privind materiile prime până în 2020, cu un accent deosebit pe pământurile rare, care să promoveze cooperarea în materie de utilizare eficientă a resurselor, de inovare în domeniul tehnologiilor de extracție și reciclare a materiilor prime și de cercetare a posibilităților de înlocuire; solicită adoptarea unei strategii transatlantice de promovare a guvernanței mondiale privind materiile prime prin demersuri de cooperare precum un Forum internațional al materiilor prime după modelul Forumului internațional al energiei; |
| --- | --- |

7.

subliniază că este necesar să se adopte și să se pună în aplicare o Foaie de parcurs UE-SUA privind materiile prime până în 2020, cu un accent deosebit pe pământurile rare, care să promoveze cooperarea în materie de utilizare eficientă a resurselor, de inovare în domeniul tehnologiilor de extracție și reciclare a materiilor prime și de cercetare a posibilităților de înlocuire; solicită adoptarea unei strategii transatlantice de promovare a guvernanței mondiale privind materiile prime prin demersuri de cooperare precum un Forum internațional al materiilor prime după modelul Forumului internațional al energiei;

| 8. | subliniază importanța cooperării în promovarea la nivel mondial a eficienței energetice, a energiei din surse regenerabile și a standardelor ridicate de siguranță nucleară și salută decizia de a continua coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou și cooperarea în materie de dezvoltare a tehnologiilor energetice; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța cooperării în promovarea la nivel mondial a eficienței energetice, a energiei din surse regenerabile și a standardelor ridicate de siguranță nucleară și salută decizia de a continua coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou și cooperarea în materie de dezvoltare a tehnologiilor energetice;

| 9. | solicită Comisiei să impulsioneze negocierile cu SUA în domeniul siguranței produselor și salută introducerea unui temei juridic care permite Comitetului pentru Siguranța Produselor de Consum din SUA să poarte negocieri cu UE în vederea încheierii unui acord care să îmbunătățească schimbul de informații privind produsele periculoase, accidentele și acțiunile corective întreprinse atât în statele membre ale UE, cât și în SUA; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei să impulsioneze negocierile cu SUA în domeniul siguranței produselor și salută introducerea unui temei juridic care permite Comitetului pentru Siguranța Produselor de Consum din SUA să poarte negocieri cu UE în vederea încheierii unui acord care să îmbunătățească schimbul de informații privind produsele periculoase, accidentele și acțiunile corective întreprinse atât în statele membre ale UE, cât și în SUA;

Guvernanța mondială, politica externă și dezvoltare

| 10. | reamintește că democrațiile libere și deschise promovează pacea și stabilitatea și sunt cea mai bună garanție pentru securitatea mondială și solicită UE și SUA să își intensifice cooperarea în scopul promovării păcii, în special în Orientul Mijlociu, și să sprijine democrațiile emergente din nordul Africii; |
| --- | --- |

10.

reamintește că democrațiile libere și deschise promovează pacea și stabilitatea și sunt cea mai bună garanție pentru securitatea mondială și solicită UE și SUA să își intensifice cooperarea în scopul promovării păcii, în special în Orientul Mijlociu, și să sprijine democrațiile emergente din nordul Africii;

| 11. | îndeamnă UE și SUA să facă presiuni pentru reluarea negocierilor directe dintre Israel și Palestina, cu respectarea riguroasă a dreptului internațional, negocieri care să aibă drept rezultat o soluție implicând existența a două state, bazate pe frontierele din 1967 și cu Ierusalim servind drept capitală pentru ambele state, respectiv un stat Israel sigur și un stat Palestina independent, democratic și viabil, care să coexiste alături în pace și securitate; solicită statelor membre și SUA să dea curs cererii legitime a palestinienilor de a fi reprezentanți ca stat în Organizația Națiunilor Unite ca urmare a negocierilor din cadrul ONU; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă UE și SUA să facă presiuni pentru reluarea negocierilor directe dintre Israel și Palestina, cu respectarea riguroasă a dreptului internațional, negocieri care să aibă drept rezultat o soluție implicând existența a două state, bazate pe frontierele din 1967 și cu Ierusalim servind drept capitală pentru ambele state, respectiv un stat Israel sigur și un stat Palestina independent, democratic și viabil, care să coexiste alături în pace și securitate; solicită statelor membre și SUA să dea curs cererii legitime a palestinienilor de a fi reprezentanți ca stat în Organizația Națiunilor Unite ca urmare a negocierilor din cadrul ONU;

| 12. | solicită, în special, o inițiativă comună a UE și SUA pentru a convinge Guvernul israelian să revoce decizia de a accelera construirea a 2 000 de unități în Cisiordania și de a reține taxele vamale pe care le datorează Autorității Naționale Palestiniene, ca răspuns la aderarea Palestinei la UNESCO; |
| --- | --- |

12.

solicită, în special, o inițiativă comună a UE și SUA pentru a convinge Guvernul israelian să revoce decizia de a accelera construirea a 2 000 de unități în Cisiordania și de a reține taxele vamale pe care le datorează Autorității Naționale Palestiniene, ca răspuns la aderarea Palestinei la UNESCO;

| 13. | condamnă cu fermitate escaladarea constatată în recurgerea la forță în Siria și sprijină eforturile depuse de SUA și statele membre ale UE din Consiliul de Securitate al ONU în vederea adoptării unei rezoluții în care să se condamne utilizarea forței letale de către regimul sirian și să se ceară încetarea acesteia, precum și să se prevadă sancțiuni în caz contrar; salută suspendarea statului de membru al Siriei de către Liga Arabă și apelurile adresate de Regele Abdullah al Iordaniei ca Președintele Bashar al-Assad să părăsească puterea; |
| --- | --- |

13.

condamnă cu fermitate escaladarea constatată în recurgerea la forță în Siria și sprijină eforturile depuse de SUA și statele membre ale UE din Consiliul de Securitate al ONU în vederea adoptării unei rezoluții în care să se condamne utilizarea forței letale de către regimul sirian și să se ceară încetarea acesteia, precum și să se prevadă sancțiuni în caz contrar; salută suspendarea statului de membru al Siriei de către Liga Arabă și apelurile adresate de Regele Abdullah al Iordaniei ca Președintele Bashar al-Assad să părăsească puterea;

| 14. | solicită atât UE, cât și SUA să sprijine în continuare autoritățile libiene de tranziție în toate eforturile depuse pentru a edifica o societate democratică și bazată pe incluziune; subliniază totodată că acest sprijin trebuie să fie condiționat de respectarea drepturilor omului, a statului de drept și a participării politice a tuturor cetățenilor, îndeosebi a femeilor; |
| --- | --- |

14.

solicită atât UE, cât și SUA să sprijine în continuare autoritățile libiene de tranziție în toate eforturile depuse pentru a edifica o societate democratică și bazată pe incluziune; subliniază totodată că acest sprijin trebuie să fie condiționat de respectarea drepturilor omului, a statului de drept și a participării politice a tuturor cetățenilor, îndeosebi a femeilor;

| 15. | își exprimă deosebita îngrijorare cu privire la afirmațiile din ultimul raport al Agenției Internaționale a Energiei Atomice (AIEA) cu privire la progresele realizate de Iran în dobândirea cunoștințelor necesare pentru proiectarea și construirea unei arme nucleare; regretă faptul că, deși a subliniat în repetate rânduri, cu insistență, că programul său nuclear are un caracter pașnic și nu urmărește decât producerea de energie în scopuri civile, Iranul nu a cooperat pe deplin cu AIEA; consideră că UE și SUA ar trebui să colaboreze strâns în continuare, precum și în cadrul grupului P5+1, pentru a face în continuare presiuni puternice asupra Iranului, folosind toate mijloacele politice, diplomatice și economice, inclusiv sancțiuni, pentru a-l convinge să își respecte obligațiile internaționale de neproliferare și pentru a preveni și a controla pericolele pe care le prezintă această țară pentru securitatea internațională; |
| --- | --- |

15.

își exprimă deosebita îngrijorare cu privire la afirmațiile din ultimul raport al Agenției Internaționale a Energiei Atomice (AIEA) cu privire la progresele realizate de Iran în dobândirea cunoștințelor necesare pentru proiectarea și construirea unei arme nucleare; regretă faptul că, deși a subliniat în repetate rânduri, cu insistență, că programul său nuclear are un caracter pașnic și nu urmărește decât producerea de energie în scopuri civile, Iranul nu a cooperat pe deplin cu AIEA; consideră că UE și SUA ar trebui să colaboreze strâns în continuare, precum și în cadrul grupului P5+1, pentru a face în continuare presiuni puternice asupra Iranului, folosind toate mijloacele politice, diplomatice și economice, inclusiv sancțiuni, pentru a-l convinge să își respecte obligațiile internaționale de neproliferare și pentru a preveni și a controla pericolele pe care le prezintă această țară pentru securitatea internațională;

| 16. | subliniază că, împreună, UE și SUA gestionează 90 % din ajutorul pentru dezvoltare acordat sectorului sănătății la nivel mondial și, respectiv, 80 % din valoarea totală a ajutorului; salută relansarea, în septembrie 2011, a Dialogului UE-SUA în materie de dezvoltare, deoarece nu mai rămân decât cinci ani pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

16.

subliniază că, împreună, UE și SUA gestionează 90 % din ajutorul pentru dezvoltare acordat sectorului sănătății la nivel mondial și, respectiv, 80 % din valoarea totală a ajutorului; salută relansarea, în septembrie 2011, a Dialogului UE-SUA în materie de dezvoltare, deoarece nu mai rămân decât cinci ani pentru realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului;

| 17. | solicită UE și SUA să convingă G20 să acționeze în vederea consolidării cooperării la nivel mondial vizând să împiedice speculațiile abuzive privind prețurile alimentelor și fluctuațiile excesive ale prețurilor alimentelor la nivel mondial; subliniază că G20 trebuie să angreneze țările care nu fac parte din G20 pentru a asigura convergența la nivel mondial; |
| --- | --- |

17.

solicită UE și SUA să convingă G20 să acționeze în vederea consolidării cooperării la nivel mondial vizând să împiedice speculațiile abuzive privind prețurile alimentelor și fluctuațiile excesive ale prețurilor alimentelor la nivel mondial; subliniază că G20 trebuie să angreneze țările care nu fac parte din G20 pentru a asigura convergența la nivel mondial;

| 18. | subliniază faptul că summitul ar trebui folosit, de asemenea, pentru schimbul de opinii și consolidarea coordonării cu privire la țările terțe, în special țările BRIC; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că summitul ar trebui folosit, de asemenea, pentru schimbul de opinii și consolidarea coordonării cu privire la țările terțe, în special țările BRIC;

| 19. | subliniază că schimbările climatice constituie o problemă mondială și solicită Comisiei să determine SUA să își asume un angajament ambițios pentru ca la apropiata Conferință de la Durban să se realizeze progrese, cu scopul de a se garanta stabilirea unui mandat detaliat în vederea finalizării negocierilor pentru un acord mondial cuprinzător privind clima până în 2015; își exprimă îngrijorarea, în această privință, cu privire la proiectul de lege 2594 adoptat recent de Camera Reprezentanților a SUA, prin care se interzice companiilor aeriene din SUA să participe la Sistemul UE de comercializare a cotelor de emisie; solicită Senatului SUA să nu adopte această lege și face apel la un dialog constructiv pe această temă; |
| --- | --- |

19.

subliniază că schimbările climatice constituie o problemă mondială și solicită Comisiei să determine SUA să își asume un angajament ambițios pentru ca la apropiata Conferință de la Durban să se realizeze progrese, cu scopul de a se garanta stabilirea unui mandat detaliat în vederea finalizării negocierilor pentru un acord mondial cuprinzător privind clima până în 2015; își exprimă îngrijorarea, în această privință, cu privire la proiectul de lege 2594 adoptat recent de Camera Reprezentanților a SUA, prin care se interzice companiilor aeriene din SUA să participe la Sistemul UE de comercializare a cotelor de emisie; solicită Senatului SUA să nu adopte această lege și face apel la un dialog constructiv pe această temă;

| 20. | solicită ca la Summitul UE-SUA să se aibă în vedere, în discuțiile privind economia, aspecte precum protecția climei, diminuarea resurselor și utilizarea eficientă a acestora, securitatea energetică, inovarea și competitivitatea; reiterează faptul că acțiunile coordonate la nivel internațional contribuie la abordarea preocupărilor legate de relocarea emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele relevante, în cauză fiind în special sectoarele mari consumatoare de energie; |
| --- | --- |

20.

solicită ca la Summitul UE-SUA să se aibă în vedere, în discuțiile privind economia, aspecte precum protecția climei, diminuarea resurselor și utilizarea eficientă a acestora, securitatea energetică, inovarea și competitivitatea; reiterează faptul că acțiunile coordonate la nivel internațional contribuie la abordarea preocupărilor legate de relocarea emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele relevante, în cauză fiind în special sectoarele mari consumatoare de energie;

Libertate și securitate

| 21. | recunoaște că toate fluxurile de pasageri și bunuri de pe piața transatlantică ar trebui protejate prin intermediul unor măsuri de securitate adecvate și proporționale; |
| --- | --- |

21.

recunoaște că toate fluxurile de pasageri și bunuri de pe piața transatlantică ar trebui protejate prin intermediul unor măsuri de securitate adecvate și proporționale;

| 22. | solicită, în această privință, SUA să renunțe la restricțiile generale extinse, precum scanarea tuturor containerelor sau interzicerea lichidelor la bordul aeronavelor, în favoarea adoptării unor abordări direcționate mai precis și bazate pe riscuri, cum ar fi sistemele operatorilor siguri și scanarea lichidelor; |
| --- | --- |

22.

solicită, în această privință, SUA să renunțe la restricțiile generale extinse, precum scanarea tuturor containerelor sau interzicerea lichidelor la bordul aeronavelor, în favoarea adoptării unor abordări direcționate mai precis și bazate pe riscuri, cum ar fi sistemele operatorilor siguri și scanarea lichidelor;

| 23. | salută, în acest context, deschiderea, în martie 2011, a negocierilor pe marginea Acordului UE-SUA privind protecția datelor cu caracter personal; ia act de anunțul Comisiei cu privire la încheierea negocierilor referitoare la un acord privind Registrul cu numele pasagerilor (PNR) UE-SUA care va fi examinat de Parlamentul European ținând seama de cerințele stabilite în rezoluțiile sale din 5 mai 2010 (1) și din 11 noiembrie 2010 (2); |
| --- | --- |

23.

salută, în acest context, deschiderea, în martie 2011, a negocierilor pe marginea Acordului UE-SUA privind protecția datelor cu caracter personal; ia act de anunțul Comisiei cu privire la încheierea negocierilor referitoare la un acord privind Registrul cu numele pasagerilor (PNR) UE-SUA care va fi examinat de Parlamentul European ținând seama de cerințele stabilite în rezoluțiile sale din 5 mai 2010 (1) și din 11 noiembrie 2010 (2);

| 24. | subliniază importanța unei bune puneri în aplicare a acordurilor UE-SUA privind extrădarea și asistența juridică reciprocă, precum și a instrumentelor bilaterale aferente; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța unei bune puneri în aplicare a acordurilor UE-SUA privind extrădarea și asistența juridică reciprocă, precum și a instrumentelor bilaterale aferente;

| 25. | își reiterează opinia potrivit căreia UE trebuie să continue să abordeze în cadrul dialogului cu SUA, atât la nivel politic, cât și tehnic, importanța pe care o acordă admiterii cât mai rapide în programul de scutire de vize a celor patru state membre ale UE care continuă să fie excluse; |
| --- | --- |

25.

își reiterează opinia potrivit căreia UE trebuie să continue să abordeze în cadrul dialogului cu SUA, atât la nivel politic, cât și tehnic, importanța pe care o acordă admiterii cât mai rapide în programul de scutire de vize a celor patru state membre ale UE care continuă să fie excluse;

| 26. | subliniază necesitatea de a asigura protecția integrității rețelei mondiale de internet și libertatea de comunicare, evitându-se măsurile unilaterale de revocare a adreselor IP sau a numelor de domenii; |
| --- | --- |

26.

subliniază necesitatea de a asigura protecția integrității rețelei mondiale de internet și libertatea de comunicare, evitându-se măsurile unilaterale de revocare a adreselor IP sau a numelor de domenii;

| 27. | ia în considerare propunerile concrete ale diferitelor comisii ale Parlamentului și solicită Delegației Parlamentului la DTL (Dialogului transatlantic al legiuitorilor) să folosească contribuțiile comisiilor respective; |
| --- | --- |

27.

ia în considerare propunerile concrete ale diferitelor comisii ale Parlamentului și solicită Delegației Parlamentului la DTL (Dialogului transatlantic al legiuitorilor) să folosească contribuțiile comisiilor respective;

*

* *

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Congresului Statelor Unite ale Americii, copreședinților Dialogului Transatlantic al Legislatorilor, copreședinților Consiliului Economic Transatlantic, precum și secretariatului acestuia. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Congresului Statelor Unite ale Americii, copreședinților Dialogului Transatlantic al Legislatorilor, copreședinților Consiliului Economic Transatlantic, precum și secretariatului acestuia.

---

(1)  JO C 81 E, 15.3.2011, p. 70.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0397.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/128 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/128

---

Joi, 17 noiembrie 2011Internetul deschis și neutralitatea rețelelor în Europa

P7_TA(2011)0511

Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la internetul deschis și neutralitatea rețelei în Europa

2013/C 153 E/15

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 19 aprilie 2011 intitulată: „Internetul deschis și neutralitatea rețelei în Europa” (COM(2011)0222), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 19 aprilie 2011 intitulată: „Internetul deschis și neutralitatea rețelei în Europa” (COM(2011)0222),

| — | având în vedere întrebările din 12 octombrie și din 14 octombrie 2011 adresată Consiliului referitoare la internetul deschis și neutralitatea rețelei în Europa (O-000243/2011 – B7-0641/2011și O-000261/2011 - B7-0653/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările din 12 octombrie și din 14 octombrie 2011 adresată Consiliului referitoare la internetul deschis și neutralitatea rețelei în Europa (O-000243/2011 – B7-0641/2011și O-000261/2011 - B7-0653/2011),

| — | având în vedere Declarația Comisiei din 18 decembrie 2009 cu privire la neutralitatea internetului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Comisiei din 18 decembrie 2009 cu privire la neutralitatea internetului (1),

| — | având în vedere articolul 1 alineatul (8) litera (g) din Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 de modificare a Directivelor 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 1 alineatul (8) litera (g) din Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 de modificare a Directivelor 2002/21/CE privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice, 2002/19/CE privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora și 2002/20/CE privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice,

| — | având în vedere articolul 20 alineatul (1) litera (b), articolul 21 alineatul (3) literele (c) și (d) și articolul 22 alineatul (3) din Directiva 2002/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/136/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 20 alineatul (1) litera (b), articolul 21 alineatul (3) literele (c) și (d) și articolul 22 alineatul (3) din Directiva 2002/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/136/CE,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1211/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 de instituire a Organismului autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) și a Oficiului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1211/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 de instituire a Organismului autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) și a Oficiului,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2011 întitulată „Banda largă europeană: o investiție într-un promotor digital al creșterii (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2011 întitulată „Banda largă europeană: o investiție într-un promotor digital al creșterii (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 mai 2010 intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 mai 2010 intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 31 mai 2010 privind „O Agendă digitală pentru Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 31 mai 2010 privind „O Agendă digitală pentru Europa”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică. Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii. «Împreună pentru o nouă creștere» ” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică. Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii. «Împreună pentru o nouă creștere» ” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere reuniunea la nivel înalt având ca subiect „Internetul deschis și neutralitatea rețelei în Europa”, organizată în comun la Bruxelles de Parlament și de Comisie la 11 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea la nivel înalt având ca subiect „Internetul deschis și neutralitatea rețelei în Europa”, organizată în comun la Bruxelles de Parlament și de Comisie la 11 noiembrie 2010,

| — | având în vedere studiul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor intitulat „Neutralitatea rețelei: provocări și răspunsuri în UE și SUA” (IP/A/IMCO/ST/2011-02) din mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor intitulat „Neutralitatea rețelei: provocări și răspunsuri în UE și SUA” (IP/A/IMCO/ST/2011-02) din mai 2011,

| — | având în vedere avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) din 7 octombrie 2011 privind neutralitatea rețelei, managementul traficului și protecția vieții private și a datelor personale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD) din 7 octombrie 2011 privind neutralitatea rețelei, managementul traficului și protecția vieții private și a datelor personale,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Consiliul are în plan adoptarea unor concluzii privind internetul deschis și neutralitatea rețelei în Europa în cadrul Consiliului Transporturi, Telecomunicații și Energie din 13 decembrie 2011; |
| --- | --- |

A.

întrucât Consiliul are în plan adoptarea unor concluzii privind internetul deschis și neutralitatea rețelei în Europa în cadrul Consiliului Transporturi, Telecomunicații și Energie din 13 decembrie 2011;

| B. | întrucât ar trebui ca, până la 25 mai 2011, statele membre să fi terminat aplicarea pachetului UE de reforme privind telecomunicațiile din 2009, și întrucât Comisia a luat deja măsurile necesare pentru a garanta respectarea principiilor Tratatului UE și ale acquis-ului comunitar; |
| --- | --- |

B.

întrucât ar trebui ca, până la 25 mai 2011, statele membre să fi terminat aplicarea pachetului UE de reforme privind telecomunicațiile din 2009, și întrucât Comisia a luat deja măsurile necesare pentru a garanta respectarea principiilor Tratatului UE și ale acquis-ului comunitar;

| C. | întrucât Parlamentul a invitat Comisia să garanteze principiul caracterului neutru și deschis al internetului și să promoveze capacitatea utilizatorilor finali de a accesa și de a distribui informații și de a utiliza ce aplicații și servicii doresc; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul a invitat Comisia să garanteze principiul caracterului neutru și deschis al internetului și să promoveze capacitatea utilizatorilor finali de a accesa și de a distribui informații și de a utiliza ce aplicații și servicii doresc;

| D. | întrucât Comisia a solicitat OAREC să investigheze obstacolele întâmpinate de consumatori în schimbarea operatorilor, blocarea sau îngreunarea traficului pe internet, precum și transparența și calitatea serviciilor din statele membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia a solicitat OAREC să investigheze obstacolele întâmpinate de consumatori în schimbarea operatorilor, blocarea sau îngreunarea traficului pe internet, precum și transparența și calitatea serviciilor din statele membre;

| E. | întrucât caracterul deschis al internetului a reprezentat un motor principal pentru competitivitate, dezvoltare economică și socială și inovație, care a condus la niveluri spectaculoase de dezvoltare a aplicațiilor online, a conținutului și serviciilor și, prin urmare, de creștere a ofertei și a cererii de conținut și servicii și întrucât internetul a devenit un factor esențial de accelerare a circulației libere a cunoștințelor, ideilor și informațiilor, inclusiv în țările cu acces limitat la informații independente; |
| --- | --- |

E.

întrucât caracterul deschis al internetului a reprezentat un motor principal pentru competitivitate, dezvoltare economică și socială și inovație, care a condus la niveluri spectaculoase de dezvoltare a aplicațiilor online, a conținutului și serviciilor și, prin urmare, de creștere a ofertei și a cererii de conținut și servicii și întrucât internetul a devenit un factor esențial de accelerare a circulației libere a cunoștințelor, ideilor și informațiilor, inclusiv în țările cu acces limitat la informații independente;

| F. | întrucât există țări terțe care au împiedicat furnizorii de bandă largă mobilă să blocheze site-urile web licite și VoIP sau aplicațiile de telefonie video aflate în concurență cu serviciile proprii de telefonie video sau vocală; |
| --- | --- |

F.

întrucât există țări terțe care au împiedicat furnizorii de bandă largă mobilă să blocheze site-urile web licite și VoIP sau aplicațiile de telefonie video aflate în concurență cu serviciile proprii de telefonie video sau vocală;

| G. | întrucât serviciile de internet sunt oferite la scară transfrontalieră, iar internetul este de importanță centrală pentru economia mondială; |
| --- | --- |

G.

întrucât serviciile de internet sunt oferite la scară transfrontalieră, iar internetul este de importanță centrală pentru economia mondială;

| H. | întrucât, în special, așa cum este subliniat în Agenda digitală pentru Europa, banda largă și internetul sunt motoare importante pentru creșterea economică, crearea de locuri de muncă și competitivitatea europeană la nivel mondial; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în special, așa cum este subliniat în Agenda digitală pentru Europa, banda largă și internetul sunt motoare importante pentru creșterea economică, crearea de locuri de muncă și competitivitatea europeană la nivel mondial;

| I. | întrucât Europa va fi capabilă să exploateze la maximum potențialul unei economii digitale numai prin stimularea unei piețe interne digitale funcționale, |
| --- | --- |

I.

întrucât Europa va fi capabilă să exploateze la maximum potențialul unei economii digitale numai prin stimularea unei piețe interne digitale funcționale,

| 1. | salută comunicarea Comisiei și se declară de acord cu analiza acesteia, în special cu privire la necesitatea de a conserva caracterul deschis și neutru al internetului, ca motor principal al inovării și al cererii consumatorilor, garantând în același timp că internetul poate continua să furnizeze servicii de înaltă calitate într-un cadru care promovează și respectă drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

1.

salută comunicarea Comisiei și se declară de acord cu analiza acesteia, în special cu privire la necesitatea de a conserva caracterul deschis și neutru al internetului, ca motor principal al inovării și al cererii consumatorilor, garantând în același timp că internetul poate continua să furnizeze servicii de înaltă calitate într-un cadru care promovează și respectă drepturile fundamentale;

| 2. | observă, din concluziile desprinse din comunicarea Comisiei, că nu există în această fază o nevoie clară de intervenții normative suplimentare cu privire la neutralitatea rețelei la nivel european; |
| --- | --- |

2.

observă, din concluziile desprinse din comunicarea Comisiei, că nu există în această fază o nevoie clară de intervenții normative suplimentare cu privire la neutralitatea rețelei la nivel european;

| 3. | subliniază, totuși, potențialul de comportament anticoncurențial și discriminatoriu în gestionarea traficului, în special din partea întreprinderilor integrate vertical; salută intenția Comisiei de a publica dovezile care se desprind din investigațiile OAREC privind practicile care au potențialul de a afecta neutralitatea rețelei în statele membre; |
| --- | --- |

3.

subliniază, totuși, potențialul de comportament anticoncurențial și discriminatoriu în gestionarea traficului, în special din partea întreprinderilor integrate vertical; salută intenția Comisiei de a publica dovezile care se desprind din investigațiile OAREC privind practicile care au potențialul de a afecta neutralitatea rețelei în statele membre;

| 4. | solicită Comisiei să garanteze aplicarea coerentă și asigurarea respectării cadrului de reglementare existent al UE privind telecomunicațiile și să evalueze, în termen de șase luni de la publicarea concluziilor investigației OAREC, dacă sunt necesare măsuri suplimentare de reglementare pentru a asigura libertatea de expresie, libertatea de acces la informații și libertatea de alegere a consumatorilor și pluralismul mijloacelor de informare, pentru a asigura concurența efectivă și inovarea și pentru a facilita o gamă largă de beneficii ale utilizării internetului pentru cetățeni, întreprinderi și administrația publică; subliniază că orice propunere de reglementare la nivel european privind neutralitatea rețelei ar trebui să facă obiectul unei evaluări de impact; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să garanteze aplicarea coerentă și asigurarea respectării cadrului de reglementare existent al UE privind telecomunicațiile și să evalueze, în termen de șase luni de la publicarea concluziilor investigației OAREC, dacă sunt necesare măsuri suplimentare de reglementare pentru a asigura libertatea de expresie, libertatea de acces la informații și libertatea de alegere a consumatorilor și pluralismul mijloacelor de informare, pentru a asigura concurența efectivă și inovarea și pentru a facilita o gamă largă de beneficii ale utilizării internetului pentru cetățeni, întreprinderi și administrația publică; subliniază că orice propunere de reglementare la nivel european privind neutralitatea rețelei ar trebui să facă obiectul unei evaluări de impact;

| 5. | salută activitatea depusă de OAREC în acest domeniu și solicită statelor membre, în special autorităților naționale de reglementare (ANR), să colaboreze îndeaproape cu OAREC; |
| --- | --- |

5.

salută activitatea depusă de OAREC în acest domeniu și solicită statelor membre, în special autorităților naționale de reglementare (ANR), să colaboreze îndeaproape cu OAREC;

| 6. | îndeamnă Comisia ca, împreună cu OAREC și în cooperare cu statele membre, să monitorizeze îndeaproape dezvoltarea de practici de gestionare a traficului și contractele de interconectare, în special în ceea ce privește blocarea și limitarea la sursă sau stabilirea unor prețuri excesive pentru VoIP și partajarea de fișiere, comportamentul anticoncurențial și degradarea excesivă a calității, conform cadrului de reglementare al UE în materie de telecomunicații; invită Comisia să garanteze că furnizorii de servicii de internet nu blochează, nu discriminează, nu împiedică și nu reduc capacitatea vreunei persoane de a utiliza un serviciu de a accesa, a utiliza, a trimite, a publica, a primi sau a oferi orice conținut, aplicație sau serviciu pe care îl dorește, indiferent de sursă sau țintă; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Comisia ca, împreună cu OAREC și în cooperare cu statele membre, să monitorizeze îndeaproape dezvoltarea de practici de gestionare a traficului și contractele de interconectare, în special în ceea ce privește blocarea și limitarea la sursă sau stabilirea unor prețuri excesive pentru VoIP și partajarea de fișiere, comportamentul anticoncurențial și degradarea excesivă a calității, conform cadrului de reglementare al UE în materie de telecomunicații; invită Comisia să garanteze că furnizorii de servicii de internet nu blochează, nu discriminează, nu împiedică și nu reduc capacitatea vreunei persoane de a utiliza un serviciu de a accesa, a utiliza, a trimite, a publica, a primi sau a oferi orice conținut, aplicație sau serviciu pe care îl dorește, indiferent de sursă sau țintă;

| 7. | solicită Comisiei să furnizeze Parlamentului European date privind practicile curente de gestionare a traficului, piața de interconectare și congestionarea rețelei, precum și orice legătură cu lipsa investițiilor; solicită Comisiei să analizeze orice aspect legat de „neutralitatea dispozitivelor”; |
| --- | --- |

7.

solicită Comisiei să furnizeze Parlamentului European date privind practicile curente de gestionare a traficului, piața de interconectare și congestionarea rețelei, precum și orice legătură cu lipsa investițiilor; solicită Comisiei să analizeze orice aspect legat de „neutralitatea dispozitivelor”;

| 8. | solicită Comisiei, statelor membre și OAREC să asigure o abordare coerentă a neutralității rețelei și punerea în aplicare efectivă a cadrului de reglementare al UE în domeniul telecomunicațiilor; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei, statelor membre și OAREC să asigure o abordare coerentă a neutralității rețelei și punerea în aplicare efectivă a cadrului de reglementare al UE în domeniul telecomunicațiilor;

| 9. | subliniază că orice soluție propusă pe tema neutralității rețelei poate fi eficientă numai printr-o abordare europeană coerentă; prin urmare, solicită Comisiei să urmărească îndeaproape adoptarea oricăror regulamente naționale în materie de neutralitate a internetului în ceea ce privește efectele lor asupra piețelor naționale respective, precum și asupra pieței interne; consideră că ar fi în interesul tuturor părților implicate dacă Comisia ar pune la dispoziție orientări la nivelul UE, inclusiv cu privire la piața comunicațiilor mobile, pentru a garanta punerea în aplicare într-o manieră adecvată și coerentă și respectarea dispozițiilor pachetului în domeniul telecomunicațiilor privind neutralitatea rețelei; |
| --- | --- |

9.

subliniază că orice soluție propusă pe tema neutralității rețelei poate fi eficientă numai printr-o abordare europeană coerentă; prin urmare, solicită Comisiei să urmărească îndeaproape adoptarea oricăror regulamente naționale în materie de neutralitate a internetului în ceea ce privește efectele lor asupra piețelor naționale respective, precum și asupra pieței interne; consideră că ar fi în interesul tuturor părților implicate dacă Comisia ar pune la dispoziție orientări la nivelul UE, inclusiv cu privire la piața comunicațiilor mobile, pentru a garanta punerea în aplicare într-o manieră adecvată și coerentă și respectarea dispozițiilor pachetului în domeniul telecomunicațiilor privind neutralitatea rețelei;

| 10. | subliniază importanța cooperării și coordonării dintre statele membre, în special dintre autoritățile naționale de reglementare, împreună cu Comisia, pentru ca UE să beneficieze de întregul potențial al internetului; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța cooperării și coordonării dintre statele membre, în special dintre autoritățile naționale de reglementare, împreună cu Comisia, pentru ca UE să beneficieze de întregul potențial al internetului;

| 11. | atrage atenția asupra pericolelor importante reprezentate de devierea de la neutralitatea rețelei, printre care se numără comportamentul anticoncurențial, blocarea inovației, restrângerea libertății de expresie și al pluralismului informațiilor, necunoașterea propriilor drepturi de către consumatori și încălcarea dreptului la viața privată, precum și asupra faptului că lipsa neutralității rețelei aduce atingere atât întreprinderilor, cât și consumatorilor, precum și societății ca atare și reamintește avizul AEPD privind impactul practicilor de gestionare a traficului asupra confidențialității comunicațiilor; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția asupra pericolelor importante reprezentate de devierea de la neutralitatea rețelei, printre care se numără comportamentul anticoncurențial, blocarea inovației, restrângerea libertății de expresie și al pluralismului informațiilor, necunoașterea propriilor drepturi de către consumatori și încălcarea dreptului la viața privată, precum și asupra faptului că lipsa neutralității rețelei aduce atingere atât întreprinderilor, cât și consumatorilor, precum și societății ca atare și reamintește avizul AEPD privind impactul practicilor de gestionare a traficului asupra confidențialității comunicațiilor;

| 12. | subliniază faptul că scopul cadrului de reglementare privind telecomunicațiile este acela de a promova libertatea de expresie, accesul nediscriminatoriu la conținut, aplicații și servicii, precum și concurența reală și, prin urmare, că orice măsură luată în domeniul neutralității rețelei ar trebui să furnizeze, în plus față de legislația din domeniul concurenței, instrumente pentru combaterea practicilor anticoncurențiale care ar putea să apară, precum și să conducă la investiții și să faciliteze apariția unor noi modele comerciale inovatoare; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că scopul cadrului de reglementare privind telecomunicațiile este acela de a promova libertatea de expresie, accesul nediscriminatoriu la conținut, aplicații și servicii, precum și concurența reală și, prin urmare, că orice măsură luată în domeniul neutralității rețelei ar trebui să furnizeze, în plus față de legislația din domeniul concurenței, instrumente pentru combaterea practicilor anticoncurențiale care ar putea să apară, precum și să conducă la investiții și să faciliteze apariția unor noi modele comerciale inovatoare;

| 13. | consideră că principiul neutralității rețelei reprezintă o condiție preliminară importantă pentru asigurarea unui ecosistem internet inovator și a unor condiții echitabile de concurență, în serviciul cetățenilor și întreprinzătorilor europeni; |
| --- | --- |

13.

consideră că principiul neutralității rețelei reprezintă o condiție preliminară importantă pentru asigurarea unui ecosistem internet inovator și a unor condiții echitabile de concurență, în serviciul cetățenilor și întreprinzătorilor europeni;

| 14. | consideră că o concurență eficace a serviciilor de comunicații electronice, transparența gestionării traficului și calitatea serviciilor, precum și posibilitatea de a schimba ușor furnizorii sunt condițiile minime necesare pentru neutralitatea rețelei, care să garanteze utilizatorilor finali libertatea de a alege și de a cere; |
| --- | --- |

14.

consideră că o concurență eficace a serviciilor de comunicații electronice, transparența gestionării traficului și calitatea serviciilor, precum și posibilitatea de a schimba ușor furnizorii sunt condițiile minime necesare pentru neutralitatea rețelei, care să garanteze utilizatorilor finali libertatea de a alege și de a cere;

| 15. | recunoaște că este necesar un nivel rezonabil de gestionare a traficului pentru a asigura că conectivitatea utilizatorului final nu este perturbată de congestia pe rețea; remarcă, în acest context, faptul că operatorii pot, sub controlul ANR, să folosească proceduri pentru a măsura și a modela traficul de internet pentru a menține capacitatea funcțională a rețelelor și stabilitatea și pentru a îndeplini cerințele în materie de calitate a serviciilor; îndeamnă autoritățile naționale competente să se folosească pe deplin de competențele care le revin în temeiul Directivei privind serviciul universal pentru a impune standarde minime privind calitatea serviciilor și consideră că garantarea calității transferului în cazul serviciilor pentru care timpul este esențial nu trebuie să constituie un argument pentru neglijarea principiului de diligență („best-effort”); |
| --- | --- |

15.

recunoaște că este necesar un nivel rezonabil de gestionare a traficului pentru a asigura că conectivitatea utilizatorului final nu este perturbată de congestia pe rețea; remarcă, în acest context, faptul că operatorii pot, sub controlul ANR, să folosească proceduri pentru a măsura și a modela traficul de internet pentru a menține capacitatea funcțională a rețelelor și stabilitatea și pentru a îndeplini cerințele în materie de calitate a serviciilor; îndeamnă autoritățile naționale competente să se folosească pe deplin de competențele care le revin în temeiul Directivei privind serviciul universal pentru a impune standarde minime privind calitatea serviciilor și consideră că garantarea calității transferului în cazul serviciilor pentru care timpul este esențial nu trebuie să constituie un argument pentru neglijarea principiului de diligență („best-effort”);

| 16. | îndeamnă autoritățile naționale competente să garanteze că intervențiile în materie de gestionare a traficului nu implică acțiuni anti-competitive sau dăunătoare; consideră că serviciile specializate (sau de gestionare) nu ar trebui să afecteze accesul solid la internet, cu respectarea principiului diligenței, favorizând astfel inovarea și libertatea de expresie, garantând existența concurenței și evitând un nou decalaj digital; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă autoritățile naționale competente să garanteze că intervențiile în materie de gestionare a traficului nu implică acțiuni anti-competitive sau dăunătoare; consideră că serviciile specializate (sau de gestionare) nu ar trebui să afecteze accesul solid la internet, cu respectarea principiului diligenței, favorizând astfel inovarea și libertatea de expresie, garantând existența concurenței și evitând un nou decalaj digital;

Protecția consumatorilor

| 17. | cere transparența gestionării traficului, inclusiv informații mai bune pentru utilizatorii finali și subliniază nevoia de a permite consumatorilor să facă alegeri informate și să aibă opțiunea efectivă de a alege un nou furnizor care să îi îndeplinească nevoile și preferințele, inclusiv în ceea ce privește viteza și volumul descărcărilor și serviciile; subliniază, în acest sens, importanța de a pune la dispoziția consumatorilor informații clare, eficace, semnificative și comparabile privind toate practicile comerciale relevante cu efect echivalent, în special în ceea ce privește internetul mobil; |
| --- | --- |

17.

cere transparența gestionării traficului, inclusiv informații mai bune pentru utilizatorii finali și subliniază nevoia de a permite consumatorilor să facă alegeri informate și să aibă opțiunea efectivă de a alege un nou furnizor care să îi îndeplinească nevoile și preferințele, inclusiv în ceea ce privește viteza și volumul descărcărilor și serviciile; subliniază, în acest sens, importanța de a pune la dispoziția consumatorilor informații clare, eficace, semnificative și comparabile privind toate practicile comerciale relevante cu efect echivalent, în special în ceea ce privește internetul mobil;

| 18. | solicită Comisiei să continue publicarea de orientări cu privire la dreptul de a schimba operatorii, pentru a respecta cerințele de transparență și pentru a promova drepturi egale pentru consumatori în UE; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să continue publicarea de orientări cu privire la dreptul de a schimba operatorii, pentru a respecta cerințele de transparență și pentru a promova drepturi egale pentru consumatori în UE;

| 19. | ia act de existența îngrijorărilor consumatorilor privind diferența dintre viteza anunțată în reclame și viteza reală a unei conexiuni la internet; invită, în acest context, statele membre să pună aplicare în mod coerent interdicția privind publicitatea înșelătoare; |
| --- | --- |

19.

ia act de existența îngrijorărilor consumatorilor privind diferența dintre viteza anunțată în reclame și viteza reală a unei conexiuni la internet; invită, în acest context, statele membre să pună aplicare în mod coerent interdicția privind publicitatea înșelătoare;

| 20. | recunoaște necesitatea creării unor modalități de creștere a încrederii cetățenilor în mediul online; prin urmare, solicită Comisiei și statelor membre să continue dezvoltarea de programe educaționale vizând creșterea competențelor consumatorilor în materie de TIC și reducerea excluziunii digitale; |
| --- | --- |

20.

recunoaște necesitatea creării unor modalități de creștere a încrederii cetățenilor în mediul online; prin urmare, solicită Comisiei și statelor membre să continue dezvoltarea de programe educaționale vizând creșterea competențelor consumatorilor în materie de TIC și reducerea excluziunii digitale;

| 21. | solicită Comisiei să invite reprezentanții consumatorilor și societatea civilă să participe în mod activ, de pe poziție de egalitate cu reprezentanții industriei, la discuțiile pe tema viitorului internetului în UE; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei să invite reprezentanții consumatorilor și societatea civilă să participe în mod activ, de pe poziție de egalitate cu reprezentanții industriei, la discuțiile pe tema viitorului internetului în UE;

*

* *

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  JO C 308, 18.12.2009, p. 2.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0322.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/132 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/132

---

Joi, 17 noiembrie 2011Interzicerea munițiilor cu dispersie

P7_TA(2011)0512

Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la interzicerea munițiilor cu dispersie

2013/C 153 E/16

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția privind munițiile cu dispersie, care a intrat în vigoare la 1 august 2010 și care, la 8 noiembrie 2011 era avizată de 111 state (108 semnatari, inclusiv 3 state membre ale UE, 63 de ratificări, inclusiv 19 state membre ale UE și 3 țări candidate), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind munițiile cu dispersie, care a intrat în vigoare la 1 august 2010 și care, la 8 noiembrie 2011 era avizată de 111 state (108 semnatari, inclusiv 3 state membre ale UE, 63 de ratificări, inclusiv 19 state membre ale UE și 3 țări candidate),

| — | având în vedere Proiectul de protocol VI din 26 august 2011 privind munițiile cu dispersie anexat la Convenția privind interzicerea sau limitarea folosirii anumitor categorii de arme clasice care ar putea fi considerate ca producând efecte traumatice excesive sau care ar lovi fără discriminare (CCW), |
| --- | --- |

—

având în vedere Proiectul de protocol VI din 26 august 2011 privind munițiile cu dispersie anexat la Convenția privind interzicerea sau limitarea folosirii anumitor categorii de arme clasice care ar putea fi considerate ca producând efecte traumatice excesive sau care ar lovi fără discriminare (CCW),

| — | având în vedere Rezoluția referitoare la Convenția privind munițiile cu dispersie adoptată la 2 decembrie 2008 de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția referitoare la Convenția privind munițiile cu dispersie adoptată la 2 decembrie 2008 de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere mesajul Secretarului General al ONU adresat Celei de a doua reuniuni a statelor părți la Convenția privind munițiile cu dispersie și prezentat la 13 septembrie 2011 la Beirut de Sergio Duarte, Înaltul reprezentant pentru dezarmare, |
| --- | --- |

—

având în vedere mesajul Secretarului General al ONU adresat Celei de a doua reuniuni a statelor părți la Convenția privind munițiile cu dispersie și prezentat la 13 septembrie 2011 la Beirut de Sergio Duarte, Înaltul reprezentant pentru dezarmare,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, în special declarația din 1 august 2010 referitoare la Convenția privind munițiile cu dispersie și declarația din 29 aprilie 2011 referitoare la informațiile privind utilizarea munițiilor cu dispersie în Libia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Catherine Ashton, în special declarația din 1 august 2010 referitoare la Convenția privind munițiile cu dispersie și declarația din 29 aprilie 2011 referitoare la informațiile privind utilizarea munițiilor cu dispersie în Libia,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2008 referitoare la Convenția privind munițiile cu dispersie (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2008 referitoare la Convenția privind munițiile cu dispersie (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2010 referitoare la intrarea în vigoare a Convenției privind munițiile cu dispersie (CCM) și rolul UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2010 referitoare la intrarea în vigoare a Convenției privind munițiile cu dispersie (CCM) și rolul UE (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la progresele realizate în cadrul acțiunii de luptă împotriva minelor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la progresele realizate în cadrul acțiunii de luptă împotriva minelor (3),

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât munițiile cu dispersie prezintă riscuri grave pentru populația civilă, deoarece în cele mai multe cazuri au efecte letale, și întrucât în contexte post-conflict utilizarea acestor muniții a provocat în multe rânduri rănirea gravă și chiar moartea civililor, deoarece submunițiile rămase neexplodate sunt deseori găsite de copii și de alte persoane nevinovate care nu sunt conștiente de pericolul implicat; |
| --- | --- |

A.

întrucât munițiile cu dispersie prezintă riscuri grave pentru populația civilă, deoarece în cele mai multe cazuri au efecte letale, și întrucât în contexte post-conflict utilizarea acestor muniții a provocat în multe rânduri rănirea gravă și chiar moartea civililor, deoarece submunițiile rămase neexplodate sunt deseori găsite de copii și de alte persoane nevinovate care nu sunt conștiente de pericolul implicat;

| B. | întrucât sprijinul majorității statelor membre ale UE, inițiativele parlamentare și activitatea organizațiilor societății civile au fost elemente decisive pentru încheierea cu succes a „Procesului de la Oslo”, în urma căruia a intrat în vigoare Convenția privind munițiile cu dispersie (CCM); întrucât 22 de state membre ale UE sunt state părți la CCM și 5 state membre ale UE nu au semnat și nici nu au ratificat CCM; |
| --- | --- |

B.

întrucât sprijinul majorității statelor membre ale UE, inițiativele parlamentare și activitatea organizațiilor societății civile au fost elemente decisive pentru încheierea cu succes a „Procesului de la Oslo”, în urma căruia a intrat în vigoare Convenția privind munițiile cu dispersie (CCM); întrucât 22 de state membre ale UE sunt state părți la CCM și 5 state membre ale UE nu au semnat și nici nu au ratificat CCM;

| C. | întrucât CCM interzice statelor care sunt părți la convenție utilizarea, proiectarea, producerea, achiziționarea, depozitarea, deținerea sau transferul munițiilor cu dispersie către oricine, direct sau indirect, și acordarea de asistență, încurajarea sau convingerea oricăror altor persoane de a desfășura orice activitate interzisă unui stat parte la convenție; |
| --- | --- |

C.

întrucât CCM interzice statelor care sunt părți la convenție utilizarea, proiectarea, producerea, achiziționarea, depozitarea, deținerea sau transferul munițiilor cu dispersie către oricine, direct sau indirect, și acordarea de asistență, încurajarea sau convingerea oricăror altor persoane de a desfășura orice activitate interzisă unui stat parte la convenție;

| D. | întrucât CCM stabilește un nou standard umanitar pentru asistența acordată victimelor, care cuprinde atât persoanele afectate direct de munițiile cu dispersie, cât și familiile și comunitățile lor; |
| --- | --- |

D.

întrucât CCM stabilește un nou standard umanitar pentru asistența acordată victimelor, care cuprinde atât persoanele afectate direct de munițiile cu dispersie, cât și familiile și comunitățile lor;

| E. | întrucât proiectul Protocolului VI la CCW, care va fi discutat la cea de a patra Conferință de revizuire a CCW nu este compatibil din punct de vedere juridic cu CCM și nici nu aduce completări la aceasta; întrucât, în timp ce statele părți la CCM au obligația juridică de a distruge toate munițiile, proiectul de protocol interzice doar munițiile cu dispersie anterioare anului 1980, prevede o perioadă de tranziție lungă care ar permite amânarea cu cel puțin 12 ani a conformării și utilizarea munițiilor cu dispersie cu un singur mecanism de autodistrugere și ar permite statelor să utilizeze muniții cu dispersie cu o așa-numită rată de eșec de cel mult 1 %; |
| --- | --- |

E.

întrucât proiectul Protocolului VI la CCW, care va fi discutat la cea de a patra Conferință de revizuire a CCW nu este compatibil din punct de vedere juridic cu CCM și nici nu aduce completări la aceasta; întrucât, în timp ce statele părți la CCM au obligația juridică de a distruge toate munițiile, proiectul de protocol interzice doar munițiile cu dispersie anterioare anului 1980, prevede o perioadă de tranziție lungă care ar permite amânarea cu cel puțin 12 ani a conformării și utilizarea munițiilor cu dispersie cu un singur mecanism de autodistrugere și ar permite statelor să utilizeze muniții cu dispersie cu o așa-numită rată de eșec de cel mult 1 %;

| F. | întrucât, de la semnarea CCM, există informații potrivit cărora în Cambodgia, Thailanda și Libia s-au folosit recent muniții cu dispersie împotriva populației civile și întrucât trebuie să fie luate măsuri urgente pentru a garanta îndepărtarea submunițiilor cu dispersie neexplodate, cu scopul de a împiedica uciderea sau rănirea altor persoane, |
| --- | --- |

F.

întrucât, de la semnarea CCM, există informații potrivit cărora în Cambodgia, Thailanda și Libia s-au folosit recent muniții cu dispersie împotriva populației civile și întrucât trebuie să fie luate măsuri urgente pentru a garanta îndepărtarea submunițiilor cu dispersie neexplodate, cu scopul de a împiedica uciderea sau rănirea altor persoane,

| 1. | solicită tuturor statelor membre ale UE să nu adopte, să nu sprijine și să nu ratifice ulterior niciun protocol la CCW care să permită utilizarea munițiilor cu dispersie, interzise de CCM, și solicită Consiliului și statelor membre ale UE să acționeze în consecință la cea de a patra Conferință de revizuire a CCW organizată în perioada 14-25 noiembrie 2011 la Geneva; |
| --- | --- |

1.

solicită tuturor statelor membre ale UE să nu adopte, să nu sprijine și să nu ratifice ulterior niciun protocol la CCW care să permită utilizarea munițiilor cu dispersie, interzise de CCM, și solicită Consiliului și statelor membre ale UE să acționeze în consecință la cea de a patra Conferință de revizuire a CCW organizată în perioada 14-25 noiembrie 2011 la Geneva;

| 2. | regretă profund că Proiectul de protocol VI care va fi discutat la conferința respectivă amenință să submineze standardele clare și solide în materie de drept umanitar internațional stabilite prin CCM, care interzic complet munițiile cu dispersie, și ar slăbi și protecția populației civile; |
| --- | --- |

2.

regretă profund că Proiectul de protocol VI care va fi discutat la conferința respectivă amenință să submineze standardele clare și solide în materie de drept umanitar internațional stabilite prin CCM, care interzic complet munițiile cu dispersie, și ar slăbi și protecția populației civile;

| 3. | solicită statelor să recunoască urmările umanitare și costurile politice ridicate implicate de susținerea proiectului de protocol propus, ce conține numeroase excepții și lacune care ar permite utilizarea munițiilor cu dispersie; |
| --- | --- |

3.

solicită statelor să recunoască urmările umanitare și costurile politice ridicate implicate de susținerea proiectului de protocol propus, ce conține numeroase excepții și lacune care ar permite utilizarea munițiilor cu dispersie;

| 4. | solicită statelor membre și țărilor candidate care nu sunt state părți la CCM să adere la aceasta, iar statelor semnatare ale CCM să o ratifice cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

4.

solicită statelor membre și țărilor candidate care nu sunt state părți la CCM să adere la aceasta, iar statelor semnatare ale CCM să o ratifice cât mai curând posibil;

| 5. | consideră că Protocolul VI la CCW nu este compatibil cu CCM și că statele membre care au semnat CCM au obligația juridică de a se opune ferm protocolului și de a respinge adoptarea acestuia; |
| --- | --- |

5.

consideră că Protocolul VI la CCW nu este compatibil cu CCM și că statele membre care au semnat CCM au obligația juridică de a se opune ferm protocolului și de a respinge adoptarea acestuia;

| 6. | solicită insistent VP/ÎR să reamintească statelor membre obligațiile juridice pe care le au în conformitate cu CCM; solicită VP/ÎR să pună un accent deosebit pe obiectivul tematic de reducere a pericolului reprezentat de munițiile cu dispersie și să asigure aderarea Uniunii Europene la CCM, acest lucru fiind acum posibil ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

6.

solicită insistent VP/ÎR să reamintească statelor membre obligațiile juridice pe care le au în conformitate cu CCM; solicită VP/ÎR să pună un accent deosebit pe obiectivul tematic de reducere a pericolului reprezentat de munițiile cu dispersie și să asigure aderarea Uniunii Europene la CCM, acest lucru fiind acum posibil ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

| 7. | salută faptul că 15 state părți și semnatare au încheiat distrugerea stocurilor, iar alte 12 vor face același lucru în termenul prevăzut, în timp ce în 18 țări și în trei alte zone au loc operațiuni de deminare; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că 15 state părți și semnatare au încheiat distrugerea stocurilor, iar alte 12 vor face același lucru în termenul prevăzut, în timp ce în 18 țări și în trei alte zone au loc operațiuni de deminare;

| 8. | solicită statelor membre care nu au aderat încă la CCM, dar care doresc să reducă impactul umanitar al munițiilor cu dispersie, să adopte măsuri naționale stricte și transparente premergătoare aderării, inclusiv un moratoriu privind utilizarea, producerea și transferul munițiilor cu dispersie și să înceapă distrugerea stocurilor de muniții cu dispersie în regim de urgență; |
| --- | --- |

8.

solicită statelor membre care nu au aderat încă la CCM, dar care doresc să reducă impactul umanitar al munițiilor cu dispersie, să adopte măsuri naționale stricte și transparente premergătoare aderării, inclusiv un moratoriu privind utilizarea, producerea și transferul munițiilor cu dispersie și să înceapă distrugerea stocurilor de muniții cu dispersie în regim de urgență;

| 9. | invită statele membre care au semnat CCM să adopte acte legislative pentru a o aplica la nivel național; îndeamnă statele membre să dea dovadă de transparență cu privire la eforturile depuse ca răspuns la prezenta rezoluție și să prezinte rapoarte periodice, de exemplu parlamentelor lor, referitoare la activitățile lor întreprinse în temeiul CCM; |
| --- | --- |

9.

invită statele membre care au semnat CCM să adopte acte legislative pentru a o aplica la nivel național; îndeamnă statele membre să dea dovadă de transparență cu privire la eforturile depuse ca răspuns la prezenta rezoluție și să prezinte rapoarte periodice, de exemplu parlamentelor lor, referitoare la activitățile lor întreprinse în temeiul CCM;

| 10. | invită Consiliul și Comisia să includă menționarea interzicerii munițiilor cu dispersie drept clauză standard în acordurile cu țările terțe, pe lângă clauza standard cu privire la neproliferarea armelor de distrugere în masă, în special în contextul relațiilor UE cu vecinii săi; |
| --- | --- |

10.

invită Consiliul și Comisia să includă menționarea interzicerii munițiilor cu dispersie drept clauză standard în acordurile cu țările terțe, pe lângă clauza standard cu privire la neproliferarea armelor de distrugere în masă, în special în contextul relațiilor UE cu vecinii săi;

| 11. | invită Consiliul și Comisia să integreze lupta împotriva munițiilor cu dispersie în programele comunitare de asistență externă pentru a sprijini țările terțe în vederea distrugerii stocurilor și acordării asistenței umanitare; |
| --- | --- |

11.

invită Consiliul și Comisia să integreze lupta împotriva munițiilor cu dispersie în programele comunitare de asistență externă pentru a sprijini țările terțe în vederea distrugerii stocurilor și acordării asistenței umanitare;

| 12. | invită statele membre, Consiliul și Comisia să ia măsuri pentru a descuraja statele să pună la dispoziția entităților nestatale muniții cu dispersie; |
| --- | --- |

12.

invită statele membre, Consiliul și Comisia să ia măsuri pentru a descuraja statele să pună la dispoziția entităților nestatale muniții cu dispersie;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor candidate, Secretarului General al ONU și Coaliției privind munițiile cu dispersie. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor candidate, Secretarului General al ONU și Coaliției privind munițiile cu dispersie.

---

(1)  JO C 16 E, 22.1.2010, p. 61.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0285.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0339.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/135 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/135

---

Joi, 17 noiembrie 2011Modernizarea legislației privind TVA pentru a impulsiona piața unică digitală

P7_TA(2011)0513

Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la modernizarea legislației în materie de TVA pentru a impulsiona piața unică digitală

2013/C 153 E/17

Parlamentul European,

| — | având în vedere întrebarea din 30 septembrie 2011 adresată Comisiei privind modernizarea legislației în materie de TVA pentru a impulsiona piața unică digitală (O-000226/2011 – B7-0648/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea din 30 septembrie 2011 adresată Comisiei privind modernizarea legislației în materie de TVA pentru a impulsiona piața unică digitală (O-000226/2011 – B7-0648/2011),

| — | având în vedere articolele 113 și 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 113 și 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1),

| — | având în vedere Directiva 2008/8/CE a Consiliului din 12 februarie 2008 de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește locul de prestare a serviciilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/8/CE a Consiliului din 12 februarie 2008 de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește locul de prestare a serviciilor (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 - o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 - o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicare Comisiei intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicare Comisiei intitulată „O Agendă digitală pentru Europa” (COM(2010)0245),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei privind viitorul taxei pe valoarea adăugată (COM(2010)0695), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei privind viitorul taxei pe valoarea adăugată (COM(2010)0695),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la valorificarea potențialului industriilor culturale și creative (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la valorificarea potențialului industriilor culturale și creative (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 octombrie 2011 referitoare la viitorul taxei pe valoarea adăugată (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 octombrie 2011 referitoare la viitorul taxei pe valoarea adăugată (4),

| — | având în vedere orientările OCDE privind caracterul neutru al TVA, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările OCDE privind caracterul neutru al TVA,

| — | având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât una dintre inițiativele emblematice din strategia Europa 2020 vizează crearea unei piețe digitale unice; |
| --- | --- |

A.

întrucât una dintre inițiativele emblematice din strategia Europa 2020 vizează crearea unei piețe digitale unice;

| B. | întrucât piața digitală unică din UE continuă să fie fragmentată; |
| --- | --- |

B.

întrucât piața digitală unică din UE continuă să fie fragmentată;

| C. | întrucât criza economică a afectat dramatic posibilitățile de creștere economică, și întrucât economia digitală poate contribui în mod semnificativ la prosperitatea Europei în viitor; |
| --- | --- |

C.

întrucât criza economică a afectat dramatic posibilitățile de creștere economică, și întrucât economia digitală poate contribui în mod semnificativ la prosperitatea Europei în viitor;

| D. | întrucât legea pentru scutirea de taxe a internetului („Internet Tax Freedom Act”) din SUA, care a intrat în vigoare în 1998 și a cărei aplicare a fost extinsă de la acea dată, și care interzice autorităților federale și locale să aplice rate fiscale discriminatorii la vânzările online a avut un impact semnificativ asupra comerțului electronic și a contribuit la crearea unor întreprinderi care domină piața la nivel mondial; |
| --- | --- |

D.

întrucât legea pentru scutirea de taxe a internetului („Internet Tax Freedom Act”) din SUA, care a intrat în vigoare în 1998 și a cărei aplicare a fost extinsă de la acea dată, și care interzice autorităților federale și locale să aplice rate fiscale discriminatorii la vânzările online a avut un impact semnificativ asupra comerțului electronic și a contribuit la crearea unor întreprinderi care domină piața la nivel mondial;

| E. | întrucât UE trebuie să valorifice potențialul pieței unice facilitând comerțul electronic și transfrontalier între statele membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE trebuie să valorifice potențialul pieței unice facilitând comerțul electronic și transfrontalier între statele membre;

| F. | întrucât Comisia analizează în prezent viitorul TVA și întrucât strategia Europa 2020 trebuie luată în considerare în acest sens, |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia analizează în prezent viitorul TVA și întrucât strategia Europa 2020 trebuie luată în considerare în acest sens,

| 1. | subliniază că actualul cadru juridic și, în special, anexa III a Directivei 2006/112/CE, constituie un obstacol în calea dezvoltării unor noi servicii digitale și, în consecință, sunt în neconcordanță cu obiectivele stabilite în cadrul Agendei digitale; |
| --- | --- |

1.

subliniază că actualul cadru juridic și, în special, anexa III a Directivei 2006/112/CE, constituie un obstacol în calea dezvoltării unor noi servicii digitale și, în consecință, sunt în neconcordanță cu obiectivele stabilite în cadrul Agendei digitale;

| 2. | consideră că ratele TVA aplicabile cărților reflectă deficiențele actualei legislații, întrucât, deși statele membre pot aplica rate reduse ale TVA la cărțile pe orice suport fizic, cărțile în format electronic sunt taxate cu o rată standard de minim 15 %; consideră că această discriminare nu poate să dureze, având în vedere potențialul de creștere a acestui segment de piață; |
| --- | --- |

2.

consideră că ratele TVA aplicabile cărților reflectă deficiențele actualei legislații, întrucât, deși statele membre pot aplica rate reduse ale TVA la cărțile pe orice suport fizic, cărțile în format electronic sunt taxate cu o rată standard de minim 15 %; consideră că această discriminare nu poate să dureze, având în vedere potențialul de creștere a acestui segment de piață;

| 3. | subliniază că UE trebuie să dea dovadă de ambiție și să nu se limiteze doar la remedierea inconsecvențelor actualului cadru juridic; consideră că o prioritate în procesul de revizuire a normelor privind TVA ar trebui să fie aceea de a încuraja întreprinderile să dezvolte și să furnizeze noi servicii online paneuropene; |
| --- | --- |

3.

subliniază că UE trebuie să dea dovadă de ambiție și să nu se limiteze doar la remedierea inconsecvențelor actualului cadru juridic; consideră că o prioritate în procesul de revizuire a normelor privind TVA ar trebui să fie aceea de a încuraja întreprinderile să dezvolte și să furnizeze noi servicii online paneuropene;

| 4. | subliniază, însă, că UE ar trebui să elaboreze soluții adaptate propriilor nevoi; consideră că, pentru dezvoltarea unei adevărate piețe unice, legislația UE ar putea permite statelor membre să aplice, temporar, o cotă redusă de TVA pentru serviciile cu conținut cultural furnizate pe cale electronică; |
| --- | --- |

4.

subliniază, însă, că UE ar trebui să elaboreze soluții adaptate propriilor nevoi; consideră că, pentru dezvoltarea unei adevărate piețe unice, legislația UE ar putea permite statelor membre să aplice, temporar, o cotă redusă de TVA pentru serviciile cu conținut cultural furnizate pe cale electronică;

| 5. | consideră că această nouă categorie, care ar fi inclusă în actuala anexă III la Directiva 2006/112/CE, ar putea acoperi furnizarea de servicii online cum ar fi cele de televiziune, muzică, beletristică sau ziare și reviste, de către un furnizor stabilit în cadrul UE către orice consumator stabilit în UE; |
| --- | --- |

5.

consideră că această nouă categorie, care ar fi inclusă în actuala anexă III la Directiva 2006/112/CE, ar putea acoperi furnizarea de servicii online cum ar fi cele de televiziune, muzică, beletristică sau ziare și reviste, de către un furnizor stabilit în cadrul UE către orice consumator stabilit în UE;

| 6. | subliniază că distribuirea digitală a conținutului cultural, jurnalistic și creativ permite autorilor și furnizorilor de conținut să se adreseze unor audienței noi și mai largi; consideră că UE trebuie să își intensifice eforturile în materie de creare, producere și distribuție (prin toate platformele) a conținutului digital, iar aplicarea unei cote reduse a TVA pentru serviciile cu conținut cultural furnizate pe internet ar stimula cu siguranță cererea; |
| --- | --- |

6.

subliniază că distribuirea digitală a conținutului cultural, jurnalistic și creativ permite autorilor și furnizorilor de conținut să se adreseze unor audienței noi și mai largi; consideră că UE trebuie să își intensifice eforturile în materie de creare, producere și distribuție (prin toate platformele) a conținutului digital, iar aplicarea unei cote reduse a TVA pentru serviciile cu conținut cultural furnizate pe internet ar stimula cu siguranță cererea;

| 7. | atrage atenția asupra principiilor OCDE privind impozitarea comerțului electronic ce au fost convenite cu ocazia conferinței de la Ottawa, în 1998, și care stabilesc faptul că normele referitoare la taxele de consum, cum ar fi TVA, ar trebui să prevadă impozitarea în cadrul jurisdicției unde are loc consumul; subliniază că, în conformitate cu Directiva 2008/8/CE, principiile OECD se vor aplica Uniunii Europene începând din 1 ianuarie 2015; |
| --- | --- |

7.

atrage atenția asupra principiilor OCDE privind impozitarea comerțului electronic ce au fost convenite cu ocazia conferinței de la Ottawa, în 1998, și care stabilesc faptul că normele referitoare la taxele de consum, cum ar fi TVA, ar trebui să prevadă impozitarea în cadrul jurisdicției unde are loc consumul; subliniază că, în conformitate cu Directiva 2008/8/CE, principiile OECD se vor aplica Uniunii Europene începând din 1 ianuarie 2015;

| 8. | consideră că o revizuire a legislației în materie de TVA, prin care se acordă o mai mare flexibilitate statelor membre în ceea ce privește aplicarea de rate reduse ale TVA, ar trebui să aibă loc în paralel cu aplicarea principiilor prevăzute în Directiva 2008/8/CE; subliniază totuși că, pentru a permite tuturor statelor membre să beneficieze în mod egal de piața unică digitală, principiul impozitării în statul membru în care se produce consumul ar trebui să se aplice cât mai curând cu putință; subliniază că orice revizuire ar trebui să conducă la simplificarea sistemului de TVA, de exemplu prin înființarea unui „ghișeu unic” pentru TVA și prin eliminarea dublei impozitări; |
| --- | --- |

8.

consideră că o revizuire a legislației în materie de TVA, prin care se acordă o mai mare flexibilitate statelor membre în ceea ce privește aplicarea de rate reduse ale TVA, ar trebui să aibă loc în paralel cu aplicarea principiilor prevăzute în Directiva 2008/8/CE; subliniază totuși că, pentru a permite tuturor statelor membre să beneficieze în mod egal de piața unică digitală, principiul impozitării în statul membru în care se produce consumul ar trebui să se aplice cât mai curând cu putință; subliniază că orice revizuire ar trebui să conducă la simplificarea sistemului de TVA, de exemplu prin înființarea unui „ghișeu unic” pentru TVA și prin eliminarea dublei impozitări;

| 9. | invită, prin urmare, Comisia să examineze posibilitatea revizuirii Directivei 2008/8/CE pentru a introduce dispoziții conform cărora plata TVA să se efectueze în conformitate cu principiul destinației, și care să devină aplicabile înainte de 1 ianuarie 2015; |
| --- | --- |

9.

invită, prin urmare, Comisia să examineze posibilitatea revizuirii Directivei 2008/8/CE pentru a introduce dispoziții conform cărora plata TVA să se efectueze în conformitate cu principiul destinației, și care să devină aplicabile înainte de 1 ianuarie 2015;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

(2)  JO L 44, 20.2.2008, p. 11.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0240.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0436.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/137 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/137

---

Joi, 17 noiembrie 2011Negocierile pentru Acordul de asociere UE-Georgia

P7_TA(2011)0514

Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 cuprinzând recomandările Parlamentului European adresate Consiliului, Comisiei și SEAE privind negocierile pentru Acordul de asociere UE - Georgia (2011/2133(INI))

2013/C 153 E/18

Parlamentul European,

| — | având în vedere negocierile în curs de desfășurare dintre UE și Georgia în vederea încheierii unui Acord de asociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile în curs de desfășurare dintre UE și Georgia în vederea încheierii unui Acord de asociere,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European extraordinar de la 1 septembrie 2008 și concluziile Consiliului Relații Externe al UE din 15 septembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European extraordinar de la 1 septembrie 2008 și concluziile Consiliului Relații Externe al UE din 15 septembrie 2008,

| — | având în vedere concluziile referitoare la Georgia ale Consiliului din 10 mai 2010, prin care au fost adoptate directivele privind negocierile, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile referitoare la Georgia ale Consiliului din 10 mai 2010, prin care au fost adoptate directivele privind negocierile,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre Georgia și Uniunea Europeană, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre Georgia și Uniunea Europeană, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1999,

| — | având în vedere Acordul de încetare a focului de la 12 august 2008, mediat de UE și semnat de Georgia și de Federația Rusă, precum și Acordul de implementare de la 8 septembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de încetare a focului de la 12 august 2008, mediat de UE și semnat de Georgia și de Federația Rusă, precum și Acordul de implementare de la 8 septembrie 2008,

| — | având în vedere discursul ținut de Mihail Saakașvili, președintele Georgiei, în fața Parlamentului European, la 23 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul ținut de Mihail Saakașvili, președintele Georgiei, în fața Parlamentului European, la 23 noiembrie 2010,

| — | având în vedere Declarația comună a summit-ului Parteneriatului estic, care a avut loc la Praga la 7 mai 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a summit-ului Parteneriatului estic, care a avut loc la Praga la 7 mai 2009,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 25 octombrie 2010, referitoare la Parteneriatul estic, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 25 octombrie 2010, referitoare la Parteneriatul estic,

| — | având în vedere comunicarea comună din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”,

| — | având în vedere planul de acțiune comun UE - Georgia privind Politica europeană de vecinătate (PEV), aprobat de Consiliul de cooperare UE - Georgia la 14 noiembrie 2006, care stabilește obiectivele strategice și specifice bazate pe angajamentul față de valorile comune și implementarea eficientă a reformelor politice, economice și instituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune comun UE - Georgia privind Politica europeană de vecinătate (PEV), aprobat de Consiliul de cooperare UE - Georgia la 14 noiembrie 2006, care stabilește obiectivele strategice și specifice bazate pe angajamentul față de valorile comune și implementarea eficientă a reformelor politice, economice și instituționale,

| — | având în vedere raportul de evaluare privind Georgia al Comisiei Europene, adoptat la 25 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de evaluare privind Georgia al Comisiei Europene, adoptat la 25 mai 2011,

| — | având în vedere acordurile UE - Georgia de facilitare a acordării vizelor și de readmisie, care au intrat în vigoare la 1 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile UE - Georgia de facilitare a acordării vizelor și de readmisie, care au intrat în vigoare la 1 martie 2011,

| — | având în vedere Declarația comună privind parteneriatul de mobilitate dintre UE și Georgia, adoptată la 30 noiembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună privind parteneriatul de mobilitate dintre UE și Georgia, adoptată la 30 noiembrie 2009,

| — | având în vedere recomandările cheie ale Comisiei Europene privind pregătirile Georgiei pentru lansarea negocierilor privind ZLSAC cu Georgia, emise în 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările cheie ale Comisiei Europene privind pregătirile Georgiei pentru lansarea negocierilor privind ZLSAC cu Georgia, emise în 2009,

| — | având în vedere semnarea, la 14 iulie 2011, a Acordului UE - Georgia cu privire la protecția indicațiilor geografice ale produselor agricole și alimentare, |
| --- | --- |

—

având în vedere semnarea, la 14 iulie 2011, a Acordului UE - Georgia cu privire la protecția indicațiilor geografice ale produselor agricole și alimentare,

| — | având în vedere semnarea Acordului privind spațiul aerian comun între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte, la 2 decembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere semnarea Acordului privind spațiul aerian comun între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte, la 2 decembrie 2010,

| — | având în vedere Raportul special nr. 13/2010 al Curții de Conturi Europene referitor la rezultatele Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (IEVP) în Caucazul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 13/2010 al Curții de Conturi Europene referitor la rezultatele Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (IEVP) în Caucazul de Sud,

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 septembrie 2008 privind situația din Georgia (1), rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la necesitatea unei strategii a UE pentru Caucazul de Sud (2) și rezoluția sa din 7 aprilie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate - dimensiunea estică (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 septembrie 2008 privind situația din Georgia (1), rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la necesitatea unei strategii a UE pentru Caucazul de Sud (2) și rezoluția sa din 7 aprilie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate - dimensiunea estică (3),

| — | având în vedere articolul 90 alineatul (4) și articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 90 alineatul (4) și articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0374/2011),

| A. | întrucât Parteneriatul estic a creat un cadru politic semnificativ pentru intensificarea relațiilor, accelerarea asocierii la nivel politic și continuarea integrării la nivel economic dintre UE și Georgia prin sprijinirea reformelor politice și socio-economice și facilitarea apropierii de UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parteneriatul estic a creat un cadru politic semnificativ pentru intensificarea relațiilor, accelerarea asocierii la nivel politic și continuarea integrării la nivel economic dintre UE și Georgia prin sprijinirea reformelor politice și socio-economice și facilitarea apropierii de UE;

| B. | întrucât Parteneriatul estic prevede întărirea relațiilor bilaterale prin intermediul noilor Acorduri de asociere, ținând seama de situația specifică și ambiția fiecărei țări partenere și de capacitatea sa de a respecta angajamentele care decurg din acestea; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parteneriatul estic prevede întărirea relațiilor bilaterale prin intermediul noilor Acorduri de asociere, ținând seama de situația specifică și ambiția fiecărei țări partenere și de capacitatea sa de a respecta angajamentele care decurg din acestea;

| C. | întrucât angajamentul activ al Georgiei și adeziunea sa la valorile și principiile comune, îndeosebi democrația, statul de drept, buna guvernanță și respectul pentru drepturile omului, sunt vitale pentru ca procesul să avanseze și ca negocierea și implementarea ulterioară a Acordului de asociere să constituie un succes care să aibă un impact sustenabil asupra dezvoltării țării; |
| --- | --- |

C.

întrucât angajamentul activ al Georgiei și adeziunea sa la valorile și principiile comune, îndeosebi democrația, statul de drept, buna guvernanță și respectul pentru drepturile omului, sunt vitale pentru ca procesul să avanseze și ca negocierea și implementarea ulterioară a Acordului de asociere să constituie un succes care să aibă un impact sustenabil asupra dezvoltării țării;

| D. | întrucât armonizarea legislativă reprezintă un instrument important pentru promovarea cooperării dintre UE și Georgia; |
| --- | --- |

D.

întrucât armonizarea legislativă reprezintă un instrument important pentru promovarea cooperării dintre UE și Georgia;

| E. | întrucât Georgia este unul din partenerii care înregistrează cele mai bune performanțe din Parteneriatul estic în ce privește adoptarea reformelor, chiar dacă există, încă, probleme în ceea ce privește punerea lor în aplicare; întrucât sunt necesare, în continuare, îmbunătățiri în privința reformelor din sistemul judiciar, în privința drepturilor forței de muncă, a drepturilor femeilor și integrării minorităților; |
| --- | --- |

E.

întrucât Georgia este unul din partenerii care înregistrează cele mai bune performanțe din Parteneriatul estic în ce privește adoptarea reformelor, chiar dacă există, încă, probleme în ceea ce privește punerea lor în aplicare; întrucât sunt necesare, în continuare, îmbunătățiri în privința reformelor din sistemul judiciar, în privința drepturilor forței de muncă, a drepturilor femeilor și integrării minorităților;

| F. | întrucât conflictul nesoluționat dintre Rusia și Georgia reprezintă un obstacol pentru stabilitatea și dezvoltarea Georgiei; întrucât Rusia continuă să ocupe regiunile georgiene Abhazia și Tskhinvali/Oseția de Sud, încălcând normele și principiile fundamentale ale dreptului internațional; întrucât în zonele aflate sub controlul efectiv al forțelor de ocupație au avut loc purificări etnice și schimbări demografice forțate, forțele respective fiind răspunzătoare de încălcările drepturilor omului înregistrate în aceste zone; |
| --- | --- |

F.

întrucât conflictul nesoluționat dintre Rusia și Georgia reprezintă un obstacol pentru stabilitatea și dezvoltarea Georgiei; întrucât Rusia continuă să ocupe regiunile georgiene Abhazia și Tskhinvali/Oseția de Sud, încălcând normele și principiile fundamentale ale dreptului internațional; întrucât în zonele aflate sub controlul efectiv al forțelor de ocupație au avut loc purificări etnice și schimbări demografice forțate, forțele respective fiind răspunzătoare de încălcările drepturilor omului înregistrate în aceste zone;

| G. | întrucât în comunicarea comună privind „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”, UE și-a confirmat ambiția de a se angaja, într-un mod mai proactiv, în soluționarea conflictelor; întrucât Misiunea de supraveghere a UE (EUMM) joacă un rol important pe teren, iar Reprezentantul special al UE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia este copreședinte al negocierilor de la Geneva; întrucât aceste negocieri nu au dat rezultate până în prezent; |
| --- | --- |

G.

întrucât în comunicarea comună privind „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”, UE și-a confirmat ambiția de a se angaja, într-un mod mai proactiv, în soluționarea conflictelor; întrucât Misiunea de supraveghere a UE (EUMM) joacă un rol important pe teren, iar Reprezentantul special al UE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia este copreședinte al negocierilor de la Geneva; întrucât aceste negocieri nu au dat rezultate până în prezent;

| H. | întrucât UE subliniază dreptul Georgiei de a adera la orice organizație sau alianță internațională, cu respectarea dreptului internațional și își reiterează credința fermă în principiul că nicio țară terță nu are drept de veto asupra deciziei suverane a unei alte țări de a se alătura unei organizații sau alianțe internaționale sau dreptul de a destabiliza un guvern ales în mod democratic; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE subliniază dreptul Georgiei de a adera la orice organizație sau alianță internațională, cu respectarea dreptului internațional și își reiterează credința fermă în principiul că nicio țară terță nu are drept de veto asupra deciziei suverane a unei alte țări de a se alătura unei organizații sau alianțe internaționale sau dreptul de a destabiliza un guvern ales în mod democratic;

| I. | întrucât negocierile cu Georgia privind Acordul de asociere înaintează într-un ritm rapid; totuși negocierile privind Zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare (ZLSAC) nu au început încă; |
| --- | --- |

I.

întrucât negocierile cu Georgia privind Acordul de asociere înaintează într-un ritm rapid; totuși negocierile privind Zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare (ZLSAC) nu au început încă;

1.   adresează, în contextul negocierilor în curs privind Acordul de asociere, următoarele recomandări Consiliului, Comisiei și SEAE:

| (a) | să garanteze că negocierile cu Georgia continuă într-un ritm constant; |
| --- | --- |

(a)

să garanteze că negocierile cu Georgia continuă într-un ritm constant;

| (b) | să garanteze, de asemenea, că Acordul de asociere reprezintă un cadru global și orientat spre viitor pentru dezvoltarea ulterioară a relațiilor cu Georgia în anii următori; |
| --- | --- |

(b)

să garanteze, de asemenea, că Acordul de asociere reprezintă un cadru global și orientat spre viitor pentru dezvoltarea ulterioară a relațiilor cu Georgia în anii următori;

Dialog politic și cooperare

| (c) | să recunoască Georgia ca stat european
  și aspirațiile georgiene,
  inclusiv
  cele bazate pe
  articolul 49 din Tratatul privind
  Uniunea Europeană
  și să bazeze angajamentul UE și negocierile în curs cu Georgia pe o perspectivă europeană, inclusiv articolul 49 din Tratatul privind UE, considerat drept o pârghie prețioasă pentru aplicarea reformelor și un catalizator necesar pentru sprijinul public acordat acestor reforme, care ar putea întări și în viitor angajamentul Georgiei față valorile comune și principiile democrației, statului de drept, drepturilor omului și bunei guvernanțe; |
| --- | --- |

(c)

să recunoască Georgia ca stat european
  și aspirațiile georgiene,
  inclusiv
  cele bazate pe
  articolul 49 din Tratatul privind
  Uniunea Europeană
  și să bazeze angajamentul UE și negocierile în curs cu Georgia pe o perspectivă europeană, inclusiv articolul 49 din Tratatul privind UE, considerat drept o pârghie prețioasă pentru aplicarea reformelor și un catalizator necesar pentru sprijinul public acordat acestor reforme, care ar putea întări și în viitor angajamentul Georgiei față valorile comune și principiile democrației, statului de drept, drepturilor omului și bunei guvernanțe;

| (d) | să întărească sprijinul UE pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei și să garanteze aplicabilitatea acordului, odată încheiat, pe întreg teritoriul Georgiei; în acest sens, să continue să participe în mod activ la soluționarea conflictului, printre altele, mulțumită EUMM, al cărei mandat a fost prelungit, recent, până la 15 septembrie 2012; |
| --- | --- |

(d)

să întărească sprijinul UE pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei și să garanteze aplicabilitatea acordului, odată încheiat, pe întreg teritoriul Georgiei; în acest sens, să continue să participe în mod activ la soluționarea conflictului, printre altele, mulțumită EUMM, al cărei mandat a fost prelungit, recent, până la 15 septembrie 2012;

| (e) | să sublinieze necesitatea unei întoarceri demne și în siguranță a tuturor persoanelor strămutate intern și refugiaților la locurile de reședință permanentă ale acestora, precum și faptul că schimbările demografice forțate sunt inacceptabile; |
| --- | --- |

(e)

să sublinieze necesitatea unei întoarceri demne și în siguranță a tuturor persoanelor strămutate intern și refugiaților la locurile de reședință permanentă ale acestora, precum și faptul că schimbările demografice forțate sunt inacceptabile;

| (f) | să sublinieze importanța toleranței interetnice și religioase; să salute recenta lege adoptată de parlamentul Georgiei privind înregistrarea organizațiilor religioase, precum și măsurile de acțiune pozitivă adoptate de guvernul Georgiei în domeniul educației, având ca obiectiv mai buna integrare a minorităților naționale; |
| --- | --- |

(f)

să sublinieze importanța toleranței interetnice și religioase; să salute recenta lege adoptată de parlamentul Georgiei privind înregistrarea organizațiilor religioase, precum și măsurile de acțiune pozitivă adoptate de guvernul Georgiei în domeniul educației, având ca obiectiv mai buna integrare a minorităților naționale;

| (g) | să recunoască regiunile Georgiei Abhazia și Tskhinvali/Oseția de Sud ca teritorii ocupate; |
| --- | --- |

(g)

să recunoască regiunile Georgiei Abhazia și Tskhinvali/Oseția de Sud ca teritorii ocupate;

| (h) | să intensifice convorbirile cu Federația Rusă pentru a se asigura că aceasta îndeplinește în mod necondiționat toate prevederile acordului de încetare a focului din 12 august 2008 dintre Rusia și Georgia, în special a prevederii care stipulează că Rusia garantează accesul deplin nelimitat a EUMM în teritoriile ocupate Abhazia și regiunea Tskhinvali/Oseția de Sud; să evidențieze necesitatea asigurării stabilității în regiunile Georgiei susmenționate; |
| --- | --- |

(h)

să intensifice convorbirile cu Federația Rusă pentru a se asigura că aceasta îndeplinește în mod necondiționat toate prevederile acordului de încetare a focului din 12 august 2008 dintre Rusia și Georgia, în special a prevederii care stipulează că Rusia garantează accesul deplin nelimitat a EUMM în teritoriile ocupate Abhazia și regiunea Tskhinvali/Oseția de Sud; să evidențieze necesitatea asigurării stabilității în regiunile Georgiei susmenționate;

| (i) | să solicite Rusiei să anuleze recunoașterea separării regiunilor georgiene Abhazia și Tskhinvali/Oseția de Sud, să pună capăt ocupației acestor teritorii georgiene și să respecte pe deplin suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei, precum și inviolabilitatea granițelor sale recunoscute la nivel internațional în conformitate cu dreptul internațional, Carta ONU, Actul final al Conferinței de la Helsinki pentru Securitate și Cooperare în Europa și rezoluțiile pertinente ale Consiliului de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

(i)

să solicite Rusiei să anuleze recunoașterea separării regiunilor georgiene Abhazia și Tskhinvali/Oseția de Sud, să pună capăt ocupației acestor teritorii georgiene și să respecte pe deplin suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei, precum și inviolabilitatea granițelor sale recunoscute la nivel internațional în conformitate cu dreptul internațional, Carta ONU, Actul final al Conferinței de la Helsinki pentru Securitate și Cooperare în Europa și rezoluțiile pertinente ale Consiliului de Securitate al ONU;

| (j) | să salute angajamentul unilateral luat de Georgia, de a nu recurge la forță pentru a redobândi controlul asupra regiunilor Abhazia și Oseția de Sud, astfel cum a declarat președintele Saakașvili în fața Parlamentului European la 23 noiembrie 2010 și să solicite Rusiei să acționeze în același mod, angajându-se să nu facă uz de forță împotriva Georgiei; să salute Strategia Georgiei privind teritoriile ocupate și Planul de acțiune pentru angajament ca instrumente importante pentru reconciliere și să sublinieze necesitatea unui dialog susținut și a contactelor directe cu populațiile locale din Abhazia și Oseția de Sud pentru a facilita reconcilierea; |
| --- | --- |

(j)

să salute angajamentul unilateral luat de Georgia, de a nu recurge la forță pentru a redobândi controlul asupra regiunilor Abhazia și Oseția de Sud, astfel cum a declarat președintele Saakașvili în fața Parlamentului European la 23 noiembrie 2010 și să solicite Rusiei să acționeze în același mod, angajându-se să nu facă uz de forță împotriva Georgiei; să salute Strategia Georgiei privind teritoriile ocupate și Planul de acțiune pentru angajament ca instrumente importante pentru reconciliere și să sublinieze necesitatea unui dialog susținut și a contactelor directe cu populațiile locale din Abhazia și Oseția de Sud pentru a facilita reconcilierea;

| (k) | salută acordul privind aderarea Rusiei la Organizația Mondială a Comerțului (OMC) la care au ajuns guvernele Rusiei și Georgiei, cu speranța că în acesta Abhazia și Osetia de Sud sunt tratate ca părți integrante ale Georgiei; |
| --- | --- |

(k)

salută acordul privind aderarea Rusiei la Organizația Mondială a Comerțului (OMC) la care au ajuns guvernele Rusiei și Georgiei, cu speranța că în acesta Abhazia și Osetia de Sud sunt tratate ca părți integrante ale Georgiei;

| (l) | să invite Georgia și Rusia să se angajeze în discuții directe, fără condiții prealabile, pe o serie de teme, cu medierea, dacă este nevoie, a unei părți terțe acceptate de comun acord, lucru care ar trebui să completeze, nu să se substituie, procesului de la Geneva aflat în desfășurare; |
| --- | --- |

(l)

să invite Georgia și Rusia să se angajeze în discuții directe, fără condiții prealabile, pe o serie de teme, cu medierea, dacă este nevoie, a unei părți terțe acceptate de comun acord, lucru care ar trebui să completeze, nu să se substituie, procesului de la Geneva aflat în desfășurare;

| (m) | să își exprime îngrijorarea cu privire la atacurile teroriste din Georgia, de anul trecut și să invite Rusia să coopereze în anchetarea atacurilor teroriste menționate mai sus; să îndemne Georgia și Rusia să reducă discursurile pe marginea atentatelor cu bombă și sprijinului acordat terorismului, în scopul instaurării unui climat de încredere în desfășurarea acestor anchete; |
| --- | --- |

(m)

să își exprime îngrijorarea cu privire la atacurile teroriste din Georgia, de anul trecut și să invite Rusia să coopereze în anchetarea atacurilor teroriste menționate mai sus; să îndemne Georgia și Rusia să reducă discursurile pe marginea atentatelor cu bombă și sprijinului acordat terorismului, în scopul instaurării unui climat de încredere în desfășurarea acestor anchete;

| (n) | salută acordul privind aderarea Rusiei la OMC la care au ajuns Georgia și Federația Rusă, care cuprinde o înțelegere referitoare la monitorizarea comerțului dintre cele două țări; |
| --- | --- |

(n)

salută acordul privind aderarea Rusiei la OMC la care au ajuns Georgia și Federația Rusă, care cuprinde o înțelegere referitoare la monitorizarea comerțului dintre cele două țări;

Justiție, libertate și securitate

| (o) | să salute progresele semnificative realizate de Georgia în domeniul reformelor democratice, inclusiv în întărirea instituțiilor democratice, în special în ce privește Biroul ombudsmanului, combaterea corupției și reforma sistemului judiciar, precum și reformele și liberalizarea economiei; să felicite Georgia pentru reducerea numărului total și, în special, al numărului de cazuri grave de criminalitate la nivel național; |
| --- | --- |

(o)

să salute progresele semnificative realizate de Georgia în domeniul reformelor democratice, inclusiv în întărirea instituțiilor democratice, în special în ce privește Biroul ombudsmanului, combaterea corupției și reforma sistemului judiciar, precum și reformele și liberalizarea economiei; să felicite Georgia pentru reducerea numărului total și, în special, al numărului de cazuri grave de criminalitate la nivel național;

| (p) | să solicite guvernului georgian să inițieze un dialog politic constructiv și extins cu forțele opoziției și să dezvolte în continuare un mediu democratic pentru libertatea de exprimare, în special accesibilitatea mass-media publice pentru toate partidele politice; |
| --- | --- |

(p)

să solicite guvernului georgian să inițieze un dialog politic constructiv și extins cu forțele opoziției și să dezvolte în continuare un mediu democratic pentru libertatea de exprimare, în special accesibilitatea mass-media publice pentru toate partidele politice;

| (q) | să invite guvernul georgian să îmbunătățească în continuare condițiile de detenție din închisori și centrele de detenție, să continue să acorde întregul său sprijin Apărătorului Public din Georgia, responsabil pentru monitorizarea încălcărilor drepturilor omului și să ia în considerare facilitarea accesului organizațiilor societății civile și a celor neguvernamentale în domeniul drepturilor omului la persoanele din închisori și centre de detenție; |
| --- | --- |

(q)

să invite guvernul georgian să îmbunătățească în continuare condițiile de detenție din închisori și centrele de detenție, să continue să acorde întregul său sprijin Apărătorului Public din Georgia, responsabil pentru monitorizarea încălcărilor drepturilor omului și să ia în considerare facilitarea accesului organizațiilor societății civile și a celor neguvernamentale în domeniul drepturilor omului la persoanele din închisori și centre de detenție;

| (r) | să evalueze implementarea acordurilor de facilitare a acordării vizelor și de readmisie, precum și parteneriatul de mobilitate UE - Georgia; să ia în considerare, ulterior, inițierea, la momentul potrivit, a unui dialog UE - Georgia privind vizele, în scopul liberalizării acordării vizelor; să garanteze că acordul reflectă progresele înregistrate în direcția liberalizării acordării vizelor în momentul finalizării negocierilor acestui acord; |
| --- | --- |

(r)

să evalueze implementarea acordurilor de facilitare a acordării vizelor și de readmisie, precum și parteneriatul de mobilitate UE - Georgia; să ia în considerare, ulterior, inițierea, la momentul potrivit, a unui dialog UE - Georgia privind vizele, în scopul liberalizării acordării vizelor; să garanteze că acordul reflectă progresele înregistrate în direcția liberalizării acordării vizelor în momentul finalizării negocierilor acestui acord;

| (s) | să includă în acord clauze referitoare la protecția și promovarea drepturilor omului care să fie conforme celor mai stricte norme internaționale și europene, utilizând pe deplin cadrul reprezentat de Consiliul Europei și OSCE și să insiste, în mod special, asupra drepturilor persoanelor strămutate intern (PSI) și persoanelor aparținând minorităților naționale și altor minorități; |
| --- | --- |

(s)

să includă în acord clauze referitoare la protecția și promovarea drepturilor omului care să fie conforme celor mai stricte norme internaționale și europene, utilizând pe deplin cadrul reprezentat de Consiliul Europei și OSCE și să insiste, în mod special, asupra drepturilor persoanelor strămutate intern (PSI) și persoanelor aparținând minorităților naționale și altor minorități;

| (t) | să ia act de efortul considerabil depus de Georgia pentru punerea în aplicare a planului de acțiune pentru PSI, în special în ce privește accesul la locuințe; |
| --- | --- |

(t)

să ia act de efortul considerabil depus de Georgia pentru punerea în aplicare a planului de acțiune pentru PSI, în special în ce privește accesul la locuințe;

| (u) | să încurajeze autoritățile georgiene să adopte și să aplice o legislație cuprinzătoare și eficientă în materie de combatere a discriminării, în conformitate cu litera și în spiritul, printre altele, ale legislației UE și Cartei drepturilor fundamentale a UE, care să includă, printre altele, prevederi împotriva discriminării bazate pe orientarea sexuală și identitatea de gen; |
| --- | --- |

(u)

să încurajeze autoritățile georgiene să adopte și să aplice o legislație cuprinzătoare și eficientă în materie de combatere a discriminării, în conformitate cu litera și în spiritul, printre altele, ale legislației UE și Cartei drepturilor fundamentale a UE, care să includă, printre altele, prevederi împotriva discriminării bazate pe orientarea sexuală și identitatea de gen;

| (v) | să sublinieze în acord importanța garantării libertăților fundamentale, a statului de drept, a bunei guvernanțe și a continuării combaterii corupției și să continue să sprijine, în mod prioritar, reforma sistemului judiciar, în scopul creșterii încrederii publice în sistemul judiciar și necesitatea de a dezvolta un sistem judiciar complet independent, inclusiv prin luarea de măsuri pentru a se asigura revizuirea echitabilă a cazurilor politice importante, a cazurilor de aplicare a drepturilor omului și de uzurpare a proprietății; |
| --- | --- |

(v)

să sublinieze în acord importanța garantării libertăților fundamentale, a statului de drept, a bunei guvernanțe și a continuării combaterii corupției și să continue să sprijine, în mod prioritar, reforma sistemului judiciar, în scopul creșterii încrederii publice în sistemul judiciar și necesitatea de a dezvolta un sistem judiciar complet independent, inclusiv prin luarea de măsuri pentru a se asigura revizuirea echitabilă a cazurilor politice importante, a cazurilor de aplicare a drepturilor omului și de uzurpare a proprietății;

| (w) | să invite guvernul georgian să promoveze mijloace media libere, libertatea de expresie și pluralismul mijloacelor media; să permită mijloacelor media să informeze în mod independent și obiectiv fără presiuni de ordin politic și economic; să asigure aplicarea credibilă și eficientă a măsurilor de protejare a ziariștilor; să asigure transparența drepturilor de proprietate asupra mijloacelor media, în special a societăților de radiodifuziune și televiziune și accesul liber la informațiile de interes public; |
| --- | --- |

(w)

să invite guvernul georgian să promoveze mijloace media libere, libertatea de expresie și pluralismul mijloacelor media; să permită mijloacelor media să informeze în mod independent și obiectiv fără presiuni de ordin politic și economic; să asigure aplicarea credibilă și eficientă a măsurilor de protejare a ziariștilor; să asigure transparența drepturilor de proprietate asupra mijloacelor media, în special a societăților de radiodifuziune și televiziune și accesul liber la informațiile de interes public;

| (x) | să includă în acord o secțiune referitoare la protejarea drepturilor copilului, inclusiv armonizarea legislației georgiene pertinente cu Convenția privind drepturile copilului; |
| --- | --- |

(x)

să includă în acord o secțiune referitoare la protejarea drepturilor copilului, inclusiv armonizarea legislației georgiene pertinente cu Convenția privind drepturile copilului;

| (y) | să sublinieze importanța realizării unei egalități depline de șanse între femei și bărbați în ceea ce privește, în special, diferența uriașă dintre remunerațiile acestora; |
| --- | --- |

(y)

să sublinieze importanța realizării unei egalități depline de șanse între femei și bărbați în ceea ce privește, în special, diferența uriașă dintre remunerațiile acestora;

Cooperare economică și sectorială

| (z) | să lanseze cât mai curând posibil negocieri privind ZLSAC și, în acest sens, să acorde asistența adecvată omologilor georgieni pentru a putea duce negocieri și, după aceea, pentru a pune în aplicare ZLSAC după o evaluare corectă și completă a impactului său social și ecologic; |
| --- | --- |

(z)

să lanseze cât mai curând posibil negocieri privind ZLSAC și, în acest sens, să acorde asistența adecvată omologilor georgieni pentru a putea duce negocieri și, după aceea, pentru a pune în aplicare ZLSAC după o evaluare corectă și completă a impactului său social și ecologic;

| (aa) | să sprijine începerea cât mai rapidă a negocierilor pentru o ZLSAC, imediat ce recomandările cheie ale Comisiei, susținute de statele membre ale UE, au fost îndeplinite de Georgia, astfel încât aceasta să fie mai bine integrată cu cel mai mare partener comercial al său, lucru necesar pentru susținerea creșterii economice în Georgia și pentru depășirea crizei economice și a daunelor provocate de războiul cu Rusia din 2008; |
| --- | --- |

(aa)

să sprijine începerea cât mai rapidă a negocierilor pentru o ZLSAC, imediat ce recomandările cheie ale Comisiei, susținute de statele membre ale UE, au fost îndeplinite de Georgia, astfel încât aceasta să fie mai bine integrată cu cel mai mare partener comercial al său, lucru necesar pentru susținerea creșterii economice în Georgia și pentru depășirea crizei economice și a daunelor provocate de războiul cu Rusia din 2008;

| (ab) | să încurajeze progresele Georgiei privind perfecționarea legislației, îmbunătățirea eficienței instituțiilor sale și asigurarea unor standarde înalte de control al calității pentru produsele sale pentru a îndeplini cerințele stabilite de Comisia Europeană; |
| --- | --- |

(ab)

să încurajeze progresele Georgiei privind perfecționarea legislației, îmbunătățirea eficienței instituțiilor sale și asigurarea unor standarde înalte de control al calității pentru produsele sale pentru a îndeplini cerințele stabilite de Comisia Europeană;

| (ac) | să acorde Georgiei asistență financiară și tehnică din partea UE pentru a asigura continuarea reformelor legislative și instituționale necesare pentru adaptarea la ZLSAC și să accelereze procesul de implementare a recomandărilor-cheie definite în planul de acțiune UE – Georgia; |
| --- | --- |

(ac)

să acorde Georgiei asistență financiară și tehnică din partea UE pentru a asigura continuarea reformelor legislative și instituționale necesare pentru adaptarea la ZLSAC și să accelereze procesul de implementare a recomandărilor-cheie definite în planul de acțiune UE – Georgia;

| (ad) | să sublinieze cât de important este pentru UE ca Georgia să garanteze eliminarea adecvată a deșeurilor toxice și radioactive de pe teritoriul său, ca o condiție prealabilă pentru facilitarea comerțului, în special în ceea ce privește agricultura pentru a proteja siguranța alimentară; |
| --- | --- |

(ad)

să sublinieze cât de important este pentru UE ca Georgia să garanteze eliminarea adecvată a deșeurilor toxice și radioactive de pe teritoriul său, ca o condiție prealabilă pentru facilitarea comerțului, în special în ceea ce privește agricultura pentru a proteja siguranța alimentară;

| (ae) | să includă în acord angajamente de a se conforma cu dreptul muncii și normele în materie ale Organizației internaționale a muncii, îndeosebi Convențiile 87 și 98 și cu Carta socială a UE, precum și privind dezvoltarea unui dialog social autentic, structurat și nediscriminatoriu în practică și cu faptul că apropierea Georgiei de acquis-ul social al UE ar avea un efect de facilitare asupra perspectivei țării legate de UE; |
| --- | --- |

(ae)

să includă în acord angajamente de a se conforma cu dreptul muncii și normele în materie ale Organizației internaționale a muncii, îndeosebi Convențiile 87 și 98 și cu Carta socială a UE, precum și privind dezvoltarea unui dialog social autentic, structurat și nediscriminatoriu în practică și cu faptul că apropierea Georgiei de acquis-ul social al UE ar avea un efect de facilitare asupra perspectivei țării legate de UE;

| (af) | să facă apel la autoritățile georgiene să își asume un angajament mai ferm față de politicile de ocupare a forței de muncă și față de coeziunea socială și să creeze, în continuare, un mediu propice aplicării standardelor UE în domeniul economiei sociale de piață; |
| --- | --- |

(af)

să facă apel la autoritățile georgiene să își asume un angajament mai ferm față de politicile de ocupare a forței de muncă și față de coeziunea socială și să creeze, în continuare, un mediu propice aplicării standardelor UE în domeniul economiei sociale de piață;

| (ag) | să ia în considerare eforturile considerabile depuse de guvernul georgian în ultimii ani pentru deschiderea economiei naționale, prin stabilirea unor tarife industriale foarte scăzute, prin adoptarea unui cadru legal de reglementare favorabil mediului de afaceri și investițiilor și prin respectarea statului de drept; |
| --- | --- |

(ag)

să ia în considerare eforturile considerabile depuse de guvernul georgian în ultimii ani pentru deschiderea economiei naționale, prin stabilirea unor tarife industriale foarte scăzute, prin adoptarea unui cadru legal de reglementare favorabil mediului de afaceri și investițiilor și prin respectarea statului de drept;

| (ah) | să includă angajamente consecutive referitoare la capitole esențiale legate de schimburile comerciale, cum ar fi barierele netarifare, facilitarea schimburilor comerciale, normele privind originea, măsurile sanitare și fitosanitare, drepturile de proprietate intelectuală, investițiile și politica în domeniul concurenței, precum și să ducă la bun sfârșit acțiunile în domeniile prevăzute de planul de acțiune; |
| --- | --- |

(ah)

să includă angajamente consecutive referitoare la capitole esențiale legate de schimburile comerciale, cum ar fi barierele netarifare, facilitarea schimburilor comerciale, normele privind originea, măsurile sanitare și fitosanitare, drepturile de proprietate intelectuală, investițiile și politica în domeniul concurenței, precum și să ducă la bun sfârșit acțiunile în domeniile prevăzute de planul de acțiune;

| (ai) | să încurajeze Georgia să continue reformele care ameliorează climatului mediului de afaceri, să își îmbunătățească capacitatea de colectare a impozitelor și mecanismele de soluționare a litigiilor în materie contractuală, promovând, în același timp, responsabilitatea socială a întreprinderilor și dezvoltarea sustenabilă, să încurajeze Georgia să investească în infrastructură, îndeosebi în ce privește serviciile publice, să lupte împotriva inegalităților existente, mai ales în zonele rurale, să încurajeze cooperarea dintre experți proveniți din statele membre ale UE și omologi ai acestora din Georgia, în scopul promovării implementării reformelor în țară și comunicării, zilnic, a bunelor practici de guvernanță din UE; |
| --- | --- |

(ai)

să încurajeze Georgia să continue reformele care ameliorează climatului mediului de afaceri, să își îmbunătățească capacitatea de colectare a impozitelor și mecanismele de soluționare a litigiilor în materie contractuală, promovând, în același timp, responsabilitatea socială a întreprinderilor și dezvoltarea sustenabilă, să încurajeze Georgia să investească în infrastructură, îndeosebi în ce privește serviciile publice, să lupte împotriva inegalităților existente, mai ales în zonele rurale, să încurajeze cooperarea dintre experți proveniți din statele membre ale UE și omologi ai acestora din Georgia, în scopul promovării implementării reformelor în țară și comunicării, zilnic, a bunelor practici de guvernanță din UE;

| (aj) | să încurajeze o largă cooperare sectorială; să scoată în evidență, în special, avantajele acesteia și să promoveze convergența în materie de reglementări în acest domeniu; |
| --- | --- |

(aj)

să încurajeze o largă cooperare sectorială; să scoată în evidență, în special, avantajele acesteia și să promoveze convergența în materie de reglementări în acest domeniu;

| (ak) | să includă în acord dispoziții referitoare la posibilitatea participării Georgiei la agențiile și programele Uniunii, ca instrument fundamental de promovare a standardelor europene la toate nivelurile; |
| --- | --- |

(ak)

să includă în acord dispoziții referitoare la posibilitatea participării Georgiei la agențiile și programele Uniunii, ca instrument fundamental de promovare a standardelor europene la toate nivelurile;

| (al) | să sublinieze necesitatea unei dezvoltări sustenabile, inclusiv prin promovarea surselor de energie regenerabilă și a eficienței energetice, luând în considerare obiectivele UE în domeniul schimbărilor climatice; să scoată în evidență importanța Georgiei în ce privește ameliorarea securității energetice a UE prin promovarea proiectelor prioritare și a măsurilor legate de politicile de dezvoltare a coridorului sudic (Nabucco, AGRI, conducta transcaspiană, White Stream, coridorul euro-asiatic de transport al petrolului (Euro-Asian Oil Transportation Corridor - EAOTС)); |
| --- | --- |

(al)

să sublinieze necesitatea unei dezvoltări sustenabile, inclusiv prin promovarea surselor de energie regenerabilă și a eficienței energetice, luând în considerare obiectivele UE în domeniul schimbărilor climatice; să scoată în evidență importanța Georgiei în ce privește ameliorarea securității energetice a UE prin promovarea proiectelor prioritare și a măsurilor legate de politicile de dezvoltare a coridorului sudic (Nabucco, AGRI, conducta transcaspiană, White Stream, coridorul euro-asiatic de transport al petrolului (Euro-Asian Oil Transportation Corridor - EAOTС));

| (am) | să încurajeze și să asiste autoritățile georgiene în programul de investiții al acestora pentru construcția de noi capacități de generare în centralele hidroelectrice, cu respectarea standardelor și normelor UE, ca modalitate de diversificare a nevoilor sale energetice; |
| --- | --- |

(am)

să încurajeze și să asiste autoritățile georgiene în programul de investiții al acestora pentru construcția de noi capacități de generare în centralele hidroelectrice, cu respectarea standardelor și normelor UE, ca modalitate de diversificare a nevoilor sale energetice;

Alte aspecte

| (an) | să consulte Parlamentul European cu privire la prevederile referitoare la cooperarea parlamentară; |
| --- | --- |

(an)

să consulte Parlamentul European cu privire la prevederile referitoare la cooperarea parlamentară;

| (ao) | să includă obiective clare privind implementarea Acordului de asociere și să asigure mecanisme de monitorizare, inclusiv prezentarea de rapoarte, în mod regulat, Parlamentului European; |
| --- | --- |

(ao)

să includă obiective clare privind implementarea Acordului de asociere și să asigure mecanisme de monitorizare, inclusiv prezentarea de rapoarte, în mod regulat, Parlamentului European;

| (ap) | să acorde Georgiei sprijin financiar și tehnic specific pentru ca aceasta să-și poată îndeplini angajamentele care decurg din negocierile privind Acordul de asociere și punerea în aplicare deplină a acestuia, prin desfășurarea, în continuare, a unor programe cuprinzătoare de edificare a instituțiilor; să aloce mai multe resurse pentru dezvoltarea capacității administrative a autorităților locale și regionale, cu ajutorul măsurilor propuse în Parteneriatul estic, pentru programe de parteneriat, consultări la nivel înalt, programe de formare și de schimburi de personal, precum și pentru stagii și burse de formare profesională; |
| --- | --- |

(ap)

să acorde Georgiei sprijin financiar și tehnic specific pentru ca aceasta să-și poată îndeplini angajamentele care decurg din negocierile privind Acordul de asociere și punerea în aplicare deplină a acestuia, prin desfășurarea, în continuare, a unor programe cuprinzătoare de edificare a instituțiilor; să aloce mai multe resurse pentru dezvoltarea capacității administrative a autorităților locale și regionale, cu ajutorul măsurilor propuse în Parteneriatul estic, pentru programe de parteneriat, consultări la nivel înalt, programe de formare și de schimburi de personal, precum și pentru stagii și burse de formare profesională;

| (aq) | să mărească, în conformitate cu comunicarea comună privind „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”, asistența acordată de UE organizațiilor societății civile și mass-mediei din Georgia pentru a permite acestora să asigure controlul intern și o mai mare responsabilitate pentru reformele și angajamentele asumate de guvern; |
| --- | --- |

(aq)

să mărească, în conformitate cu comunicarea comună privind „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”, asistența acordată de UE organizațiilor societății civile și mass-mediei din Georgia pentru a permite acestora să asigure controlul intern și o mai mare responsabilitate pentru reformele și angajamentele asumate de guvern;

| (ar) | să încurajeze echipa de negociatori a UE să își continue buna colaborare cu Parlamentul European și să furnizeze în permanență informații întemeiate pe documente, referitoare la progresele realizate în cadrul negocierilor, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE, care prevede că Parlamentul este informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii; |
| --- | --- |

(ar)

să încurajeze echipa de negociatori a UE să își continue buna colaborare cu Parlamentul European și să furnizeze în permanență informații întemeiate pe documente, referitoare la progresele realizate în cadrul negocierilor, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE, care prevede că Parlamentul este informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii;

*

* *

2.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, cuprinzând recomandările Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și SEAE, precum și, pentru informare, autorităților georgiene.

---

(1)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 26.

(2)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 136.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0153.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/143 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/143

---

Joi, 17 noiembrie 2011Integrarea perspectivei de gen în activitatea Parlamentului European

P7_TA(2011)0515

Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la integrarea perspectivei de gen în activitatea Parlamentului European (2011/2151(INI))

2013/C 153 E/19

Parlamentul European,

| — | având în vedere cea de-a 4-a Conferință mondială privind femeile organizată la Beijing, în septembrie 1995, Declarația și Platforma de acțiune adoptate la Beijing, precum și documentele care au rezultat ulterior, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 4-a Conferință mondială privind femeile organizată la Beijing, în septembrie 1995, Declarația și Platforma de acțiune adoptate la Beijing, precum și documentele care au rezultat ulterior,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, care subliniază o serie de valori comune statelor membre, cum ar fi pluralismul, nediscriminarea, toleranța, justiția, solidaritatea și egalitatea între bărbați și femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, care subliniază o serie de valori comune statelor membre, cum ar fi pluralismul, nediscriminarea, toleranța, justiția, solidaritatea și egalitatea între bărbați și femei,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 2, 3, 4, 5, 21 și 23, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 2, 3, 4, 5, 21 și 23,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW),

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020), adoptat de Consiliul European în martie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020), adoptat de Consiliul European în martie 2011 (1),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei, intitulată „Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei, intitulată „Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491),

| — | având în vedere raportul cuprinzător pregătit de Președinția suedeză a Uniunii Europene în 2009, intitulat Beijing+15: „Platforma de acțiune și Uniunea Europeană", care reliefează obstacolele curente din calea realizării depline a egalității de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul cuprinzător pregătit de Președinția suedeză a Uniunii Europene în 2009, intitulat Beijing+15: „Platforma de acțiune și Uniunea Europeană", care reliefează obstacolele curente din calea realizării depline a egalității de gen,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 2-3 iunie 2005, în care statele membre și Comisia sunt invitate să consolideze mecanismele instituționale de promovare a egalității de gen și să creeze un cadru pentru evaluarea punerii în aplicare a Platformei de acțiune de la Beijing, pentru a realiza o monitorizare mai consecventă și mai sistematică a evoluțiilor în acest domeniu, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 2-3 iunie 2005, în care statele membre și Comisia sunt invitate să consolideze mecanismele instituționale de promovare a egalității de gen și să creeze un cadru pentru evaluarea punerii în aplicare a Platformei de acțiune de la Beijing, pentru a realiza o monitorizare mai consecventă și mai sistematică a evoluțiilor în acest domeniu,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 1995, referitoare la cea de-a 4-a Conferință mondială privind femeile de la Beijing: „Egalitate, dezvoltare și pace” (2) din 10 martie 2005, referitoare la acțiunile rezultate în urma Platformei de acțiune din cadrul celei de-a patra Conferințe mondiale privind femeile (Beijing +10) (3) și din 25 februarie 2010 privind Beijing + 15 – Platforma de acțiune a Organizației Națiunilor Unite privind egalitatea de gen (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 1995, referitoare la cea de-a 4-a Conferință mondială privind femeile de la Beijing: „Egalitate, dezvoltare și pace” (2) din 10 martie 2005, referitoare la acțiunile rezultate în urma Platformei de acțiune din cadrul celei de-a patra Conferințe mondiale privind femeile (Beijing +10) (3) și din 25 februarie 2010 privind Beijing + 15 – Platforma de acțiune a Organizației Națiunilor Unite privind egalitatea de gen (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2003 privind integrarea perspectivei de gen („gender mainstreaming”) în cadrul Parlamentului European (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2003 privind integrarea perspectivei de gen („gender mainstreaming”) în cadrul Parlamentului European (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 ianuarie 2007 privind abordarea integrată a egalității între femei și bărbați în cadrul lucrărilor comisiilor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 ianuarie 2007 privind abordarea integrată a egalității între femei și bărbați în cadrul lucrărilor comisiilor (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 22 aprilie 2009 privind abordarea integrată a perspectivei de gen în cadrul lucrărilor comisiilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 22 aprilie 2009 privind abordarea integrată a perspectivei de gen în cadrul lucrărilor comisiilor (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 mai 2009 privind integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UE (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 mai 2009 privind integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UE (8),

| — | având în vedere activitățile de pionierat ale Consiliului Europei în ceea ce privește integrarea perspectivei de gen, și în special „Declarația cu privirea la transformarea egalității de gen în realitate”, a celei de a 199-a sesiuni a Comitetului de miniștri (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere activitățile de pionierat ale Consiliului Europei în ceea ce privește integrarea perspectivei de gen, și în special „Declarația cu privirea la transformarea egalității de gen în realitate”, a celei de a 199-a sesiuni a Comitetului de miniștri (9),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0351/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0351/2011),

| A. | întrucât integrarea perspectivei de gen presupune ca eforturile de promovare a egalității să nu se limiteze doar la implementarea măsurilor specifice în favoarea femeilor, sau, în unele cazuri, a sexului sub-reprezentat, ci să implice și mobilizarea tuturor politicilor și măsurilor generale în scopul specific al realizării egalității de gen; |
| --- | --- |

A.

întrucât integrarea perspectivei de gen presupune ca eforturile de promovare a egalității să nu se limiteze doar la implementarea măsurilor specifice în favoarea femeilor, sau, în unele cazuri, a sexului sub-reprezentat, ci să implice și mobilizarea tuturor politicilor și măsurilor generale în scopul specific al realizării egalității de gen;

| B. | întrucât ONU a înființat entitatea ONU- Femei, care, începând cu 1 ianuarie 2011, a consolidat aranjamentele instituționale ale sistemului ONU în sprijinul egalității de gen și a autonomizării femeilor, alături de Declarația de la Beijing și cadrul oferit de Platforma de acțiune (10), |
| --- | --- |

B.

întrucât ONU a înființat entitatea ONU- Femei, care, începând cu 1 ianuarie 2011, a consolidat aranjamentele instituționale ale sistemului ONU în sprijinul egalității de gen și a autonomizării femeilor, alături de Declarația de la Beijing și cadrul oferit de Platforma de acțiune (10),

| C. | întrucât articolul 8 din Tratatul privind Uniunea Europeană instituie principiul integrării perspectivei de gen, prevăzând că Uniunea, în cadrul tuturor activităților sale, va urmări eliminarea inegalităților și promovarea egalității între bărbați și femei; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 8 din Tratatul privind Uniunea Europeană instituie principiul integrării perspectivei de gen, prevăzând că Uniunea, în cadrul tuturor activităților sale, va urmări eliminarea inegalităților și promovarea egalității între bărbați și femei;

| D. | întrucât articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană stabilește principiul egalității de gen, statuând, în același timp, faptul că Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, și că aceste valori sunt comune statelor membre, într-o societate caracterizată prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană stabilește principiul egalității de gen, statuând, în același timp, faptul că Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, și că aceste valori sunt comune statelor membre, într-o societate caracterizată prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați;

| E. | întrucât includerea perspectivei de gen în activitățile legislative și în politicile Parlamentului, în unele cazuri, se realizează cel mai bine prin introducerea în proiectele de raport a unor amendamente specifice, depuse în comisia responsabilă sub forma unor amendamente concentrate pe integrarea problematicii de gen - strategie care a fost urmărită activ de către Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen începând cu 2009; |
| --- | --- |

E.

întrucât includerea perspectivei de gen în activitățile legislative și în politicile Parlamentului, în unele cazuri, se realizează cel mai bine prin introducerea în proiectele de raport a unor amendamente specifice, depuse în comisia responsabilă sub forma unor amendamente concentrate pe integrarea problematicii de gen - strategie care a fost urmărită activ de către Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen începând cu 2009;

| F. | întrucât această procedură a fost folosită cu succes pentru a introduce dimensiunea de gen în rezoluția din 18 mai 2010 referitoare la „Competențele-cheie pentru o lume în schimbare: implementarea programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (11), și rezoluția din 8 iunie 2011 referitoare la revizuirea intermediară a celui de al șaptelea program-cadru al Uniunii Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (12); |
| --- | --- |

F.

întrucât această procedură a fost folosită cu succes pentru a introduce dimensiunea de gen în rezoluția din 18 mai 2010 referitoare la „Competențele-cheie pentru o lume în schimbare: implementarea programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (11), și rezoluția din 8 iunie 2011 referitoare la revizuirea intermediară a celui de al șaptelea program-cadru al Uniunii Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (12);

| G. | întrucât statele membre sunt părți la toate cadrele internaționale importante privind egalitatea de gen și drepturile femeilor; întrucât există, la nivel comunitar, o serie de documente privind politicile, întrucât, cu toate acestea, angajamentul practic în direcția continuării integrării problematicii de gen și a abilitării femeilor trebuie consolidat deoarece implementarea politicilor existente este modestă, iar resursele bugetare rezervate special pentru problematica de gen sunt insuficiente; |
| --- | --- |

G.

întrucât statele membre sunt părți la toate cadrele internaționale importante privind egalitatea de gen și drepturile femeilor; întrucât există, la nivel comunitar, o serie de documente privind politicile, întrucât, cu toate acestea, angajamentul practic în direcția continuării integrării problematicii de gen și a abilitării femeilor trebuie consolidat deoarece implementarea politicilor existente este modestă, iar resursele bugetare rezervate special pentru problematica de gen sunt insuficiente;

| H. | întrucât Comisia, în plus față de Strategia pentru egalitatea dintre femei și bărbați (2010 -2015), a identificat o serie de acțiuni-cheie care urmează a fi realizate de fiecare dintre direcțiile sale generale - ceea ce reflectă faptul că UE se îndreaptă către o abordare mai holistă și mai coerentă a integrării problematicii de gen (13); |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia, în plus față de Strategia pentru egalitatea dintre femei și bărbați (2010 -2015), a identificat o serie de acțiuni-cheie care urmează a fi realizate de fiecare dintre direcțiile sale generale - ceea ce reflectă faptul că UE se îndreaptă către o abordare mai holistă și mai coerentă a integrării problematicii de gen (13);

| I. | întrucât Comisia s-a angajat, în cadrul Cartei femeilor (14), să consolideze perspectiva de gen în toate politicile sale pe parcursul mandatului său; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia s-a angajat, în cadrul Cartei femeilor (14), să consolideze perspectiva de gen în toate politicile sale pe parcursul mandatului său;

| J. | întrucât Institutul european pentru egalitatea de gen (IEEG) a fost însărcinat cu dezvoltarea, evaluarea și diseminarea instrumentelor metodologice în sprijinul integrării egalității de gen în toate politicile Comunității și în politicile naționale rezultate în urma acestora și al integrării problematicii de gen în toate instituțiile și organismele Comunității (15); |
| --- | --- |

J.

întrucât Institutul european pentru egalitatea de gen (IEEG) a fost însărcinat cu dezvoltarea, evaluarea și diseminarea instrumentelor metodologice în sprijinul integrării egalității de gen în toate politicile Comunității și în politicile naționale rezultate în urma acestora și al integrării problematicii de gen în toate instituțiile și organismele Comunității (15);

| K. | întrucât este necesară o colaborare strânsă cu EIGE în îndeplinirea rolului său de diseminare a instrumentelor metodologice corecte și pentru o mai bună evaluare a integrării perspectivei de gen în activitatea Parlamentului; |
| --- | --- |

K.

întrucât este necesară o colaborare strânsă cu EIGE în îndeplinirea rolului său de diseminare a instrumentelor metodologice corecte și pentru o mai bună evaluare a integrării perspectivei de gen în activitatea Parlamentului;

| L. | întrucât Comisia urmărește să implementeze integrarea problematicii de gen ca parte integrală a procesului său de realizare a politicilor, inclusiv prin intermediul evaluărilor de impact din perspectiva genului și a proceselor de evaluare și a elaborat în acest scop un Ghid privind evaluarea impactului de gen (16); |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisia urmărește să implementeze integrarea problematicii de gen ca parte integrală a procesului său de realizare a politicilor, inclusiv prin intermediul evaluărilor de impact din perspectiva genului și a proceselor de evaluare și a elaborat în acest scop un Ghid privind evaluarea impactului de gen (16);

| M. | întrucât măsurile de integrare a problematicii de gen nu înlocuiesc, ci vin în completarea politicilor specifice privind egalitatea și a măsurilor pozitive, ca parte a abordării duale de realizare a egalității de gen; |
| --- | --- |

M.

întrucât măsurile de integrare a problematicii de gen nu înlocuiesc, ci vin în completarea politicilor specifice privind egalitatea și a măsurilor pozitive, ca parte a abordării duale de realizare a egalității de gen;

| N. | întrucât discriminarea pe criterii de sex sau gen afectează negativ persoanele transgender și întrucât politicile și activitățile Parlamentului European, ale Comisiei Europene și ale mai multor state membre în domeniul egalității de gen includ din ce în ce mai mult identitatea de gen; |
| --- | --- |

N.

întrucât discriminarea pe criterii de sex sau gen afectează negativ persoanele transgender și întrucât politicile și activitățile Parlamentului European, ale Comisiei Europene și ale mai multor state membre în domeniul egalității de gen includ din ce în ce mai mult identitatea de gen;

| O. | întrucât majoritatea comisiilor parlamentare în general acordă importanță abordării integrate a problematicii de gen (de exemplu, în cadrul lucrărilor legislative, al relațiilor oficiale cu Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen sau al elaborării unor planuri de acțiune în domeniul egalității), în timp ce câteva comisii acordă puțin interes sau nu acordă interes deloc acestei probleme, |
| --- | --- |

O.

întrucât majoritatea comisiilor parlamentare în general acordă importanță abordării integrate a problematicii de gen (de exemplu, în cadrul lucrărilor legislative, al relațiilor oficiale cu Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen sau al elaborării unor planuri de acțiune în domeniul egalității), în timp ce câteva comisii acordă puțin interes sau nu acordă interes deloc acestei probleme,

| 1. | se angajează să adapteze și să implementeze periodic un plan de politici dedicate integrării problematicii de gen în Parlament, în cadrul obiectivului general de promovare a egalității între bărbați și femei, prin intermediul unei incorporări veritabile și eficiente a perspectivei de gen în toate politicile și activitățile sale, astfel încât să se evalueze impactul diferit al măsurilor asupra femeilor și a bărbaților, să se coordoneze inițiativele existente și să se precizeze obiectivele, prioritățile, precum și mijloacele de realizare a acestora; |
| --- | --- |

1.

se angajează să adapteze și să implementeze periodic un plan de politici dedicate integrării problematicii de gen în Parlament, în cadrul obiectivului general de promovare a egalității între bărbați și femei, prin intermediul unei incorporări veritabile și eficiente a perspectivei de gen în toate politicile și activitățile sale, astfel încât să se evalueze impactul diferit al măsurilor asupra femeilor și a bărbaților, să se coordoneze inițiativele existente și să se precizeze obiectivele, prioritățile, precum și mijloacele de realizare a acestora;

| 2. | susține că planul de măsuri privind integrarea problematicii de gen pentru următorii trei ani ar trebui, în primul rând, să conducă la o implementare mai coerentă și mai eficientă a integrării problematicii de gen în toate activitățile Parlamentului, având la bază următoarele priorități:






  (a) | angajamentul continuu la nivelul Biroului Parlamentului, prin activitățile Grupului la nivel înalt pentru egalitate de gen și diversitate, |
| --- | --- | --- |

2.

susține că planul de măsuri privind integrarea problematicii de gen pentru următorii trei ani ar trebui, în primul rând, să conducă la o implementare mai coerentă și mai eficientă a integrării problematicii de gen în toate activitățile Parlamentului, având la bază următoarele priorități:

(a)

angajamentul continuu la nivelul Biroului Parlamentului, prin activitățile Grupului la nivel înalt pentru egalitate de gen și diversitate,

| (b) | o abordare dublă - integrarea problematicii de gen în activitățile Parlamentului prin, pe de o parte, activitățile efective ale comisiei responsabile și, pe de altă parte, integrarea perspectivei de gen în activitățile celorlalte comisii și delegații; |
| --- | --- |

(b)

o abordare dublă - integrarea problematicii de gen în activitățile Parlamentului prin, pe de o parte, activitățile efective ale comisiei responsabile și, pe de altă parte, integrarea perspectivei de gen în activitățile celorlalte comisii și delegații;

| (c) | conștientizarea necesității unui echilibru de gen la nivelul procesului decizional, care se va realiza prin creșterea reprezentării femeilor în structurile de conducere ale Parlamentului, în birourile grupurilor politice, în birourile comisiilor și delegațiilor, în compoziția delegațiilor și a altor misiuni, cum ar fi cele de observare a alegerilor, precum și prin reprezentarea bărbaților în domeniile în care sunt subreprezentați; |
| --- | --- |

(c)

conștientizarea necesității unui echilibru de gen la nivelul procesului decizional, care se va realiza prin creșterea reprezentării femeilor în structurile de conducere ale Parlamentului, în birourile grupurilor politice, în birourile comisiilor și delegațiilor, în compoziția delegațiilor și a altor misiuni, cum ar fi cele de observare a alegerilor, precum și prin reprezentarea bărbaților în domeniile în care sunt subreprezentați;

| (d) | includerea analizelor de gen în toate stadiile procesului bugetar pentru a se asigura că necesitățile și prioritățile femeilor și bărbaților sunt avute în vedere în mod egal și că este evaluat impactul asigurării resurselor UE asupra femeilor și bărbaților; |
| --- | --- |

(d)

includerea analizelor de gen în toate stadiile procesului bugetar pentru a se asigura că necesitățile și prioritățile femeilor și bărbaților sunt avute în vedere în mod egal și că este evaluat impactul asigurării resurselor UE asupra femeilor și bărbaților;

| (e) | o presă și o politică de informare eficiente care țin cont în mod sistematic de egalitatea de gen și care evită stereotipele de gen; |
| --- | --- |

(e)

o presă și o politică de informare eficiente care țin cont în mod sistematic de egalitatea de gen și care evită stereotipele de gen;

| (f) | continuarea prezentării de rapoarte periodice în fața plenului referitoare la realizările înregistrate în integrarea problematicii de gen în activitățile comisiilor și delegațiilor Parlamentului; |
| --- | --- |

(f)

continuarea prezentării de rapoarte periodice în fața plenului referitoare la realizările înregistrate în integrarea problematicii de gen în activitățile comisiilor și delegațiilor Parlamentului;

| (g) | concentrarea asupra necesității unor resurse financiare și umane adecvate, astfel încât structurile Parlamentului să aibă la dispoziție instrumentele necesare, inclusiv analizele de gen și instrumentele de evaluare, împreună cu expertiza de gen adecvată (studii și documentări, personal instruit, experți), alături de date și statistici defalcate pe genuri; solicită Secretariatului să asigure schimburi regulate de bune practici și stabilirea de contacte, precum și formarea funcționarilor Parlamentului European în domeniul integrării perspectivei de gen în general și al integrării dimensiunii de gen în procesul bugetar; |
| --- | --- |

(g)

concentrarea asupra necesității unor resurse financiare și umane adecvate, astfel încât structurile Parlamentului să aibă la dispoziție instrumentele necesare, inclusiv analizele de gen și instrumentele de evaluare, împreună cu expertiza de gen adecvată (studii și documentări, personal instruit, experți), alături de date și statistici defalcate pe genuri; solicită Secretariatului să asigure schimburi regulate de bune practici și stabilirea de contacte, precum și formarea funcționarilor Parlamentului European în domeniul integrării perspectivei de gen în general și al integrării dimensiunii de gen în procesul bugetar;

| (h) | dezvoltarea în continuare a rețelei responsabile de abordarea integrată a problematicii de gen din cadrul Parlamentului, în care fiecare comisie a numit un membru responsabil cu implementarea integrării problematicii de gen în activitățile sale; |
| --- | --- |

(h)

dezvoltarea în continuare a rețelei responsabile de abordarea integrată a problematicii de gen din cadrul Parlamentului, în care fiecare comisie a numit un membru responsabil cu implementarea integrării problematicii de gen în activitățile sale;

| (i) | atenție față de importanța utilizării unei terminologii și a unor definiții specifice, conforme cu normele internaționale, atunci când se utilizează termeni referitori la integrarea problematicii de gen; |
| --- | --- |

(i)

atenție față de importanța utilizării unei terminologii și a unor definiții specifice, conforme cu normele internaționale, atunci când se utilizează termeni referitori la integrarea problematicii de gen;

| (j) | sprijin metodologic și analitic din partea IEEG; |
| --- | --- |

(j)

sprijin metodologic și analitic din partea IEEG;

| 3. | solicită comisiei competente să examineze modul optim în care procedura prin care Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen adoptă amendamente la un raport prin care sunt subliniate implicațiile de gen ale unui domeniu de politici, ținând seama de termenele-limită și de procedurile stabilite de comisia în cauză, poate fi integrată în Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

3.

solicită comisiei competente să examineze modul optim în care procedura prin care Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen adoptă amendamente la un raport prin care sunt subliniate implicațiile de gen ale unui domeniu de politici, ținând seama de termenele-limită și de procedurile stabilite de comisia în cauză, poate fi integrată în Regulamentul de procedură;

| 4. | solicită comisiilor Parlamentului European responsabile de Cadrul financiar multianual și de fondurile structurale să evalueze impactul din perspectiva genului al priorităților propuse în materie de cheltuieli, surse de venit și instrumente de guvernanță, înaintea adoptării Cadrului financiar multianual, pentru a garanta că CFM aferent perioadei de după 2013 ține seama de problematica de gen și că toate programele finanțate de UE includ obiective legate de egalitatea de gen în cadrul reglementărilor de bază și că alocă fonduri specifice pentru realizarea acestor obiective; |
| --- | --- |

4.

solicită comisiilor Parlamentului European responsabile de Cadrul financiar multianual și de fondurile structurale să evalueze impactul din perspectiva genului al priorităților propuse în materie de cheltuieli, surse de venit și instrumente de guvernanță, înaintea adoptării Cadrului financiar multianual, pentru a garanta că CFM aferent perioadei de după 2013 ține seama de problematica de gen și că toate programele finanțate de UE includ obiective legate de egalitatea de gen în cadrul reglementărilor de bază și că alocă fonduri specifice pentru realizarea acestor obiective;

| 5. | felicită Rețeaua Parlamentului responsabilă de abordarea integrată a problematicii de gen și comisiile parlamentare care au pus în aplicare abordarea integrată a problematicii de gen în lucrările lor și solicită celorlalte comisii să se asigure de angajamentul propriu față de strategia privind integrarea perspectivei de gen și să o pună în practică în cadrul activității lor; |
| --- | --- |

5.

felicită Rețeaua Parlamentului responsabilă de abordarea integrată a problematicii de gen și comisiile parlamentare care au pus în aplicare abordarea integrată a problematicii de gen în lucrările lor și solicită celorlalte comisii să se asigure de angajamentul propriu față de strategia privind integrarea perspectivei de gen și să o pună în practică în cadrul activității lor;

| 6. | subliniază necesitatea dotării comisiilor parlamentare cu instrumentele necesare pentru înțelegerea corectă a perspectivei de gen, (cum ar fi indicatori, date și statistici defalcate pe genuri) și a alocării resurselor din perspectiva egalității de gen, astfel încât comisiile să fie încurajate să profite de expertiza internă (secretariatul comisiei competente, departamentul tematic, biblioteca etc.) și de expertiza externă din alte instituții locale, regionale, naționale și supranaționale, indiferent dacă sunt din domeniul public sau din cel privat, din întreprinderile mici și mijlocii sau din întreprinderile mari, precum și de cea din universitățile cu activități în domeniul egalității de gen; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea dotării comisiilor parlamentare cu instrumentele necesare pentru înțelegerea corectă a perspectivei de gen, (cum ar fi indicatori, date și statistici defalcate pe genuri) și a alocării resurselor din perspectiva egalității de gen, astfel încât comisiile să fie încurajate să profite de expertiza internă (secretariatul comisiei competente, departamentul tematic, biblioteca etc.) și de expertiza externă din alte instituții locale, regionale, naționale și supranaționale, indiferent dacă sunt din domeniul public sau din cel privat, din întreprinderile mici și mijlocii sau din întreprinderile mari, precum și de cea din universitățile cu activități în domeniul egalității de gen;

| 7. | salută inițiativele specifice în acest domeniu adoptate de mai multe comisii parlamentare, îndeosebi elaborarea unui raport din proprie inițiativă al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală privind rolul femeilor în agricultură și în zonele rurale și organizarea unei audieri publice de către Comisia pentru pescuit referitoare la rolul femeilor în dezvoltarea durabilă a zonelor de pescuit; |
| --- | --- |

7.

salută inițiativele specifice în acest domeniu adoptate de mai multe comisii parlamentare, îndeosebi elaborarea unui raport din proprie inițiativă al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală privind rolul femeilor în agricultură și în zonele rurale și organizarea unei audieri publice de către Comisia pentru pescuit referitoare la rolul femeilor în dezvoltarea durabilă a zonelor de pescuit;

| 8. | concluzionează că, plecând de la chestionarul transmis președinților și vicepreședinților responsabili cu integrarea problematicii de gen în cadrul comisiilor parlamentare, activitățile dedicate integrării problematicii de gen în activitățile comisiilor parlamentare sunt foarte variabile și pe bază voluntară, în unele domenii înregistrându-se o concentrare intensă asupra aspectelor de gen, în timp ce în altele astfel de preocupări sunt aproape inexistente; |
| --- | --- |

8.

concluzionează că, plecând de la chestionarul transmis președinților și vicepreședinților responsabili cu integrarea problematicii de gen în cadrul comisiilor parlamentare, activitățile dedicate integrării problematicii de gen în activitățile comisiilor parlamentare sunt foarte variabile și pe bază voluntară, în unele domenii înregistrându-se o concentrare intensă asupra aspectelor de gen, în timp ce în altele astfel de preocupări sunt aproape inexistente;

| 9. | salută activitatea și eforturile delegațiilor interparlamentare și a misiunilor de observare a alegerilor, în relațiile lor cu parlamentele din țările terțe, dedicate abordării aspectelor legate de egalitatea de gen și abilitarea femeilor, prin intermediul unei monitorizări și urmăriri mai sistematice a unor probleme precum mutilarea genitală a femeilor și mortalitatea maternă și prin colaborarea mai strânsă cu Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen în organizarea reuniunilor comune și a schimburilor de informații în aceste domenii; |
| --- | --- |

9.

salută activitatea și eforturile delegațiilor interparlamentare și a misiunilor de observare a alegerilor, în relațiile lor cu parlamentele din țările terțe, dedicate abordării aspectelor legate de egalitatea de gen și abilitarea femeilor, prin intermediul unei monitorizări și urmăriri mai sistematice a unor probleme precum mutilarea genitală a femeilor și mortalitatea maternă și prin colaborarea mai strânsă cu Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen în organizarea reuniunilor comune și a schimburilor de informații în aceste domenii;

| 10. | solicită Comisiei să se ocupe și să acorde prioritate într-o manieră mai consistentă și mai sistematică, inegalităților de gen la nivelul proiectării și al implementării tuturor politicilor și insistă asupra necesității îmbunătățirii aspectelor legate de integrarea perspectivei de gen în toate politicile, pentru a putea realiza obiectivele egalității de gen; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să se ocupe și să acorde prioritate într-o manieră mai consistentă și mai sistematică, inegalităților de gen la nivelul proiectării și al implementării tuturor politicilor și insistă asupra necesității îmbunătățirii aspectelor legate de integrarea perspectivei de gen în toate politicile, pentru a putea realiza obiectivele egalității de gen;

| 11. | reiterează necesitatea concentrării atenției asupra relațiilor de gen dintre bărbați și femei, care creează și perpetuează inegalitățile de gen; |
| --- | --- |

11.

reiterează necesitatea concentrării atenției asupra relațiilor de gen dintre bărbați și femei, care creează și perpetuează inegalitățile de gen;

| 12. | consideră că activitatea Parlamentului în materie de integrare a perspectivei de gen ar trebui să includă și identitatea de gen și să evalueze modul în care politicile și activitățile au impact asupra persoanelor transgender; solicită Comisiei să ia în considerare identitatea de gen în toate activitățile sale și în cadrul politicilor din domeniul egalității de gen; |
| --- | --- |

12.

consideră că activitatea Parlamentului în materie de integrare a perspectivei de gen ar trebui să includă și identitatea de gen și să evalueze modul în care politicile și activitățile au impact asupra persoanelor transgender; solicită Comisiei să ia în considerare identitatea de gen în toate activitățile sale și în cadrul politicilor din domeniul egalității de gen;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Consiliului Europei.

---

(1)  Anexa la concluziile Consiliului din 7 martie 2011.

(2)  JO C 166, 3.7.1995, p. 92.

(3)  JO C 320 E, 15.12.05, p. 247.

(4)  JO C 348 E, 21.12.10, p. 11.

(5)  JO C 61 E, 10.03.04, p. 384.

(6)  JO C 244 E, 18.10.07, p. 225.

(7)  JO C 184 E, 08.07.10, p. 18.

(8)  JO C 212 E, 05.08.10, p. 32.

(9)  Cea de a 199-a sesiune a Comitetului de miniștri, Madrid, 12 mai 2009.

(10)  Rezoluția Adunării Generale a ONU nr. 64/289 din 21 iulie 2010, privind coerența la nivelul întregului sistem.

(11)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 8.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0256.

(13)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat: „Acțiuni în vederea implementării Strategiei pentru egalitatea dintre femei și bărbați” (SEC(2010)1079/2).

(14)  Comunicarea privind „Un angajament consolidat în favoarea egalității dintre femei și bărbați: O cartă a femeii” (COM(2010)0078).

(15)  Regulamentul (CE) nr. 1922/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea unui Institut european pentru egalitatea între femei și bărbați (JO L 403, 30.12 2006, p. 9).

(16)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=5599&langId=en

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/148

---

Joi, 17 noiembrie 2011Combaterea pescuitului ilegal la nivel mondial

P7_TA(2011)0516

Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la combaterea pescuitului ilegal la nivel mondial – rolul UE (2010/2210(INI))

2013/C 153 E/20

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982,

| — | având în vedere Convenția privind diversitatea biologică (CBD) și Declarația de la Rio privind mediul și dezvoltarea, adoptată de către Conferința ONU privind mediul și dezvoltarea în iunie 1992, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind diversitatea biologică (CBD) și Declarația de la Rio privind mediul și dezvoltarea, adoptată de către Conferința ONU privind mediul și dezvoltarea în iunie 1992,

| — | având în vedere Acordul Organizației pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă, adoptat la cea de-a 27-a sesiune a Conferinței FAO din noiembrie 1993 („Acordul de conformitate”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul Organizației pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă, adoptat la cea de-a 27-a sesiune a Conferinței FAO din noiembrie 1993 („Acordul de conformitate”),

| — | având în vedere Acordul din 1995 de punere în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 privind conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a rezervelor de pești mari migratori („Acordul Organizației Națiunilor Unite privind rezervele de pește” - UNFSA din august 1995), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul din 1995 de punere în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 privind conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a rezervelor de pești mari migratori („Acordul Organizației Națiunilor Unite privind rezervele de pește” - UNFSA din august 1995),

| — | având în vedere Codul de conduită al FAO pentru un pescuit responsabil, adoptat în octombrie 1995 de către Conferința FAO, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită al FAO pentru un pescuit responsabil, adoptat în octombrie 1995 de către Conferința FAO,

| — | având în vedere Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la procesul de luare a deciziilor și accesul la justiție pe probleme de mediu, adoptată în iunie 1998 („Convenția de la Aarhus”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la procesul de luare a deciziilor și accesul la justiție pe probleme de mediu, adoptată în iunie 1998 („Convenția de la Aarhus”),

| — | având în vedere Planul internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA-IUU), adoptat de către Consiliul FAO în iunie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (IPOA-IUU), adoptat de către Consiliul FAO în iunie 2001,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind un plan de acțiune comunitar pentru eradicarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat din mai 2002 (COM(2002)0180), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind un plan de acțiune comunitar pentru eradicarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat din mai 2002 (COM(2002)0180),

| — | având în vedere declarația făcută cu ocazia reuniunii mondiale la nivel înalt de la Johanesburg privind dezvoltarea durabilă, desfășurată în perioada 26 august - 4 septembrie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația făcută cu ocazia reuniunii mondiale la nivel înalt de la Johanesburg privind dezvoltarea durabilă, desfășurată în perioada 26 august - 4 septembrie 2002,

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 februarie 2007 privind punerea în aplicare a planului de acțiune al UE împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 februarie 2007 privind punerea în aplicare a planului de acțiune al UE împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat („Regulamentul INN”) (2), Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 privind autorizațiile pentru activitățile de pescuit ale navelor de pescuit comunitare în afara apelor comunitare și accesul navelor țărilor terțe în apele comunitare („Regulamentul privind autorizațiile pentru pescuit”) (3) și Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului („Regulamentul privind controlul”) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat („Regulamentul INN”) (2), Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 privind autorizațiile pentru activitățile de pescuit ale navelor de pescuit comunitare în afara apelor comunitare și accesul navelor țărilor terțe în apele comunitare („Regulamentul privind autorizațiile pentru pescuit”) (3) și Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului („Regulamentul privind controlul”) (4),

| — | având în vedere Acordul FAO privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (PSMA), adoptat la cea de-a 36-a sesiune a Conferinței FAO, care a avut loc la Roma în noiembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul FAO privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (PSMA), adoptat la cea de-a 36-a sesiune a Conferinței FAO, care a avut loc la Roma în noiembrie 2009,

| — | având în vedere raportul din 2011 al Oficiului ONU pentru combaterea traficului de droguri și prevenirea criminalității (UNODC) privind criminalitatea organizată transnațională din sectorul pescuitului, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2011 al Oficiului ONU pentru combaterea traficului de droguri și prevenirea criminalității (UNODC) privind criminalitatea organizată transnațională din sectorul pescuitului,

| — | având în vedere raportul de referință al Centrului Comun de Cercetare (JRC) al Comisiei, intitulat „Descurajarea activităților ilegale din sectorul pescuitului – genetică, genomică, chimie și criminalistică pentru a lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și pentru a sprijini trasabilitatea produselor din pește”, publicat în 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de referință al Centrului Comun de Cercetare (JRC) al Comisiei, intitulat „Descurajarea activităților ilegale din sectorul pescuitului – genetică, genomică, chimie și criminalistică pentru a lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și pentru a sprijini trasabilitatea produselor din pește”, publicat în 2011,

| — | având în vedere viitoarea Conferință a ONU privind dezvoltarea durabilă (UNCSD), care va avea loc în Brazilia în iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere viitoarea Conferință a ONU privind dezvoltarea durabilă (UNCSD), care va avea loc în Brazilia în iunie 2012,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7–0362/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7–0362/2011),

| A. | întrucât 71 % din suprafața Pământului este acoperită de oceane, care stochează de 16 ori mai mult dioxid de carbon decât spațiul terestru, joacă un rol fundamental în ceea ce privește clima și sistemele de menținere a vieții de pe întreaga planetă și furnizează unei mari părți a populației mondiale alimente, mijloace de subzistență, energie și rute de transport; |
| --- | --- |

A.

întrucât 71 % din suprafața Pământului este acoperită de oceane, care stochează de 16 ori mai mult dioxid de carbon decât spațiul terestru, joacă un rol fundamental în ceea ce privește clima și sistemele de menținere a vieții de pe întreaga planetă și furnizează unei mari părți a populației mondiale alimente, mijloace de subzistență, energie și rute de transport;

| B. | întrucât se pare că pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) implică între 11 și 26 de milioane de tone de pește pe an, ceea ce reprezintă cel puțin 15 % din capturile mondiale, fapt care împiedică realizarea unei gestionări durabile din punct de vedere economic, social și ecologic a exploatării resurselor marine mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât se pare că pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) implică între 11 și 26 de milioane de tone de pește pe an, ceea ce reprezintă cel puțin 15 % din capturile mondiale, fapt care împiedică realizarea unei gestionări durabile din punct de vedere economic, social și ecologic a exploatării resurselor marine mondiale;

| C. | întrucât acordul adoptat la cea de-a zecea Conferință a părților la Convenția privind diversitatea biologică, care a avut loc în octombrie 2010 la Nagoya, a stabilit obligația internațională de a se reduce cel puțin la jumătate pierderea biodiversității până în 2020; |
| --- | --- |

C.

întrucât acordul adoptat la cea de-a zecea Conferință a părților la Convenția privind diversitatea biologică, care a avut loc în octombrie 2010 la Nagoya, a stabilit obligația internațională de a se reduce cel puțin la jumătate pierderea biodiversității până în 2020;

| D. | întrucât oceanele Pământului reprezintă 90 % din habitatul vieții de pe planetă; |
| --- | --- |

D.

întrucât oceanele Pământului reprezintă 90 % din habitatul vieții de pe planetă;

| E. | întrucât două treimi din oceanele planetei nu se află sub jurisdicție națională și nu fac obiectul unor politici cuprinzătoare privind guvernarea apelor internaționale (marea liberă), legislația actuală fiind încropită pe baza principiilor secolului al XVII-lea privind libertatea mărilor și neținând seama de multe din principiile ecologice care se aplică de mult timp spațiului terestru și atmosferei; |
| --- | --- |

E.

întrucât două treimi din oceanele planetei nu se află sub jurisdicție națională și nu fac obiectul unor politici cuprinzătoare privind guvernarea apelor internaționale (marea liberă), legislația actuală fiind încropită pe baza principiilor secolului al XVII-lea privind libertatea mărilor și neținând seama de multe din principiile ecologice care se aplică de mult timp spațiului terestru și atmosferei;

| F. | întrucât unul din obiectivele Acordului FAO privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat este eliminarea „porturilor de conveniență” care servesc drept refugii sigure pentru navele INN și sunt porți de acces pentru comerțul de capturi ilegale; |
| --- | --- |

F.

întrucât unul din obiectivele Acordului FAO privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat este eliminarea „porturilor de conveniență” care servesc drept refugii sigure pentru navele INN și sunt porți de acces pentru comerțul de capturi ilegale;

| G. | întrucât noul pachet de măsuri privind controlul al UE, ce include Regulamentul INN, Regulamentul privind controlul și Regulamentul privind autorizațiile pentru pescuit, constituie un set complet de instrumente pentru combaterea acestui flagel care afectează oceanele, deoarece specifică responsabilitățile statului de pavilion, de coastă, de port și de comercializare atât pentru statele membre ale UE, cât și pentru țările terțe; |
| --- | --- |

G.

întrucât noul pachet de măsuri privind controlul al UE, ce include Regulamentul INN, Regulamentul privind controlul și Regulamentul privind autorizațiile pentru pescuit, constituie un set complet de instrumente pentru combaterea acestui flagel care afectează oceanele, deoarece specifică responsabilitățile statului de pavilion, de coastă, de port și de comercializare atât pentru statele membre ale UE, cât și pentru țările terțe;

| H. | întrucât UE este cel mai mare importator din lume de produse pescărești și una dintre principalele puteri în materie de pescuit și, prin urmare, are o responsabilitate majoră de a juca un rol esențial în mobilizarea comunității internaționale în combaterea pescuitului INN, |
| --- | --- |

H.

întrucât UE este cel mai mare importator din lume de produse pescărești și una dintre principalele puteri în materie de pescuit și, prin urmare, are o responsabilitate majoră de a juca un rol esențial în mobilizarea comunității internaționale în combaterea pescuitului INN,

| 1. | consideră că pescuitul INN este una din principalele amenințări la adresa biodiversității oceanelor planetei; |
| --- | --- |

1.

consideră că pescuitul INN este una din principalele amenințări la adresa biodiversității oceanelor planetei;

| 2. | își exprimă convingerea că pescuitul INN este o problemă majoră de mediu și economică în toată lumea, atât în zonele de pescuit marine, cât și în apele dulci, subminând eforturile de gestionare a zonelor de pescuit, amenințând durabilitatea resurselor halieutice și securitatea alimentară și denaturând piața, cu repercusiuni incomensurabile din punct de vedere social și economic pentru întreaga societate, inclusiv în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

2.

își exprimă convingerea că pescuitul INN este o problemă majoră de mediu și economică în toată lumea, atât în zonele de pescuit marine, cât și în apele dulci, subminând eforturile de gestionare a zonelor de pescuit, amenințând durabilitatea resurselor halieutice și securitatea alimentară și denaturând piața, cu repercusiuni incomensurabile din punct de vedere social și economic pentru întreaga societate, inclusiv în țările în curs de dezvoltare;

| 3. | subliniază faptul că pescuitul INN și activitățile comerciale conexe reprezintă o concurența neloială pentru pescari și celelalte entități care își desfășoară activitatea în mod legal, și creează, totodată, dificultăți economice comunităților de pescuit, consumatorilor și întregului sector; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că pescuitul INN și activitățile comerciale conexe reprezintă o concurența neloială pentru pescari și celelalte entități care își desfășoară activitatea în mod legal, și creează, totodată, dificultăți economice comunităților de pescuit, consumatorilor și întregului sector;

| 4. | subliniază poziția de lider mondial asumată de UE prin noul pachet de măsuri privind controlul, ce include Regulamentul INN, Regulamentul privind controlul și Regulamentul privind autorizațiile pentru pescuit; consideră că acesta reprezintă un set variat și complet de instrumente pentru combaterea acestui flagel care afectează oceanele, deoarece specifică responsabilitățile statului de pavilion, de coastă, de port și de comercializare atât pentru statele membre ale UE, cât și pentru țările terțe, precum și obligațiile cu privire la activitățile cetățenilor acestora; solicită aplicarea fermă a acestor instrumente; |
| --- | --- |

4.

subliniază poziția de lider mondial asumată de UE prin noul pachet de măsuri privind controlul, ce include Regulamentul INN, Regulamentul privind controlul și Regulamentul privind autorizațiile pentru pescuit; consideră că acesta reprezintă un set variat și complet de instrumente pentru combaterea acestui flagel care afectează oceanele, deoarece specifică responsabilitățile statului de pavilion, de coastă, de port și de comercializare atât pentru statele membre ale UE, cât și pentru țările terțe, precum și obligațiile cu privire la activitățile cetățenilor acestora; solicită aplicarea fermă a acestor instrumente;

| 5. | subliniază necesitatea îmbunătățirii coordonării între Comisie, Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului și statele membre în vederea ameliorării colectării și a schimbului de informații și în vederea susținerii aplicării transparente și riguroase a legislației Uniunii în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea îmbunătățirii coordonării între Comisie, Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului și statele membre în vederea ameliorării colectării și a schimbului de informații și în vederea susținerii aplicării transparente și riguroase a legislației Uniunii în domeniul pescuitului;

| 6. | consideră că responsabilitatea pentru asigurarea conformității navelor cu normele de gestionare și cu alte norme aplicabile, pentru colectarea și raportarea datelor privind capturile și efortul de pescuit, precum și pentru asigurarea trasabilității, inclusiv prin validarea certificatelor de captură, trebuie să aparțină statului de pavilion, întrucât delegarea acestei responsabilități unui alt stat ar submina lupta împotriva pescuitului INN; |
| --- | --- |

6.

consideră că responsabilitatea pentru asigurarea conformității navelor cu normele de gestionare și cu alte norme aplicabile, pentru colectarea și raportarea datelor privind capturile și efortul de pescuit, precum și pentru asigurarea trasabilității, inclusiv prin validarea certificatelor de captură, trebuie să aparțină statului de pavilion, întrucât delegarea acestei responsabilități unui alt stat ar submina lupta împotriva pescuitului INN;

| 7. | insistă asupra faptului că autoritățile de control din statele membre și Comisia ar trebui să beneficieze de suficiente resurse (umane, financiare, tehnologice), care să le permită să pună pe deplin în aplicare aceste regulamente; |
| --- | --- |

7.

insistă asupra faptului că autoritățile de control din statele membre și Comisia ar trebui să beneficieze de suficiente resurse (umane, financiare, tehnologice), care să le permită să pună pe deplin în aplicare aceste regulamente;

| 8. | subliniază faptul că, pentru credibilitatea UE, este necesar ca statele membre și Comisia să identifice și să sancționeze operatorii din UE care încalcă legislația Uniunii și consideră că, în această privință, sunt necesare progrese pentru ca UE să combată în mod satisfăcător pescuitul INN pe plan intern și pe cel practicat de operatori din UE în alte părți; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că, pentru credibilitatea UE, este necesar ca statele membre și Comisia să identifice și să sancționeze operatorii din UE care încalcă legislația Uniunii și consideră că, în această privință, sunt necesare progrese pentru ca UE să combată în mod satisfăcător pescuitul INN pe plan intern și pe cel practicat de operatori din UE în alte părți;

| 9. | invită statele membre și Comisia să asigure combaterea pescuitului ilegal în larg și în apele interioare și subliniază nevoia de a revizui mecanismele de control și implementarea acestora, pentru a determina dacă sunt suficiente; |
| --- | --- |

9.

invită statele membre și Comisia să asigure combaterea pescuitului ilegal în larg și în apele interioare și subliniază nevoia de a revizui mecanismele de control și implementarea acestora, pentru a determina dacă sunt suficiente;

| 10. | îndeamnă să se folosească revizuirea politicii comune în domeniul pescuitului pentru a asigura stimulente care să promoveze pescuitul legal în beneficiul populațiilor de pește, al mediului, al consumatorilor și al producătorilor din UE; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă să se folosească revizuirea politicii comune în domeniul pescuitului pentru a asigura stimulente care să promoveze pescuitul legal în beneficiul populațiilor de pește, al mediului, al consumatorilor și al producătorilor din UE;

| 11. | îndeamnă Comisia să investigheze, până la sfârșitul anului 2012, dacă practicarea pescuitul de agrement în cadrul Uniunii are o asemenea amploare încât să fie într-adevăr clasificată ca pescuit INN; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă Comisia să investigheze, până la sfârșitul anului 2012, dacă practicarea pescuitul de agrement în cadrul Uniunii are o asemenea amploare încât să fie într-adevăr clasificată ca pescuit INN;

| 12. | invită Comisia și statele membre să coopereze în vederea instituirii unui serviciu european de pază de coastă pentru a spori capacitatea comună de monitorizare și inspecție și a combate în mod eficient pericolele actuale sau viitoare de pe mare, cum ar fi terorismul, pirateria, pescuitul INN, traficul sau chiar poluarea marină; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia și statele membre să coopereze în vederea instituirii unui serviciu european de pază de coastă pentru a spori capacitatea comună de monitorizare și inspecție și a combate în mod eficient pericolele actuale sau viitoare de pe mare, cum ar fi terorismul, pirateria, pescuitul INN, traficul sau chiar poluarea marină;

| 13. | îndeamnă Comisia să își continue eforturile de promovare a schimbului de informații în scopul integrării supravegherii maritime și îndeosebi schimbul de informații care vizează armonizarea serviciilor de pază de coastă la nivel european; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Comisia să își continue eforturile de promovare a schimbului de informații în scopul integrării supravegherii maritime și îndeosebi schimbul de informații care vizează armonizarea serviciilor de pază de coastă la nivel european;

| 14. | consideră că obiectivele UE în lupta împotriva pescuitului INN ar trebui să fie susținute de resursele necesare, îndeosebi financiare, pentru a asigura promovarea acestora, statele membre beneficiind de suficiente resurse care să le permită punerea în aplicare a reglementărilor în vigoare; subliniază, de asemenea, că orice viitoare adoptare de noi metode (cum ar fi sistemele electronice de urmărire etc.), trebuie să asigure disponibilitatea, în cadrul bugetului UE, a resurselor financiare necesare în vederea aplicării acestora; |
| --- | --- |

14.

consideră că obiectivele UE în lupta împotriva pescuitului INN ar trebui să fie susținute de resursele necesare, îndeosebi financiare, pentru a asigura promovarea acestora, statele membre beneficiind de suficiente resurse care să le permită punerea în aplicare a reglementărilor în vigoare; subliniază, de asemenea, că orice viitoare adoptare de noi metode (cum ar fi sistemele electronice de urmărire etc.), trebuie să asigure disponibilitatea, în cadrul bugetului UE, a resurselor financiare necesare în vederea aplicării acestora;

| 15. | invită Comisia să publice evaluări anuale ale performanțelor tuturor statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a normelor politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), evaluări care să identifice posibile puncte slabe care trebuie corectate, precum și să folosească toate mijloacele posibile, inclusiv identificarea statelor membre când acestea nu își îndeplinesc responsabilitățile, pentru a asigura respectarea în întregime a normelor de către acestea, în vederea creării unui sistem de control fiabil și transparent; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să publice evaluări anuale ale performanțelor tuturor statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a normelor politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), evaluări care să identifice posibile puncte slabe care trebuie corectate, precum și să folosească toate mijloacele posibile, inclusiv identificarea statelor membre când acestea nu își îndeplinesc responsabilitățile, pentru a asigura respectarea în întregime a normelor de către acestea, în vederea creării unui sistem de control fiabil și transparent;

| 16. | salută decizia Comisiei Europene de a introduce o licență de pescuit bazată pe un sistem de puncte, un instrument suplimentar prin intermediul căruia statele membre vor putea să identifice neregulile în orice etapă a lanțului de comercializare și să impună sancțiuni severe în caz de încălcare; |
| --- | --- |

16.

salută decizia Comisiei Europene de a introduce o licență de pescuit bazată pe un sistem de puncte, un instrument suplimentar prin intermediul căruia statele membre vor putea să identifice neregulile în orice etapă a lanțului de comercializare și să impună sancțiuni severe în caz de încălcare;

| 17. | consideră că, având în vedere nivelul înalt de mobilitate al rezervelor halieutice, al flotelor de pescuit și al capitalului din spatele acestor flote, precum și dimensiunea mondială a pieței de pește, pescuitul INN poate fi combătut în mod eficient doar prin intermediul cooperării internaționale, atât pe plan bilateral, cât și multilateral, și prin schimburi de informații ample, exacte și în timp util, referitoare la navele de pescuit, activitățile și capturile acestora și alte chestiuni relevante; |
| --- | --- |

17.

consideră că, având în vedere nivelul înalt de mobilitate al rezervelor halieutice, al flotelor de pescuit și al capitalului din spatele acestor flote, precum și dimensiunea mondială a pieței de pește, pescuitul INN poate fi combătut în mod eficient doar prin intermediul cooperării internaționale, atât pe plan bilateral, cât și multilateral, și prin schimburi de informații ample, exacte și în timp util, referitoare la navele de pescuit, activitățile și capturile acestora și alte chestiuni relevante;

| 18. | invită UE să insiste ferm ca țările terțe să combată efectiv pescuitul INN, inclusiv promovând semnarea, ratificarea și punerea în aplicare a Acordului FAO privind măsurile de competența statului portului, a Acordului Organizației Națiunilor Unite privind rezervele de pește, a Acordului de conformitate al FAO și a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării, precum și a diferitelor sisteme de documentare a capturilor adoptate deja de către organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) în contextul acordurilor comerciale, al acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului și al politicii de dezvoltare a UE; |
| --- | --- |

18.

invită UE să insiste ferm ca țările terțe să combată efectiv pescuitul INN, inclusiv promovând semnarea, ratificarea și punerea în aplicare a Acordului FAO privind măsurile de competența statului portului, a Acordului Organizației Națiunilor Unite privind rezervele de pește, a Acordului de conformitate al FAO și a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării, precum și a diferitelor sisteme de documentare a capturilor adoptate deja de către organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) în contextul acordurilor comerciale, al acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului și al politicii de dezvoltare a UE;

| 19. | subliniază necesitatea de a asigura că toate țările terțe cu care UE a încheiat acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului aplică normele Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind drepturile fundamentale ale lucrătorilor, în special cele referitoare la dumpingul social cauzat de pescuitul INN; |
| --- | --- |

19.

subliniază necesitatea de a asigura că toate țările terțe cu care UE a încheiat acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului aplică normele Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind drepturile fundamentale ale lucrătorilor, în special cele referitoare la dumpingul social cauzat de pescuitul INN;

| 20. | subliniază faptul că limitele care existau în trecut în ceea ce privește monitorizarea, controlul și supravegherea activităților de pescuit au fost în mare măsură depășite grație progreselor tehnologice, inclusiv dezvoltării tehnologiilor spațiale și de comunicare prin satelit, iar soluția combaterii pescuitului INN în momentul de față este în primul rând asumarea de către guverne a voinței politice de a acționa eficient și responsabil; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că limitele care existau în trecut în ceea ce privește monitorizarea, controlul și supravegherea activităților de pescuit au fost în mare măsură depășite grație progreselor tehnologice, inclusiv dezvoltării tehnologiilor spațiale și de comunicare prin satelit, iar soluția combaterii pescuitului INN în momentul de față este în primul rând asumarea de către guverne a voinței politice de a acționa eficient și responsabil;

| 21. | invită statele membre să urmărească și să defere justiției navele, proprietarii, firmele, companiile sau persoanele implicate în activități legate de pescuitul INN, inclusiv în amestecarea capturilor INN cu capturi legale, la fel cum ar face cu cei care săvârșesc alte infracțiuni economice sau legate de mediu, și să aplice sancțiuni severe după condamnare, inclusiv, dacă este cazul, pentru delicte grave sau repetate, retragerea permanentă a permiselor și interzicerea accesului la instalațiile portuare; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre să urmărească și să defere justiției navele, proprietarii, firmele, companiile sau persoanele implicate în activități legate de pescuitul INN, inclusiv în amestecarea capturilor INN cu capturi legale, la fel cum ar face cu cei care săvârșesc alte infracțiuni economice sau legate de mediu, și să aplice sancțiuni severe după condamnare, inclusiv, dacă este cazul, pentru delicte grave sau repetate, retragerea permanentă a permiselor și interzicerea accesului la instalațiile portuare;

| 22. | deplânge faptul că au fost distribuite fonduri UE unor nave care au fost prinse anterior pescuind ilegal; |
| --- | --- |

22.

deplânge faptul că au fost distribuite fonduri UE unor nave care au fost prinse anterior pescuind ilegal;

| 23. | invită Comisia să modifice cerințele pentru toate tipurile de asistență financiară astfel încât să aplice sancțiuni financiare și să refuze finanțarea proprietarilor navelor în cazul cărora s-a dovedit că au pescuit ilegal; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să modifice cerințele pentru toate tipurile de asistență financiară astfel încât să aplice sancțiuni financiare și să refuze finanțarea proprietarilor navelor în cazul cărora s-a dovedit că au pescuit ilegal;

| 24. | îndeamnă Comisia să interzică accesul la ajutoare din partea Fondului european pentru pescuit tuturor navelor implicate în activități INN; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă Comisia să interzică accesul la ajutoare din partea Fondului european pentru pescuit tuturor navelor implicate în activități INN;

| 25. | subliniază necesitatea asumării unei mai mari responsabilități și răspunderi de către sectorul pescuitului în vederea obținerii unei utilizări durabile a resurselor marine; consideră că îmbunătățirea transparenței în toate aspectele și activitățile sectorului pescuitului, inclusiv prin convenirea unor criterii internaționale de stabilire a proprietății reale și efective a navelor și a drepturilor de pescuit pe care le dețin și prin stabilirea condițiilor de publicare a acestora, precum și prin monitorizarea navelor de pescuit în apele internaționale, este esențială; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea asumării unei mai mari responsabilități și răspunderi de către sectorul pescuitului în vederea obținerii unei utilizări durabile a resurselor marine; consideră că îmbunătățirea transparenței în toate aspectele și activitățile sectorului pescuitului, inclusiv prin convenirea unor criterii internaționale de stabilire a proprietății reale și efective a navelor și a drepturilor de pescuit pe care le dețin și prin stabilirea condițiilor de publicare a acestora, precum și prin monitorizarea navelor de pescuit în apele internaționale, este esențială;

| 26. | consideră că Uniunea Europeană ar trebui să ofere un exemplu prin adoptarea și promovarea unei politici de transparență în procesul decizional în domeniul gestionării pescuitului în cadrul organismelor internaționale și în țările terțe cu care UE are relații în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

26.

consideră că Uniunea Europeană ar trebui să ofere un exemplu prin adoptarea și promovarea unei politici de transparență în procesul decizional în domeniul gestionării pescuitului în cadrul organismelor internaționale și în țările terțe cu care UE are relații în domeniul pescuitului;

| 27. | consideră că pescuitul realizat conform măsurilor adoptate la nivel internațional, regional și național, bazat pe utilizarea responsabilă și durabilă a resurselor, favorizează creșterea economică și crearea de locuri de muncă, atât în cadrul UE, cât și în țările în curs de dezvoltare, în timp ce pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) are consecințe economice, sociale și ecologice grave, acestea fiind dăunătoare în mod special pentru țările în curs de dezvoltare prin faptul că pescuitul INN împiedică atingerea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM), în special a obiectivelor 1, 7 și 8; |
| --- | --- |

27.

consideră că pescuitul realizat conform măsurilor adoptate la nivel internațional, regional și național, bazat pe utilizarea responsabilă și durabilă a resurselor, favorizează creșterea economică și crearea de locuri de muncă, atât în cadrul UE, cât și în țările în curs de dezvoltare, în timp ce pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) are consecințe economice, sociale și ecologice grave, acestea fiind dăunătoare în mod special pentru țările în curs de dezvoltare prin faptul că pescuitul INN împiedică atingerea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM), în special a obiectivelor 1, 7 și 8;

| 28. | subliniază caracterul transfrontalier al activităților de pescuit și necesitatea, pentru a lupta împotriva pescuitului INN, de a coopera atât la nivel bilateral, cât și la nivel multilateral pentru ca măsurile de combatere a pescuitului INN să fie aplicate de toți în mod transparent, nediscriminatoriu și echitabil, ținând cont de capacitățile financiare, tehnice și umane ale țărilor în curs de dezvoltare, în special de cele ale statelor insulare mici; |
| --- | --- |

28.

subliniază caracterul transfrontalier al activităților de pescuit și necesitatea, pentru a lupta împotriva pescuitului INN, de a coopera atât la nivel bilateral, cât și la nivel multilateral pentru ca măsurile de combatere a pescuitului INN să fie aplicate de toți în mod transparent, nediscriminatoriu și echitabil, ținând cont de capacitățile financiare, tehnice și umane ale țărilor în curs de dezvoltare, în special de cele ale statelor insulare mici;

| 29. | solicită Comisiei să asigure coerența politicilor sale pentru ca politica de dezvoltare care luptă împotriva sărăciei să fie parte integrantă a politicii UE de combatere a pescuitului INN, alături de preocupările legate de mediu și de comerț; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să asigure coerența politicilor sale pentru ca politica de dezvoltare care luptă împotriva sărăciei să fie parte integrantă a politicii UE de combatere a pescuitului INN, alături de preocupările legate de mediu și de comerț;

| 30. | subliniază legătura directă dintre pescuitul INN și nivelul de guvernanță al unui stat și solicită ca orice măsură de ajutor extern să fie însoțită de voința politică fermă a statului beneficiar de a interzice pescuitul INN în apele sale și de a îmbunătăți, în general, guvernanța în sectorul pescuitului; |
| --- | --- |

30.

subliniază legătura directă dintre pescuitul INN și nivelul de guvernanță al unui stat și solicită ca orice măsură de ajutor extern să fie însoțită de voința politică fermă a statului beneficiar de a interzice pescuitul INN în apele sale și de a îmbunătăți, în general, guvernanța în sectorul pescuitului;

| 31. | încurajează Comisia și statele membre să își extindă programele de sprijin financiar, tehnologic și tehnic, inclusiv ajutorul oficial pentru dezvoltare și acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului, pentru a include programele de monitorizare, control și supraveghere în apele țărilor în curs de dezvoltare, acordând prioritate programelor regionale, mai degrabă decât celor bilaterale; încurajează în continuare o mai bună coordonare între toți furnizorii de ajutoare, europeni și din afara UE, în finanțarea unor astfel de programe; |
| --- | --- |

31.

încurajează Comisia și statele membre să își extindă programele de sprijin financiar, tehnologic și tehnic, inclusiv ajutorul oficial pentru dezvoltare și acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului, pentru a include programele de monitorizare, control și supraveghere în apele țărilor în curs de dezvoltare, acordând prioritate programelor regionale, mai degrabă decât celor bilaterale; încurajează în continuare o mai bună coordonare între toți furnizorii de ajutoare, europeni și din afara UE, în finanțarea unor astfel de programe;

| 32. | consideră, de asemenea, că UE ar trebui să folosească în mod activ cooperarea în acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului pentru a eficientiza lupta împotriva pescuitului INN; |
| --- | --- |

32.

consideră, de asemenea, că UE ar trebui să folosească în mod activ cooperarea în acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului pentru a eficientiza lupta împotriva pescuitului INN;

| 33. | solicită Comisiei să consolideze atât cât este necesar pachetul financiar pentru sectorul pescuitului în cadrul acordurilor pe care aceasta le încheie cu țările în curs de dezvoltare, pentru ca acestea din urmă să își poată consolida capacitățile instituționale, umane și tehnice de a lupta împotriva pescuitului INN și să respecte astfel mai bine măsurile adoptate de organizațiile internaționale și regionale de gestionare a pescuitului și legislația europeană; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei să consolideze atât cât este necesar pachetul financiar pentru sectorul pescuitului în cadrul acordurilor pe care aceasta le încheie cu țările în curs de dezvoltare, pentru ca acestea din urmă să își poată consolida capacitățile instituționale, umane și tehnice de a lupta împotriva pescuitului INN și să respecte astfel mai bine măsurile adoptate de organizațiile internaționale și regionale de gestionare a pescuitului și legislația europeană;

| 34. | subliniază necesitatea de a implica societatea civilă și de a responsabiliza întreprinderile din sectorul pescuitului, astfel încât acestea să asigure respectarea metodelor legale de pescuit și să coopereze cu autoritățile în lupta împotriva pescuitului INN, în temeiul responsabilităților sociale și de mediu ale întreprinderilor; |
| --- | --- |

34.

subliniază necesitatea de a implica societatea civilă și de a responsabiliza întreprinderile din sectorul pescuitului, astfel încât acestea să asigure respectarea metodelor legale de pescuit și să coopereze cu autoritățile în lupta împotriva pescuitului INN, în temeiul responsabilităților sociale și de mediu ale întreprinderilor;

| 35. | solicită Comisiei să examineze posibilitatea de a adăuga Acordul FAO privind măsurile de competența statului portului, Acordul Organizației Națiunilor Unite privind rezervele de pește și Acordul de conformitate al FAO pe lista instrumentelor care trebuie implementate în țările eligibile pentru Sistemul generalizat de preferințe Plus, care se află în curs de revizuire; solicită eliminarea autorizațiilor de export pentru toate statele care comercializează produse provenite din pescuitul INN; consideră că este necesar ca UE să colaboreze cu statele respective, pentru a interzice comercializarea acestor produse; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei să examineze posibilitatea de a adăuga Acordul FAO privind măsurile de competența statului portului, Acordul Organizației Națiunilor Unite privind rezervele de pește și Acordul de conformitate al FAO pe lista instrumentelor care trebuie implementate în țările eligibile pentru Sistemul generalizat de preferințe Plus, care se află în curs de revizuire; solicită eliminarea autorizațiilor de export pentru toate statele care comercializează produse provenite din pescuitul INN; consideră că este necesar ca UE să colaboreze cu statele respective, pentru a interzice comercializarea acestor produse;

| 36. | reamintește faptul că problema pescuitului INN nu poate fi separată de acordurile de parteneriat economic în contextul schimburilor comerciale supuse normelor OMC; subliniază problema derogării de la normele referitoare la origine pentru anumite produse pescărești prelucrate, îndeosebi în cazul Papua Noua Guinee, fapt care împiedică trasabilitatea acestor produse și favorizează pescuitul INN; |
| --- | --- |

36.

reamintește faptul că problema pescuitului INN nu poate fi separată de acordurile de parteneriat economic în contextul schimburilor comerciale supuse normelor OMC; subliniază problema derogării de la normele referitoare la origine pentru anumite produse pescărești prelucrate, îndeosebi în cazul Papua Noua Guinee, fapt care împiedică trasabilitatea acestor produse și favorizează pescuitul INN;

| 37. | consideră că UE ar trebui să urmărească îndeplinirea următoarelor obiective în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) la care participă:






  — | stabilirea, pentru toate zonele de pescuit care țin de competența ORGP, a unor registre cu navele de pescuit, inclusiv navele auxiliare, care sunt autorizate să desfășoare activități de pescuit, precum și a unor liste cu navele identificate ca practicând pescuitul INN (liste negre), care să fie actualizate în mod frecvent, să fie difuzate la scară largă și să facă obiectul unei coordonări a ORGP; |
| --- | --- | --- |

37.

consideră că UE ar trebui să urmărească îndeplinirea următoarelor obiective în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) la care participă:

—

stabilirea, pentru toate zonele de pescuit care țin de competența ORGP, a unor registre cu navele de pescuit, inclusiv navele auxiliare, care sunt autorizate să desfășoare activități de pescuit, precum și a unor liste cu navele identificate ca practicând pescuitul INN (liste negre), care să fie actualizate în mod frecvent, să fie difuzate la scară largă și să facă obiectul unei coordonări a ORGP;

| — | consolidarea comisiilor de conformitate ale ORGP în vederea examinării performanțelor părților contractante și, atunci când este cazul, în vederea aplicării unor sancțiuni eficiente; |
| --- | --- |

—

consolidarea comisiilor de conformitate ale ORGP în vederea examinării performanțelor părților contractante și, atunci când este cazul, în vederea aplicării unor sancțiuni eficiente;

| — | extinderea listei de măsuri specifice ce trebuie luate de către părțile contractante (PC) ca state de pavilion, de coastă, de port și de comercializare, precum și state care dețin proprietatea efectivă, în cadrul fiecărei ORGP; |
| --- | --- |

—

extinderea listei de măsuri specifice ce trebuie luate de către părțile contractante (PC) ca state de pavilion, de coastă, de port și de comercializare, precum și state care dețin proprietatea efectivă, în cadrul fiecărei ORGP;

| — | stabilirea unor programe de observare și de inspecție pe mare adecvate; |
| --- | --- |

—

stabilirea unor programe de observare și de inspecție pe mare adecvate;

| — | interzicerea transbordărilor pe mare; |
| --- | --- |

—

interzicerea transbordărilor pe mare;

| — | dezvoltarea unor sisteme de documentare a capturilor, începând cu principalele specii ale fiecărei ORGP; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unor sisteme de documentare a capturilor, începând cu principalele specii ale fiecărei ORGP;

| — | utilizarea obligatorie a instrumentelor electronice, inclusiv VMS, jurnale de bord electronice și alte dispozitive de urmărire, după caz; |
| --- | --- |

—

utilizarea obligatorie a instrumentelor electronice, inclusiv VMS, jurnale de bord electronice și alte dispozitive de urmărire, după caz;

| — | evaluări obligatorii și periodice ale performanțelor fiecărei ORGP, cu obligația respectării recomandărilor; |
| --- | --- |

—

evaluări obligatorii și periodice ale performanțelor fiecărei ORGP, cu obligația respectării recomandărilor;

| — | declararea intereselor financiare în ceea ce privește pescuitul pentru șefii de delegații la ORGP, în cazul în care acestea ar putea conduce la un conflict de interese; |
| --- | --- |

—

declararea intereselor financiare în ceea ce privește pescuitul pentru șefii de delegații la ORGP, în cazul în care acestea ar putea conduce la un conflict de interese;

| 38. | solicită o extindere rapidă a rețelei de ORGP pentru a cuprinde toate zonele de pescuit din marea liberă, fie prin crearea de noi ORGP, fie prin extinderea mandatului celor deja existente; consideră că, având în vedere dimensiunea globală a pescuitului INN, este necesară o cooperare puternic consolidată între ORGP în ceea ce privește schimbul de informații și sancțiunile împotriva navelor și părților contractante la convenție; |
| --- | --- |

38.

solicită o extindere rapidă a rețelei de ORGP pentru a cuprinde toate zonele de pescuit din marea liberă, fie prin crearea de noi ORGP, fie prin extinderea mandatului celor deja existente; consideră că, având în vedere dimensiunea globală a pescuitului INN, este necesară o cooperare puternic consolidată între ORGP în ceea ce privește schimbul de informații și sancțiunile împotriva navelor și părților contractante la convenție;

| 39. | consideră că dreptul de a pescui în marea liberă trebuie, în măsura în care acest lucru este posibil în conformitate cu dreptul internațional, să fie condiționat de aderarea statului la organismele internaționale relevante și de aplicarea pe deplin a tuturor măsurilor de gestionare pe care acestea le adoptă; |
| --- | --- |

39.

consideră că dreptul de a pescui în marea liberă trebuie, în măsura în care acest lucru este posibil în conformitate cu dreptul internațional, să fie condiționat de aderarea statului la organismele internaționale relevante și de aplicarea pe deplin a tuturor măsurilor de gestionare pe care acestea le adoptă;

| 40. | constată că FAO este principala sursă de expertiză științifică și recomandări în momentul examinării problemelor globale de pescuit și acvacultură, ca urmare a faptului că dezvoltarea și gestionarea pescuitului sunt mai bine integrate în conservarea biodiversității și protecția mediului; |
| --- | --- |

40.

constată că FAO este principala sursă de expertiză științifică și recomandări în momentul examinării problemelor globale de pescuit și acvacultură, ca urmare a faptului că dezvoltarea și gestionarea pescuitului sunt mai bine integrate în conservarea biodiversității și protecția mediului;

| 41. | sprijină pe deplin actuala inițiativă a FAO de a crea un registru mondial al navelor de pescuit, al navelor de transport refrigerat și al navelor de aprovizionare, care să aibă un caracter obligatoriu și să includă navele mai mari de 10 GT, în cel mai scurt timp; |
| --- | --- |

41.

sprijină pe deplin actuala inițiativă a FAO de a crea un registru mondial al navelor de pescuit, al navelor de transport refrigerat și al navelor de aprovizionare, care să aibă un caracter obligatoriu și să includă navele mai mari de 10 GT, în cel mai scurt timp;

| 42. | încurajează crearea rapidă a unui sistem de evaluare a performanțelor statului de pavilion, acesta fiind în curs de elaborare în cadrul FAO, ca o modalitate de a exercita presiune asupra statelor care nu își îndeplinesc obligațiile juridice internaționale; solicită găsirea unui mecanism eficient pentru sancționarea statelor care nu se asigură că navele aflate sub pavilionul lor nu sprijină și nu se implică în pescuitul INN și respectă toate dispozițiile legislative relevante; invită statele membre să pună în aplicare în mod corect și transparent instrumentele de piață pentru a pune capăt pescuitului ilegal, fără a discrimina alte țări; sprijină decizia FAO de a organiza consultări la nivel internațional cu privire la performanța statelor de pavilion în ceea ce privește obligațiile lor în temeiul dreptului internațional; |
| --- | --- |

42.

încurajează crearea rapidă a unui sistem de evaluare a performanțelor statului de pavilion, acesta fiind în curs de elaborare în cadrul FAO, ca o modalitate de a exercita presiune asupra statelor care nu își îndeplinesc obligațiile juridice internaționale; solicită găsirea unui mecanism eficient pentru sancționarea statelor care nu se asigură că navele aflate sub pavilionul lor nu sprijină și nu se implică în pescuitul INN și respectă toate dispozițiile legislative relevante; invită statele membre să pună în aplicare în mod corect și transparent instrumentele de piață pentru a pune capăt pescuitului ilegal, fără a discrimina alte țări; sprijină decizia FAO de a organiza consultări la nivel internațional cu privire la performanța statelor de pavilion în ceea ce privește obligațiile lor în temeiul dreptului internațional;

| 43. | solicită adoptarea de urgență a unor măsuri pentru a pune capăt utilizării „pavilioanelor de conveniență”, practică ce permite navelor de pescuit să desfășoare activități ilegale cu impunitate, cu mari costuri pentru ecosistemul marin, pentru rezervele de pește, pentru comunitățile de coastă, pentru securitatea alimentară, îndeosebi în țările în curs de dezvoltare, și pentru industria pescuitului legitimă, care respectă legea; |
| --- | --- |

43.

solicită adoptarea de urgență a unor măsuri pentru a pune capăt utilizării „pavilioanelor de conveniență”, practică ce permite navelor de pescuit să desfășoare activități ilegale cu impunitate, cu mari costuri pentru ecosistemul marin, pentru rezervele de pește, pentru comunitățile de coastă, pentru securitatea alimentară, îndeosebi în țările în curs de dezvoltare, și pentru industria pescuitului legitimă, care respectă legea;

| 44. | subliniază necesitatea de a asigura că interesele UE nu sunt implicate în astfel de forme de piraterie în domeniul pescuitului și invită, prin urmare, statele membre să se asigure că cetățenii lor nu sprijină și nu sunt implicați în pescuitul INN; |
| --- | --- |

44.

subliniază necesitatea de a asigura că interesele UE nu sunt implicate în astfel de forme de piraterie în domeniul pescuitului și invită, prin urmare, statele membre să se asigure că cetățenii lor nu sprijină și nu sunt implicați în pescuitul INN;

| 45. | sprijină eforturile Comisiei de a institui un registru public în care să fie consemnată identitatea proprietarilor de nave a căror participare la pescuitul INN a fost dovedită; consideră că registrul ar trebui să fie compatibil cu cel gestionat de Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului din Vigo; |
| --- | --- |

45.

sprijină eforturile Comisiei de a institui un registru public în care să fie consemnată identitatea proprietarilor de nave a căror participare la pescuitul INN a fost dovedită; consideră că registrul ar trebui să fie compatibil cu cel gestionat de Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului din Vigo;

| 46. | consideră că trebuie efectuate fără întârziere evaluări independente ale performanțelor statelor de pavilion și ale ORGP de către o organizație din sistemul ONU; |
| --- | --- |

46.

consideră că trebuie efectuate fără întârziere evaluări independente ale performanțelor statelor de pavilion și ale ORGP de către o organizație din sistemul ONU;

| 47. | recunoaște lipsa de cooperare internațională în gestionarea impactului negativ al activităților umane altele decât pescuitul care afectează mediul marin și invită Comisia să susțină crearea unui organism mondial pentru umplerea acestei lacune, eventual sub auspiciile ONU; |
| --- | --- |

47.

recunoaște lipsa de cooperare internațională în gestionarea impactului negativ al activităților umane altele decât pescuitul care afectează mediul marin și invită Comisia să susțină crearea unui organism mondial pentru umplerea acestei lacune, eventual sub auspiciile ONU;

| 48. | subliniază că conceptul de responsabilitate a statului de comercializare trebuie elaborat mai în detaliu, ca mijloc de închidere a piețelor pentru produsele care provin din pescuitul INN; consideră că UE trebuie să abordeze în mod urgent împreună alte state de comercializare importante, inclusiv, dar nu exclusiv, SUA, Japonia și China, problema colaborării și a elaborării în cel mai scurt timp a unor instrumente juridice internaționale care ar putea stopa, urmări penal și sancționa comercializarea produselor de pescuit INN, în conformitate cu normele Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și în cadrul sistemului ONU; |
| --- | --- |

48.

subliniază că conceptul de responsabilitate a statului de comercializare trebuie elaborat mai în detaliu, ca mijloc de închidere a piețelor pentru produsele care provin din pescuitul INN; consideră că UE trebuie să abordeze în mod urgent împreună alte state de comercializare importante, inclusiv, dar nu exclusiv, SUA, Japonia și China, problema colaborării și a elaborării în cel mai scurt timp a unor instrumente juridice internaționale care ar putea stopa, urmări penal și sancționa comercializarea produselor de pescuit INN, în conformitate cu normele Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și în cadrul sistemului ONU;

| 49. | subliniază că menținerea și dezvoltarea industriei europene a pescuitului depinde într-o anumită măsură de monitorizarea strictă a activităților INN în cazul produselor pescărești comercializate pe piața europeană și mondială; subliniază importanța acestui sector pentru amenajarea teritorială, siguranța alimentară, menținerea locurilor de muncă și conservarea resurselor în apele UE; |
| --- | --- |

49.

subliniază că menținerea și dezvoltarea industriei europene a pescuitului depinde într-o anumită măsură de monitorizarea strictă a activităților INN în cazul produselor pescărești comercializate pe piața europeană și mondială; subliniază importanța acestui sector pentru amenajarea teritorială, siguranța alimentară, menținerea locurilor de muncă și conservarea resurselor în apele UE;

| 50. | consideră că Uniunea Europeană dispune deja de instrumentele necesare pentru a descuraja pescuitul ilegal și este convins că, fiind una dintre cele mai mari piețe de pește din lume, dacă le-ar utiliza în mod corespunzător, efectul disuasiv s-ar face simțit, fără îndoială, și în practică; solicită, prin urmare, să nu se acorde sau să fie retrase certificatele de export către Uniunea Europeană acelor state sau părți contractante care nu colaborează cu ORGP pentru stabilirea unor instrumente precum sistemele de documentare a capturilor sau măsurile statului portului; |
| --- | --- |

50.

consideră că Uniunea Europeană dispune deja de instrumentele necesare pentru a descuraja pescuitul ilegal și este convins că, fiind una dintre cele mai mari piețe de pește din lume, dacă le-ar utiliza în mod corespunzător, efectul disuasiv s-ar face simțit, fără îndoială, și în practică; solicită, prin urmare, să nu se acorde sau să fie retrase certificatele de export către Uniunea Europeană acelor state sau părți contractante care nu colaborează cu ORGP pentru stabilirea unor instrumente precum sistemele de documentare a capturilor sau măsurile statului portului;

| 51. | subliniază că una dintre principalele arme în lupta împotriva pescuitului INN este comerțul; regretă, prin urmare, încă o dată, lipsa de coordonare între DG MARE și DG TRADE, întrucât în timp ce prima își fixează tot mai multe obiective pentru combaterea pescuitului INN, obiectivul exclusiv al celei de a doua pare a fi acela de a deschide tot mai mult piețele UE către importuri, indiferent de originea acestora și de garanțiile referitoare la control, acordând preferințe tarifare și derogări de la regulile de origine, care au ca efect doar punerea piețelor europene la dispoziția unor flote și țări identificate ca fiind cel puțin tolerante față de pescuitul INN; |
| --- | --- |

51.

subliniază că una dintre principalele arme în lupta împotriva pescuitului INN este comerțul; regretă, prin urmare, încă o dată, lipsa de coordonare între DG MARE și DG TRADE, întrucât în timp ce prima își fixează tot mai multe obiective pentru combaterea pescuitului INN, obiectivul exclusiv al celei de a doua pare a fi acela de a deschide tot mai mult piețele UE către importuri, indiferent de originea acestora și de garanțiile referitoare la control, acordând preferințe tarifare și derogări de la regulile de origine, care au ca efect doar punerea piețelor europene la dispoziția unor flote și țări identificate ca fiind cel puțin tolerante față de pescuitul INN;

| 52. | consideră că, în acest context, piața și în special importatorii ar trebui să dea socoteală din ce în ce mai mult pentru acțiunile lor, întrucât piața este probabil principala cauză a pescuitului INN; |
| --- | --- |

52.

consideră că, în acest context, piața și în special importatorii ar trebui să dea socoteală din ce în ce mai mult pentru acțiunile lor, întrucât piața este probabil principala cauză a pescuitului INN;

| 53. | subliniază importanța dreptului consumatorului de a avea întotdeauna certitudinea că produsul cumpărat a fost pescuit în mod legal; |
| --- | --- |

53.

subliniază importanța dreptului consumatorului de a avea întotdeauna certitudinea că produsul cumpărat a fost pescuit în mod legal;

| 54. | invită atât Comisia, cât și statele membre, să își îmbunătățească nivelul de informare a consumatorilor în privința diverselor sisteme de etichetare, de exemplu sistemul Marine Stewardship Council - MSC (Consiliul pentru buna gestionare maritimă), care creează transparență și acordă consumatorului garanția achiziționării de pește sustenabil și debarcat în mod legal; |
| --- | --- |

54.

invită atât Comisia, cât și statele membre, să își îmbunătățească nivelul de informare a consumatorilor în privința diverselor sisteme de etichetare, de exemplu sistemul Marine Stewardship Council - MSC (Consiliul pentru buna gestionare maritimă), care creează transparență și acordă consumatorului garanția achiziționării de pește sustenabil și debarcat în mod legal;

| 55. | sprijină pe deplin noile orientări adoptate în cadrul reuniunii Comisiei FAO pentru pescuit (COFI) din februarie 2011, care au ca scop armonizarea sistemului de etichetare a produselor pescărești, în vederea combaterii pescuitului ilegal; consideră că printre caracteristicile indicate pe etichetă trebuie să existe mențiuni clare privind denumirea științifică și comercială a peștelui, tipul de pescuit și în special zona de origine; |
| --- | --- |

55.

sprijină pe deplin noile orientări adoptate în cadrul reuniunii Comisiei FAO pentru pescuit (COFI) din februarie 2011, care au ca scop armonizarea sistemului de etichetare a produselor pescărești, în vederea combaterii pescuitului ilegal; consideră că printre caracteristicile indicate pe etichetă trebuie să existe mențiuni clare privind denumirea științifică și comercială a peștelui, tipul de pescuit și în special zona de origine;

| 56. | încurajează Comisia urmărească dezvoltarea unui sistem mondial de documentare a capturilor; |
| --- | --- |

56.

încurajează Comisia urmărească dezvoltarea unui sistem mondial de documentare a capturilor;

| 57. | invită Comisia și statele membre să susțină dezvoltarea și utilizarea unor tehnici care să asigure trasabilitatea integrală și efectivă a produselor pescărești de-a lungul lanțului de aprovizionare, inclusiv urmărirea prin satelit a navelor de pescuit și a navelor auxiliare și etichetele electronice pentru urmărirea peștilor, precum și înființarea unor baze de date internaționale de ADN și alte baze de date genetice pentru pește, pentru identificarea produselor pescărești și a originii lor geografice, astfel cum se precizează în raportul Centrului comun de cercetare (JRC) al Comisiei, intitulat „Descurajarea activităților ilegale din sectorul pescuitului – genetică, genomică, chimie și criminalistică pentru a lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și pentru a sprijini trasabilitatea produselor din pește”; |
| --- | --- |

57.

invită Comisia și statele membre să susțină dezvoltarea și utilizarea unor tehnici care să asigure trasabilitatea integrală și efectivă a produselor pescărești de-a lungul lanțului de aprovizionare, inclusiv urmărirea prin satelit a navelor de pescuit și a navelor auxiliare și etichetele electronice pentru urmărirea peștilor, precum și înființarea unor baze de date internaționale de ADN și alte baze de date genetice pentru pește, pentru identificarea produselor pescărești și a originii lor geografice, astfel cum se precizează în raportul Centrului comun de cercetare (JRC) al Comisiei, intitulat „Descurajarea activităților ilegale din sectorul pescuitului – genetică, genomică, chimie și criminalistică pentru a lupta împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și pentru a sprijini trasabilitatea produselor din pește”;

| 58. | invită Comisia și Consiliul să consolideze resursele alocate luptei împotriva corupției și crimei organizate, la toate nivelurile; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia și Consiliul să consolideze resursele alocate luptei împotriva corupției și crimei organizate, la toate nivelurile;

| 59. | salută recentul raport al Oficiului ONU pentru combaterea traficului de droguri și prevenirea criminalității (UNODC) privind rolul criminalității organizate transnaționale din sectorul pescuitului, care explică modalitatea în care grupările de crimă organizată își extind influența în sectorul pescuitului, atât la nivelul activităților din aval (furnizarea de nave și de echipaj, realimentare etc.), cât și din amonte (marketing, transport); |
| --- | --- |

59.

salută recentul raport al Oficiului ONU pentru combaterea traficului de droguri și prevenirea criminalității (UNODC) privind rolul criminalității organizate transnaționale din sectorul pescuitului, care explică modalitatea în care grupările de crimă organizată își extind influența în sectorul pescuitului, atât la nivelul activităților din aval (furnizarea de nave și de echipaj, realimentare etc.), cât și din amonte (marketing, transport);

| 60. | este alarmat de utilizarea de către cei implicați în pescuitul INN a unor activități infracționale precum exploatarea și traficul de ființe umane, spălarea de bani, corupția, utilizarea de bunuri furate, evaziunea fiscală și frauda vamală, fapt care ar trebui considerat o formă de crimă organizată transnațională; subliniază nevoia unei abordări mai complete și integrate pentru combaterea pescuitului INN, inclusiv a controlului comerțului și al importurilor; |
| --- | --- |

60.

este alarmat de utilizarea de către cei implicați în pescuitul INN a unor activități infracționale precum exploatarea și traficul de ființe umane, spălarea de bani, corupția, utilizarea de bunuri furate, evaziunea fiscală și frauda vamală, fapt care ar trebui considerat o formă de crimă organizată transnațională; subliniază nevoia unei abordări mai complete și integrate pentru combaterea pescuitului INN, inclusiv a controlului comerțului și al importurilor;

| 61. | sprijină pe deplin recomandările raportului UNODC, inclusiv extinderea cooperării internaționale în domeniul anchetării activităților infracționale pe mare, sporirea transparenței activităților și proprietății navelor de pescuit și descurajarea atât a vânzării, cât și a exploatării acestora de către societăți ai căror proprietari efectivi nu pot fi identificați; |
| --- | --- |

61.

sprijină pe deplin recomandările raportului UNODC, inclusiv extinderea cooperării internaționale în domeniul anchetării activităților infracționale pe mare, sporirea transparenței activităților și proprietății navelor de pescuit și descurajarea atât a vânzării, cât și a exploatării acestora de către societăți ai căror proprietari efectivi nu pot fi identificați;

| 62. | indică faptul că Convenția ONU împotriva criminalității transnaționale organizate este unul dintre tratatele ratificate de cel mai mare număr de state, care obligă părțile contractante să coopereze între ele în ceea ce privește anchetarea, punerea sub acuzare și procedurile judiciare în cazurile de criminalitate organizată transnațională, creând astfel sinergii importante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN; |
| --- | --- |

62.

indică faptul că Convenția ONU împotriva criminalității transnaționale organizate este unul dintre tratatele ratificate de cel mai mare număr de state, care obligă părțile contractante să coopereze între ele în ceea ce privește anchetarea, punerea sub acuzare și procedurile judiciare în cazurile de criminalitate organizată transnațională, creând astfel sinergii importante în ceea ce privește combaterea pescuitului INN;

| 63. | consideră că pescuitul INN ar trebui să devină o prioritate pentru Interpol, care ar trebui să beneficieze de resurse și de competențe de anchetă pentru a monitoriza și a combate aspectele care țin de criminalitatea transnațională ale pescuitului INN; |
| --- | --- |

63.

consideră că pescuitul INN ar trebui să devină o prioritate pentru Interpol, care ar trebui să beneficieze de resurse și de competențe de anchetă pentru a monitoriza și a combate aspectele care țin de criminalitatea transnațională ale pescuitului INN;

| 64. | solicită Comisiei să examineze legea Lacey din SUA și să analizeze dacă anumite elemente ale acesteia ar putea fi utile în contextul european, îndeosebi responsabilitatea pe care o impune asupra comercianților cu amănuntul pentru legalitatea produselor pescărești; |
| --- | --- |

64.

solicită Comisiei să examineze legea Lacey din SUA și să analizeze dacă anumite elemente ale acesteia ar putea fi utile în contextul european, îndeosebi responsabilitatea pe care o impune asupra comercianților cu amănuntul pentru legalitatea produselor pescărești;

| 65. | invită Comisia să includă principiile de mai sus, dacă este cazul, în dispozițiile acordurilor sale bilaterale în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

65.

invită Comisia să includă principiile de mai sus, dacă este cazul, în dispozițiile acordurilor sale bilaterale în domeniul pescuitului;

| 66. | insistă ca UE să propună considerarea problemei guvernanței internaționale a oceanelor drept o prioritate în cadrul viitoarei reuniuni mondiale la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă, care va avea loc în Brazilia în 2012, cu ocazia celei de-a 30-a aniversări a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării; |
| --- | --- |

66.

insistă ca UE să propună considerarea problemei guvernanței internaționale a oceanelor drept o prioritate în cadrul viitoarei reuniuni mondiale la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă, care va avea loc în Brazilia în 2012, cu ocazia celei de-a 30-a aniversări a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării;

| 67. | subliniază că lupta împotriva pescuitului ilegal la scară mondială este esențială pentru dezvoltarea durabilă globală și, prin urmare, trebuie să fie inclusă în mod inevitabil și explicit în acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului, în angajamentele în domeniul politicii comerciale, printre obiectivele politicii de cooperare pentru dezvoltare și printre prioritățile politicii externe a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

67.

subliniază că lupta împotriva pescuitului ilegal la scară mondială este esențială pentru dezvoltarea durabilă globală și, prin urmare, trebuie să fie inclusă în mod inevitabil și explicit în acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului, în angajamentele în domeniul politicii comerciale, printre obiectivele politicii de cooperare pentru dezvoltare și printre prioritățile politicii externe a Uniunii Europene;

| 68. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, secretariatelor ORGP la care UE este parte contractantă și Comisiei pentru pescuit a FAO. |
| --- | --- |

68.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, secretariatelor ORGP la care UE este parte contractantă și Comisiei pentru pescuit a FAO.

---

(1)  JO C 287 E, 29.11.2007, p. 502.

(2)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

(3)  JO L 286, 29.10.2008, p. 33.

(4)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/157 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/157

---

Joi, 17 noiembrie 2011Iran – cazuri recente de încălcare a drepturilor omului

P7_TA(2011)0517

Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la Iran – cazuri recente de încălcare a drepturilor omului

2013/C 153 E/21

Parlamentul European

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran și mai cu seamă cele privind drepturile omului, în special cele din 7 septembrie 2010 și 20 ianuarie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Iran și mai cu seamă cele privind drepturile omului, în special cele din 7 septembrie 2010 și 20 ianuarie 2011,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului 16/9 de stabilire a unui mandat pentru un raportor special pentru situația drepturilor omului în Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului 16/9 de stabilire a unui mandat pentru un raportor special pentru situația drepturilor omului în Iran,

| — | având în vedere cele 123 de recomandări formulate în urma reviziei periodice universale a Consiliului pentru Drepturile Omului din februarie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele 123 de recomandări formulate în urma reviziei periodice universale a Consiliului pentru Drepturile Omului din februarie 2010,

| — | având în vedere numirea, la 17 iunie 2011, de către Președintele Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, a dlui Ahmed Shaheed, ca Raportor special al ONU pentru situația drepturilor omului în Iran și raportul intermediar din 23 septembrie 2011, prezentat de Raportorul special la cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a ONU, referitor la situația drepturilor omului în Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere numirea, la 17 iunie 2011, de către Președintele Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, a dlui Ahmed Shaheed, ca Raportor special al ONU pentru situația drepturilor omului în Iran și raportul intermediar din 23 septembrie 2011, prezentat de Raportorul special la cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a ONU, referitor la situația drepturilor omului în Iran,

| — | având în vedere Raportul din 15 septembrie 2011, prezentat de Secretarul General al ONU la cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a ONU, referitor la situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 15 septembrie 2011, prezentat de Secretarul General al ONU la cea de a 66-a sesiune a Adunării Generale a ONU, referitor la situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran,

| — | având în vedere raportul Centrului de Documentare cu privire la Drepturile Omului din Iran din 10 iunie 2011 referitor la utilizarea violului ca metodă de tortură de către autoritățile penitenciare iraniene, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Centrului de Documentare cu privire la Drepturile Omului din Iran din 10 iunie 2011 referitor la utilizarea violului ca metodă de tortură de către autoritățile penitenciare iraniene,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 15 și 26 septembrie 2011, referitoare la detenția avocatei Nasrin Sotoudeh, implicată în cauze având ca obiect drepturile omului și la arestarea unui număr de șase cineaști independenți și din 18 octombrie 2011, referitoare la sentințele pronunțate împotriva producătorului Jafar Panahi și a actriței Marzieh Vafamehr, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 15 și 26 septembrie 2011, referitoare la detenția avocatei Nasrin Sotoudeh, implicată în cauze având ca obiect drepturile omului și la arestarea unui număr de șase cineaști independenți și din 18 octombrie 2011, referitoare la sentințele pronunțate împotriva producătorului Jafar Panahi și a actriței Marzieh Vafamehr,

| — | având în vedere înăsprirea măsurilor restrictive ale UE la 10 octombrie 2011, ca răspuns la gravele încălcări ale drepturilor omului în Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere înăsprirea măsurilor restrictive ale UE la 10 octombrie 2011, ca răspuns la gravele încălcări ale drepturilor omului în Iran,

| — | având în vedere Rezoluțiile Adunării Generale a ONU 62/149 din 18 decembrie 2007 și 63/168 din 18 decembrie 2008, referitoare la un moratoriu privind utilizarea pedepsei cu moartea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile Adunării Generale a ONU 62/149 din 18 decembrie 2007 și 63/168 din 18 decembrie 2008, referitoare la un moratoriu privind utilizarea pedepsei cu moartea,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială și Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, la care Iranul a aderat fără excepție, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială și Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, la care Iranul a aderat fără excepție,

| — | având în vedere constituția Republicii Islamice Iran și, mai cu seamă, articolele 23 - 27 și 32 - 35, care prevăd libertatea de exprimare, întrunire, asociere și de practicare a propriei religii, precum și drepturile fundamentale ale persoanelor puse sub acuzare și aflate în detenție, |
| --- | --- |

—

având în vedere constituția Republicii Islamice Iran și, mai cu seamă, articolele 23 - 27 și 32 - 35, care prevăd libertatea de exprimare, întrunire, asociere și de practicare a propriei religii, precum și drepturile fundamentale ale persoanelor puse sub acuzare și aflate în detenție,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât situația actuală a drepturilor omului din Iran se caracterizează printr-un stereotip recurent de încălcări sistematice ale drepturilor fundamentale; întrucât apărătorii drepturilor omului (în special drepturile femeilor, drepturile copiilor și activiștii pentru drepturile minorităților), ziariștii, bloggerii, artiștii, liderii studenților, avocații, sindicaliștii și ecologiștii continuă să trăiască supuși fiind unor puternice presiuni și cu teama constantă de a fi arestați; |
| --- | --- |

A.

întrucât situația actuală a drepturilor omului din Iran se caracterizează printr-un stereotip recurent de încălcări sistematice ale drepturilor fundamentale; întrucât apărătorii drepturilor omului (în special drepturile femeilor, drepturile copiilor și activiștii pentru drepturile minorităților), ziariștii, bloggerii, artiștii, liderii studenților, avocații, sindicaliștii și ecologiștii continuă să trăiască supuși fiind unor puternice presiuni și cu teama constantă de a fi arestați;

| B. | întrucât chestiunile cele mai urgente sunt legate de deficitele acumulate în ceea de privește administrarea justiției, practicile care ajung până la tortură sau la tratamente crude ori degradante aplicate deținuților, printre care violul, tratamentul inechitabil aplicat femeilor, persecutarea minorităților religioase sau etnice și absența drepturilor civile și politice, în special hărțuirea și intimidarea apărătorilor drepturilor omului, a avocaților și a reprezentanților societății civile; |
| --- | --- |

B.

întrucât chestiunile cele mai urgente sunt legate de deficitele acumulate în ceea de privește administrarea justiției, practicile care ajung până la tortură sau la tratamente crude ori degradante aplicate deținuților, printre care violul, tratamentul inechitabil aplicat femeilor, persecutarea minorităților religioase sau etnice și absența drepturilor civile și politice, în special hărțuirea și intimidarea apărătorilor drepturilor omului, a avocaților și a reprezentanților societății civile;

| C. | întrucât numărul execuțiilor din Iran din prima jumătate a anului 2011 plasează țara pe locul întâi în lume în ceea ce privește aplicarea per capita a pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

C.

întrucât numărul execuțiilor din Iran din prima jumătate a anului 2011 plasează țara pe locul întâi în lume în ceea ce privește aplicarea per capita a pedepsei cu moartea;

| D. | întrucât, în pofida faptului că este semnatară a PIDCP și că, oficial, interzice executarea persoanelor cu vârsta sub 18 ani, în conformitate cu unele rapoarte, Iranul execută mai mulți delincvenți minori decât orice altă țară; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în pofida faptului că este semnatară a PIDCP și că, oficial, interzice executarea persoanelor cu vârsta sub 18 ani, în conformitate cu unele rapoarte, Iranul execută mai mulți delincvenți minori decât orice altă țară;

| E. | întrucât autoritățile iraniene nu și-au respectat, până în prezent, obligațiile față de ONU și au refuzat să coopereze cu Raportorul special; întrucât în raportul intermediar se vorbește despre un „stereotip de încălcări sistematice” și o campanie „intensificată” de abuzuri, se trage un semnal de alarmă cu privire la utilizarea în creștere a pedepsei cu moartea în cazul unor delicte minore și în lipsa vreunui proces și se indică faptul că, până în prezent, în anul 2011 au avut loc cel puțin 200 de execuții oficiale și 146 de execuții secrete în orașul Mashad din estul Iranului; întrucât, în 2010, în Iran au fost executate în secret peste 300 de persoane; |
| --- | --- |

E.

întrucât autoritățile iraniene nu și-au respectat, până în prezent, obligațiile față de ONU și au refuzat să coopereze cu Raportorul special; întrucât în raportul intermediar se vorbește despre un „stereotip de încălcări sistematice” și o campanie „intensificată” de abuzuri, se trage un semnal de alarmă cu privire la utilizarea în creștere a pedepsei cu moartea în cazul unor delicte minore și în lipsa vreunui proces și se indică faptul că, până în prezent, în anul 2011 au avut loc cel puțin 200 de execuții oficiale și 146 de execuții secrete în orașul Mashad din estul Iranului; întrucât, în 2010, în Iran au fost executate în secret peste 300 de persoane;

| F. | întrucât rudele iranienilor aflați în închisori sau în curs de a fi judecați sunt, și ele, arestate, interogate și hărțuite, în afara Iranului și în UE; întrucât mii de iranieni au fugit din țară, refugiindu-se în țările vecine; |
| --- | --- |

F.

întrucât rudele iranienilor aflați în închisori sau în curs de a fi judecați sunt, și ele, arestate, interogate și hărțuite, în afara Iranului și în UE; întrucât mii de iranieni au fugit din țară, refugiindu-se în țările vecine;

| G. | întrucât, de la 14 februarie 2011, liderii opoziției, Mir Hossein Mousavi și Mehdi Karroubi, au fost plasați ilegal sub arest la domiciliu și ținuți arbitrar în izolare; întrucât acești lideri, împreună cu soțiile lor, active politic, au fost forțați să dispară, pe anumite perioade, în locuri necunoscute, fără niciun contact cu prietenii sau cu rudele, timp în care s-au confruntat cu grave riscuri de a fi supuși torturii; |
| --- | --- |

G.

întrucât, de la 14 februarie 2011, liderii opoziției, Mir Hossein Mousavi și Mehdi Karroubi, au fost plasați ilegal sub arest la domiciliu și ținuți arbitrar în izolare; întrucât acești lideri, împreună cu soțiile lor, active politic, au fost forțați să dispară, pe anumite perioade, în locuri necunoscute, fără niciun contact cu prietenii sau cu rudele, timp în care s-au confruntat cu grave riscuri de a fi supuși torturii;

| H. | întrucât, în februarie și martie 2011, au fost arestate sute de persoane și cel puțin trei oameni au murit atunci când mii de demonstranți au ieșit în stradă sprijinind mișcările pro-democratice din țările arabe învecinate și protestând împotriva detenției liderilor opoziției, Mir Hossein Mousavi și Mehdi Karroubi; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în februarie și martie 2011, au fost arestate sute de persoane și cel puțin trei oameni au murit atunci când mii de demonstranți au ieșit în stradă sprijinind mișcările pro-democratice din țările arabe învecinate și protestând împotriva detenției liderilor opoziției, Mir Hossein Mousavi și Mehdi Karroubi;

| I. | întrucât, în aprilie 2011, forțele de securitate au ucis mai multe zeci de protestatari, în majoritate etnici arabi, și au arestat alte zeci de persoane în provincia sud-vestică Khuzestan și întrucât zeci de persoane au fost arestate și rănite în cursul protestelor ecologice împotriva secării lacului Urmia, care au avut loc în provincia vestică Azerbaidjan; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în aprilie 2011, forțele de securitate au ucis mai multe zeci de protestatari, în majoritate etnici arabi, și au arestat alte zeci de persoane în provincia sud-vestică Khuzestan și întrucât zeci de persoane au fost arestate și rănite în cursul protestelor ecologice împotriva secării lacului Urmia, care au avut loc în provincia vestică Azerbaidjan;

| J. | întrucât presiunile exercitate asupra minorităților religioase, mai cu seamă asupra credincioșilor Baha’i, a învățaților șiiți convertiți și dizidenți continuă să crească; întrucât credincioșii Baha’i, în pofida faptului că alcătuiesc cea mai mare minoritate religioasă nemusulmană, suferă grave discriminări, inclusiv refuzul accesului la educație; întrucât procesele intentate împotriva celor șapte lideri întemnițați ai acestora sunt în curs de desfășurare și peste 100 de membri ai comunității continuă să se afle în arest; întrucât există rapoarte conform cărora, în prima jumătate a anului 2011, au fost arestați cel puțin 207 creștini; întrucât musulmanii sunniți continuă să se confrunte cu discriminări, atât de natură juridică, cât și practică, fiind împiedicați să-și exercite pe deplin drepturile sau să-și practice religia; întrucât este în curs o campanie de defăimare, sprijinită de stat, îndreptată împotriva credincioșilor (șiiți) Nematullahi Sufis, în cadrul căreia toate formele de misticism sunt calificate drept satanice, iar sufiții sunt persecutați, cel mai ilustrativ exemplu fiind atacul armat din Kavar, din septembrie 2011, în cursul căruia o persoană a fost ucisă și altele rănite grav; |
| --- | --- |

J.

întrucât presiunile exercitate asupra minorităților religioase, mai cu seamă asupra credincioșilor Baha’i, a învățaților șiiți convertiți și dizidenți continuă să crească; întrucât credincioșii Baha’i, în pofida faptului că alcătuiesc cea mai mare minoritate religioasă nemusulmană, suferă grave discriminări, inclusiv refuzul accesului la educație; întrucât procesele intentate împotriva celor șapte lideri întemnițați ai acestora sunt în curs de desfășurare și peste 100 de membri ai comunității continuă să se afle în arest; întrucât există rapoarte conform cărora, în prima jumătate a anului 2011, au fost arestați cel puțin 207 creștini; întrucât musulmanii sunniți continuă să se confrunte cu discriminări, atât de natură juridică, cât și practică, fiind împiedicați să-și exercite pe deplin drepturile sau să-și practice religia; întrucât este în curs o campanie de defăimare, sprijinită de stat, îndreptată împotriva credincioșilor (șiiți) Nematullahi Sufis, în cadrul căreia toate formele de misticism sunt calificate drept satanice, iar sufiții sunt persecutați, cel mai ilustrativ exemplu fiind atacul armat din Kavar, din septembrie 2011, în cursul căruia o persoană a fost ucisă și altele rănite grav;

| K. | întrucât persoanele care s-au convertit la o altă religie decât islamul au fost arestate; întrucât articolul 225 din proiectul de cod penal încearcă să impună obligativitatea pedepsei cu moartea în cazul bărbaților condamnați pentru apostazie; întrucât pastorul protestant Yousef Nadarkhani se confruntă încă cu amenințarea de a fi executat pentru apostazie; |
| --- | --- |

K.

întrucât persoanele care s-au convertit la o altă religie decât islamul au fost arestate; întrucât articolul 225 din proiectul de cod penal încearcă să impună obligativitatea pedepsei cu moartea în cazul bărbaților condamnați pentru apostazie; întrucât pastorul protestant Yousef Nadarkhani se confruntă încă cu amenințarea de a fi executat pentru apostazie;

| L. | întrucât Garda Revoluționară Iraniană, serviciile secrete și miliția Basij joacă un rol activ în ceea ce privește represiunile grave și brutale din Iran; |
| --- | --- |

L.

întrucât Garda Revoluționară Iraniană, serviciile secrete și miliția Basij joacă un rol activ în ceea ce privește represiunile grave și brutale din Iran;

| M. | întrucât membrii comunităților de lesbiene, homosexuali, bisexuali și transsexuali se confruntă cu hărțuiri, persecuții, pedepse crude și chiar pedepse capitale; întrucât aceste persoane se confruntă cu discriminări pe motiv de orientare sexuală, inclusiv în ceea ce privește angajarea, obținerea unei locuințe, educația și îngrijirea sănătății, precum și cu excluderea socială; |
| --- | --- |

M.

întrucât membrii comunităților de lesbiene, homosexuali, bisexuali și transsexuali se confruntă cu hărțuiri, persecuții, pedepse crude și chiar pedepse capitale; întrucât aceste persoane se confruntă cu discriminări pe motiv de orientare sexuală, inclusiv în ceea ce privește angajarea, obținerea unei locuințe, educația și îngrijirea sănătății, precum și cu excluderea socială;

| N. | întrucât pedepsele cu închisoarea aplicate studenților activiști proeminenți Bahareh Hedayat, Mahdieh Golroo și Majid Tavakoli au fost majorate, fiecare, cu câte șase luni, după ce aceștia au fost învinuiți de „propagandă împotriva regimului”; întrucât, la 15 septembrie 2011, activistei politice și doctorandei Somayeh Tohidlou i-au fost aplicate 50 de lovituri de bici, după ce a executat o pedeapsă de un an în închisoarea Evin; întrucât dna Tohidlou a executat deja o pedeapsă cu închisoarea timp de 70 de zile; întrucât atât pedepsele cu închisoarea, cât și cele 50 de lovituri de bici au fost aplicate pentru blogging și alte activități desfășurate pe internet; întrucât, la 9 octombrie 2011, studentului activist Payman Aref i-au fost aplicate 74 de lovituri de bici înainte de a fi eliberat din închisoare, fiind acuzat că l-a insultat pe Președintele iranian; |
| --- | --- |

N.

întrucât pedepsele cu închisoarea aplicate studenților activiști proeminenți Bahareh Hedayat, Mahdieh Golroo și Majid Tavakoli au fost majorate, fiecare, cu câte șase luni, după ce aceștia au fost învinuiți de „propagandă împotriva regimului”; întrucât, la 15 septembrie 2011, activistei politice și doctorandei Somayeh Tohidlou i-au fost aplicate 50 de lovituri de bici, după ce a executat o pedeapsă de un an în închisoarea Evin; întrucât dna Tohidlou a executat deja o pedeapsă cu închisoarea timp de 70 de zile; întrucât atât pedepsele cu închisoarea, cât și cele 50 de lovituri de bici au fost aplicate pentru blogging și alte activități desfășurate pe internet; întrucât, la 9 octombrie 2011, studentului activist Payman Aref i-au fost aplicate 74 de lovituri de bici înainte de a fi eliberat din închisoare, fiind acuzat că l-a insultat pe Președintele iranian;

| O. | întrucât cunoscutul cineast Jafar Panahi a fost condamnat la o sentință de șase ani închisoare, confirmată după procedura de apel; întrucât cunoscuta actriță Marzieh Vafamehr a fost condamnată la o sentință de un an închisoare și 90 de lovituri de bici, după ce a jucat într-un film ce ilustra condițiile dificile de trai ale artiștilor în Iran; întrucât, la 17 septembrie 2011, autoritățile iraniene au reținut șase producători de filme documentare, Mohsen Shahrnazdar, Hadi Afarideh, Katayoun Shahabi, Naser Safarian, Shahnam Bazdar și Mojtaba Mir Tahmaseb, acuzați de colaborare cu Serviciul persan al BBC și de spionaj în slujba respectivului organ de presă; |
| --- | --- |

O.

întrucât cunoscutul cineast Jafar Panahi a fost condamnat la o sentință de șase ani închisoare, confirmată după procedura de apel; întrucât cunoscuta actriță Marzieh Vafamehr a fost condamnată la o sentință de un an închisoare și 90 de lovituri de bici, după ce a jucat într-un film ce ilustra condițiile dificile de trai ale artiștilor în Iran; întrucât, la 17 septembrie 2011, autoritățile iraniene au reținut șase producători de filme documentare, Mohsen Shahrnazdar, Hadi Afarideh, Katayoun Shahabi, Naser Safarian, Shahnam Bazdar și Mojtaba Mir Tahmaseb, acuzați de colaborare cu Serviciul persan al BBC și de spionaj în slujba respectivului organ de presă;

| P. | întrucât, din 2009, zeci de avocați au fost arestați pentru exercitarea profesiei lor, inclusiv Nasrin Soutoudeh, Mohammad Seifzadeh, Houtan Kian și Abdolfattah Soltani; întrucât laureatul la Premiul Nobel pentru pace, Shirin Ebadi, a fost pur și simplu constrâns la exil, după ce autoritățile au închis Centrul pentru apărătorii drepturilor omului pe care îl conducea, și întrucât avocații care preiau cazuri de apărare a deținuților politici și a „prizonierilor de conștiință” se confruntă cu riscuri importante la adresa persoanei lor; |
| --- | --- |

P.

întrucât, din 2009, zeci de avocați au fost arestați pentru exercitarea profesiei lor, inclusiv Nasrin Soutoudeh, Mohammad Seifzadeh, Houtan Kian și Abdolfattah Soltani; întrucât laureatul la Premiul Nobel pentru pace, Shirin Ebadi, a fost pur și simplu constrâns la exil, după ce autoritățile au închis Centrul pentru apărătorii drepturilor omului pe care îl conducea, și întrucât avocații care preiau cazuri de apărare a deținuților politici și a „prizonierilor de conștiință” se confruntă cu riscuri importante la adresa persoanei lor;

| Q. | întrucât autoritățile iraniene au anunțat că lucrează la o versiune de internet paralelă, menită să înlocuiască, în ultimă instanță, rețeaua mondială actuală, noua versiune fiind conformă cu preceptele islamice și descrisă drept rețea de tip „halal“; întrucât aceasta ar permite controlul absolut al autorităților iraniene asupra oricărui trafic și conținut de date, încălcând astfel în mod grav libertatea de exprimare și îngrădind accesul la rețelele de informații și comunicații; |
| --- | --- |

Q.

întrucât autoritățile iraniene au anunțat că lucrează la o versiune de internet paralelă, menită să înlocuiască, în ultimă instanță, rețeaua mondială actuală, noua versiune fiind conformă cu preceptele islamice și descrisă drept rețea de tip „halal“; întrucât aceasta ar permite controlul absolut al autorităților iraniene asupra oricărui trafic și conținut de date, încălcând astfel în mod grav libertatea de exprimare și îngrădind accesul la rețelele de informații și comunicații;

| R. | întrucât s-a semnalat pe scară largă că întreprinderi din UE (sau cu sediul în UE) au furnizat autorităților iraniene asistență tehnică și tehnologii individualizate, ce au fost utilizate pentru depistarea și urmărirea (online) a militanților pentru drepturile omului și a activiștilor din domeniu, fiind esențiale în cazuri de încălcare a drepturilor omului, |
| --- | --- |

R.

întrucât s-a semnalat pe scară largă că întreprinderi din UE (sau cu sediul în UE) au furnizat autorităților iraniene asistență tehnică și tehnologii individualizate, ce au fost utilizate pentru depistarea și urmărirea (online) a militanților pentru drepturile omului și a activiștilor din domeniu, fiind esențiale în cazuri de încălcare a drepturilor omului,

| 1. | își manifestă îngrijorarea gravă cu privire la situația în permanentă deteriorare a drepturilor omului din Iran, numărul în creștere de deținuți politici, numărul în continuare ridicat de execuții, inclusiv execuții de minori, tortura larg practicată, procesele nedrepte și sumele exorbitante solicitate drept cauțiune și restricțiile severe la libertatea de informare, de expresie, de întrunire, de educație, de mișcare și la libertatea convingerilor; |
| --- | --- |

1.

își manifestă îngrijorarea gravă cu privire la situația în permanentă deteriorare a drepturilor omului din Iran, numărul în creștere de deținuți politici, numărul în continuare ridicat de execuții, inclusiv execuții de minori, tortura larg practicată, procesele nedrepte și sumele exorbitante solicitate drept cauțiune și restricțiile severe la libertatea de informare, de expresie, de întrunire, de educație, de mișcare și la libertatea convingerilor;

| 2. | omagiază curajul tuturor cetățenilor iranieni care apără activ libertățile fundamentale, drepturile omului și principiile democratice și care doresc să trăiască într-o societate liberă de represiune și intimidare; |
| --- | --- |

2.

omagiază curajul tuturor cetățenilor iranieni care apără activ libertățile fundamentale, drepturile omului și principiile democratice și care doresc să trăiască într-o societate liberă de represiune și intimidare;

| 3. | condamnă cu strășnicie aplicarea pedepsei cu moartea în Iran și solicită autorităților iraniene, în conformitate cu Rezoluțiile Adunării Generale ale ONU 62/149 și 63/138, să instituie un moratoriu asupra execuțiilor, în așteptarea abolirii pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

3.

condamnă cu strășnicie aplicarea pedepsei cu moartea în Iran și solicită autorităților iraniene, în conformitate cu Rezoluțiile Adunării Generale ale ONU 62/149 și 63/138, să instituie un moratoriu asupra execuțiilor, în așteptarea abolirii pedepsei cu moartea;

| 4. | solicită modificarea codului penal iranian în sensul interzicerii aplicării de pedepse corporale de către autoritățile judiciare și administrative; reamintește că aplicarea de pedepse corporale, asimilabilă torturii, este incompatibilă cu articolul 7 din PIDCP; condamnă ferm flagelarea studenților activiști Somayeh Tohidlou și Payman Aref; |
| --- | --- |

4.

solicită modificarea codului penal iranian în sensul interzicerii aplicării de pedepse corporale de către autoritățile judiciare și administrative; reamintește că aplicarea de pedepse corporale, asimilabilă torturii, este incompatibilă cu articolul 7 din PIDCP; condamnă ferm flagelarea studenților activiști Somayeh Tohidlou și Payman Aref;

| 5. | se declară pregătit pentru a susține aplicarea de noi sancțiuni celor responsabili de abuzuri asupra drepturilor omului; invită statele membre ale UE, membri permanenți ai Consiliului de securitate al ONU, să propună inițierea unei investigații cu privire la clasificarea crimelor comise de către autoritățile iraniene drept crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

5.

se declară pregătit pentru a susține aplicarea de noi sancțiuni celor responsabili de abuzuri asupra drepturilor omului; invită statele membre ale UE, membri permanenți ai Consiliului de securitate al ONU, să propună inițierea unei investigații cu privire la clasificarea crimelor comise de către autoritățile iraniene drept crime împotriva umanității;

| 6. | invită autoritățile iraniene să elibereze toți deținuții politici, inclusiv liderii politici Mir-Hussein Mousavi și Mehdi Karroubi, avocații pentru drepturile omului Nasrin Sotoudeh și Abdolfattah Soltani, studenții activiști Bahareh Hedayat, Abdollah Momeni, Mahdieh Golroo și Majid Tavakoli, jurnalistul Abdolreza Tajik, pastorul Yousef Nadarkhani, cineaștii Jafar Panahi și Mohammad Rasoulof și toate celelalte persoane înscrise în raportul prezentate de Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Iran, Ahmed Shaheed; |
| --- | --- |

6.

invită autoritățile iraniene să elibereze toți deținuții politici, inclusiv liderii politici Mir-Hussein Mousavi și Mehdi Karroubi, avocații pentru drepturile omului Nasrin Sotoudeh și Abdolfattah Soltani, studenții activiști Bahareh Hedayat, Abdollah Momeni, Mahdieh Golroo și Majid Tavakoli, jurnalistul Abdolreza Tajik, pastorul Yousef Nadarkhani, cineaștii Jafar Panahi și Mohammad Rasoulof și toate celelalte persoane înscrise în raportul prezentate de Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Iran, Ahmed Shaheed;

| 7. | deploră intens lipsa de corectitudine și de transparență a procesului judiciar, precum și lipsa pregătirii profesionale adecvate a persoanelor implicate în acest proces, și solicită autorităților iraniene să garanteze proceduri corecte și deschise; |
| --- | --- |

7.

deploră intens lipsa de corectitudine și de transparență a procesului judiciar, precum și lipsa pregătirii profesionale adecvate a persoanelor implicate în acest proces, și solicită autorităților iraniene să garanteze proceduri corecte și deschise;

| 8. | îndeamnă guvernul iranian să permită de îndată Raportorului special al ONU Ahmed Shaheed accesul în Iran, pentru a evalua criza actuală a drepturilor omului din această țară; constată că lipsa totală de cooperare din partea guvernului cu Raportorul special și refuzul repetat de a-i permite acestuia accesul în Iran constituie indicii clare că guvernul nu intenționează să întreprindă măsuri semnificative de îmbunătățire a situației drepturilor omului; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă guvernul iranian să permită de îndată Raportorului special al ONU Ahmed Shaheed accesul în Iran, pentru a evalua criza actuală a drepturilor omului din această țară; constată că lipsa totală de cooperare din partea guvernului cu Raportorul special și refuzul repetat de a-i permite acestuia accesul în Iran constituie indicii clare că guvernul nu intenționează să întreprindă măsuri semnificative de îmbunătățire a situației drepturilor omului;

| 9. | invită autoritățile iraniene să-și demonstreze angajamentul de a coopera deplin cu comunitatea internațională pentru îmbunătățirea situației drepturilor omului în Iran și invită guvernul iranian să-și îndeplinească toate obligațiile ce-i revin atât în temeiul dreptului internațional, cât și al convențiilor internaționale la care este parte; subliniază importanța unor alegeri libere și corecte; |
| --- | --- |

9.

invită autoritățile iraniene să-și demonstreze angajamentul de a coopera deplin cu comunitatea internațională pentru îmbunătățirea situației drepturilor omului în Iran și invită guvernul iranian să-și îndeplinească toate obligațiile ce-i revin atât în temeiul dreptului internațional, cât și al convențiilor internaționale la care este parte; subliniază importanța unor alegeri libere și corecte;

| 10. | invită autoritățile iraniene să elibereze de îndată artiștii iranieni aflați în detenție și să pună capăt persecuțiilor împotriva acestei comunități, ce iau forma detenției sau alte tipuri de hărțuire; constată că un astfel de tratament este incompatibil cu principiile internaționale ale drepturilor omului, la care Iran a aderat de bunăvoie; subliniază că dreptul la libertatea de expresie prin artă și literatură este consacrat în articolul 19 din PIDCP, la care Iranul este parte; |
| --- | --- |

10.

invită autoritățile iraniene să elibereze de îndată artiștii iranieni aflați în detenție și să pună capăt persecuțiilor împotriva acestei comunități, ce iau forma detenției sau alte tipuri de hărțuire; constată că un astfel de tratament este incompatibil cu principiile internaționale ale drepturilor omului, la care Iran a aderat de bunăvoie; subliniază că dreptul la libertatea de expresie prin artă și literatură este consacrat în articolul 19 din PIDCP, la care Iranul este parte;

| 11. | invită Iranul să ia măsuri de asigurare a respectării totale a dreptului la libertatea religioasă sau a convingerilor, asigurându-se că legislația și practicile respectă întrutotul articolul 18 din PIDCP, și subliniază că acest lucru presupune inclusiv garantarea necondiționată și deplină a dreptului universal de convertire la altă religie; |
| --- | --- |

11.

invită Iranul să ia măsuri de asigurare a respectării totale a dreptului la libertatea religioasă sau a convingerilor, asigurându-se că legislația și practicile respectă întrutotul articolul 18 din PIDCP, și subliniază că acest lucru presupune inclusiv garantarea necondiționată și deplină a dreptului universal de convertire la altă religie;

| 12. | solicită autorităților iraniene să ia de urgență măsuri pentru a se asigura că membrii comunității Baha’i sunt protejați de orice fel de discriminare, că orice încălcare a drepturilor lor este de îndată investigată și că cei dovediți responsabili sunt judecați, iar membrii respectivei comunități despăgubiți pe măsură; |
| --- | --- |

12.

solicită autorităților iraniene să ia de urgență măsuri pentru a se asigura că membrii comunității Baha’i sunt protejați de orice fel de discriminare, că orice încălcare a drepturilor lor este de îndată investigată și că cei dovediți responsabili sunt judecați, iar membrii respectivei comunități despăgubiți pe măsură;

| 13. | Condamnă Iranul pentru bruierea ilegală a semnalelor posturilor BBC Persian Service și Deutsche Welle TV transmise de sateliții Hotbird și Eutelsat W3A și cere Eutelsat să înceteze să mai furnizeze servicii posturilor iraniene de televiziune aparținând statului atâta timp cât Iranul continuă să facă uz de serviciile Eutelsat pentru a bloca programele TV independente. |
| --- | --- |

13.

Condamnă Iranul pentru bruierea ilegală a semnalelor posturilor BBC Persian Service și Deutsche Welle TV transmise de sateliții Hotbird și Eutelsat W3A și cere Eutelsat să înceteze să mai furnizeze servicii posturilor iraniene de televiziune aparținând statului atâta timp cât Iranul continuă să facă uz de serviciile Eutelsat pentru a bloca programele TV independente.

| 14. | își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea tehnologiilor (europene) de cenzurare, filtrare și supraveghere pentru a controla și a cenzura fluxurile informaționale și de comunicații și pentru a localiza cetățenii, mai ales apărătorii drepturilor omului, cum s-a întâmplat în recentul caz Creativty Software; cere companiilor europene să se ridice la înălțimea responsabilităților lor sociale, refuzând să furnizeze Iranului bunuri, tehnologii și servicii care ar putea pune în pericol drepturile civile și politice ale cetățenilor iranieni. |
| --- | --- |

14.

își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea tehnologiilor (europene) de cenzurare, filtrare și supraveghere pentru a controla și a cenzura fluxurile informaționale și de comunicații și pentru a localiza cetățenii, mai ales apărătorii drepturilor omului, cum s-a întâmplat în recentul caz Creativty Software; cere companiilor europene să se ridice la înălțimea responsabilităților lor sociale, refuzând să furnizeze Iranului bunuri, tehnologii și servicii care ar putea pune în pericol drepturile civile și politice ale cetățenilor iranieni.

| 15. | subliniază că accesul liber la informații și la mijloacele de comunicare și la accesul neîngrădit la internet (libertatea accesului la internet) au caracter universal și sunt indispensabile pentru existența democrației și a libertății de exprimare, asigurând transparență și responsabilitate, astfel cum a confirmat Consiliul ONU pentru drepturile omului la 6 mai 2011; |
| --- | --- |

15.

subliniază că accesul liber la informații și la mijloacele de comunicare și la accesul neîngrădit la internet (libertatea accesului la internet) au caracter universal și sunt indispensabile pentru existența democrației și a libertății de exprimare, asigurând transparență și responsabilitate, astfel cum a confirmat Consiliul ONU pentru drepturile omului la 6 mai 2011;

| 16. | solicită autorităților iraniene să abroge sau să modifice orice lege care permite sau ar putea conduce la discriminarea, judecarea și pedepsirea persoanelor din pricina orientării lor sexuale sau a identității lor sexuale și să asigure eliberarea imediată și necondiționată a tuturor celor reținuți strict pentru practici sexuale consimțite sau din cauza orientării lor sexuale; |
| --- | --- |

16.

solicită autorităților iraniene să abroge sau să modifice orice lege care permite sau ar putea conduce la discriminarea, judecarea și pedepsirea persoanelor din pricina orientării lor sexuale sau a identității lor sexuale și să asigure eliberarea imediată și necondiționată a tuturor celor reținuți strict pentru practici sexuale consimțite sau din cauza orientării lor sexuale;

| 17. | invită statele membre să acorde refugiu cetățenilor iranieni ce și-au părăsit țara, de exemplu prin intermediul inițiativei „Oraș-adăpost” („Shelter City”); |
| --- | --- |

17.

invită statele membre să acorde refugiu cetățenilor iranieni ce și-au părăsit țara, de exemplu prin intermediul inițiativei „Oraș-adăpost” („Shelter City”);

| 18. | invită autoritățile iraniene să accepte protestele pașnice și să acorde atenție problemelor cu care se confruntă poporul iranian; își exprimă preocuparea deosebită față de catastrofa ecologică nerezolvată din regiunea Lacului Urmia și solicită guvernului să întreprindă acțiuni hotărâtoare pentru a remedia echilibrul ecologic în regiune, esențial pentru milioane de iranieni; |
| --- | --- |

18.

invită autoritățile iraniene să accepte protestele pașnice și să acorde atenție problemelor cu care se confruntă poporul iranian; își exprimă preocuparea deosebită față de catastrofa ecologică nerezolvată din regiunea Lacului Urmia și solicită guvernului să întreprindă acțiuni hotărâtoare pentru a remedia echilibrul ecologic în regiune, esențial pentru milioane de iranieni;

| 19. | invită reprezentanții UE și pe Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să încurajeze autoritățile iraniene să reintre în dialogul privind drepturile omului; |
| --- | --- |

19.

invită reprezentanții UE și pe Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să încurajeze autoritățile iraniene să reintre în dialogul privind drepturile omului;

| 20. | îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să-și concentreze acțiunile asupra cetățenilor UE aflați în închisori iraniene și să întreprindă tot posibilul pentru a le asigura bune condiții și eliberarea; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să-și concentreze acțiunile asupra cetățenilor UE aflați în închisori iraniene și să întreprindă tot posibilul pentru a le asigura bune condiții și eliberarea;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Națiunilor Unite, Biroului Ghidului Suprem, președintelui Curții Supreme a Iranului și guvernului și parlamentului Iranului. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Națiunilor Unite, Biroului Ghidului Suprem, președintelui Curții Supreme a Iranului și guvernului și parlamentului Iranului.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/162 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/162

---

Joi, 17 noiembrie 2011Egipt - în special cazul bloggerului Alaa Abdel Fatah

P7_TA(2011)0518

Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la Egipt, în special la cazul bloggerului Alaa Abd El-Fattah

2013/C 153 E/22

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 17 februarie 2011 (1) referitoare la situația din Egipt și cea din 27 octombrie 2011 (2) referitoare la situația din Egipt și Siria, în special la situația comunităților creștine, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 17 februarie 2011 (1) referitoare la situația din Egipt și cea din 27 octombrie 2011 (2) referitoare la situația din Egipt și Siria, în special la situația comunităților creștine,

| — | având în vedere Acordul de asociere UE-Egipt și în special articolul 2 din acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere UE-Egipt și în special articolul 2 din acesta,

| — | având în vedere articolele 10, 18 și 19 din Declarația Universală a Drepturilor Omului adoptată în 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 10, 18 și 19 din Declarația Universală a Drepturilor Omului adoptată în 1948,

| — | având în vedere articolele 14 alineatul (1) și 18 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, la care Egiptul este parte semnatară, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 14 alineatul (1) și 18 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, la care Egiptul este parte semnatară,

| — | având în vedere articolele 6 și 9 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului (CEDO) din 1950, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6 și 9 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului (CEDO) din 1950,

| — | având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință,

| — | având în vedere Orientările Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere declarația din 10 octombrie 2011 a Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, cu privire la violențele din Egipt, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 10 octombrie 2011 a Înaltului Reprezentant, Catherine Ashton, cu privire la violențele din Egipt,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 21 februarie 2011, în cadrul căruia i s-a solicitat Înaltului Reprezentant Catherine Ashton să prezinte un raport cu privire la măsurile adoptate și propunerile concrete menite să consolideze în continuare acțiunile Uniunii Europene legate de promovarea și apărarea religiei și a libertății convingerilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 21 februarie 2011, în cadrul căruia i s-a solicitat Înaltului Reprezentant Catherine Ashton să prezinte un raport cu privire la măsurile adoptate și propunerile concrete menite să consolideze în continuare acțiunile Uniunii Europene legate de promovarea și apărarea religiei și a libertății convingerilor,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 10 octombrie 2011 și concluziile Consiliului European privind Egiptul din 23 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 10 octombrie 2011 și concluziile Consiliului European privind Egiptul din 23 octombrie 2011,

| — | având în vedere rapoartele sale anuale referitoare la situația drepturilor omului în lume și, în special, Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la Raportul anual 2009 privind drepturile omului în lume, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele sale anuale referitoare la situația drepturilor omului în lume și, în special, Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la Raportul anual 2009 privind drepturile omului în lume,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 30 octombrie 2011, procurorul militar a solicitat interogarea bloggerului Alaa Abd El-Fattah, ulterior ordonând arestarea preventivă a acestuia pentru 15 zile în închisoarea de apel Bab El Khalq din Cairo, după ce a fost acuzat de „incitare la violență împotriva forțelor armate”, „atacarea personalului militar și distrugerea proprietății militare” în timpul recentelor ciocniri din fața clădirii Maspero, care au început cu o manifestație pașnică pentru drepturile creștinilor copți, ce a avut loc la 9 octombrie 2011 în Cairo, în cadrul cărora cel puțin 25 de cetățeni egipteni au fost uciși și peste 300 răniți; întrucât alți 30 de civili au fost arestați în cadrul aceleiași acțiuni în instanță; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 30 octombrie 2011, procurorul militar a solicitat interogarea bloggerului Alaa Abd El-Fattah, ulterior ordonând arestarea preventivă a acestuia pentru 15 zile în închisoarea de apel Bab El Khalq din Cairo, după ce a fost acuzat de „incitare la violență împotriva forțelor armate”, „atacarea personalului militar și distrugerea proprietății militare” în timpul recentelor ciocniri din fața clădirii Maspero, care au început cu o manifestație pașnică pentru drepturile creștinilor copți, ce a avut loc la 9 octombrie 2011 în Cairo, în cadrul cărora cel puțin 25 de cetățeni egipteni au fost uciși și peste 300 răniți; întrucât alți 30 de civili au fost arestați în cadrul aceleiași acțiuni în instanță;

| B. | întrucât, la 3 noiembrie 2011, Tribunalul militar de apel a confirmat arestarea dlui Alaa Abd El-Fattah pentru o perioadă de 15 zile, după care acesta a fost transferat la închisoarea Tora, iar la 13 noiembrie arestul a fost reînnoit pentru 15 zile în așteptarea unor anchete suplimentare; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 3 noiembrie 2011, Tribunalul militar de apel a confirmat arestarea dlui Alaa Abd El-Fattah pentru o perioadă de 15 zile, după care acesta a fost transferat la închisoarea Tora, iar la 13 noiembrie arestul a fost reînnoit pentru 15 zile în așteptarea unor anchete suplimentare;

| C. | întrucât dl Alaa Abd El-Fattah a refuzat să răspundă oricărei întrebări referitoare la evenimente în fața Tribunalului militar, declarând că nu va răspunde decât în fața unui tribunal civil imparțial și afirmând că Tribunalul militar nu are legitimitatea și jurisdicția necesare pentru a interoga civili; |
| --- | --- |

C.

întrucât dl Alaa Abd El-Fattah a refuzat să răspundă oricărei întrebări referitoare la evenimente în fața Tribunalului militar, declarând că nu va răspunde decât în fața unui tribunal civil imparțial și afirmând că Tribunalul militar nu are legitimitatea și jurisdicția necesare pentru a interoga civili;

| D. | întrucât orice persoană trebuie să aibă dreptul la o audiere echitabilă și publică în fața unui tribunal competent, independent și imparțial, instituit prin lege; |
| --- | --- |

D.

întrucât orice persoană trebuie să aibă dreptul la o audiere echitabilă și publică în fața unui tribunal competent, independent și imparțial, instituit prin lege;

| E. | întrucât Alaa Abd El-Fattah a fost în prealabil arestat în timpul regimului Mubarak pentru 45 de zile în 2006, după ce a participat la un protest în sprijinul unui sistem judiciar independent; |
| --- | --- |

E.

întrucât Alaa Abd El-Fattah a fost în prealabil arestat în timpul regimului Mubarak pentru 45 de zile în 2006, după ce a participat la un protest în sprijinul unui sistem judiciar independent;

| F. | întrucât bloggerul Maikel Nabil Sanad, aflat în închisoare, își continuă greva foamei, starea sa fiind critică; întrucât, la 11 octombrie 2011, Tribunalul militar de apel a hotărât să anuleze sentința acestuia de trei ani de închisoare, ordonând rejudecarea procesului; întrucât, la 1 noiembrie 2011, la a doua audiere din cadrul acestei noi proceduri, procesul acestuia a fost amânat pentru 13 noiembrie 2011 și amânat ulterior până pe 27 noiembrie 2011, deoarece acesta a refuzat din nou să coopereze cu tribunalul militar, în temeiul opoziției sale față de judecarea civililor de către tribunalele militare; |
| --- | --- |

F.

întrucât bloggerul Maikel Nabil Sanad, aflat în închisoare, își continuă greva foamei, starea sa fiind critică; întrucât, la 11 octombrie 2011, Tribunalul militar de apel a hotărât să anuleze sentința acestuia de trei ani de închisoare, ordonând rejudecarea procesului; întrucât, la 1 noiembrie 2011, la a doua audiere din cadrul acestei noi proceduri, procesul acestuia a fost amânat pentru 13 noiembrie 2011 și amânat ulterior până pe 27 noiembrie 2011, deoarece acesta a refuzat din nou să coopereze cu tribunalul militar, în temeiul opoziției sale față de judecarea civililor de către tribunalele militare;

| G. | întrucât Egiptul trece printr-o perioadă critică a tranziției democratice și se confruntă cu provocări și dificultăți considerabile în acest proces; |
| --- | --- |

G.

întrucât Egiptul trece printr-o perioadă critică a tranziției democratice și se confruntă cu provocări și dificultăți considerabile în acest proces;

| H. | întrucât mijloacele de comunicare sociale au jucat un rol important în evenimentele din cadrul Primăverii arabe, inclusiv în Egipt; întrucât bloggerii, jurnaliștii și apărătorii drepturilor omului continuă să fie țintele hărțuirii și intimidării în Egipt; |
| --- | --- |

H.

întrucât mijloacele de comunicare sociale au jucat un rol important în evenimentele din cadrul Primăverii arabe, inclusiv în Egipt; întrucât bloggerii, jurnaliștii și apărătorii drepturilor omului continuă să fie țintele hărțuirii și intimidării în Egipt;

| I. | întrucât organizațiile din domeniul drepturilor omului au relatat că peste 12 000 de civili au fost judecați în fața tribunalelor militare în Egipt începând din martie 2011; întrucât civilii arestați în temeiul legii privind starea de urgență continuă să fie judecați în această țară în fața tribunalelor militare, care nu respectă standardele minime în ceea ce privește dreptul la apărare și la un proces echitabil; întrucât marea majoritate a ONG-urilor egiptene din domeniul drepturilor omului, asociații ale judecătorilor și figuri politice provenind din toate grupurile politice au insistat asupra faptului că civilii trebuie judecați în fața unor tribunale civile, pentru a asigura un proces echitabil; |
| --- | --- |

I.

întrucât organizațiile din domeniul drepturilor omului au relatat că peste 12 000 de civili au fost judecați în fața tribunalelor militare în Egipt începând din martie 2011; întrucât civilii arestați în temeiul legii privind starea de urgență continuă să fie judecați în această țară în fața tribunalelor militare, care nu respectă standardele minime în ceea ce privește dreptul la apărare și la un proces echitabil; întrucât marea majoritate a ONG-urilor egiptene din domeniul drepturilor omului, asociații ale judecătorilor și figuri politice provenind din toate grupurile politice au insistat asupra faptului că civilii trebuie judecați în fața unor tribunale civile, pentru a asigura un proces echitabil;

| J. | întrucât Uniunea Europeană și-a exprimat în repetate rânduri angajamentul în favoarea libertății de exprimare, a libertății de gândire, a libertății de conștiință și a libertății religioase și a subliniat că guvernelor le revine datoria de a garanta aceste libertăți în întreaga lume, |
| --- | --- |

J.

întrucât Uniunea Europeană și-a exprimat în repetate rânduri angajamentul în favoarea libertății de exprimare, a libertății de gândire, a libertății de conștiință și a libertății religioase și a subliniat că guvernelor le revine datoria de a garanta aceste libertăți în întreaga lume,

| 1. | solicită autorităților egiptene punerea imediată în libertate a dlui Alaa Abd El-Fattah, care se află în închisoare pentru că a refuzat să răspundă în fața Tribunalului militar unor întrebări legate de evenimentele din 9 octombrie 2011, tribunal pe care nu îl consideră a fi imparțial și legitim; solicită autorităților egiptene să garanteze că niciun blogger, jurnalist sau apărător al drepturilor omului nu face obiectul hărțuirii sau intimidării directe sau indirecte în această țară; |
| --- | --- |

1.

solicită autorităților egiptene punerea imediată în libertate a dlui Alaa Abd El-Fattah, care se află în închisoare pentru că a refuzat să răspundă în fața Tribunalului militar unor întrebări legate de evenimentele din 9 octombrie 2011, tribunal pe care nu îl consideră a fi imparțial și legitim; solicită autorităților egiptene să garanteze că niciun blogger, jurnalist sau apărător al drepturilor omului nu face obiectul hărțuirii sau intimidării directe sau indirecte în această țară;

| 2. | condamnă cu fermitate hărțuirea judiciară a dlui Alaa Abd El-Fattah de către autoritățile militare judiciare; repetă solicitarea adresată CSFA de a înceta imediat aplicarea legii privind starea de urgență și procesele militare ale civililor și de a pune imediat în libertate toți prizonierii de conștiință și pe cei politici deținuți de către tribunalele militare; subliniază că civilii nu ar trebui judecați în fața tribunalelor militare, care nu îndeplinesc standardele de bază în ceea ce privește un proces echitabil; |
| --- | --- |

2.

condamnă cu fermitate hărțuirea judiciară a dlui Alaa Abd El-Fattah de către autoritățile militare judiciare; repetă solicitarea adresată CSFA de a înceta imediat aplicarea legii privind starea de urgență și procesele militare ale civililor și de a pune imediat în libertate toți prizonierii de conștiință și pe cei politici deținuți de către tribunalele militare; subliniază că civilii nu ar trebui judecați în fața tribunalelor militare, care nu îndeplinesc standardele de bază în ceea ce privește un proces echitabil;

| 3. | solicită autorităților egiptene să garanteze tribunale imparțiale, așa cum se specifică la articolul 10 din Declarația Universală a Drepturilor Omului adoptată în 1948: „Orice persoană are dreptul în deplină egalitate de a fi audiată în mod echitabil și public de către un tribunal independent și imparțial care va hotărî fie asupra drepturilor și obligațiilor sale, fie asupra temeiniciei oricărei acuzări în materie penală îndreptată împotriva sa”; |
| --- | --- |

3.

solicită autorităților egiptene să garanteze tribunale imparțiale, așa cum se specifică la articolul 10 din Declarația Universală a Drepturilor Omului adoptată în 1948: „Orice persoană are dreptul în deplină egalitate de a fi audiată în mod echitabil și public de către un tribunal independent și imparțial care va hotărî fie asupra drepturilor și obligațiilor sale, fie asupra temeiniciei oricărei acuzări în materie penală îndreptată împotriva sa”;

| 4. | reiterează solicitarea privind realizarea unei anchete independente, cuprinzătoare și transparente în ceea ce privește ciocnirile din fața clădirii Maspero, care au început cu o manifestație pașnică pentru drepturile creștinilor copți, la 9 octombrie 2011, în Cairo, care ar trebui condusă de un organism judiciar civil independent și imparțial, pentru a-i trage la răspundere pe toți cei vinovați și își exprimă din nou condoleanțele pentru victime și familiile acestora; îndeamnă autoritățile egiptene să garanteze independența și imparțialitatea diferitelor anchete, permițând controlul corespunzător; |
| --- | --- |

4.

reiterează solicitarea privind realizarea unei anchete independente, cuprinzătoare și transparente în ceea ce privește ciocnirile din fața clădirii Maspero, care au început cu o manifestație pașnică pentru drepturile creștinilor copți, la 9 octombrie 2011, în Cairo, care ar trebui condusă de un organism judiciar civil independent și imparțial, pentru a-i trage la răspundere pe toți cei vinovați și își exprimă din nou condoleanțele pentru victime și familiile acestora; îndeamnă autoritățile egiptene să garanteze independența și imparțialitatea diferitelor anchete, permițând controlul corespunzător;

| 5. | își reiterează solidaritatea cu poporul egiptean în această perioadă critică de tranziție spre democrație și continuă să sprijine aspirațiile sale democratice legitime; îndeamnă autoritățile egiptene să asigure respectarea deplină a tuturor drepturilor fundamentale, inclusiv libertatea de gândire, libertatea de conștiință și libertatea religioasă, libertatea de exprimare și libertatea internetului, libertatea de întrunire pașnică și libertatea de asociere; |
| --- | --- |

5.

își reiterează solidaritatea cu poporul egiptean în această perioadă critică de tranziție spre democrație și continuă să sprijine aspirațiile sale democratice legitime; îndeamnă autoritățile egiptene să asigure respectarea deplină a tuturor drepturilor fundamentale, inclusiv libertatea de gândire, libertatea de conștiință și libertatea religioasă, libertatea de exprimare și libertatea internetului, libertatea de întrunire pașnică și libertatea de asociere;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului Republicii Arabe Egipt. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului Republicii Arabe Egipt.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0064.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0471.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/165 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/165

---

Joi, 17 noiembrie 2011Necesitatea unui serviciu de urgență 112 accesibil

P7_TA(2011)0519

Declarația Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 privind necesitatea unui serviciu de urgență 112 accesibil

2013/C 153 E/23

Parlamentul European,

| — | având în vedere numărul unic european de urgență 112 pentru Uniunea Europeană, înființat prin Decizia 91/396/CEE a Consiliului din 29 iulie 1991, întărită prin Directiva 98/10/CE privind aplicarea ofertei de rețea deschisă (ONP) telefoniei vocale și serviciului universal de telecomunicații într-un mediu competitiv, |
| --- | --- |

—

având în vedere numărul unic european de urgență 112 pentru Uniunea Europeană, înființat prin Decizia 91/396/CEE a Consiliului din 29 iulie 1991, întărită prin Directiva 98/10/CE privind aplicarea ofertei de rețea deschisă (ONP) telefoniei vocale și serviciului universal de telecomunicații într-un mediu competitiv,

| — | având în vedere Directiva 2009/136/CE de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/136/CE de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice,

| — | având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât cele mai multe servicii de urgență europene continuă să fie accesibile prin utilizarea vocii, excluzând milioane de persoane, cum ar fi utilizatorii surzi, cu deficiențe de auz și de vorbire, de la utilizarea unui serviciu de salvare, precum și în situații în care este nevoie de discreție în legătură cu apelul; |
| --- | --- |

A.

întrucât cele mai multe servicii de urgență europene continuă să fie accesibile prin utilizarea vocii, excluzând milioane de persoane, cum ar fi utilizatorii surzi, cu deficiențe de auz și de vorbire, de la utilizarea unui serviciu de salvare, precum și în situații în care este nevoie de discreție în legătură cu apelul;

| B. | întrucât Uniunea Europeană a ratificat Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și a adoptat Strategia 2010-2020 pentru persoanele cu handicap, precum și Agenda digitală, care promovează principiul „proiectării universale”, |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea Europeană a ratificat Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap și a adoptat Strategia 2010-2020 pentru persoanele cu handicap, precum și Agenda digitală, care promovează principiul „proiectării universale”,

| 1. | solicită Comisiei să prezinte propuneri legislative și de standardizare astfel încât serviciile 112 să fie pe deplin accesibile tuturor, acordând prioritate serviciilor în limbajul semnelor care utilizează tehnologii video și serviciilor cu conținut sub formă de text pentru a asigura posibilitatea utilizării acestora de către utilizatorii surzi, cu deficiențe de auz și de vorbire; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei să prezinte propuneri legislative și de standardizare astfel încât serviciile 112 să fie pe deplin accesibile tuturor, acordând prioritate serviciilor în limbajul semnelor care utilizează tehnologii video și serviciilor cu conținut sub formă de text pentru a asigura posibilitatea utilizării acestora de către utilizatorii surzi, cu deficiențe de auz și de vorbire;

| 2. | solicită Comisiei să promoveze dezvoltarea unor servicii 112 „de nouă generație” pe deplin accesibile și fiabile, independente de dispozitive și rețele și care să utilizeze conceptul „Total Conversation” (Conversație totală); |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să promoveze dezvoltarea unor servicii 112 „de nouă generație” pe deplin accesibile și fiabile, independente de dispozitive și rețele și care să utilizeze conceptul „Total Conversation” (Conversație totală);

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor (1), Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta declarație, împreună cu numele semnatarilor (1), Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  Lista semnatarilor este publicată în anexa 1 la procesul verbal din 17 noiembrie 2011 (P7_PV(2011)11-17(ANN1)).

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 15 noiembrie 2011

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/166 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/166

---

Marți, 15 noiembrie 2011Coordonarea garanțiilor impuse societăților comerciale (articolul 54 din TFUE) ***I

P7_TA(2011)0477

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților comerciale în statele membre, în înțelesul articolului 54 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților, în ceea ce privește constituirea societăților comerciale pe acțiuni și menținerea și modificarea capitalului acestora (reformare) (COM(2011)0029 – C7-0037/2011 – 2011/0011(COD))

2013/C 153 E/24

(Procedura legislativă ordinară - reformare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0029), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0029),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 50 alineatul (2) litera (g) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0037/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 50 alineatul (2) litera (g) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0037/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 martie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 martie 2011 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2),

| — | având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0348/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0348/2011),

| A. | întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice din cadrul Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea respectivă nu cuprinde nicio modificare de fond în plus față de cele identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor rămase nemodificate din documentele anterioare împreună cu modificările respective, propunerea conține o codificare simplă a textelor existente, fără nicio modificare de fond, |
| --- | --- |

A.

întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice din cadrul Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea respectivă nu cuprinde nicio modificare de fond în plus față de cele identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor rămase nemodificate din documentele anterioare împreună cu modificările respective, propunerea conține o codificare simplă a textelor existente, fără nicio modificare de fond,

| 1. | adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare, luând în considerare recomandările Grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

adoptă în primă lectură poziția prezentată în continuare, luând în considerare recomandările Grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 132, 3.5.2011, p. 113.

(2)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Marți, 15 noiembrie 2011P7_TC1-COD(2011)0011

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2011 în vederea adoptării Directivei 2012/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților comerciale în statele membre, în înțelesul articolului 54 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților, în ceea ce privește constituirea societăților comerciale pe acțiuni și menținerea și modificarea capitalului acestora (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2012/30/UE.)

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/167 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/167

---

Marți, 15 noiembrie 2011Convenția de la Atena privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor - cu excepția articolelor 10 și 11 ***

P7_TA(2011)0478

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului cu privire la aderarea Uniunii Europene la Protocolul din 2002 la Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor, cu excepția articolelor 10 și 11 din acesta (08663/2011 – C7-0142/2011 – 2003/0132A(NLE))

2013/C 153 E/25

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08663/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08663/2011),

| — | având în vedere Protocolul din 2002 la Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor (08663/2011); |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul din 2002 la Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor (08663/2011);

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0142/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0142/2011),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0356/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0356/2011),

| 1. | aprobă aderarea la protocol; |
| --- | --- |

1.

aprobă aderarea la protocol;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Organizației Maritime Internaționale. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Organizației Maritime Internaționale.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/168 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/168

---

Marți, 15 noiembrie 2011Convenția de la Atena privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor - articolele 10 și 11 ***

P7_TA(2011)0479

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la proiectul de Decizie a Consiliului cu privire la aderarea Uniunii Europene la Protocolul din 2002 la Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor, în ceea ce privește articolele 10 și 11 din acesta (08663/2011 – C7-0143/2011 – 2003/0132B(NLE))

2013/C 153 E/26

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08663/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08663/2011),

| — | având în vedere Protocolul din 2002 la Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor (08663/2011); |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul din 2002 la Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor (08663/2011);

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în temeiul articolului 81 alineatul (1), al articolului 81 alineatul (2), literele (a) și (c), al articolului 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și al articolului 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0143/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în temeiul articolului 81 alineatul (1), al articolului 81 alineatul (2), literele (a) și (c), al articolului 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și al articolului 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0143/2011),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0341/2011),

| 1. | aprobă aderarea la protocol; |
| --- | --- |

1.

aprobă aderarea la protocol;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Organizației Maritime Internaționale. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Organizației Maritime Internaționale.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/169

---

Marți, 15 noiembrie 2011Acordul euro-mediteranean privind serviciile aeriene dintre UE și Iordania ***

P7_TA(2011)0480

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 privind proiectul de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniți în cadrul Consiliului referitor la încheierea Acordului euro-mediteranean privind serviciile aeriene între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte (09189/2011 – C7-0122/2011 – 2010/0180(NLE))

2013/C 153 E/27

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului (09189/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului (09189/2011),

| — | având în vedere Acordul euro-mediteranean privind serviciile aeriene între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte (14366/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul euro-mediteranean privind serviciile aeriene între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Hașemit al Iordaniei, pe de altă parte (14366/2010),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0122/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0122/2011),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A7-0347/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A7-0347/2011),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Regatului Hașemit al Iordaniei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Regatului Hașemit al Iordaniei.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/169 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/169

---

Marți, 15 noiembrie 2011Acordul dintre UE și Georgia privind spațiul aerian comun ***

P7_TA(2011)0481

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului cu privire la încheierea Acordului privind spațiul aerian comun dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte (09185/2011 – C7-0124/2011 – 2010/0186(NLE))

2013/C 153 E/28

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului (09185/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului (09185/2011),

| — | având în vedere proiectul de Acord privind spațiul aerian comun între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte (14370/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord privind spațiul aerian comun între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte (14370/2010),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2), cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și cu articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0124/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2), cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și cu articolul 218 alineatul (8) primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0124/2011),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A7-0344/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A7-0344/2011),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului, Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului și Parlamentului Republicii Georgia. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului, Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului și Parlamentului Republicii Georgia.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/170 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/170

---

Marți, 15 noiembrie 2011Suspendarea temporară a taxelor din Tariful vamal comun asupra importurilor anumitor produse industriale în Insulele Canare *

P7_TA(2011)0482

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind suspendarea temporară a taxelor din Tariful vamal comun asupra importurilor anumitor produse industriale în Insulele Canare (COM(2011)0259 – C7-0146/2011 – 2011/0111(CNS))

2013/C 153 E/29

(Procedura legislativă specială – consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0259), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0259),

| — | având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0146/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0146/2011),

| — | având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0357/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0357/2011),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/171 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/171

---

Marți, 15 noiembrie 2011Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (acțiuni indirecte) *

P7_TA(2011)0483

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind programul specific de implementare a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013), care urmează să fie pus în aplicare prin acțiuni indirecte (COM(2011)0073 – C7-0075/2011 – 2011/0043(NLE))

2013/C 153 E/30

(Consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0073), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0073),

| — | având în vedere articolul 7 din Tratatul Euratom, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0075/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 7 din Tratatul Euratom, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0075/2011),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0358/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0358/2011),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de decizie


  Considerentul 3a (nou) |
| | (3a) | Proiectarea și punerea în aplicare a Programului-cadru (2012-2013) ar trebui să se bazeze pe principiile simplității, stabilității, transparenței, certitudinii juridice, consecvenței, excelenței și încrederii, potrivit rezoluției Parlamentului European din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare (1). |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul 3a (nou)

(3a)

Proiectarea și punerea în aplicare a Programului-cadru (2012-2013) ar trebui să se bazeze pe principiile simplității, stabilității, transparenței, certitudinii juridice, consecvenței, excelenței și încrederii, potrivit rezoluției Parlamentului European din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare (1).

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 8

| (8) | Trebuie luate măsuri corespunzătoare – proporționale cu interesele financiare ale Uniunii – pentru a monitoriza atât eficacitatea sprijinului financiar acordat, cât și eficacitatea cu care sunt utilizate aceste fonduri, în vederea prevenirii neregulilor și fraudei. De asemenea, trebuie făcute demersurile necesare pentru recuperarea fondurilor pierdute, plătite necuvenit sau utilizate incorect, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene, Regulamentul (Euratom,CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri și Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF). |
| --- | --- |

(8)

Trebuie luate măsuri corespunzătoare – proporționale cu interesele financiare ale Uniunii – pentru a monitoriza atât eficacitatea sprijinului financiar acordat, cât și eficacitatea cu care sunt utilizate aceste fonduri, în vederea prevenirii neregulilor și fraudei. De asemenea, trebuie făcute demersurile necesare pentru recuperarea fondurilor pierdute, plătite necuvenit sau utilizate incorect, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene, Regulamentul (Euratom,CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri și Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF).

| (8) | Ar trebui luate măsuri corespunzătoare – proporționale cu interesele financiare ale Uniunii – pentru a monitoriza atât eficacitatea sprijinului financiar acordat, cât și eficacitatea cu care sunt utilizate aceste fonduri, în vederea prevenirii neregulilor și fraudei.
  Ar trebui să se acorde o atenție deosebită definirii unor dispoziții contractuale care să reducă atât riscul de neexecutare, cât și realocarea riscurilor și a costurilor în timp.
  De asemenea, ar trebui făcute demersurile necesare pentru recuperarea fondurilor pierdute, plătite necuvenit sau utilizate incorect, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene, Regulamentul (Euratom,CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri și Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF). |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui luate măsuri corespunzătoare – proporționale cu interesele financiare ale Uniunii – pentru a monitoriza atât eficacitatea sprijinului financiar acordat, cât și eficacitatea cu care sunt utilizate aceste fonduri, în vederea prevenirii neregulilor și fraudei.
  Ar trebui să se acorde o atenție deosebită definirii unor dispoziții contractuale care să reducă atât riscul de neexecutare, cât și realocarea riscurilor și a costurilor în timp.
  De asemenea, ar trebui făcute demersurile necesare pentru recuperarea fondurilor pierdute, plătite necuvenit sau utilizate incorect, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene, Regulamentul (Euratom,CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri și Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF).

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Articolul 2 – alineatul 1 – litera a

| (a) | cercetarea în domeniul energiei de fuziune (inclusiv ITER); |
| --- | --- |

(a)

cercetarea în domeniul energiei de fuziune (inclusiv ITER);

| (a) | cercetarea în domeniul energiei de fuziune (inclusiv
  , în special,
  ITER); |
| --- | --- |

(a)

cercetarea în domeniul energiei de fuziune (inclusiv
  , în special,
  ITER);

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Articolul 6 – alineatul 2

(2)   Programul de lucru ia în considerare activitățile de cercetare pertinente desfășurate de statele membre, de țările asociate și de organizațiile europene și internaționale. Programul de lucru se actualizează dacă este cazul.

(2)   Programul de lucru ia în considerare activitățile de cercetare pertinente desfășurate de statele membre, de țările asociate și de organizațiile europene și internaționale
  , precum și de industrie
  . Programul de lucru se actualizează dacă este cazul.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Articolul 6 – alineatul 3

(3)   Programul de lucru stabilește criteriile pe baza cărora se evaluează propunerile de acțiuni indirecte în cadrul schemelor de finanțare și se selectează proiectele. Criteriile se referă la excelență, impact și implementare. Se pot stabili, în continuare sau în completare, cerințe, ponderi și praguri suplimentare în cadrul programului de lucru.

(3)   Programul de lucru stabilește criteriile pe baza cărora se evaluează propunerile de acțiuni indirecte în cadrul schemelor de finanțare și se selectează proiectele. Criteriile se referă la excelență, impact și implementare. Se pot stabili, în continuare sau în completare, cerințe, ponderi și praguri suplimentare
  clar justificate
  în cadrul programului de lucru.

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Articolul 7 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Compoziția comitetului menționat la alineatul (2) trebuie să asigure un echilibru rezonabil între numărul de femei și cel de bărbați, precum și între statele membre ce desfășoară activități de cercetare și formare în domeniul nuclear.

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Anexă – partea I – secțiunea I.A – punctul 1 – paragraful 3

Activitățile de cercetare și dezvoltare în sprijinul construirii ITER vor fi desfășurate în cadrul asociațiilor pentru fuziune și al întreprinderilor europene. Printre aceste activități se va număra dezvoltarea și
  testarea de componente și sisteme
  .

Activitățile de cercetare și dezvoltare în sprijinul construirii ITER vor fi desfășurate în cadrul asociațiilor pentru fuziune și al întreprinderilor europene. Printre aceste activități se va număra dezvoltarea
  , testarea, validarea
  și
  verificarea fiabilității componentelor și sistemelor fiabile
  .

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Anexă – partea I – secțiunea I.A – punctul 2 – liniuța 2a (nouă)

| — | proiectarea unui nou experiment cu sateliți în cadrul celui de al 8-lea program-cadru, care poate veni în completarea experimentelor ITER, pentru a garanta performanțele așteptate, limitând riscurile și costurile operative, și care poate să includă analiza aspectelor importante ale tehnologiilor DEMO; |
| --- | --- |

—

proiectarea unui nou experiment cu sateliți în cadrul celui de al 8-lea program-cadru, care poate veni în completarea experimentelor ITER, pentru a garanta performanțele așteptate, limitând riscurile și costurile operative, și care poate să includă analiza aspectelor importante ale tehnologiilor DEMO;

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Anexă – partea I – secțiunea I.A – punctul 4 – liniuța 3

| — | studii cu privire la aspectele sociologice și economice ale producerii de energie de fuziune și acțiuni de promovare a conștientizării și înțelegerii fuziunii de către publicul larg. |
| --- | --- |

—

studii cu privire la aspectele sociologice și economice ale producerii de energie de fuziune și acțiuni de promovare a conștientizării și înțelegerii fuziunii de către publicul larg.

| — | studii cu privire la aspectele sociologice și economice ale producerii de energie de fuziune și acțiuni de promovare a conștientizării și înțelegerii fuziunii de către publicul larg.
  Se va acorda o atenție deosebită pentru a garanta comunicarea către public a informațiilor corecte și se vor întreprinde acțiuni specifice pentru a asigura eficiența programului de comunicare și sensibilizare. |
| --- | --- |

—

studii cu privire la aspectele sociologice și economice ale producerii de energie de fuziune și acțiuni de promovare a conștientizării și înțelegerii fuziunii de către publicul larg.
  Se va acorda o atenție deosebită pentru a garanta comunicarea către public a informațiilor corecte și se vor întreprinde acțiuni specifice pentru a asigura eficiența programului de comunicare și sensibilizare.

Amendamentul 10

Propunere de decizie

Anexă – partea I – secțiunea I.A – punctul 6

Realizarea ITER în Europa, în cadrul internațional oferit de Organizația ITER, va contribui la noile infrastructuri de cercetare cu o puternică dimensiune europeană.

Realizarea ITER în Europa, în cadrul internațional oferit de Organizația ITER, va contribui la noile infrastructuri de cercetare cu o puternică dimensiune europeană
  și va implica, în contextul programului european de însoțire, realizarea unei noi infrastructuri de cercetare care să vină în sprijinul experimentului ITER
  .

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Anexă – partea I – secțiunea I.B – partea introductivă

Obiectivul global este să se sporească în special gradul de securitate, performanța, eficiența utilizării resurselor și randamentul fisiunii nucleare și ale utilizărilor radiației în industrie și în medicină. Se vor realiza acțiuni indirecte privind fisiunea nucleară și protecția împotriva radiațiilor în cinci domenii principale de activitate, detaliate mai jos. Există legături importante cu cercetarea din cadrul celui de-al șaptelea Program-cadru al Uniunii, adoptat prin Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului, în special în domeniul energiei, al standardelor europene, al educației și formării, al protecției mediului, al sănătății, al științei materialelor, al guvernanței, al infrastructurilor comune, al culturii privind protecția fizică și radiologică și securitatea. Colaborarea internațională va fi un aspect esențial al activităților în multe din domeniile de activitate, în special în privința sistemelor nucleare avansate aflate în curs de investigare în cadrul Forumului internațional Generația IV.

Obiectivul global este să se sporească în special gradul de securitate, performanța, eficiența utilizării resurselor și randamentul fisiunii nucleare și ale utilizărilor radiației în industrie și în medicină. Se vor realiza acțiuni indirecte privind fisiunea nucleară și protecția împotriva radiațiilor în cinci domenii principale de activitate, detaliate mai jos. Există legături importante cu cercetarea din cadrul celui de-al șaptelea Program-cadru al Uniunii, adoptat prin Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului, în special în domeniul energiei, al standardelor europene, al educației și formării, al protecției mediului, al sănătății, al științei materialelor, al guvernanței, al infrastructurilor comune, al culturii privind protecția fizică și radiologică și securitatea
  , precum și cu propunerile de fisiune nucleară ale Planului strategic pentru tehnologiile energetice, adoptat de Consiliu în martie 2008
  . Colaborarea internațională va fi un aspect esențial al activităților în multe din domeniile de activitate, în special în privința sistemelor nucleare avansate aflate în curs de investigare în cadrul Forumului internațional Generația IV.
  Durata de viață tipică pentru care a fost proiectată generația curentă de centrale nucleare care funcționează în Europa este de 40 de ani și se ia în considerare posibilitatea de a se prelungi această durată. Centralele de generație III și viitoarele centrale sigure de generație IV urmăresc obținerea unei durate de viață de 60 de ani sau mai mult și reducerea costurilor de funcționare și de întreținere aferente procesului de îmbătrânire.

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Anexă – partea I – secțiunea I.B – partea introductivă – paragraful 1a (nou)

Există o nevoie clară de a consolida colaborarea cu AIEA în ceea ce privește normele de siguranță aplicabile tuturor instalațiilor și activităților din domeniul nuclear. Aceste norme ar trebui aplicate pe scară largă de proiectanți, producători și operatori în domeniile producției de electricitate, medicinei, industriei, cercetării și educației.

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Anexă – partea I – secțiunea I.B – punctul 1 – titlu

Amendamentul 14

Propunere de decizie

Anexă – partea I – secțiunea I.B – punctul 1 - paragraful 1

Prin cercetarea orientată către implementare, stabilirea unei baze științifice și tehnice solide pentru demonstrarea tehnologiilor și siguranței depozitării în formațiunile geologice a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive cu durată lungă de viață, precum și promovarea dezvoltării unei viziuni europene comune cu privire la principalele aspecte legate de gestionarea și eliminarea deșeurilor.

Prin cercetarea orientată către implementare, stabilirea unei baze științifice și tehnice solide pentru demonstrarea tehnologiilor și siguranței depozitării în formațiunile geologice a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive cu durată lungă de viață,
  inclusiv a deșeurilor cu durată lungă de viață rezultate în urma dezafectării centralelor nucleare civile și a aplicațiilor cu radioizotopi din medicină, industrie, agricultură, cercetare și educație,
  precum și promovarea dezvoltării unei viziuni europene comune cu privire la principalele aspecte legate de gestionarea și eliminarea deșeurilor.

Amendamentul 15

Propunere de decizie

Anexă – partea I – secțiunea I.B – punctul 1 - paragraful 2

Depozitarea geologică: Studii tehnice și demonstrarea conceptelor de depozitare, caracterizarea in situ a rocilor de depozitare (în laboratoare de cercetare a subsolului atât generice, cât și specifice locului), înțelegerea mediului de depozitare, studii cu privire la procesele relevante care au loc în apropiere (forma deșeurilor și barierele artificiale) și în depărtare (roca de bază și căi către biosferă), dezvoltarea de metodologii robuste pentru evaluarea performanței și siguranței și investigarea aspectelor de guvernanță și societale legate de acceptarea de către opinia publică.

Depozitarea geologică: Studii tehnice și demonstrarea conceptelor de depozitare, caracterizarea in situ a rocilor de depozitare (în laboratoare de cercetare a subsolului atât generice, cât și specifice locului), înțelegerea mediului de depozitare, studii cu privire la procesele relevante care au loc în apropiere (forma deșeurilor și barierele artificiale) și în depărtare (roca de bază și căi către biosferă), dezvoltarea de metodologii robuste pentru evaluarea performanței și siguranței și investigarea aspectelor de guvernanță și societale legate de acceptarea de către opinia publică
  . În vederea stopării mai eficiente a răspândirii substanțelor radioactive în cazul unor evenimente neprevăzute, este necesară implementarea unor sisteme robuste care să asigure serviciile în regim de funcționare limitat.

Amendamentul 16

Propunere de decizie

Anexă – partea I – secțiunea I.B – punctul 2 – paragraful 2

Securitatea instalațiilor nucleare: securitatea operațională a instalațiilor nucleare actuale și viitoare, în special evaluarea și gestionarea duratei de viață a instalației, cultura securității (reducerea la minim a riscului de eroare umană și organizațională), metodologii avansate de evaluare a securității, instrumente de simulare digitale, sisteme de instrumentare și de control, precum și prevenirea și atenuarea accidentelor grave, împreună cu activitățile asociate de optimizare a gestionării cunoștințelor și menținere a competențelor.

Securitatea instalațiilor nucleare: securitatea operațională a instalațiilor nucleare actuale și viitoare,
  ținând seama mai ales de implicațiile rezultând din cercetarea accidentului de la Fukushima,
  în special evaluarea și gestionarea duratei de viață a instalației, cultura securității (reducerea la minim a riscului de eroare umană și organizațională), metodologii avansate de evaluare a securității, instrumente de simulare digitale, sisteme de instrumentare și de control, precum și prevenirea și atenuarea accidentelor grave, împreună cu activitățile asociate de optimizare a gestionării cunoștințelor și menținere a competențelor.
  Acțiunile suplimentare care trebuie întreprinse în urma accidentului de la Fukushima ar trebui să includă: o mai mare rezistență seismică, redefinirea accidentelor neprevăzute în planul de concepere, analiza modurilor de avariere obișnuite, o mai bună gestionare a urgențelor, evitarea acumulării hidrogenului în urma reacțiilor dintre metalul fierbinte și vapori, recombinarea hidrogenului, proiectarea unor sisteme de filtrare/epurare care să poată rezista la suprapresiune.

Amendamentul 17

Propunere de decizie

Anexă – partea I – secțiunea I.B – punctul 2 – paragraful 3

Sisteme nucleare avansate: ameliorarea eficienței sistemelor și combustibililor actuali și studierea sistemelor avansate de reactori pentru a evalua potențialul, rezistența la proliferare și impactul asupra durabilității pe termen lung al acestora, inclusiv activități de cercetare transversală fundamentală și esențială (precum știința materialelor) și studierea aspectelor privind ciclul combustibilului, combustibilii inovatori și gestionarea deșeurilor, inclusiv separarea și transmutarea, și utilizarea mai eficientă a materialului fisil din reactorii existenți.

Sisteme nucleare avansate: ameliorarea eficienței sistemelor și combustibililor actuali și studierea sistemelor avansate de reactori pentru a evalua potențialul, rezistența la proliferare și impactul asupra durabilității pe termen lung al acestora, inclusiv activități de cercetare transversală fundamentală și esențială (precum știința materialelor) și studierea aspectelor privind ciclul combustibilului, combustibilii inovatori și gestionarea deșeurilor, inclusiv separarea și transmutarea, și utilizarea mai eficientă a materialului fisil din reactorii existenți.
  Activitățile menționate mai sus ar trebui direcționate către sprijinirea Inițiativei europene industriale în domeniul energiei nucleare sustenabile (ESNII), lansată în cadrul conferinței referitoare la Planul strategic european pentru tehnologiile energetice a Președinției belgiene în noiembrie 2010, inclusiv către conceperea schemelor sinoptice esențiale în domeniul cercetării ASTRID, ALLEGRO, ALFRED și MYRRHA.

---

(1)  
  Texte adoptate, P7_TA(2010)0401

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/176 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/176

---

Marți, 15 noiembrie 2011Vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit ***I

P7_TA(2011)0486

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

2013/C 153 E/31

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0482), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0482),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0264/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0264/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 10 noiembrie 2011 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 10 noiembrie 2011 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0055/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0055/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (3);

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 91, 23.3.2011, p. 1.

(2)  JO C 84, 17.3.2011, p. 34.

(3)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 5 iulie 2011 (Texte adoptate P7_TA(2011)0312).

---

Marți, 15 noiembrie 2011P7_TC1-COD(2010)0251

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 236/2012.)

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/177 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/177

---

Marți, 15 noiembrie 2011Statisticile europene privind culturile permanente ***I

P7_TA(2011)0487

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la statisticile europene privind culturile permanente (COM(2010)0249 – C7-0129/2010 – 2010/0133(COD))

2013/C 153 E/32

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0249), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0249),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0129/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0129/2010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 3 octombrie 2011 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat prin scrisoarea din 3 octombrie 2011 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0188/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0188/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

Marți, 15 noiembrie 2011P7_TC1-COD(2010)0133

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului referitor la statisticile europene privind culturile permanente și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 357/79 și a Directivei 2001/109/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1337/2011.)

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/178 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/178

---

Marți, 15 noiembrie 2011Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (acțiuni directe) *

P7_TA(2011)0488

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind programul specific de implementare a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013), care urmează să fie pus în aplicare prin acțiuni directe de către Centrul Comun de Cercetare (COM(2011)0074 – C7-0078/2011 – 2011/0044(NLE))

2013/C 153 E/33

(Consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0074), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0074),

| — | având în vedere articolul 7 din Tratatul Euratom, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0078/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 7 din Tratatul Euratom, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0078/2011),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0340/2011),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 106a din Tratatul Euratom; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 106a din Tratatul Euratom;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de decizie


  Considerentul 5 |
| (5) | La implementarea acestui program specific, la nivelul Uniunii Europene, accentul trebuie pus pe promovarea mobilității și a formării cercetătorilor și pe promovarea inovării. În special, JRC trebuie să pună la dispoziție programe corespunzătoare de formare în domeniul securității nucleare și protecției fizice și radiologice. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul 5

(5)

La implementarea acestui program specific, la nivelul Uniunii Europene, accentul trebuie pus pe promovarea mobilității și a formării cercetătorilor și pe promovarea inovării. În special, JRC trebuie să pună la dispoziție programe corespunzătoare de formare în domeniul securității nucleare și protecției fizice și radiologice.

| (5) | La implementarea acestui program specific, la nivelul Uniunii Europene, accentul trebuie pus pe promovarea mobilității și a formării cercetătorilor și pe promovarea inovării. În special, JRC ar trebui să pună la dispoziție programe corespunzătoare de formare în domeniul securității nucleare și protecției fizice și radiologice.
  În plus, JRC ar trebui să contribuie la supravegherea calității și a eficienței formării, precum și la coordonarea programelor educaționale existente în domeniul energiei nucleare atât în cadrul Uniunii, cât și în țările candidate și în țările vecine. |
| --- | --- |

(5)

La implementarea acestui program specific, la nivelul Uniunii Europene, accentul trebuie pus pe promovarea mobilității și a formării cercetătorilor și pe promovarea inovării. În special, JRC ar trebui să pună la dispoziție programe corespunzătoare de formare în domeniul securității nucleare și protecției fizice și radiologice.
  În plus, JRC ar trebui să contribuie la supravegherea calității și a eficienței formării, precum și la coordonarea programelor educaționale existente în domeniul energiei nucleare atât în cadrul Uniunii, cât și în țările candidate și în țările vecine.

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | Este necesar să se acorde o atenție sporită și să se prevadă cheltuieli bugetare mai mari pentru inițiativele auxiliare activității principale de cercetare nucleară, în special în ceea ce privește investițiile în capitalul uman și acțiunile ce au ca scop abordarea riscului reprezentat de posibila lipsă de mână de lucru calificată în următorii ani (de exemplu, acordarea de ajutoare pentru cercetătorii din domeniul nuclear) și, în consecință, pierderea de către Uniune a poziției sale de lider. |
| --- | --- |

(5a)

Este necesar să se acorde o atenție sporită și să se prevadă cheltuieli bugetare mai mari pentru inițiativele auxiliare activității principale de cercetare nucleară, în special în ceea ce privește investițiile în capitalul uman și acțiunile ce au ca scop abordarea riscului reprezentat de posibila lipsă de mână de lucru calificată în următorii ani (de exemplu, acordarea de ajutoare pentru cercetătorii din domeniul nuclear) și, în consecință, pierderea de către Uniune a poziției sale de lider.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 6a (nou)

| (6a) | Punerea în aplicare a programului-cadru (2012-2013) ar trebui să se bazeze pe principiul simplității, al stabilității, al transparenței, al certitudinii juridice, al consecvenței, al excelenței și al încrederii, în urma recomandărilor Parlamentului European din rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare. (1) |
| --- | --- |

(6a)

Punerea în aplicare a programului-cadru (2012-2013) ar trebui să se bazeze pe principiul simplității, al stabilității, al transparenței, al certitudinii juridice, al consecvenței, al excelenței și al încrederii, în urma recomandărilor Parlamentului European din rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare. (1)

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 10a (nou)

| (10a) | Administrarea fondurilor Uniunii alocate cercetării ar trebui să se bazeze într-o mai mare măsură pe încredere și să tolereze mai mult riscurile în toate etapele proiectelor, asigurând, totodată, asumarea răspunderii, beneficiind de norme flexibile la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(10a)

Administrarea fondurilor Uniunii alocate cercetării ar trebui să se bazeze într-o mai mare măsură pe încredere și să tolereze mai mult riscurile în toate etapele proiectelor, asigurând, totodată, asumarea răspunderii, beneficiind de norme flexibile la nivelul Uniunii.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 11

| (11) | Ar trebui luate măsuri corespunzătoare – proporționale cu interesele financiare ale Uniunii Europene – pentru a monitoriza atât eficacitatea sprijinului financiar acordat, cât și eficacitatea cu care sunt utilizate aceste fonduri, în vederea prevenirii neregulilor și fraudei. Trebuie făcute demersurile necesare pentru recuperarea fondurilor pierdute, plătite necuvenit sau utilizate incorect, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene, Regulamentul (Euratom,CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri și Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF). |
| --- | --- |

(11)

Ar trebui luate măsuri corespunzătoare – proporționale cu interesele financiare ale Uniunii Europene – pentru a monitoriza atât eficacitatea sprijinului financiar acordat, cât și eficacitatea cu care sunt utilizate aceste fonduri, în vederea prevenirii neregulilor și fraudei. Trebuie făcute demersurile necesare pentru recuperarea fondurilor pierdute, plătite necuvenit sau utilizate incorect, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene, Regulamentul (Euratom,CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri și Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF).

| (11) | Ar trebui luate măsuri corespunzătoare – proporționale cu interesele financiare ale Uniunii Europene – pentru a monitoriza atât eficacitatea sprijinului financiar acordat, cât și eficacitatea cu care sunt utilizate aceste fonduri, în vederea prevenirii neregulilor și fraudei.
  Ar trebui să se acorde o atenție deosebită definirii unor dispoziții contractuale care să reducă atât riscul de neexecutare, cât și realocarea riscurilor și a costurilor în timp.
  De asemenea, ar trebui făcute demersurile necesare pentru recuperarea fondurilor pierdute, plătite necuvenit sau utilizate incorect, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene, Regulamentul (Euratom,CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri și Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF). |
| --- | --- |

(11)

Ar trebui luate măsuri corespunzătoare – proporționale cu interesele financiare ale Uniunii Europene – pentru a monitoriza atât eficacitatea sprijinului financiar acordat, cât și eficacitatea cu care sunt utilizate aceste fonduri, în vederea prevenirii neregulilor și fraudei.
  Ar trebui să se acorde o atenție deosebită definirii unor dispoziții contractuale care să reducă atât riscul de neexecutare, cât și realocarea riscurilor și a costurilor în timp.
  De asemenea, ar trebui făcute demersurile necesare pentru recuperarea fondurilor pierdute, plătite necuvenit sau utilizate incorect, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene, Regulamentul (Euratom,CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri și Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF).

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Articolul 2 – alineatul 1 – litera ca (nouă)

| (ca) | dezafectarea. |
| --- | --- |

(ca)

dezafectarea.

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Articolul 6 – alineatul 1

(1)   Comisia întocmește un program de lucru multianual pentru implementarea programului specific, care să stabilească mai în detaliu obiectivele și prioritățile științifice și tehnologice prevăzute în anexă, precum și calendarul de implementare.

(1)   Comisia întocmește un program de lucru multianual pentru implementarea programului specific, care să stabilească mai în detaliu obiectivele și prioritățile științifice și tehnologice prevăzute în anexă, precum și
  resursele financiare necesare
  și calendarul de implementare.

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Anexă – secțiunea 3 – punctul 3.1 – subpunctul 3.1.1

Gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor nucleare cu activitate ridicată presupune prelucrarea, condiționarea, transportul, depozitarea intermediară și depozitarea geologică a acestora. Scopul final este să se prevină eliberarea de radionuclizi în biosferă pe durata tuturor acestor stadii, pe parcursul intervalului lor foarte lung de dezintegrare. Proiectarea, evaluarea și funcționarea sistemelor de bariere izolante artificiale sau naturale în intervalele de timp pertinente sunt esențiale pentru atingerea acestor obiective și depind, între altele, de comportamentul combustibilului și/sau al deșeurilor în mediul geologic. Acest tip de studii sunt incluse în prezentul program specific.

Gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor nucleare cu activitate ridicată presupune prelucrarea, condiționarea, transportul, depozitarea intermediară și depozitarea geologică a acestora. Scopul final este să se prevină eliberarea de radionuclizi în biosferă pe durata tuturor acestor stadii, pe parcursul intervalului lor foarte lung de dezintegrare. Proiectarea, evaluarea,
  monitorizarea
  și funcționarea sistemelor de bariere izolante artificiale sau naturale în intervalele de timp pertinente sunt esențiale pentru atingerea acestor obiective și depind, între altele, de comportamentul combustibilului și/sau al deșeurilor în mediul geologic. Acest tip de studii sunt incluse în prezentul program specific.

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Anexă – secțiunea 3 – punctul 3.1 – subpunctul 3.1.3

3.1.3.
     
  Cercetarea fundamentală cu privire la actinide

Pentru a menține competențele și poziția fruntașă în domeniul tehnologiei nucleare civile, este esențial să se încurajeze cercetarea fundamentală interdisciplinară cu privire la materialele nucleare ca resursă care poate da naștere unor noi inovații tehnologice. Pentru aceasta, este necesar să se cunoască reacția la parametri termodinamici (de obicei extremi) a așa-numitelor „elemente 5f” (adică actinidele) și a compușilor lor. Din cauza bazei de date experimentale mici și a complexității intrinsece a modelizării, cunoștințele noastre cu privire la aceste mecanisme sunt limitate. Cercetarea fundamentală cu privire la aceste aspecte este crucială pentru a înțelege comportamentul acestor elemente și pentru a rămâne în avangarda fizicii contemporane a materiei condensate. Evoluțiile în domeniul simulării și modelizării avansate vor fi valorificate pentru a spori la maximum impactul programelor experimentale.

Programul de cercetare fundamentală al JRC privind actinidele va rămâne în avangarda fizicii și chimiei actinidelor, principalul scop fiind punerea la dispoziția oamenilor de știință din universități și centre de cercetare a unor instalații experimentale de nivel mondial. Acestea le vor permite să investigheze proprietățile materialelor pe bază de actinide, pentru a-și încheia educația și a contribui la progresele științelor din domeniul nuclear.

eliminat

Amendamentul 10

Propunere de decizie

Anexă – secțiunea 3 – punctul 3.1 – subpunctul 3.1.6 – paragraful 1

Titlul II capitolul 3 din tratat prevede stabilirea unor standarde de siguranță de bază pentru protecția sănătății lucrătorilor și a populației împotriva pericolelor pe care le prezintă radiațiile ionizante. Articolele 31-38 din tratat prevăd reguli referitoare la rolul statelor membre și al Comisiei în ceea ce privește protecția sănătății umane, controlarea nivelurilor de radioactivitate din mediu
  ,
  eliberarea în mediu
  și gestionarea deșeurilor nucleare
  . În temeiul articolului 39 din tratat, JRC oferă Comisiei sprijin pentru îndeplinirea acestei sarcini.

Titlul II capitolul 3 din tratat prevede stabilirea unor standarde de siguranță de bază pentru protecția sănătății lucrătorilor și a populației împotriva pericolelor pe care le prezintă radiațiile ionizante. Articolele 31-38 din tratat prevăd reguli referitoare la rolul statelor membre și al Comisiei în ceea ce privește protecția sănătății umane, controlarea nivelurilor de radioactivitate din mediu
  și
  eliberarea în mediu.
  JRC va continua, în colaborare cu partenerii săi internaționali, să dezvolte rețele pentru măsurarea radioactivității din mediu, punând imediat la dispoziția publicului toate datele adunate.
  În temeiul articolului 39 din tratat, JRC oferă Comisiei sprijin pentru îndeplinirea acestei sarcini.

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Anexă – secțiunea 3 – punctul 3.1 – subpunctul 3.1.6 – paragraful 2

Având în vedere noile limite privind prezența radionuclizilor în apa potabilă și în ingredientele alimentare, JRC va elabora tehnici analitice și va produce materialele de referință corespunzătoare. Se vor organiza comparații între laboratoarele de monitorizare ale statelor membre, pentru a se evalua comparabilitatea datelor de monitorizare raportate în temeiul articolelor 35 și 36 din tratat și pentru a sprijini armonizarea sistemelor de monitorizare a radioactivității cu materialele de încercare de referință.

Având în vedere noile limite privind prezența radionuclizilor în apa potabilă și în ingredientele alimentare, JRC va elabora tehnici analitice și va produce materialele de referință corespunzătoare. Se vor organiza comparații între laboratoarele de monitorizare ale statelor membre, pentru a se evalua comparabilitatea datelor de monitorizare raportate în temeiul articolelor 35 și 36 din tratat și pentru a sprijini armonizarea sistemelor de monitorizare a radioactivității cu materialele de încercare de referință.
  Această activitate va ține seama de directiva Consiliului, care urmează să fie adoptată în temeiul articolului 31 din Tratatul Euratom, de stabilire a cerințelor de protecție a sănătății populației în ceea ce privește substanțele radioactive din apa destinată consumului uman.

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Anexă – secțiunea 3 – punctul 3.2 – subpunctul 3.2.1

Securitatea nucleară și fiabilitatea instalațiilor operaționale sunt în permanență supuse optimizării, pentru a face față noilor provocări generate de liberalizarea pieței, de extinderea duratei de exploatare a instalațiilor și așa-numita „renaștere” a industriei nucleare. Pentru a menține și îmbunătăți nivelul de securitate atât al centralelor nucleare de tip occidental, cât și al celor de tip rusesc, trebuie extinse și validate metodologii avansate și rafinate de evaluare a securității, precum și instrumentele analitice corespunzătoare. În cadrul JRC se desfășoară investigații experimentale punctuale având ca scop să îmbunătățească gradul de înțelegere a fenomenelor și proceselor fizice subiacente, pentru a permite validarea și verificarea evaluărilor deterministice și probabilistice ale securității, bazate pe modelizarea avansată a proceselor în instalații (reactivitate și termohidraulică), a componentelor supuse sarcinilor operaționale/uzurii și a factorilor umani și organizaționali. De asemenea, JRC va continua să joace un rol central în instituirea și funcționarea Centrului european pentru schimburi de experiență operațională (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback), în beneficiul tuturor statelor membre. JRC va furniza rapoarte tematice cu privire la anumite aspecte legate de instalații și va facilita împărtășirea și implementarea eficientă a feedback-ului de experiență operațională, în vederea îmbunătățirii securității centralelor nucleare, în beneficiul tuturor organismelor de reglementare europene.

Securitatea nucleară și fiabilitatea instalațiilor operaționale sunt în permanență supuse optimizării, pentru a face față noilor provocări generate de liberalizarea pieței, de extinderea duratei de exploatare a instalațiilor și așa-numita „renaștere” a industriei nucleare. Pentru a menține și îmbunătăți nivelul de securitate atât al centralelor nucleare de tip occidental, cât și al celor de tip rusesc, trebuie extinse și validate metodologii avansate și rafinate de evaluare a securității, precum și instrumentele analitice corespunzătoare. În cadrul JRC se desfășoară investigații experimentale punctuale având ca scop să îmbunătățească gradul de înțelegere a fenomenelor și proceselor fizice subiacente, pentru a permite validarea și verificarea evaluărilor deterministice și probabilistice ale securității, bazate pe modelizarea avansată a proceselor în instalații (reactivitate și termohidraulică), a componentelor supuse sarcinilor operaționale/uzurii și a factorilor umani și organizaționali. De asemenea, JRC va continua să joace un rol central în instituirea și funcționarea Centrului european pentru schimburi de experiență operațională (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback), în beneficiul tuturor statelor membre. JRC va furniza rapoarte tematice cu privire la anumite aspecte legate de instalații și va facilita împărtășirea și implementarea eficientă a feedback-ului de experiență operațională, în vederea îmbunătățirii securității centralelor nucleare, în beneficiul tuturor organismelor de reglementare europene.
  Având în vedere importanța tot mai mare a dezafectării reactoarelor nucleare, precum și extinderea pieței și aspectele tehnice aferente, JRC își va consolida, de asemenea, cunoștințele științifice de specialitate în acest domeniu. Acesta va include în programul său aspecte-cheie privind cercetarea și formarea experților în domeniul dezafectării reactoarelor (metodologii, formare la locul de muncă și experiență în domeniul științific).

---

(1)  
  Texte adoptate, P7_TA(2010)0401.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/183 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/183

---

Marți, 15 noiembrie 2011Participarea întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice *

P7_TA(2011)0489

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului (Euratom) de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de diseminare a rezultatelor cercetării (2012-2013) (COM(2011)0071 – C7-0076/2011 – 2011/0045(NLE))

2013/C 153 E/34

(Consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0071), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0071),

| — | având în vedere articolele 7 și 10 din Tratatul Euratom, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C7-0076/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 7 și 10 din Tratatul Euratom, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C7-0076/2011),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0345/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0345/2011),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul Euratom;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament


  Considerentul 1 |
| (1) | Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear pentru perioada 2012-2013, denumit în continuare „Programul-cadru (2012-2013)”, a fost adoptat prin Decizia nr. .../.../Euratom a Consiliului privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013). Este responsabilitatea Comisiei să asigure implementarea Programului-cadru (2012-2013) și a programelor specifice ale acestuia, inclusiv a aspectelor financiare aferente. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

(1)

Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear pentru perioada 2012-2013, denumit în continuare „Programul-cadru (2012-2013)”, a fost adoptat prin Decizia nr. .../.../Euratom a Consiliului privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013). Este responsabilitatea Comisiei să asigure implementarea Programului-cadru (2012-2013) și a programelor specifice ale acestuia, inclusiv a aspectelor financiare aferente.

| (1) | Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear pentru perioada 2012-2013, denumit în continuare „Programul-cadru (2012-2013)”,
  care
  a fost adoptat prin Decizia nr. .../.../Euratom a Consiliului privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013)
  , are drept scop să completeze celelalte acțiuni ale Uniunii în domeniul politicii de cercetare necesare pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, în special acțiunile referitoare la învățământ și formare profesională, competitivitate și inovare, industrie, ocuparea forței de muncă și mediu
  . Este responsabilitatea Comisiei să asigure implementarea Programului-cadru (2012-2013) și a programelor specifice ale acestuia, inclusiv a aspectelor financiare aferente. |
| --- | --- |

(1)

Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear pentru perioada 2012-2013, denumit în continuare „Programul-cadru (2012-2013)”,
  care
  a fost adoptat prin Decizia nr. .../.../Euratom a Consiliului privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013)
  , are drept scop să completeze celelalte acțiuni ale Uniunii în domeniul politicii de cercetare necesare pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, în special acțiunile referitoare la învățământ și formare profesională, competitivitate și inovare, industrie, ocuparea forței de muncă și mediu
  . Este responsabilitatea Comisiei să asigure implementarea Programului-cadru (2012-2013) și a programelor specifice ale acestuia, inclusiv a aspectelor financiare aferente.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 4a (nou)

| (4a) | Programul-cadru (2012-2013) ar trebui să contribuie la realizarea inițiativei „O Uniune a inovării”, una dintre inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020, prin consolidarea concurenței în scopul excelenței științifice și prin accelerarea punerii în aplicare a inovărilor-cheie în domeniul energiei nucleare, în special în ceea ce privește fuziunea nucleară și siguranța, jucând, de asemenea, un rol în abordarea provocărilor aferente sectorului energetic și schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

(4a)

Programul-cadru (2012-2013) ar trebui să contribuie la realizarea inițiativei „O Uniune a inovării”, una dintre inițiativele emblematice ale Strategiei Europa 2020, prin consolidarea concurenței în scopul excelenței științifice și prin accelerarea punerii în aplicare a inovărilor-cheie în domeniul energiei nucleare, în special în ceea ce privește fuziunea nucleară și siguranța, jucând, de asemenea, un rol în abordarea provocărilor aferente sectorului energetic și schimbărilor climatice.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 4b (nou)

| (4b) | Elaborarea și punerea în aplicare a programului-cadru (2012-2013) ar trebui să se bazeze pe principiile simplității, stabilității, transparenței, certitudinii juridice, consecvenței, excelenței și încrederii, în conformitate cu recomandările Parlamentului European din rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare (1). |
| --- | --- |

(4b)

Elaborarea și punerea în aplicare a programului-cadru (2012-2013) ar trebui să se bazeze pe principiile simplității, stabilității, transparenței, certitudinii juridice, consecvenței, excelenței și încrederii, în conformitate cu recomandările Parlamentului European din rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare (1).

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | Sunt necesare o preocupare mai accentuată și cheltuieli bugetare mai mari pentru inițiativele auxiliare activității principale de cercetare nucleară, în special în ceea ce privește investițiile în capitalul uman și acțiunile care au ca scop abordarea riscului reprezentat de lipsa de forță de muncă calificată în următorii ani (de exemplu, acordarea de granturi pentru cercetătorii din domeniul nuclear) și pierderea de către Uniune, în consecință, a locului său de frunte. |
| --- | --- |

(5a)

Sunt necesare o preocupare mai accentuată și cheltuieli bugetare mai mari pentru inițiativele auxiliare activității principale de cercetare nucleară, în special în ceea ce privește investițiile în capitalul uman și acțiunile care au ca scop abordarea riscului reprezentat de lipsa de forță de muncă calificată în următorii ani (de exemplu, acordarea de granturi pentru cercetătorii din domeniul nuclear) și pierderea de către Uniune, în consecință, a locului său de frunte.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 6a (nou)

| (6a) | Ar trebui să se acorde o atenție deosebită definirii unor dispoziții contractuale care să reducă atât riscul de neexecutare, cât și realocarea riscurilor și a costurilor în timp. |
| --- | --- |

(6a)

Ar trebui să se acorde o atenție deosebită definirii unor dispoziții contractuale care să reducă atât riscul de neexecutare, cât și realocarea riscurilor și a costurilor în timp.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 8

| (8) | Programul-cadru (2012-2013) trebuie să promoveze participarea regiunilor ultraperiferice ale Comunității, precum și a unei game largi de întreprinderi, centre de cercetare și universități. |
| --- | --- |

(8)

Programul-cadru (2012-2013) trebuie să promoveze participarea regiunilor ultraperiferice ale Comunității, precum și a unei game largi de întreprinderi, centre de cercetare și universități.

| (8) | Programul-cadru (2012-2013) ar trebui să promoveze participarea regiunilor ultraperiferice ale Comunității, precum și a unei game largi de întreprinderi, centre de cercetare și universități
  , ale căror activități de cercetare ar trebui să se bazeze pe respectarea principiilor etice fundamentale, în special a celor prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
  . |
| --- | --- |

(8)

Programul-cadru (2012-2013) ar trebui să promoveze participarea regiunilor ultraperiferice ale Comunității, precum și a unei game largi de întreprinderi, centre de cercetare și universități
  , ale căror activități de cercetare ar trebui să se bazeze pe respectarea principiilor etice fundamentale, în special a celor prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
  .

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 23a (nou)

| (23a) | Realizarea proiectului ITER în Europa, în conformitate cu acordul din 21 noiembrie 2006 privind instituirea Organizației Internaționale ITER pentru Energia prin Fuziune, în contextul punerii în aplicare în comun a proiectului ITER, ar trebui să constituie elementul central al activității de cercetare în domeniul fuziunii în cadrul programului-cadru (2012-2013). |
| --- | --- |

(23a)

Realizarea proiectului ITER în Europa, în conformitate cu acordul din 21 noiembrie 2006 privind instituirea Organizației Internaționale ITER pentru Energia prin Fuziune, în contextul punerii în aplicare în comun a proiectului ITER, ar trebui să constituie elementul central al activității de cercetare în domeniul fuziunii în cadrul programului-cadru (2012-2013).

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2

De asemenea, ele pot stabili, în funcție de caracterul și obiectivele acțiunii indirecte, condiții suplimentare care trebuie îndeplinite privind tipul de participant și, dacă este cazul, locul de stabilire.

De asemenea, ele pot stabili, în funcție de caracterul și obiectivele acțiunii indirecte, condiții suplimentare
  justificate
  care trebuie îndeplinite privind tipul de participant și, dacă este cazul, locul de stabilire.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 3

(3)   Cererile de propuneri trebuie să aibă obiective clare, pentru a se asigura că solicitanții nu trimit răspunsuri inutile.

(3)   Cererile de propuneri trebuie să aibă obiective
  cantitative și calitative
  clare, pentru a se asigura că solicitanții nu trimit răspunsuri inutile.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 1 – paragraful 2

Criteriile se referă la excelență, impact și implementare. În aceste condiții, programul de lucru specifică mai în detaliu criteriile de evaluare și selecție și poate adăuga cerințe, ponderi și praguri suplimentare sau stabili detalii suplimentare cu privire la aplicarea criteriilor.

Criteriile se referă la excelență, impact și implementare. În aceste condiții, programul de lucru specifică mai în detaliu criteriile de evaluare și selecție și poate adăuga cerințe, ponderi și praguri suplimentare
  justificate în mod clar
  sau stabili detalii suplimentare cu privire la aplicarea criteriilor.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 3a (nou)

(3a)
     
  Toate etapele procesului ar trebui optimizate pentru a evita întârzierea și pentru a crește rentabilitatea. Acest lucru implică accesul la proiecte de programe de lucru, publicarea cererilor de propuneri, elaborarea de propuneri, procedurile de selecție și timpul necesar pentru a aproba și acorda granturile.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – paragraful 4

Atunci când se numesc grupuri de experți independenți, se iau măsuri adecvate pentru a se asigura un echilibru rezonabil între numărul de femei și cel de bărbați.

Atunci când se numesc grupuri de experți independenți, se iau măsuri adecvate pentru a se asigura un echilibru rezonabil între numărul de femei și cel de bărbați
  , precum și între statele membre ce desfășoară activități de cercetare și formare în domeniul nuclear
  .

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2 – paragraful 4a (nou)

Atunci când se numesc grupuri de experți independenți, se iau măsuri adecvate pentru a se asigura un echilibru rezonabil între întreprinderi (inclusiv IMM-uri) și mediul academic.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera e

| (e) | trebuie să nu includă costuri neeligibile, în special impozite indirecte identificabile precum taxa pe valoarea adăugată, taxe, dobânzi datorate,
  provizioane pentru posibile pierderi sau taxe viitoare,
  pierderi datorate cursului de schimb, costurile legate de rentabilitatea capitalului, costurile declarate, suportate sau rambursate pentru un alt proiect al Uniunii, taxele aferente datoriei sau serviciului datoriei, cheltuieli excesive sau nejustificate sau orice alt cost care nu îndeplinește condițiile stabilite la literele (a)-(d). |
| --- | --- |

(e)

trebuie să nu includă costuri neeligibile, în special impozite indirecte identificabile precum taxa pe valoarea adăugată, taxe, dobânzi datorate,
  provizioane pentru posibile pierderi sau taxe viitoare,
  pierderi datorate cursului de schimb, costurile legate de rentabilitatea capitalului, costurile declarate, suportate sau rambursate pentru un alt proiect al Uniunii, taxele aferente datoriei sau serviciului datoriei, cheltuieli excesive sau nejustificate sau orice alt cost care nu îndeplinește condițiile stabilite la literele (a)-(d).

| (e) | trebuie să nu includă costuri neeligibile, în special impozite indirecte identificabile precum taxa pe valoarea adăugată
  nerecuperabilă
  , taxe, dobânzi datorate, pierderi datorate cursului de schimb, costurile legate de rentabilitatea capitalului, costurile declarate, suportate sau rambursate pentru un alt proiect al Uniunii, taxele aferente datoriei sau serviciului datoriei, cheltuieli excesive sau nejustificate sau orice alt cost care nu îndeplinește condițiile stabilite la literele (a)-(d). |
| --- | --- |

(e)

trebuie să nu includă costuri neeligibile, în special impozite indirecte identificabile precum taxa pe valoarea adăugată
  nerecuperabilă
  , taxe, dobânzi datorate, pierderi datorate cursului de schimb, costurile legate de rentabilitatea capitalului, costurile declarate, suportate sau rambursate pentru un alt proiect al Uniunii, taxele aferente datoriei sau serviciului datoriei, cheltuieli excesive sau nejustificate sau orice alt cost care nu îndeplinește condițiile stabilite la literele (a)-(d).

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 52 – alineatul 2 – litera a

| (a) | o rată maximă de 40 % în temeiul contractelor de asociere: pentru cheltuielile aferente proiectelor de cooperare specifice dintre asociați, care au fost recomandate pentru finanțare prioritară de comitetul consultativ și au fost aprobate de Comisie; finanțarea prioritară se va concentra pe
  acțiuni relevante pentru ITER/DEMO, cu excepția cazului proiectelor cărora li se acordase deja statut prioritar în programele-cadru anterioare
  ; |
| --- | --- |

(a)

o rată maximă de 40 % în temeiul contractelor de asociere: pentru cheltuielile aferente proiectelor de cooperare specifice dintre asociați, care au fost recomandate pentru finanțare prioritară de comitetul consultativ și au fost aprobate de Comisie; finanțarea prioritară se va concentra pe
  acțiuni relevante pentru ITER/DEMO, cu excepția cazului proiectelor cărora li se acordase deja statut prioritar în programele-cadru anterioare
  ;

| (a) | o rată maximă de 40 % în temeiul contractelor de asociere: pentru cheltuielile aferente proiectelor de cooperare specifice dintre asociați, care au fost recomandate pentru finanțare prioritară de comitetul consultativ și au fost aprobate de Comisie; finanțarea prioritară se va concentra pe
  experimente care vizează să optimizeze performanța ITER și să contribuie la definirea programului DEMO
  ; |
| --- | --- |

(a)

o rată maximă de 40 % în temeiul contractelor de asociere: pentru cheltuielile aferente proiectelor de cooperare specifice dintre asociați, care au fost recomandate pentru finanțare prioritară de comitetul consultativ și au fost aprobate de Comisie; finanțarea prioritară se va concentra pe
  experimente care vizează să optimizeze performanța ITER și să contribuie la definirea programului DEMO
  ;

---

(1)  
  Texte adoptate, P7_TA(2010)0401.

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/188 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/188

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2010/019 IE/Construction 41 introdusă de Irlanda

P7_TA(2011)0496

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/019 IE/Construction 41, introdusă de Irlanda) (COM(2011)0617 – C7-0313/2011 – 2011/2252(BUD))

2013/C 153 E/35

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0617 – C7–0313/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0617 – C7–0313/2011),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0375/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0375/2011),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Irlanda a cerut asistență pentru un caz care privește disponibilizarea a 4 866 de persoane, dintre care 3 205 sunt vizate de asistență, din 1 482 de întreprinderi care funcționează în NACE a doua revizuire diviziunea 41 („Construirea de clădiri”) (3) din regiunile NUTS II Border, Midlands and Western (IE01) și Southern and Eastern (IE02) din Irlanda; aceste două regiuni învecinate cuprind întreg teritoriul statului irlandez; |
| --- | --- |

D.

întrucât Irlanda a cerut asistență pentru un caz care privește disponibilizarea a 4 866 de persoane, dintre care 3 205 sunt vizate de asistență, din 1 482 de întreprinderi care funcționează în NACE a doua revizuire diviziunea 41 („Construirea de clădiri”) (3) din regiunile NUTS II Border, Midlands and Western (IE01) și Southern and Eastern (IE02) din Irlanda; aceste două regiuni învecinate cuprind întreg teritoriul statului irlandez;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie, ca urmare a solicitării Parlamentului European de a se accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență în cadrul FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie, ca urmare a solicitării Parlamentului European de a se accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență în cadrul FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual punctual, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați, în special a lucrătorilor celor mai vulnerabili și celor mai puțin calificați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual punctual, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați, în special a lucrătorilor celor mai vulnerabili și celor mai puțin calificați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost concediați; subliniază în continuare că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața forței de muncă care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații cu o mână de lucru mai flexibilă și angajată pe termen scurt; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost concediați; subliniază în continuare că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața forței de muncă care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații cu o mână de lucru mai flexibilă și angajată pe termen scurt;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind compatibilitatea și complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind compatibilitatea și complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale;

| 5. | salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2011 include, pentru prima dată, credite de plată în valoare de 47 608 950 EUR la linia bugetară aferentă FEG (04 05 01); reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, înlocuindu-se astfel transferurile de la alte linii bugetare care se realizau în trecut și care puteau împiedica realizarea diverselor obiective de politică; cuantumul creditelor de plată introduse inițial la linia bugetară 04 05 01 va fi epuizat în urma adoptării de către ambele componente ale autorității bugetare a propunerilor prezentate până în prezent privind mobilizarea FEG; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2011 include, pentru prima dată, credite de plată în valoare de 47 608 950 EUR la linia bugetară aferentă FEG (04 05 01); reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, înlocuindu-se astfel transferurile de la alte linii bugetare care se realizau în trecut și care puteau împiedica realizarea diverselor obiective de politică; cuantumul creditelor de plată introduse inițial la linia bugetară 04 05 01 va fi epuizat în urma adoptării de către ambele componente ale autorității bugetare a propunerilor prezentate până în prezent privind mobilizarea FEG;

| 6. | salută consolidarea liniei bugetare 04 05 01 aferente FEG cu 50 000 000 EUR prin intermediul bugetului rectificativ nr. 3/2011; constată că creditele de plată din această linie bugetară vor fi utilizate pentru a acoperi suma de 6 091 460 EUR necesară pentru prezenta cerere; deoarece creditele de plată sunt disponibile în 2011 de la linia bugetară 04 02 01, „Finalizarea Fondului social european (FSE) – Obiectivul 1 (2000-2006)”, poate fi disponibilizată spre transfer pentru prezenta cerere suma suplimentară de 6 598 378 EUR; |
| --- | --- |

6.

salută consolidarea liniei bugetare 04 05 01 aferente FEG cu 50 000 000 EUR prin intermediul bugetului rectificativ nr. 3/2011; constată că creditele de plată din această linie bugetară vor fi utilizate pentru a acoperi suma de 6 091 460 EUR necesară pentru prezenta cerere; deoarece creditele de plată sunt disponibile în 2011 de la linia bugetară 04 02 01, „Finalizarea Fondului social european (FSE) – Obiectivul 1 (2000-2006)”, poate fi disponibilizată spre transfer pentru prezenta cerere suma suplimentară de 6 598 378 EUR;

| 7. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

7.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 al Acordului interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/019 IE/Construction 41, introdusă de Irlanda)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2011/772/UE.)

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/190 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/190

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2010/021 IE/Construction 71 introdusă de Irlanda

P7_TA(2011)0497

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/021 IE/Construction 71 introdusă de Irlanda) (COM(2011)0619 – C7-0315/2011 – 2011/2254(BUD))

2013/C 153 E/36

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0619 – C7-0315/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0619 – C7-0315/2011),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0377/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0377/2011),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Irlanda a cerut asistență pentru un caz care privește disponibilizarea a 842 de persoane, dintre care 554 sunt vizate de asistență, din 230 de întreprinderi care desfășoară activități încadrate în NACE a doua revizuire diviziunea 71 („Activități de arhitectură și inginerie; analize și testări tehnice”) (3) în regiunile NUTS II Border, Midlands and Western (IE01) și Southern and Eastern (IE02) din Irlanda; întrucât aceste două regiuni învecinate cuprind întreg teritoriul statului irlandez; |
| --- | --- |

D.

întrucât Irlanda a cerut asistență pentru un caz care privește disponibilizarea a 842 de persoane, dintre care 554 sunt vizate de asistență, din 230 de întreprinderi care desfășoară activități încadrate în NACE a doua revizuire diviziunea 71 („Activități de arhitectură și inginerie; analize și testări tehnice”) (3) în regiunile NUTS II Border, Midlands and Western (IE01) și Southern and Eastern (IE02) din Irlanda; întrucât aceste două regiuni învecinate cuprind întreg teritoriul statului irlandez;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului European de a se accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare o evaluare referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului European de a se accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare o evaluare referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual punctual, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați, în special a lucrătorilor celor mai vulnerabili și celor mai puțin calificați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual punctual, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați, în special a lucrătorilor celor mai vulnerabili și celor mai puțin calificați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost concediați; subliniază în continuare că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața forței de muncă care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații cu o mână de lucru mai flexibilă și angajată pe termen scurt; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost concediați; subliniază în continuare că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața forței de muncă care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații cu o mână de lucru mai flexibilă și angajată pe termen scurt;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind compatibilitatea și complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind compatibilitatea și complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale;

| 5. | salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2011 include, pentru prima dată, credite de plată în valoare de 47 608 950 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, înlocuindu-se astfel transferurile de la alte linii bugetare care se realizau în trecut și care puteau împiedica realizarea diverselor obiective de politică; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2011 include, pentru prima dată, credite de plată în valoare de 47 608 950 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, înlocuindu-se astfel transferurile de la alte linii bugetare care se realizau în trecut și care puteau împiedica realizarea diverselor obiective de politică;

| 6. | subliniază că volumul creditelor de plată introduse inițial în linia de buget 04 05 01 va fi consumat integral odată cu cererea EGF/2010/019 IE/Construction 71 introdusă de Irlanda; consideră că, întrucât în 2011 sunt disponibile credite de plată în cadrul liniei bugetare 04 02 01 „Finalizarea Fondului social european (FSE) – Obiectivul 1 (2000 – 2006)”, se poate pune la dispoziție pentru transfer o sumă de 1 387 819 EUR, necesară pentru prezenta cerere; |
| --- | --- |

6.

subliniază că volumul creditelor de plată introduse inițial în linia de buget 04 05 01 va fi consumat integral odată cu cererea EGF/2010/019 IE/Construction 71 introdusă de Irlanda; consideră că, întrucât în 2011 sunt disponibile credite de plată în cadrul liniei bugetare 04 02 01 „Finalizarea Fondului social european (FSE) – Obiectivul 1 (2000 – 2006)”, se poate pune la dispoziție pentru transfer o sumă de 1 387 819 EUR, necesară pentru prezenta cerere;

| 7. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

7.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/021 IE/Construction 71 introdusă de Irlanda)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2011/774/UE.)

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/192 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/192

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2010/020 IE/Construction 43 introdusă de Irlanda

P7_TA(2011)0498

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/020 IE/Construction 43 introdusă de Irlanda) (COM(2011)0618 – C7-0314/2011 – 2011/2253(BUD))

2013/C 153 E/37

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0618 – C7–0314/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0618 – C7–0314/2011),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0376/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0376/2011),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Irlanda a cerut asistență pentru un caz care privește disponibilizarea a 3 382 de persoane, dintre care 2 228 sunt vizate de asistență, din 1 560 de întreprinderi care desfășoară activități încadrate în NACE Rev. 2 divizia 43 („Lucrări de construcții specializate”) (3) în regiunile NUTS II Border, Midlands and Western (IE01) și Southern and Eastern (IE02) din Irlanda; |
| --- | --- |

D.

întrucât Irlanda a cerut asistență pentru un caz care privește disponibilizarea a 3 382 de persoane, dintre care 2 228 sunt vizate de asistență, din 1 560 de întreprinderi care desfășoară activități încadrate în NACE Rev. 2 divizia 43 („Lucrări de construcții specializate”) (3) în regiunile NUTS II Border, Midlands and Western (IE01) și Southern and Eastern (IE02) din Irlanda;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului European de a se accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare o evaluare referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a fondului; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea fondului; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului European de a se accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare o evaluare referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a fondului; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea fondului;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual punctual, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați, în special a lucrătorilor celor mai vulnerabili și a celor mai puțin calificați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual punctual, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați, în special a lucrătorilor celor mai vulnerabili și a celor mai puțin calificați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător concediat; subliniază în continuare că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața forței de muncă care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații cu o mână de lucru mai flexibilă și angajată pe termen scurt; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător concediat; subliniază în continuare că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața forței de muncă care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații cu o mână de lucru mai flexibilă și angajată pe termen scurt;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind compatibilitatea și complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind compatibilitatea și complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale;

| 5. | reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, înlocuindu-se astfel transferurile de la alte linii bugetare care se realizau în trecut și care puteau împiedica realizarea diverselor obiective de politică; constată că odată cu cererea EGF/2010/019 IE/Construction 43 introdusă de Irlanda, volumul creditelor de plată introduse inițial în linia de buget 04 05 01 a FEG a fost consumat integral odată cu cea de a nouăsprezecea cerere; |
| --- | --- |

5.

reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, înlocuindu-se astfel transferurile de la alte linii bugetare care se realizau în trecut și care puteau împiedica realizarea diverselor obiective de politică; constată că odată cu cererea EGF/2010/019 IE/Construction 43 introdusă de Irlanda, volumul creditelor de plată introduse inițial în linia de buget 04 05 01 a FEG a fost consumat integral odată cu cea de a nouăsprezecea cerere;

| 6. | observă totuși că, pentru a mobiliza FEG în acest caz, vor fi transferate credite de plată de la o linie bugetară dedicată „Finalizării Fondului social european (FSE) – Obiectivul 1 (2000 – 2006)”. |
| --- | --- |

6.

observă totuși că, pentru a mobiliza FEG în acest caz, vor fi transferate credite de plată de la o linie bugetară dedicată „Finalizării Fondului social european (FSE) – Obiectivul 1 (2000 – 2006)”.

| 7. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

7.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/020 IE/Construction 43 introdusă de Irlanda)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2011/773/UE.)

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/194 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/194

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich introdusă de Austria

P7_TA(2011)0499

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich din Austria) (COM(2011)0579 – C7-0254/2011 – 2011/2199(BUD))

2013/C 153 E/38

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0579 – C7-0254/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0579 – C7-0254/2011),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0379/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0379/2011),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Austria a solicitat asistență pentru un caz privind 2 338 de concedieri, dintre care 502 fac obiectul cererii de asistență, din 706 întreprinderi care desfășoară activități încadrate în diviziunea 49 a NACE Rev. 2 („Transporturi terestre și transporturi prin conducte”) în regiunile NUTS II Niederösterreich (AT12) și Oberösterreich (AT31) din Austria; |
| --- | --- |

D.

întrucât Austria a solicitat asistență pentru un caz privind 2 338 de concedieri, dintre care 502 fac obiectul cererii de asistență, din 706 întreprinderi care desfășoară activități încadrate în diviziunea 49 a NACE Rev. 2 („Transporturi terestre și transporturi prin conducte”) în regiunile NUTS II Niederösterreich (AT12) și Oberösterreich (AT31) din Austria;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie, ca urmare a solicitării Parlamentului European de a se accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență în cadrul FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie, ca urmare a solicitării Parlamentului European de a se accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență în cadrul FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual punctual, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați, în special a lucrătorilor celor mai vulnerabili și celor mai puțin calificați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual punctual, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați, în special a lucrătorilor celor mai vulnerabili și celor mai puțin calificați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost concediați; subliniază în continuare că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața forței de muncă care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații cu o mână de lucru mai flexibilă și angajată pe termen scurt; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost concediați; subliniază în continuare că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața forței de muncă care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații cu o mână de lucru mai flexibilă și angajată pe termen scurt;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind compatibilitatea și complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind compatibilitatea și complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale;

| 5. | salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2011 include, pentru prima dată, credite de plată în valoare de 47 608 950 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel transferurile de la alte linii bugetare care se realizau în trecut și care pot împiedica realizarea diverselor obiective de politici; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2011 include, pentru prima dată, credite de plată în valoare de 47 608 950 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel transferurile de la alte linii bugetare care se realizau în trecut și care pot împiedica realizarea diverselor obiective de politici;

| 6. | salută consolidarea preconizată a liniei bugetare 04 05 01 aferente FEG cu 50 000 000 EUR prin intermediul bugetului rectificativ nr. 3/2011, care va servi la acoperirea sumei necesare pentru prezenta cerere; |
| --- | --- |

6.

salută consolidarea preconizată a liniei bugetare 04 05 01 aferente FEG cu 50 000 000 EUR prin intermediul bugetului rectificativ nr. 3/2011, care va servi la acoperirea sumei necesare pentru prezenta cerere;

| 7. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

7.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/001 AT/Niederösterreich - Oberösterreich din Austria)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2011/770/UE.)

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/197 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/197

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas introdusă de Grecia

P7_TA(2011)0500

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas introdusă de Grecia) (COM(2011)0580 – C7-0255/2011 – 2011/2200(BUD))

2013/C 153 E/39

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0580 – C7–0255/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0580 – C7–0255/2011),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0378/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0378/2011),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor concediați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Grecia a solicitat asistență pentru 642 de cazuri de concedieri din două întreprinderi din sectorul vânzărilor cu amănuntul („supermarket și furnizor”) care își desfășoară activitatea în regiunile Macedonia Centrală și Attica, în care se găsea cel mai mare număr de magazine ALDI; în cadrul magazinelor ALDI au avut loc concedieri, în număr mai mic, și în alte regiuni ale Greciei cum ar fi Macedonia Orientală și Tracia, Macedonia Occidentală, Epirus, Grecia Occidentală, Sterea Ellada și Peloponez; dintre cele 642 de concedieri, 554 au avut loc în perioada de referință, iar 88 înainte de perioada de referință, fiind totuși eligibile pentru asistență în temeiul articolului 3a litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006; toți cei 642 de lucrători concediați sunt vizați de ajutorul FEG; |
| --- | --- |

D.

întrucât Grecia a solicitat asistență pentru 642 de cazuri de concedieri din două întreprinderi din sectorul vânzărilor cu amănuntul („supermarket și furnizor”) care își desfășoară activitatea în regiunile Macedonia Centrală și Attica, în care se găsea cel mai mare număr de magazine ALDI; în cadrul magazinelor ALDI au avut loc concedieri, în număr mai mic, și în alte regiuni ale Greciei cum ar fi Macedonia Orientală și Tracia, Macedonia Occidentală, Epirus, Grecia Occidentală, Sterea Ellada și Peloponez; dintre cele 642 de concedieri, 554 au avut loc în perioada de referință, iar 88 înainte de perioada de referință, fiind totuși eligibile pentru asistență în temeiul articolului 3a litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006; toți cei 642 de lucrători concediați sunt vizați de ajutorul FEG;

| E. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului European de a se accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare o evaluare referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului European de a se accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare o evaluare referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența, transparența și vizibilitatea FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual punctual, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați, în special a lucrătorilor celor mai vulnerabili și celor mai puțin calificați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual punctual, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor concediați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor concediați, în special a lucrătorilor celor mai vulnerabili și celor mai puțin calificați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost concediați; subliniază în continuare că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața forței de muncă care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al convențiilor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor de activitate; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații cu o mână de lucru mai flexibilă și angajată pe termen scurt; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost concediați; subliniază în continuare că asistența din partea FEG nu poate cofinanța decât măsuri active pe piața forței de muncă care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al convențiilor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor de activitate; regretă faptul că FEG ar putea stimula întreprinderile să își înlocuiască salariații cu o mână de lucru mai flexibilă și angajată pe termen scurt;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind compatibilitatea și complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind compatibilitatea și complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a acestor date și în cadrul rapoartelor sale anuale;

| 5. | salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2011 include, pentru prima dată, credite de plată în valoare de 47 608 950 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel transferurile de la alte linii bugetare care se realizau în trecut și care pot împiedica realizarea diverselor obiective de politici; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2011 include, pentru prima dată, credite de plată în valoare de 47 608 950 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, evitându-se astfel transferurile de la alte linii bugetare care se realizau în trecut și care pot împiedica realizarea diverselor obiective de politici;

| 6. | salută consolidarea preconizată a liniei bugetare 04 05 01 aferente FEG cu 50 000 000 EUR prin intermediul bugetului rectificativ nr. 3/2011, care va servi la acoperirea sumei necesare pentru prezenta cerere; |
| --- | --- |

6.

salută consolidarea preconizată a liniei bugetare 04 05 01 aferente FEG cu 50 000 000 EUR prin intermediul bugetului rectificativ nr. 3/2011, care va servi la acoperirea sumei necesare pentru prezenta cerere;

| 7. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

7.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas introdusă de Grecia)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2011/771/UE.)

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/199 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/199

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011Marca patrimoniului european ***II

P7_TA(2011)0502

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării deciziei Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unei acțiuni a Uniunii Europene privind Marca patrimoniului european (10303/1/2011 – C7-0236/2011 – 2010/0044(COD))

2013/C 153 E/40

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10303/1/2011 – C7–0236/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10303/1/2011 – C7–0236/2011),

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței, în cadrul Protocolului (nr. 2) privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Senatul Franței, în cadrul Protocolului (nr. 2) privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0076)), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0076)),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru cultură și educație (A7-0331/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru cultură și educație (A7-0331/2011),

| 1. | aprobă poziția în primă lectură a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția în primă lectură a Consiliului;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 16.12.2010, P7_TA(2010)0486.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/200 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/200

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011Spațiul feroviar unic european ***I

P7_TA(2011)0503

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 16 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea spațiului feroviar unic european (reformare) (COM(2010)0475 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

2013/C 153 E/41

(Procedura legislativă ordinară – reformare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0475), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0475),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0268/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0268/2010),

| — | având în vedere articolul 14 și Protocolul nr. 26 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene privind serviciile de interes general, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 14 și Protocolul nr. 26 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene privind serviciile de interes general,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la punerea în aplicare a directivelor privind primul pachet feroviar (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la punerea în aplicare a directivelor privind primul pachet feroviar (1),

| — | având în vedere avizul motivat prezentat, în cadrul Protocolului (nr. 2) privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, de către Camera deputaților din Luxemburg, care susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat, în cadrul Protocolului (nr. 2) privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, de către Camera deputaților din Luxemburg, care susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 martie 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 martie 2011 (2),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 28 ianuarie 2011 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 28 ianuarie 2011 (3),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (4),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice din 26 mai 2011 adresată Comisiei pentru transport și turism în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice din 26 mai 2011 adresată Comisiei pentru transport și turism în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0367/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0367/2011),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 125.

(2)  JO C 132, 3.5.2011, p. 99.

(3)  JO C 104, 2.4.2011, p. 53.

(4)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Miercuri, 16 noiembrie 2011P7_TC1-COD(2010)0253

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 noiembrie 2011 în vederea adoptării Directivei (UE) nr. .../2011 a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea spațiului feroviar unic european (reformare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Directiva 91/440/CEE a Consiliului din 29 iulie 1991 privind dezvoltarea căilor ferate comunitare (3), Directiva 95/18/CE a Consiliului din 19 iunie 1995 privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare (4) și Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind repartizarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare și certificarea în materie de siguranță (5) au fost modificate substanțial în 2004 și în 2007. Deoarece sunt necesare modificări suplimentare și dată fiind legătura dintre aceste dispoziții legale, directivele susmenționate trebuie reformate și unificate într-un singur act, din motive de claritate. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 91/440/CEE a Consiliului din 29 iulie 1991 privind dezvoltarea căilor ferate comunitare (3), Directiva 95/18/CE a Consiliului din 19 iunie 1995 privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare (4) și Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind repartizarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare și certificarea în materie de siguranță (5) au fost modificate substanțial în 2004 și în 2007. Deoarece sunt necesare modificări suplimentare și dată fiind legătura dintre aceste dispoziții legale, directivele susmenționate trebuie reformate și unificate într-un singur act, din motive de claritate.

| (2) | O mai mare integrare a sectorului de transport din Uniune este un element esențial al realizării pieței interne și căile ferate reprezintă o parte vitală a sectorului de transport din Uniune, care se îndreaptă către realizarea mobilității durabile. |
| --- | --- |

(2)

O mai mare integrare a sectorului de transport din Uniune este un element esențial al realizării pieței interne și căile ferate reprezintă o parte vitală a sectorului de transport din Uniune, care se îndreaptă către realizarea mobilității durabile.

| (2a) | Ponderea sectorului feroviar în transporturi nu a crescut în ultimii zece ani, contrar obiectivelor pachetului feroviar din 2001 („primul pachet feroviar”, și anume Directiva 2001/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 de modificare a Directivei 91/440/CEE a Consiliului privind dezvoltarea rețelei feroviare comunitare

   (6)

  , Directiva 2001/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind autorizarea întreprinderilor feroviare

   (7)

  și Directiva 2001/14/CE), demonstrând necesitatea de a continua îmbunătățirea legislației în vigoare pentru a sprijini sectorul. Prin urmare, reorganizarea în curs este esențială. [AM 1] |
| --- | --- |

(2a)

Ponderea sectorului feroviar în transporturi nu a crescut în ultimii zece ani, contrar obiectivelor pachetului feroviar din 2001 („primul pachet feroviar”, și anume Directiva 2001/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 de modificare a Directivei 91/440/CEE a Consiliului privind dezvoltarea rețelei feroviare comunitare

   (6)

  , Directiva 2001/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind autorizarea întreprinderilor feroviare

   (7)

  și Directiva 2001/14/CE), demonstrând necesitatea de a continua îmbunătățirea legislației în vigoare pentru a sprijini sectorul. Prin urmare, reorganizarea în curs este esențială. [AM 1]

| (2b) | Numeroasele proceduri privind încălcarea dreptului comunitar deschise împotriva statelor membre demonstrează că legislația în vigoare poate fi interpretată greșit și că sunt necesare clarificări și îmbunătățiri ale primului pachet feroviar, pentru a asigura deschiderea reală a pieței feroviare europene. [AM 2] |
| --- | --- |

(2b)

Numeroasele proceduri privind încălcarea dreptului comunitar deschise împotriva statelor membre demonstrează că legislația în vigoare poate fi interpretată greșit și că sunt necesare clarificări și îmbunătățiri ale primului pachet feroviar, pentru a asigura deschiderea reală a pieței feroviare europene. [AM 2]

| (2c) | Investițiile în dezvoltarea și întreținerea infrastructurii feroviare continuă să fie insuficiente pentru a garanta dezvoltarea sectorului și a capacității sale competitive. [AM 3] |
| --- | --- |

(2c)

Investițiile în dezvoltarea și întreținerea infrastructurii feroviare continuă să fie insuficiente pentru a garanta dezvoltarea sectorului și a capacității sale competitive. [AM 3]

| (2d) | Directivele care alcătuiesc primul pachet feroviar nu au împiedicat existența unei variații importante a structurii și nivelului tarifelor pentru utilizarea infrastructurii feroviare, precum și a formei și duratei procedurilor de alocare a capacităților. [AM 4] |
| --- | --- |

(2d)

Directivele care alcătuiesc primul pachet feroviar nu au împiedicat existența unei variații importante a structurii și nivelului tarifelor pentru utilizarea infrastructurii feroviare, precum și a formei și duratei procedurilor de alocare a capacităților. [AM 4]

| (2e) | Condiții de piață netransparente reprezintă un obstacol clar în calea unor servicii feroviare competente. [AM 5] |
| --- | --- |

(2e)

Condiții de piață netransparente reprezintă un obstacol clar în calea unor servicii feroviare competente. [AM 5]

| (3) | Trebuie îmbunătățită eficiența sistemului feroviar pentru a-l integra pe o piață concurențială, ținându-se, în același timp, cont de caracteristicile speciale ale căilor ferate. |
| --- | --- |

(3)

Trebuie îmbunătățită eficiența sistemului feroviar pentru a-l integra pe o piață concurențială, ținându-se, în același timp, cont de caracteristicile speciale ale căilor ferate.

| (3a) | Coexistența, în cadrul statelor membre, a diferitelor regimuri sociale în sectorul feroviar prezintă un risc de concurență neloială între noii operatori feroviari și operatorii feroviari istorici și necesită armonizare, respectându-se totodată caracteristicile specifice sectorului și statelor membre. [AM 6] |
| --- | --- |

(3a)

Coexistența, în cadrul statelor membre, a diferitelor regimuri sociale în sectorul feroviar prezintă un risc de concurență neloială între noii operatori feroviari și operatorii feroviari istorici și necesită armonizare, respectându-se totodată caracteristicile specifice sectorului și statelor membre. [AM 6]

| (3b) | Este necesar să se garanteze că organismele de reglementare își vor îndeplini funcțiile de supraveghere, pentru a se evita discriminarea între întreprinderile feroviare și pentru a se garanta punerea în aplicare a unei politici tarifare adecvate și respectarea principiului separării conturilor. [AM 7] |
| --- | --- |

(3b)

Este necesar să se garanteze că organismele de reglementare își vor îndeplini funcțiile de supraveghere, pentru a se evita discriminarea între întreprinderile feroviare și pentru a se garanta punerea în aplicare a unei politici tarifare adecvate și respectarea principiului separării conturilor. [AM 7]

| (3c) | Pentru a finaliza spațiul feroviar european, este necesară o interoperabilitate completă a sistemului feroviar la nivel european. Agenției Europene a Căilor Ferate ar trebui să i se acorde competențele și resursele adecvate pentru realizarea mai rapidă a acestui obiectiv, printre altele în ceea ce privește dezvoltarea de standarde comune pentru certificarea materialului rulant și a sistemelor de siguranță și de semnalizare. [AM 8] |
| --- | --- |

(3c)

Pentru a finaliza spațiul feroviar european, este necesară o interoperabilitate completă a sistemului feroviar la nivel european. Agenției Europene a Căilor Ferate ar trebui să i se acorde competențele și resursele adecvate pentru realizarea mai rapidă a acestui obiectiv, printre altele în ceea ce privește dezvoltarea de standarde comune pentru certificarea materialului rulant și a sistemelor de siguranță și de semnalizare. [AM 8]

| (4) | Serviciile regionale, urbane și suburbane, precum și activitățile de transport sub forma serviciilor de tren-navetă prin tunelul de sub Canalul Mânecii ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive.
  Căile ferate din zonele de patrimoniu sau ale muzeelor care folosesc propriul itinerariu ar trebui, de asemenea, excluse din domeniul de aplicare al directivei. [AM 9] |
| --- | --- |

(4)

Serviciile regionale, urbane și suburbane, precum și activitățile de transport sub forma serviciilor de tren-navetă prin tunelul de sub Canalul Mânecii ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive.
  Căile ferate din zonele de patrimoniu sau ale muzeelor care folosesc propriul itinerariu ar trebui, de asemenea, excluse din domeniul de aplicare al directivei. [AM 9]

| (5) | Pentru a face transportul feroviar eficient și competitiv cu alte modalități de transport, statele membre trebuie să se asigure că întreprinderile feroviare au statut de operatori independenți care se comportă în manieră comercială și se adaptează la nevoile pieței. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a face transportul feroviar eficient și competitiv cu alte modalități de transport, statele membre trebuie să se asigure că întreprinderile feroviare au statut de operatori independenți care se comportă în manieră comercială și se adaptează la nevoile pieței.

| (6) | Pentru a asigura dezvoltarea viitoare și funcționarea eficientă a sistemului feroviar, ar trebui să se facă distincția între furnizarea de servicii de transport și funcționarea infrastructurii. Dată fiind această situație, este necesar ca cele două activități să fie gestionate separat și să aibă conturi separate
  , în mod transparent, ceea ce asigură că fondurile publice nu sunt deturnate către alte activități comerciale
  . [AM 10] |
| --- | --- |

(6)

Pentru a asigura dezvoltarea viitoare și funcționarea eficientă a sistemului feroviar, ar trebui să se facă distincția între furnizarea de servicii de transport și funcționarea infrastructurii. Dată fiind această situație, este necesar ca cele două activități să fie gestionate separat și să aibă conturi separate
  , în mod transparent, ceea ce asigură că fondurile publice nu sunt deturnate către alte activități comerciale
  . [AM 10]

| (6a) | Stricta separare a conturilor administratorului infrastructurii și ale întreprinderilor feroviare trebuie asigurată. Fondurile publice alocate unuia dintre aceste sectoare de activitate nu ar trebui transferate altor sectoare. Această interdicție ar trebui clar indicată în normele contabile ale fiecărui sector de activitate. Statul membru și organismul național de reglementare ar trebui să asigure aplicarea eficientă a acestei interdicții. [AM 11] |
| --- | --- |

(6a)

Stricta separare a conturilor administratorului infrastructurii și ale întreprinderilor feroviare trebuie asigurată. Fondurile publice alocate unuia dintre aceste sectoare de activitate nu ar trebui transferate altor sectoare. Această interdicție ar trebui clar indicată în normele contabile ale fiecărui sector de activitate. Statul membru și organismul național de reglementare ar trebui să asigure aplicarea eficientă a acestei interdicții. [AM 11]

| (6b) | Indiferent de tipul de întreprindere, toți operatorii feroviari trebuie să respecte legislația în materie de protecție socială și sănătate, în scopul de a evita practicile de dumping social și de concurență neloială. [AM 12] |
| --- | --- |

(6b)

Indiferent de tipul de întreprindere, toți operatorii feroviari trebuie să respecte legislația în materie de protecție socială și sănătate, în scopul de a evita practicile de dumping social și de concurență neloială. [AM 12]

| (6c) | Pentru a permite transportului feroviar să concureze cu transportul rutier, ar trebui armonizate diferitele norme naționale, precum cele privind siguranța în transportul feroviar, privind utilizarea documentelor de însoțire, privind formarea trenurilor și documentația relevantă, privind semnalele și marcajele pentru conducerea trenurilor, privind măsurile și controalele aplicate în legătură cu transportul mărfurilor periculoase, precum și normele privind procedurile uniforme de înregistrare și control al transportului deșeurilor. [AM 13] |
| --- | --- |

(6c)

Pentru a permite transportului feroviar să concureze cu transportul rutier, ar trebui armonizate diferitele norme naționale, precum cele privind siguranța în transportul feroviar, privind utilizarea documentelor de însoțire, privind formarea trenurilor și documentația relevantă, privind semnalele și marcajele pentru conducerea trenurilor, privind măsurile și controalele aplicate în legătură cu transportul mărfurilor periculoase, precum și normele privind procedurile uniforme de înregistrare și control al transportului deșeurilor. [AM 13]

| (7) | Principiul libertății de a presta servicii trebuie aplicat sectorului feroviar, ținând seama de caracteristicile specifice ale acestui sector. |
| --- | --- |

(7)

Principiul libertății de a presta servicii trebuie aplicat sectorului feroviar, ținând seama de caracteristicile specifice ale acestui sector.

| (8) | Pentru a încuraja concurența în gestionarea serviciului feroviar în ceea ce privește confortul sporit și serviciile furnizate utilizatorilor, trebuie ca statele membre să-și asume responsabilitatea generală pentru dezvoltarea infrastructurii feroviare corespunzătoare. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a încuraja concurența în gestionarea serviciului feroviar în ceea ce privește confortul sporit și serviciile furnizate utilizatorilor, trebuie ca statele membre să-și asume responsabilitatea generală pentru dezvoltarea infrastructurii feroviare corespunzătoare.

| (9) | În lipsa unor norme comune privind alocarea costurilor pentru infrastructură, statele membre, după consultarea administratorului infrastructurii, trebuie să stabilească norme care să dispună ca întreprinderile feroviare să plătească pentru folosirea infrastructurii feroviare. Aceste norme trebuie să nu conducă la discriminare între întreprinderile feroviare. |
| --- | --- |

(9)

În lipsa unor norme comune privind alocarea costurilor pentru infrastructură, statele membre, după consultarea administratorului infrastructurii, trebuie să stabilească norme care să dispună ca întreprinderile feroviare să plătească pentru folosirea infrastructurii feroviare. Aceste norme trebuie să nu conducă la discriminare între întreprinderile feroviare.

| (10) | Statele membre trebuie să se asigure că administratorii infrastructurii și întreprinderile de transport feroviar existente, aflate în proprietate publică sau sub control public, beneficiază de o structură financiară corespunzătoare, cu respectarea corespunzătoare a normelor Uniunii în materie de ajutor de stat. |
| --- | --- |

(10)

Statele membre trebuie să se asigure că administratorii infrastructurii și întreprinderile de transport feroviar existente, aflate în proprietate publică sau sub control public, beneficiază de o structură financiară corespunzătoare, cu respectarea corespunzătoare a normelor Uniunii în materie de ajutor de stat.

| (10a) | Uniunea ar trebui să examineze surse alternative de finanțare a proiectelor feroviare europene, prin instrumente financiare inovatoare, cum ar fi obligațiunile pentru proiectele Uniunii, pentru a încuraja investițiile private și pentru a îmbunătăți accesul la capitalul de risc. În același fel, piața feroviară trebuie să devină atractivă pentru investitori privați, alternativi, prin intermediul unor cadre juridice transparente. [AM 14] |
| --- | --- |

(10a)

Uniunea ar trebui să examineze surse alternative de finanțare a proiectelor feroviare europene, prin instrumente financiare inovatoare, cum ar fi obligațiunile pentru proiectele Uniunii, pentru a încuraja investițiile private și pentru a îmbunătăți accesul la capitalul de risc. În același fel, piața feroviară trebuie să devină atractivă pentru investitori privați, alternativi, prin intermediul unor cadre juridice transparente. [AM 14]

| (10b) | Statele membre si administratorii de infrastructură ar trebui să poată finanța investiții în infrastructură prin alte mijloace decât finanțarea directă din partea statului, cum ar fi finanțarea din partea sectorului privat. [AM 15] |
| --- | --- |

(10b)

Statele membre si administratorii de infrastructură ar trebui să poată finanța investiții în infrastructură prin alte mijloace decât finanțarea directă din partea statului, cum ar fi finanțarea din partea sectorului privat. [AM 15]

| (11) | Un sector eficient de transport al
  călătorilor și
  mărfurilor, mai ales transfrontalier
  și în special în cazurile în care ecartamentele diferite de cale ferată încă reprezintă o barieră fizică în calea concurenței
  , necesită acțiuni
  urgente
  pentru deschiderea pieței

  piețelor în fiecare stat membru și pentru crearea concurenței
  . [AM 16] |
| --- | --- |

(11)

Un sector eficient de transport al
  călătorilor și
  mărfurilor, mai ales transfrontalier
  și în special în cazurile în care ecartamentele diferite de cale ferată încă reprezintă o barieră fizică în calea concurenței
  , necesită acțiuni
  urgente
  pentru deschiderea pieței

  piețelor în fiecare stat membru și pentru crearea concurenței
  . [AM 16]

| (12) | Pentru a garanta că drepturile de acces la infrastructura feroviară se aplică pe o bază uniformă și nediscriminatorie în întreaga Uniune, este oportună introducerea unei licențe pentru întreprinderile feroviare. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a garanta că drepturile de acces la infrastructura feroviară se aplică pe o bază uniformă și nediscriminatorie în întreaga Uniune, este oportună introducerea unei licențe pentru întreprinderile feroviare.

| (13) | În cazul curselor feroviare cu opriri intermediare, nou intrații pe piață trebuie să fie autorizați să îmbarce și să debarce călători pe traseu pentru a oferi operațiunilor respective viabilitate economică și pentru a evita dezavantajarea potențialilor concurenți în comparație cu operatorii existenți. |
| --- | --- |

(13)

În cazul curselor feroviare cu opriri intermediare, nou intrații pe piață trebuie să fie autorizați să îmbarce și să debarce călători pe traseu pentru a oferi operațiunilor respective viabilitate economică și pentru a evita dezavantajarea potențialilor concurenți în comparație cu operatorii existenți.

| (14) | Introducerea noilor servicii internaționale cu acces deschis pentru transportul de călători și cu opriri intermediare nu trebuie folosită la deschiderea pieței pentru serviciile de transport intern de călători, ci ar trebui să se limiteze numai la opririle

  concentreze asupra opririlor
  conexe rutei internaționale. Scopul principal al noilor servicii

  serviciilor de acest tip
  trebuie să fie transportul călătorilor într-o cursă internațională. Pentru a evalua dacă acesta este scopul principal al serviciului, trebuie să se țină seama de criterii precum proporția din cifra de afaceri și din volumul de călători, în raport cu transportul intern sau internațional de călători, și vechimea serviciilor. Evaluarea scopului principal al serviciului trebuie să se facă de către organismul național de reglementare, la cererea unei părți interesate. [AM 17] |
| --- | --- |

(14)

Introducerea noilor servicii internaționale cu acces deschis pentru transportul de călători și cu opriri intermediare nu trebuie folosită la deschiderea pieței pentru serviciile de transport intern de călători, ci ar trebui să se limiteze numai la opririle

  concentreze asupra opririlor
  conexe rutei internaționale. Scopul principal al noilor servicii

  serviciilor de acest tip
  trebuie să fie transportul călătorilor într-o cursă internațională. Pentru a evalua dacă acesta este scopul principal al serviciului, trebuie să se țină seama de criterii precum proporția din cifra de afaceri și din volumul de călători, în raport cu transportul intern sau internațional de călători, și vechimea serviciilor. Evaluarea scopului principal al serviciului trebuie să se facă de către organismul național de reglementare, la cererea unei părți interesate. [AM 17]

| (15) | Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători (8) autorizează statele membre și autoritățile locale să atribuie contracte de servicii publice care pot include drepturi exclusive de exploatare a unor servicii. În consecință, este necesar să se asigure că dispozițiile regulamentului respectiv respectă principiul deschiderii pentru concurență a serviciilor de transport internațional de călători. |
| --- | --- |

(15)

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători (8) autorizează statele membre și autoritățile locale să atribuie contracte de servicii publice care pot include drepturi exclusive de exploatare a unor servicii. În consecință, este necesar să se asigure că dispozițiile regulamentului respectiv respectă principiul deschiderii pentru concurență a serviciilor de transport internațional de călători.

| (15a) | Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 permite statelor membre să garanteze menținerea drepturilor lucrătorilor privind ocuparea forței de muncă, în cadrul separării între exploatarea serviciilor de transport și gestionarea infrastructurii care poate implica transferul de întreprinderi. [AM 18] |
| --- | --- |

(15a)

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 permite statelor membre să garanteze menținerea drepturilor lucrătorilor privind ocuparea forței de muncă, în cadrul separării între exploatarea serviciilor de transport și gestionarea infrastructurii care poate implica transferul de întreprinderi. [AM 18]

| (16) | Deschiderea pentru concurență a serviciilor de transport internațional de călători poate avea implicații asupra organizării și finanțării serviciilor feroviare de transport de călători prestate pe baza unui contract de servicii publice. Statele membre trebuie să aibă opțiunea de a limita dreptul de acces pe piață în situația în care acesta ar periclita echilibrul economic al contractelor de servicii publice respective și în situația în care organismul de reglementare responsabil menționat la articolul 55
  și, după caz, rețeaua de organisme de reglementare, astfel cum este stabilită la articolul 57
  din prezenta directivă își
  dau
  aprobarea în acest sens, pe baza unei analize economice obiective și ca urmare a unei cereri din partea autorităților competente care au atribuit contractul de servicii publice. [AM 19] |
| --- | --- |

(16)

Deschiderea pentru concurență a serviciilor de transport internațional de călători poate avea implicații asupra organizării și finanțării serviciilor feroviare de transport de călători prestate pe baza unui contract de servicii publice. Statele membre trebuie să aibă opțiunea de a limita dreptul de acces pe piață în situația în care acesta ar periclita echilibrul economic al contractelor de servicii publice respective și în situația în care organismul de reglementare responsabil menționat la articolul 55
  și, după caz, rețeaua de organisme de reglementare, astfel cum este stabilită la articolul 57
  din prezenta directivă își
  dau
  aprobarea în acest sens, pe baza unei analize economice obiective și ca urmare a unei cereri din partea autorităților competente care au atribuit contractul de servicii publice. [AM 19]

| (17) | Evaluarea posibilității de periclitare a echilibrului economic al contractului de servicii publice trebuie să țină seama de criterii predeterminate, precum impactul asupra profitabilității oricăror servicii incluse într-un contract de servicii publice, inclusiv efectul indirect asupra costului net suportat de autoritatea publică responsabilă care a atribuit contractul, al cererii din partea călătorilor, stabilirii prețului biletelor, regimului de eliberare a biletelor, poziției și numărului de opriri de ambele părți ale frontierei, stabilirii orarului și frecvenței noului serviciu propus. În conformitate cu evaluarea respectivă și decizia organismului de reglementare competent, statele membre pot autoriza, modifica sau refuza accesul solicitat la servicii de transport internațional de călători, inclusiv prin perceperea unui tarif de la operatorul unui nou serviciu de transport internațional de călători, urmând analiza economică și în conformitate cu dreptul Uniunii și principiile egalității și nediscriminării. |
| --- | --- |

(17)

Evaluarea posibilității de periclitare a echilibrului economic al contractului de servicii publice trebuie să țină seama de criterii predeterminate, precum impactul asupra profitabilității oricăror servicii incluse într-un contract de servicii publice, inclusiv efectul indirect asupra costului net suportat de autoritatea publică responsabilă care a atribuit contractul, al cererii din partea călătorilor, stabilirii prețului biletelor, regimului de eliberare a biletelor, poziției și numărului de opriri de ambele părți ale frontierei, stabilirii orarului și frecvenței noului serviciu propus. În conformitate cu evaluarea respectivă și decizia organismului de reglementare competent, statele membre pot autoriza, modifica sau refuza accesul solicitat la servicii de transport internațional de călători, inclusiv prin perceperea unui tarif de la operatorul unui nou serviciu de transport internațional de călători, urmând analiza economică și în conformitate cu dreptul Uniunii și principiile egalității și nediscriminării.

| (18) | Pentru a contribui la prestarea unor servicii de transport de călători pe linii care îndeplinesc o misiune de serviciu public, statele membre trebuie să poată autoriza autoritățile responsabile cu aceste servicii să preleve un tarif pentru serviciile de transport de călători care intră în competența lor. Acest tarif trebuie să contribuie la finanțarea obligațiilor de serviciu public, stabilite în contractele de servicii publice. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a contribui la prestarea unor servicii de transport de călători pe linii care îndeplinesc o misiune de serviciu public, statele membre trebuie să poată autoriza autoritățile responsabile cu aceste servicii să preleve un tarif pentru serviciile de transport de călători care intră în competența lor. Acest tarif trebuie să contribuie la finanțarea obligațiilor de serviciu public, stabilite în contractele de servicii publice.

| (18a) | Evoluțiile pieței au arătat că o preocupare esențială o reprezintă consolidarea rolului organismelor de reglementare. Dacă trebuie să aibă un rol-cheie în asigurarea unui mediu corect cu condiții echitabile de acces, aceste organisme trebuie să primească mijloacele financiare, precum și personalul și echipamentul logistic necesare pentru îndeplinirea acestui rol. [AM 20] |
| --- | --- |

(18a)

Evoluțiile pieței au arătat că o preocupare esențială o reprezintă consolidarea rolului organismelor de reglementare. Dacă trebuie să aibă un rol-cheie în asigurarea unui mediu corect cu condiții echitabile de acces, aceste organisme trebuie să primească mijloacele financiare, precum și personalul și echipamentul logistic necesare pentru îndeplinirea acestui rol. [AM 20]

| (18b) | Organismul național de reglementare trebuie să fie o autoritate de reglementare independentă, cu competențe de autosesizare și de investigare și în măsură să ofere avize și decizii executorii, în scopul de a garanta o piață deschisă, fără bariere și în cadrul căreia este exercitată o concurență liberă și nedenaturată. [AM 21] |
| --- | --- |

(18b)

Organismul național de reglementare trebuie să fie o autoritate de reglementare independentă, cu competențe de autosesizare și de investigare și în măsură să ofere avize și decizii executorii, în scopul de a garanta o piață deschisă, fără bariere și în cadrul căreia este exercitată o concurență liberă și nedenaturată. [AM 21]

| (19) | Organismul național de reglementare trebuie să funcționeze într-un mod care să evite orice conflict de interese și orice posibilă implicare în atribuirea contractului de servicii publice în cauză
  , fără a aduce atingere posibilității ca organismul să fie finanțat din bugetul general al statului sau din taxele încasate de sistemul feroviar, sau publicării informațiilor relevante
  . Competența organismului de reglementare trebuie extinsă pentru a permite evaluarea scopului unui serviciu internațional și, după caz, a impactului economic potențial al acestuia asupra contractelor de servicii publice existente. [AM 22] |
| --- | --- |

(19)

Organismul național de reglementare trebuie să funcționeze într-un mod care să evite orice conflict de interese și orice posibilă implicare în atribuirea contractului de servicii publice în cauză
  , fără a aduce atingere posibilității ca organismul să fie finanțat din bugetul general al statului sau din taxele încasate de sistemul feroviar, sau publicării informațiilor relevante
  . Competența organismului de reglementare trebuie extinsă pentru a permite evaluarea scopului unui serviciu internațional și, după caz, a impactului economic potențial al acestuia asupra contractelor de servicii publice existente. [AM 22]

| (19a) | În ceea ce privește organizarea, deciziile de finanțare, structura juridică și luarea de decizii, organismul național de reglementare ar trebui să fie pe deplin independent de orice administrator de infrastructură, organism de tarifare, organism de alocare și de orice solicitant. Organismul național de reglementare trebuie să aibă capacitatea administrativă necesară, din punctul de vedere al personalului și al resurselor, pentru a asigura că piața transportului feroviar este deschisă și transparentă. Nivelul necesar de personal ar trebui să fie direct legat de nevoile pieței și să varieze în consecință. Acest organism ar trebui să hotărască cu privire la plângeri, să acționeze din proprie inițiativă, să ancheteze în caz de litigiu și să monitorizeze evoluția pieței. Organismul ar trebui susținut de un departament de reglementare din cadrul Comisiei. În plus, organismul național de reglementare ar trebui să mențină la dispoziția Comisiei o bază de date cu proiectele sale de decizie. [AM 23] |
| --- | --- |

(19a)

În ceea ce privește organizarea, deciziile de finanțare, structura juridică și luarea de decizii, organismul național de reglementare ar trebui să fie pe deplin independent de orice administrator de infrastructură, organism de tarifare, organism de alocare și de orice solicitant. Organismul național de reglementare trebuie să aibă capacitatea administrativă necesară, din punctul de vedere al personalului și al resurselor, pentru a asigura că piața transportului feroviar este deschisă și transparentă. Nivelul necesar de personal ar trebui să fie direct legat de nevoile pieței și să varieze în consecință. Acest organism ar trebui să hotărască cu privire la plângeri, să acționeze din proprie inițiativă, să ancheteze în caz de litigiu și să monitorizeze evoluția pieței. Organismul ar trebui susținut de un departament de reglementare din cadrul Comisiei. În plus, organismul național de reglementare ar trebui să mențină la dispoziția Comisiei o bază de date cu proiectele sale de decizie. [AM 23]

| (20) | Pentru a investi în servicii care utilizează infrastructuri specializate, cum ar fi căi ferate de mare viteză, solicitanții au nevoie de securitate juridică, date fiind respectivele investiții substanțiale pe termen lung. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a investi în servicii care utilizează infrastructuri specializate, cum ar fi căi ferate de mare viteză, solicitanții au nevoie de securitate juridică, date fiind respectivele investiții substanțiale pe termen lung.

| (21) | Organismele de reglementare naționale ar trebui să facă schimb

  să creeze, sub auspiciile Comisiei, o rețea pentru a consolida cooperarea dintre ele, prin elaborarea de principii comune și prin schimbul de bune practici și
  de informații, iar.
  Aceste organisme ar trebui
  ,
  de asemenea,
  în situațiile particulare, dacă este cazul, să își coordoneze principiile și practicile pe baza cărora se evaluează o posibilă periclitare a echilibrului economic al unui contract de servicii publice. Acestea ar trebui să dezvolte,
  la nivel european,
  în mod progresiv, orientări
  comune
  pe baza experienței acumulate.
  Pe baza experienței rețelei respective de organisme de reglementare, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă pentru crearea unui organism european de reglementare. [AM 24 și 25] |
| --- | --- |

(21)

Organismele de reglementare naționale ar trebui să facă schimb

  să creeze, sub auspiciile Comisiei, o rețea pentru a consolida cooperarea dintre ele, prin elaborarea de principii comune și prin schimbul de bune practici și
  de informații, iar.
  Aceste organisme ar trebui
  ,
  de asemenea,
  în situațiile particulare, dacă este cazul, să își coordoneze principiile și practicile pe baza cărora se evaluează o posibilă periclitare a echilibrului economic al unui contract de servicii publice. Acestea ar trebui să dezvolte,
  la nivel european,
  în mod progresiv, orientări
  comune
  pe baza experienței acumulate.
  Pe baza experienței rețelei respective de organisme de reglementare, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă pentru crearea unui organism european de reglementare. [AM 24 și 25]

| (22) | Pentru a asigura concurența loială între întreprinderile feroviare, trebuie făcută o distincție între prestarea de servicii de transport și operarea infrastructurilor de servicii
  ar trebui
  să fie
  gestionate într-un mod transparent și nediscriminatoriu
  .
  Organismul de reglementare ar trebui să se asigure că această gestiune este transparentă și nediscriminatorie, în conformitate cu procedurile prevăzute în prezenta directivă
  . Dată fiind această situație, este necesar ca aceste două tipuri de activități să fie administrate independent, sub forma unor entități juridice distincte. Această independență nu presupune înființarea unui organism sau unei firme separate pentru fiecare infrastructură de servicii.
  [AM 26] |
| --- | --- |

(22)

Pentru a asigura concurența loială între întreprinderile feroviare, trebuie făcută o distincție între prestarea de servicii de transport și operarea infrastructurilor de servicii
  ar trebui
  să fie
  gestionate într-un mod transparent și nediscriminatoriu
  .
  Organismul de reglementare ar trebui să se asigure că această gestiune este transparentă și nediscriminatorie, în conformitate cu procedurile prevăzute în prezenta directivă
  . Dată fiind această situație, este necesar ca aceste două tipuri de activități să fie administrate independent, sub forma unor entități juridice distincte. Această independență nu presupune înființarea unui organism sau unei firme separate pentru fiecare infrastructură de servicii.
  [AM 26]

| (22a) | Accesul îmbunătățit la informații privind călătoriile și la serviciile de eliberare de legitimații de transport ar trebui să vină în completarea altor inițiative de reglementare menite să faciliteze crearea și dezvoltarea de aplicații telematice pentru pasageri. [AM 138] |
| --- | --- |

(22a)

Accesul îmbunătățit la informații privind călătoriile și la serviciile de eliberare de legitimații de transport ar trebui să vină în completarea altor inițiative de reglementare menite să faciliteze crearea și dezvoltarea de aplicații telematice pentru pasageri. [AM 138]

| (23) | Pentru a asigura servicii fiabile și adecvate, este necesar ca întreprinderile feroviare să îndeplinească, permanent, cerințele în materie de bună reputație, capacitate financiară
  , standarde sociale
  și competență profesională. [AM 27] |
| --- | --- |

(23)

Pentru a asigura servicii fiabile și adecvate, este necesar ca întreprinderile feroviare să îndeplinească, permanent, cerințele în materie de bună reputație, capacitate financiară
  , standarde sociale
  și competență profesională. [AM 27]

| (24) | Pentru protecția clienților și părților terțe implicate, este important să se garanteze că

  esențial ca
  întreprinderile feroviare sunt

  să fie
  asigurate la un nivel suficient pentru răspundere civilă.
  Acoperirea răspunderii în caz de accident, prin garanții furnizate de bănci sau alte întreprinderi ar trebui, de asemenea, să fie permisă, cu condiția ca o astfel de acoperire să fie oferită în condițiile de pe piață, să nu determine aplicarea de ajutoare de stat și să nu conțină elemente de discriminare în raport cu întreprinderile feroviare. [AM 28] |
| --- | --- |

(24)

Pentru protecția clienților și părților terțe implicate, este important să se garanteze că

  esențial ca
  întreprinderile feroviare sunt

  să fie
  asigurate la un nivel suficient pentru răspundere civilă.
  Acoperirea răspunderii în caz de accident, prin garanții furnizate de bănci sau alte întreprinderi ar trebui, de asemenea, să fie permisă, cu condiția ca o astfel de acoperire să fie oferită în condițiile de pe piață, să nu determine aplicarea de ajutoare de stat și să nu conțină elemente de discriminare în raport cu întreprinderile feroviare. [AM 28]

| (25) | O întreprindere feroviară

  Toate întreprinderile feroviare
  ar trebui
  ,
  de asemenea
  ,
  să respecte
  atât
  dispozițiile interne
  , cât
  și ale Uniunii privind prestarea de servicii feroviare, aplicate într-o manieră nediscriminatorie, destinate să asigure că aceasta poate

  acestea pot
  să-și desfășoare activitatea în condiții de deplină siguranță și cu respectarea sănătății, a condițiilor sociale și a drepturilor

  deplină a obligațiilor existente în ceea ce privește condițiile sociale, sănătatea și drepturile
  muncitorilor și consumatorilor, pe tronsoane specifice

  toate tronsoanele
  . [AM 29 și 30] |
| --- | --- |

(25)

O întreprindere feroviară

  Toate întreprinderile feroviare
  ar trebui
  ,
  de asemenea
  ,
  să respecte
  atât
  dispozițiile interne
  , cât
  și ale Uniunii privind prestarea de servicii feroviare, aplicate într-o manieră nediscriminatorie, destinate să asigure că aceasta poate

  acestea pot
  să-și desfășoare activitatea în condiții de deplină siguranță și cu respectarea sănătății, a condițiilor sociale și a drepturilor

  deplină a obligațiilor existente în ceea ce privește condițiile sociale, sănătatea și drepturile
  muncitorilor și consumatorilor, pe tronsoane specifice

  toate tronsoanele
  . [AM 29 și 30]

| (26) | Procedurile de acordare, menținere și modificare a licențelor de funcționare a întreprinderilor feroviare trebuie să fie transparente și conforme principiului nediscriminării. |
| --- | --- |

(26)

Procedurile de acordare, menținere și modificare a licențelor de funcționare a întreprinderilor feroviare trebuie să fie transparente și conforme principiului nediscriminării.

| (26a) | Acordarea de licențe pentru materialul rulant al întreprinderilor feroviare este de prea multe ori supusă unor complicații nejustificate, ceea ce denaturează accesul pe piață. Prin urmare, este necesară acordarea unui mandat puternic Agenției Europene a Căilor Ferate în acest sens. Așadar, se solicită Comisiei, ca parte din revizuirea Regulamentului (CE) nr. 881/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate

   (9)

  , să investigheze dacă competențele Agenției Europene a Căilor Ferate pot fi extinse în această privință. [AM 31] |
| --- | --- |

(26a)

Acordarea de licențe pentru materialul rulant al întreprinderilor feroviare este de prea multe ori supusă unor complicații nejustificate, ceea ce denaturează accesul pe piață. Prin urmare, este necesară acordarea unui mandat puternic Agenției Europene a Căilor Ferate în acest sens. Așadar, se solicită Comisiei, ca parte din revizuirea Regulamentului (CE) nr. 881/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate

   (9)

  , să investigheze dacă competențele Agenției Europene a Căilor Ferate pot fi extinse în această privință. [AM 31]

| (27) | Pentru a asigura transparența și accesul nediscriminatoriu la infrastructura feroviară și la serviciile aferente transportului feroviar al tuturor întreprinderilor feroviare, toate informațiile necesare utilizării drepturilor de acces se publică într-un document de referință al rețelei
  , inclusiv formate accesibile persoanelor cu handicap sau cu mobilitate redusă
  . [AM 32] |
| --- | --- |

(27)

Pentru a asigura transparența și accesul nediscriminatoriu la infrastructura feroviară și la serviciile aferente transportului feroviar al tuturor întreprinderilor feroviare, toate informațiile necesare utilizării drepturilor de acces se publică într-un document de referință al rețelei
  , inclusiv formate accesibile persoanelor cu handicap sau cu mobilitate redusă
  . [AM 32]

| (28) | Sistemele corespunzătoare de alocare a capacităților de infrastructură feroviară combinate cu existența operatorilor competitivi determină un echilibru mai bun între diferitele moduri de transport. |
| --- | --- |

(28)

Sistemele corespunzătoare de alocare a capacităților de infrastructură feroviară combinate cu existența operatorilor competitivi determină un echilibru mai bun între diferitele moduri de transport.

| (29) | Încurajarea utilizării optime a infrastructurii feroviare conduce la o scădere a costurilor de transport pentru societate. |
| --- | --- |

(29)

Încurajarea utilizării optime a infrastructurii feroviare conduce la o scădere a costurilor de transport pentru societate.

| (30) | Sistemele corespunzătoare de tarifare a infrastructurii feroviare, împreună cu sistemele corespunzătoare de tarifare ale altei infrastructuri de transport și cu operatorii competitivi ar trebui să determine un echilibru optim între diversele moduri de transport, pe o bază sustenabilă. |
| --- | --- |

(30)

Sistemele corespunzătoare de tarifare a infrastructurii feroviare, împreună cu sistemele corespunzătoare de tarifare ale altei infrastructuri de transport și cu operatorii competitivi ar trebui să determine un echilibru optim între diversele moduri de transport, pe o bază sustenabilă.

| (31) | Sistemele de tarifare și de alocare a capacităților trebuie să permită accesul egal și nediscriminatoriu al tuturor întreprinderilor și să încerce, pe cât posibil, să satisfacă nevoile tuturor utilizatorilor și modurilor de transport într-o manieră corectă și nediscriminatorie. Sistemele de tarifare și de alocare a capacităților trebuie să permită concurența loială în furnizarea serviciilor de transport feroviar. |
| --- | --- |

(31)

Sistemele de tarifare și de alocare a capacităților trebuie să permită accesul egal și nediscriminatoriu al tuturor întreprinderilor și să încerce, pe cât posibil, să satisfacă nevoile tuturor utilizatorilor și modurilor de transport într-o manieră corectă și nediscriminatorie. Sistemele de tarifare și de alocare a capacităților trebuie să permită concurența loială în furnizarea serviciilor de transport feroviar.

| (33) | Sistemele de tarifare și de alocare a capacităților trebuie, în cadrul stabilit de statele membre, să încurajeze administratorii infrastructurii feroviare să optimizeze utilizarea acesteia. |
| --- | --- |

(33)

Sistemele de tarifare și de alocare a capacităților trebuie, în cadrul stabilit de statele membre, să încurajeze administratorii infrastructurii feroviare să optimizeze utilizarea acesteia.

| (34) | Sistemele de alocare a capacităților trebuie să ofere indicatori clari și coerenți întreprinderilor feroviare, care să le permită acestora să ia hotărâri raționale. |
| --- | --- |

(34)

Sistemele de alocare a capacităților trebuie să ofere indicatori clari și coerenți întreprinderilor feroviare, care să le permită acestora să ia hotărâri raționale.

| (35) | Orice sistem de tarifare emite semnale economice către utilizatori. Este important ca aceste semnale către întreprinderile feroviare să fie coerente și
  clare și
  să îi determine să ia hotărâri raționale
  și sustenabile
  . [AM 33] |
| --- | --- |

(35)

Orice sistem de tarifare emite semnale economice către utilizatori. Este important ca aceste semnale către întreprinderile feroviare să fie coerente și
  clare și
  să îi determine să ia hotărâri raționale
  și sustenabile
  . [AM 33]

| (36) | Pentru a ține seama de nevoile utilizatorilor sau ale potențialilor utilizatori ai capacităților de infrastructură feroviară de a-și planifica operațiunile și de nevoile clienților și ale finanțatorilor, este important ca administratorul infrastructurii să asigure alocarea capacităților de infrastructură într-un mod care să reflecte necesitatea de menținere și îmbunătățire a nivelului de fiabilitate al serviciilor. |
| --- | --- |

(36)

Pentru a ține seama de nevoile utilizatorilor sau ale potențialilor utilizatori ai capacităților de infrastructură feroviară de a-și planifica operațiunile și de nevoile clienților și ale finanțatorilor, este important ca administratorul infrastructurii să asigure alocarea capacităților de infrastructură într-un mod care să reflecte necesitatea de menținere și îmbunătățire a nivelului de fiabilitate al serviciilor.

| (37) | Este de dorit ca întreprinderilor feroviare și administratorului infrastructurii să li se ofere stimulente pentru a diminua perturbările și pentru a îmbunătăți performanțele rețelei. |
| --- | --- |

(37)

Este de dorit ca întreprinderilor feroviare și administratorului infrastructurii să li se ofere stimulente pentru a diminua perturbările și pentru a îmbunătăți performanțele rețelei.

| (38) | Statele membre trebuie să aibă posibilitatea de a permite cumpărătorilor de servicii de transport feroviar să participe la procesul de alocare a capacităților în mod direct. |
| --- | --- |

(38)

Statele membre trebuie să aibă posibilitatea de a permite cumpărătorilor de servicii de transport feroviar să participe la procesul de alocare a capacităților în mod direct.

| (39) | Este important să se acorde atenție atât cerințelor comerciale ale solicitanților, cât și celor ale administratorului infrastructurii. |
| --- | --- |

(39)

Este important să se acorde atenție atât cerințelor comerciale ale solicitanților, cât și celor ale administratorului infrastructurii.

| (40) | Este important să se îmbunătățească flexibilitatea administratorilor infrastructurii în ceea ce privește alocarea capacităților de infrastructură, dar aceasta trebuie să fie compatibilă cu satisfacerea cerințelor rezonabile ale solicitantului. |
| --- | --- |

(40)

Este important să se îmbunătățească flexibilitatea administratorilor infrastructurii în ceea ce privește alocarea capacităților de infrastructură, dar aceasta trebuie să fie compatibilă cu satisfacerea cerințelor rezonabile ale solicitantului.

| (40a) | Solicitanții care oferă servicii de transport în vagoane separate trebuie încurajați în scopul de a extinde piața potențială pentru noi clienți feroviari. Prin urmare, este important ca acești solicitanți să fie luați în considerare de către administratorul de infrastructură în momentul în care alocă această capacitate pentru a le permite să beneficieze pe deplin de acest cadru juridic și să extindă cota de piață feroviară pentru noi sectoare. [AM 34] |
| --- | --- |

(40a)

Solicitanții care oferă servicii de transport în vagoane separate trebuie încurajați în scopul de a extinde piața potențială pentru noi clienți feroviari. Prin urmare, este important ca acești solicitanți să fie luați în considerare de către administratorul de infrastructură în momentul în care alocă această capacitate pentru a le permite să beneficieze pe deplin de acest cadru juridic și să extindă cota de piață feroviară pentru noi sectoare. [AM 34]

| (41) | Procesul de alocare a capacităților trebuie să împiedice impunerea unor constrângeri excesive asupra dezvoltării afacerilor altor întreprinderi care dețin sau vor să dețină drepturi de utilizare a infrastructurii. |
| --- | --- |

(41)

Procesul de alocare a capacităților trebuie să împiedice impunerea unor constrângeri excesive asupra dezvoltării afacerilor altor întreprinderi care dețin sau vor să dețină drepturi de utilizare a infrastructurii.

| (42) | Pentru sistemele de alocare a capacităților și de tarifare poate apărea necesitatea de a ține cont de faptul că diferitele componente ale rețelei de infrastructură feroviară ar fi putut fi proiectate pentru diferiți utilizatori principali. |
| --- | --- |

(42)

Pentru sistemele de alocare a capacităților și de tarifare poate apărea necesitatea de a ține cont de faptul că diferitele componente ale rețelei de infrastructură feroviară ar fi putut fi proiectate pentru diferiți utilizatori principali.

| (43) | Deoarece utilizatorii diferiți și diversele tipuri de utilizatori au în mod frecvent o influență diferită asupra capacităților de infrastructură, nevoia de servicii diverse trebuie echilibrată în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(43)

Deoarece utilizatorii diferiți și diversele tipuri de utilizatori au în mod frecvent o influență diferită asupra capacităților de infrastructură, nevoia de servicii diverse trebuie echilibrată în mod corespunzător.

| (44) | Serviciile exploatate în baza unui contract cu o autoritate publică pot necesita reguli speciale pentru a-și menține gradul de atractivitate față de utilizatori. |
| --- | --- |

(44)

Serviciile exploatate în baza unui contract cu o autoritate publică pot necesita reguli speciale pentru a-și menține gradul de atractivitate față de utilizatori.

| (45) | Sistemele de tarifare și de alocare a capacităților trebuie să țină seama de efectele saturării tot mai mari a capacităților de infrastructură și, în cele din urmă, de capacitatea deficitară. |
| --- | --- |

(45)

Sistemele de tarifare și de alocare a capacităților trebuie să țină seama de efectele saturării tot mai mari a capacităților de infrastructură și, în cele din urmă, de capacitatea deficitară.

| (46) | Termenele diferite alocate pentru planificarea tipurilor de trafic trebuie să asigure că pot fi satisfăcute cererile pentru capacități de infrastructură formulate după încheierea procesului de stabilire a graficului de circulație anual. |
| --- | --- |

(46)

Termenele diferite alocate pentru planificarea tipurilor de trafic trebuie să asigure că pot fi satisfăcute cererile pentru capacități de infrastructură formulate după încheierea procesului de stabilire a graficului de circulație anual.

| (47) | Pentru garantarea rezultatelor optime din partea întreprinderilor feroviare, este de dorit să se ceară o examinare a utilizării capacităților de infrastructură atunci când coordonarea cererilor de capacitate este necesară pentru a satisface nevoile utilizatorilor. |
| --- | --- |

(47)

Pentru garantarea rezultatelor optime din partea întreprinderilor feroviare, este de dorit să se ceară o examinare a utilizării capacităților de infrastructură atunci când coordonarea cererilor de capacitate este necesară pentru a satisface nevoile utilizatorilor.

| (48) | Datorită poziției lor de monopol, administratorilor infrastructurii trebuie să li se ceară să examineze capacitatea de infrastructură disponibilă și măsurile de creștere a acesteia atunci când procesul de alocare a capacităților nu poate satisface cerințele utilizatorilor. |
| --- | --- |

(48)

Datorită poziției lor de monopol, administratorilor infrastructurii trebuie să li se ceară să examineze capacitatea de infrastructură disponibilă și măsurile de creștere a acesteia atunci când procesul de alocare a capacităților nu poate satisface cerințele utilizatorilor.

| (49) | Lipsa informațiilor despre cererile celorlalte întreprinderi feroviare și despre constrângerile din cadrul sistemului poate îngreuna încercarea întreprinderilor feroviare de a-și îmbunătăți propriile cereri cu privire la capacitățile de infrastructură. |
| --- | --- |

(49)

Lipsa informațiilor despre cererile celorlalte întreprinderi feroviare și despre constrângerile din cadrul sistemului poate îngreuna încercarea întreprinderilor feroviare de a-și îmbunătăți propriile cereri cu privire la capacitățile de infrastructură.

| (50) | Este important să se asigure o mai bună coordonare a sistemelor de alocare pentru a îmbunătăți atractivitatea căilor ferate pentru traficul care utilizează rețelele mai multor administratori de infrastructură, în special pentru traficul internațional.
  În acest context, pare oportună crearea în cele din urmă a unui organism european de reglementare. [AM 35] |
| --- | --- |

(50)

Este important să se asigure o mai bună coordonare a sistemelor de alocare pentru a îmbunătăți atractivitatea căilor ferate pentru traficul care utilizează rețelele mai multor administratori de infrastructură, în special pentru traficul internațional.
  În acest context, pare oportună crearea în cele din urmă a unui organism european de reglementare. [AM 35]

| (51) | Este important să se reducă denaturările concurenței, care pot apărea între infrastructurile feroviare ori între diversele moduri de transport, ca urmare a diferențelor importante între principiile de tarifare. |
| --- | --- |

(51)

Este important să se reducă denaturările concurenței, care pot apărea între infrastructurile feroviare ori între diversele moduri de transport, ca urmare a diferențelor importante între principiile de tarifare.

| (52) | Este de dorit să se definească acele componente ale serviciilor de infrastructură care sunt esențiale pentru a permite operatorului să presteze serviciul și care trebuie oferite în schimbul unor tarife de acces minime. |
| --- | --- |

(52)

Este de dorit să se definească acele componente ale serviciilor de infrastructură care sunt esențiale pentru a permite operatorului să presteze serviciul și care trebuie oferite în schimbul unor tarife de acces minime.

| (53) | Este necesar să se facă investiții
  sporite
  în infrastructura feroviară
  - în special în infrastructura existentă -
  , iar sistemele de tarifare a utilizării infrastructurii ar trebui să ofere stimulente administratorilor acesteia pentru ca realizarea investițiilor adecvate să fie avantajoasă din punct de vedere economic
  și sustenabilă din punct de vedere ecologic
  . [AM 36] |
| --- | --- |

(53)

Este necesar să se facă investiții
  sporite
  în infrastructura feroviară
  - în special în infrastructura existentă -
  , iar sistemele de tarifare a utilizării infrastructurii ar trebui să ofere stimulente administratorilor acesteia pentru ca realizarea investițiilor adecvate să fie avantajoasă din punct de vedere economic
  și sustenabilă din punct de vedere ecologic
  . [AM 36]

| (54) | Pentru a permite stabilirea unor niveluri adecvate și corecte ale tarifelor de utilizare a infrastructurii, administratorii acesteia trebuie să consemneze și să stabilească valoarea activelor lor și să manifeste o înțelegere clară a factorilor de cost în exploatarea infrastructurii. |
| --- | --- |

(54)

Pentru a permite stabilirea unor niveluri adecvate și corecte ale tarifelor de utilizare a infrastructurii, administratorii acesteia trebuie să consemneze și să stabilească valoarea activelor lor și să manifeste o înțelegere clară a factorilor de cost în exploatarea infrastructurii.

| (55) | Este de dorit să se asigure că se ține seama de costurile externe în situația în care se iau hotărâri cu privire la transport și că tarifarea infrastructurii feroviare poate să contribuie la internalizarea costurilor externe într-o manieră coerentă și echilibrată în cazul tuturor modurilor de transport. |
| --- | --- |

(55)

Este de dorit să se asigure că se ține seama de costurile externe în situația în care se iau hotărâri cu privire la transport și că tarifarea infrastructurii feroviare poate să contribuie la internalizarea costurilor externe într-o manieră coerentă și echilibrată în cazul tuturor modurilor de transport.

| (56) | Este important să se asigure că tarifele aplicate traficului intern și internațional sunt stabilite astfel încât să permită transportului feroviar să satisfacă necesarul pieței; în consecință, tarifarea infrastructurii trebuie stabilită la nivelul costurilor determinate în mod direct de operarea trenurilor. |
| --- | --- |

(56)

Este important să se asigure că tarifele aplicate traficului intern și internațional sunt stabilite astfel încât să permită transportului feroviar să satisfacă necesarul pieței; în consecință, tarifarea infrastructurii trebuie stabilită la nivelul costurilor determinate în mod direct de operarea trenurilor.

| (57) | Nivelul global de recuperare a costurilor prin tarifele de utilizare a infrastructurii afectează nivelul contribuției guvernamentale; statele membre pot cere niveluri diferite de recuperare a costurilor globale. Totuși, este necesar ca orice sistem de tarifare a infrastructurii să permită un trafic care poate acoperi cel puțin costurile suplimentare pe care le determină pentru utilizarea rețelei feroviare. |
| --- | --- |

(57)

Nivelul global de recuperare a costurilor prin tarifele de utilizare a infrastructurii afectează nivelul contribuției guvernamentale; statele membre pot cere niveluri diferite de recuperare a costurilor globale. Totuși, este necesar ca orice sistem de tarifare a infrastructurii să permită un trafic care poate acoperi cel puțin costurile suplimentare pe care le determină pentru utilizarea rețelei feroviare.

| (58) | Infrastructura feroviară reprezintă un monopol natural. De aceea este necesar ca administratorii infrastructurii să fie stimulați pentru a reduce costurile și a-și administra infrastructura în mod eficient. |
| --- | --- |

(58)

Infrastructura feroviară reprezintă un monopol natural. De aceea este necesar ca administratorii infrastructurii să fie stimulați pentru a reduce costurile și a-și administra infrastructura în mod eficient.

| (58a) | În scopul de a crește nivelul traficului de călători și de mărfuri efectuat pe calea ferată în raport cu alte moduri de transport, este de dorit ca, la internalizarea costurilor externe, statele membre să se asigure că taxele diferențiate nu au niciun impact negativ asupra echilibrului financiar al administratorului infrastructurii. În cazul în care administratorul infrastructurii a suferit totuși o pierdere din cauza acestei diferențieri, se recomandă ca statele membre să ajusteze această diferență, cu respectarea normelor privind ajutoarele de stat. [AM 37] |
| --- | --- |

(58a)

În scopul de a crește nivelul traficului de călători și de mărfuri efectuat pe calea ferată în raport cu alte moduri de transport, este de dorit ca, la internalizarea costurilor externe, statele membre să se asigure că taxele diferențiate nu au niciun impact negativ asupra echilibrului financiar al administratorului infrastructurii. În cazul în care administratorul infrastructurii a suferit totuși o pierdere din cauza acestei diferențieri, se recomandă ca statele membre să ajusteze această diferență, cu respectarea normelor privind ajutoarele de stat. [AM 37]

| (59) | Dezvoltarea transportului feroviar trebuie realizată prin utilizarea inter alia a instrumentelor puse la dispoziție de Uniunea, fără să se aducă atingere priorităților deja stabilite.
  [AM 38] |
| --- | --- |

(59)

Dezvoltarea transportului feroviar trebuie realizată prin utilizarea inter alia a instrumentelor puse la dispoziție de Uniunea, fără să se aducă atingere priorităților deja stabilite.
  [AM 38]

| (60) | Reducerile acordate întreprinderilor feroviare trebuie corelate cu economiile efective de costuri administrative realizate, în special cu economiile de costuri de tranzacție. Reducerile pot fi folosite și pentru încurajarea utilizării eficiente a infrastructurii. |
| --- | --- |

(60)

Reducerile acordate întreprinderilor feroviare trebuie corelate cu economiile efective de costuri administrative realizate, în special cu economiile de costuri de tranzacție. Reducerile pot fi folosite și pentru încurajarea utilizării eficiente a infrastructurii.

| (61) | Este de dorit să se ofere întreprinderilor feroviare și administratorului infrastructurii stimulente pentru a reduce la minim perturbările din rețea.
  [AM 39] |
| --- | --- |

(61)

Este de dorit să se ofere întreprinderilor feroviare și administratorului infrastructurii stimulente pentru a reduce la minim perturbările din rețea.
  [AM 39]

| (62) | Alocarea capacităților se asociază cu un cost pentru administratorul infrastructurii, cost care trebuie recuperat.
  [AM 40] |
| --- | --- |

(62)

Alocarea capacităților se asociază cu un cost pentru administratorul infrastructurii, cost care trebuie recuperat.
  [AM 40]

| (63) | Administrarea eficientă și utilizarea echitabilă și nediscriminatorie a infrastructurii feroviare necesită înființarea unui organism de reglementare

  de organisme naționale de reglementare
  care să supravegheze aplicarea regulilor prevăzute de prezenta directivă și care să acționeze ca un organism de apel, fără a elimina posibilitatea unui control judecătoresc. [AM 41] |
| --- | --- |

(63)

Administrarea eficientă și utilizarea echitabilă și nediscriminatorie a infrastructurii feroviare necesită înființarea unui organism de reglementare

  de organisme naționale de reglementare
  care să supravegheze aplicarea regulilor prevăzute de prezenta directivă și care să acționeze ca un organism de apel, fără a elimina posibilitatea unui control judecătoresc. [AM 41]

| (64) | Sunt necesare măsuri specifice pentru a se ține seama de situația concretă din punct de vedere geopolitic și geografic a anumitor state membre și de organizarea specifică a sectorului feroviar în diverse state membre, asigurându-se totodată integritatea pieței interne. |
| --- | --- |

(64)

Sunt necesare măsuri specifice pentru a se ține seama de situația concretă din punct de vedere geopolitic și geografic a anumitor state membre și de organizarea specifică a sectorului feroviar în diverse state membre, asigurându-se totodată integritatea pieței interne.

| (65) | Comisia trebuie să fie împuternicită să modifice anexele la prezenta directivă. Deoarece măsurile respective au un domeniu de aplicare general și sunt concepute pentru modificarea unor elemente neesențiale ale prezentei directive, acestea trebuie adoptate ca acte delegate, în conformitate cu articolul 290 din tratat.

  Pentru a asigura monitorizarea pieței feroviare, și buna reglementare în privința tarifării taxelor pentru utilizarea infrastructurii căii ferate și pentru alocarea capacității infrastructurii căii ferate, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în ceea ce privește criteriile și procedurile de respectat ca făcând parte din procesul de monitorizare a pieței, anumite elemente ale documentului de referință al rețelei, anumite principii de taxare, reducerea temporară a taxelor pentru Sistemul european de control al traficului feroviar (ETCS), anumite elemente ale sistemului de performanță, criteriile care trebuie urmate în ceea ce privește cerințele referitoare la solicitanții de infrastructură, calendarul procesului de alocare, situațiile financiare și principiile și practicile comune elaborate de organismele de reglementare pentru luarea deciziilor
  .
  Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. În momentul pregătirii și redactării actelor delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, promptă și corespunzătoare a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 42] |
| --- | --- |

(65)

Comisia trebuie să fie împuternicită să modifice anexele la prezenta directivă. Deoarece măsurile respective au un domeniu de aplicare general și sunt concepute pentru modificarea unor elemente neesențiale ale prezentei directive, acestea trebuie adoptate ca acte delegate, în conformitate cu articolul 290 din tratat.

  Pentru a asigura monitorizarea pieței feroviare, și buna reglementare în privința tarifării taxelor pentru utilizarea infrastructurii căii ferate și pentru alocarea capacității infrastructurii căii ferate, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în ceea ce privește criteriile și procedurile de respectat ca făcând parte din procesul de monitorizare a pieței, anumite elemente ale documentului de referință al rețelei, anumite principii de taxare, reducerea temporară a taxelor pentru Sistemul european de control al traficului feroviar (ETCS), anumite elemente ale sistemului de performanță, criteriile care trebuie urmate în ceea ce privește cerințele referitoare la solicitanții de infrastructură, calendarul procesului de alocare, situațiile financiare și principiile și practicile comune elaborate de organismele de reglementare pentru luarea deciziilor
  .
  Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. În momentul pregătirii și redactării actelor delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, promptă și corespunzătoare a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 42]

| (66) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei
   (10)

  Pentru a asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei directive, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie

   (11). [AM 43] |
| --- | --- |

(66)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei
   (10)

  Pentru a asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei directive, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie

   (11). [AM 43]

| (67) | În conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității stabilite în articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană, obiectivele prezentei directive, și anume facilitarea dezvoltării căilor ferate din Uniune, stabilirea de principii generale pentru acordarea de licențele întreprinderilor feroviare și coordonarea sistemelor statelor membre care reglementează alocarea capacităților de infrastructură feroviară și tarifele de utilizare a acesteia, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, având în vedere dimensiunea în mod evident internațională a acordării unor astfel de licențe și a exploatării unor elemente semnificative din infrastructura feroviară și ținând cont de nevoia de asigurare a condițiilor echitabile și nediscriminatorii de acces la infrastructură, și, prin urmare, datorită implicațiilor lor transnaționale, aceste obiective pot fi mai bine atinse de către Uniune. Prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective. |
| --- | --- |

(67)

În conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității stabilite în articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană, obiectivele prezentei directive, și anume facilitarea dezvoltării căilor ferate din Uniune, stabilirea de principii generale pentru acordarea de licențele întreprinderilor feroviare și coordonarea sistemelor statelor membre care reglementează alocarea capacităților de infrastructură feroviară și tarifele de utilizare a acesteia, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, având în vedere dimensiunea în mod evident internațională a acordării unor astfel de licențe și a exploatării unor elemente semnificative din infrastructura feroviară și ținând cont de nevoia de asigurare a condițiilor echitabile și nediscriminatorii de acces la infrastructură, și, prin urmare, datorită implicațiilor lor transnaționale, aceste obiective pot fi mai bine atinse de către Uniune. Prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective.

| (68) | Obligația de a transpune prezenta directivă în dreptul intern trebuie să se limiteze la dispozițiile care reprezintă o modificare de fond în raport cu directivele anterioare. Obligația de transpunere a dispozițiilor fără modificări de fond rezultă din directivele precedente. |
| --- | --- |

(68)

Obligația de a transpune prezenta directivă în dreptul intern trebuie să se limiteze la dispozițiile care reprezintă o modificare de fond în raport cu directivele anterioare. Obligația de transpunere a dispozițiilor fără modificări de fond rezultă din directivele precedente.

| (69) | Un stat membru care nu are un sistem feroviar și nici o perspectivă imediată de a avea vreunul ar fi supus unei obligații disproporționate și inutile dacă ar trebui să transpună și să pună în aplicare prezenta directivă. În consecință, astfel de state membre trebuie să fie exonerate de obligația menționată. |
| --- | --- |

(69)

Un stat membru care nu are un sistem feroviar și nici o perspectivă imediată de a avea vreunul ar fi supus unei obligații disproporționate și inutile dacă ar trebui să transpună și să pună în aplicare prezenta directivă. În consecință, astfel de state membre trebuie să fie exonerate de obligația menționată.

| (70) | În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare (12), statele membre sunt încurajate să elaboreze, pentru ele însele și în interesul Uniunii, propriile tabele care să ilustreze, în măsura posibilității, corespondența dintre prezenta directivă și măsurile de transpunere și să le facă publice. |
| --- | --- |

(70)

În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare (12), statele membre sunt încurajate să elaboreze, pentru ele însele și în interesul Uniunii, propriile tabele care să ilustreze, în măsura posibilității, corespondența dintre prezenta directivă și măsurile de transpunere și să le facă publice.

| (71) | Prezenta directivă nu trebuie să aducă atingere termenelor stabilite în anexa XI partea B în care statele membre au obligația de a se conforma directivelor anterioare. |
| --- | --- |

(71)

Prezenta directivă nu trebuie să aducă atingere termenelor stabilite în anexa XI partea B în care statele membre au obligația de a se conforma directivelor anterioare.

| (71a) | Ca urmare a rezoluțiilor Parlamentului European din 12 iulie 2007

   (13)

  și din 17 iunie 2010

   (14)

  privind punerea în aplicare a primului pachet feroviar și ca urmare a punerii în aplicare a Directivei 2001/12/CE, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă cu privire la separarea dintre administratorul de infrastructură și operator până la sfârșitul anului 2012. Dat fiind faptul că sectorul feroviar nu este complet deschis, Comisia ar trebui să prezinte până la acea dată o propunere legislativă cu privire la deschiderea pieței, [AM 44] |
| --- | --- |

(71a)

Ca urmare a rezoluțiilor Parlamentului European din 12 iulie 2007

   (13)

  și din 17 iunie 2010

   (14)

  privind punerea în aplicare a primului pachet feroviar și ca urmare a punerii în aplicare a Directivei 2001/12/CE, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă cu privire la separarea dintre administratorul de infrastructură și operator până la sfârșitul anului 2012. Dat fiind faptul că sectorul feroviar nu este complet deschis, Comisia ar trebui să prezinte până la acea dată o propunere legislativă cu privire la deschiderea pieței, [AM 44]

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezenta directivă stabilește:

| (a) | normele aplicabile gestionării infrastructurii feroviare și activităților de transport feroviar ale întreprinderilor feroviare care își au sediul sau care urmează să își stabilească sediul într-un stat membru, enunțate în capitolul II. |
| --- | --- |

(a)

normele aplicabile gestionării infrastructurii feroviare și activităților de transport feroviar ale întreprinderilor feroviare care își au sediul sau care urmează să își stabilească sediul într-un stat membru, enunțate în capitolul II.

| (b) | criteriile aplicabile eliberării, înnoirii sau modificării autorizațiilor de către un stat membru, destinate întreprinderilor feroviare care sunt înființate sau urmează să fie înființate în Uniune, enunțate în capitolul III; |
| --- | --- |

(b)

criteriile aplicabile eliberării, înnoirii sau modificării autorizațiilor de către un stat membru, destinate întreprinderilor feroviare care sunt înființate sau urmează să fie înființate în Uniune, enunțate în capitolul III;

| (c) | principiile și procedurile aplicabile în privința stabilirii și perceperii tarifelor pentru utilizarea infrastructurii feroviare și în privința alocării capacităților de infrastructură feroviară, enunțate în capitolul IV. |
| --- | --- |

(c)

principiile și procedurile aplicabile în privința stabilirii și perceperii tarifelor pentru utilizarea infrastructurii feroviare și în privința alocării capacităților de infrastructură feroviară, enunțate în capitolul IV.

(2)   Prezenta directivă se aplică utilizării infrastructurii feroviare pentru servicii de transport feroviar intern și internațional.

Articolul 2

Excluderi din domeniul de aplicare

(1)   Dispozițiile Capitolului II nu se aplică întreprinderilor feroviare care operează numai servicii de transport urban, suburban și regional.

(2)   Statele membre pot exclude de la aplicarea dispozițiilor Capitolului III următoarele:

| (a) | întreprinderile feroviare care operează doar servicii de transport feroviar de călători pe o infrastructură feroviară locală sau regională independentă; |
| --- | --- |

(a)

întreprinderile feroviare care operează doar servicii de transport feroviar de călători pe o infrastructură feroviară locală sau regională independentă;

| (b) | întreprinderile feroviare care operează doar servicii de transport feroviar de călători urban sau suburban; |
| --- | --- |

(b)

întreprinderile feroviare care operează doar servicii de transport feroviar de călători urban sau suburban;

| (c) | întreprinderile feroviare care operează numai servicii de transport feroviar de marfă regional; |
| --- | --- |

(c)

întreprinderile feroviare care operează numai servicii de transport feroviar de marfă regional;

| (d) | întreprinderile care operează doar servicii de transport de marfă pe o infrastructură feroviară privată care există numai pentru a fi folosită de către proprietarul acesteia în scopul propriilor sale transporturi de marfă. |
| --- | --- |

(d)

întreprinderile care operează doar servicii de transport de marfă pe o infrastructură feroviară privată care există numai pentru a fi folosită de către proprietarul acesteia în scopul propriilor sale transporturi de marfă.

(2a)
     
  Statele membre pot exclude de la aplicarea dispozițiilor articolelor 6, 7, 8 și 13 și ale capitolului IV:

| — | întreprinderile feroviare care operează doar servicii de transport de marfă pe o infrastructură feroviară administrată de întreprinderile respective până la ...

   (15)

  și care are un ecartament diferit de cel al rețelei feroviare dominante din statul membru respectiv și care este conectată la o infrastructură feroviară de pe teritoriul unei țări terțe, cu condiția ca infrastructura administrată să nu fie identificată în cadrul Directivei nr. 661/2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport

   (16). [AM 134 și 135] |
| --- | --- |

—

întreprinderile feroviare care operează doar servicii de transport de marfă pe o infrastructură feroviară administrată de întreprinderile respective până la ...

   (15)

  și care are un ecartament diferit de cel al rețelei feroviare dominante din statul membru respectiv și care este conectată la o infrastructură feroviară de pe teritoriul unei țări terțe, cu condiția ca infrastructura administrată să nu fie identificată în cadrul Directivei nr. 661/2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport

   (16). [AM 134 și 135]

(3)   Statele membre pot exclude de la aplicarea dispozițiilor Capitolului IV următoarele:

| (a) | rețelele locale și regionale independente destinate serviciilor pentru transportul de călători pe infrastructura feroviară; |
| --- | --- |

(a)

rețelele locale și regionale independente destinate serviciilor pentru transportul de călători pe infrastructura feroviară;

| (b) | rețelele destinate doar pentru prestarea serviciilor feroviare de transport urban sau suburban de călători; |
| --- | --- |

(b)

rețelele destinate doar pentru prestarea serviciilor feroviare de transport urban sau suburban de călători;

| (c) | rețelele regionale utilizate pentru transportul regional de marfă numai de către o întreprindere feroviară, nevizată la alineatul (1) până când un alt solicitant cere utilizarea capacității respectivei rețele; |
| --- | --- |

(c)

rețelele regionale utilizate pentru transportul regional de marfă numai de către o întreprindere feroviară, nevizată la alineatul (1) până când un alt solicitant cere utilizarea capacității respectivei rețele;

| (d) | infrastructura feroviară privată care există doar pentru uzul proprietarului său, pentru propriile operațiuni de transport de marfă; |
| --- | --- |

(d)

infrastructura feroviară privată care există doar pentru uzul proprietarului său, pentru propriile operațiuni de transport de marfă;

| (e) | operațiunile de transport sub forma serviciilor feroviare care sunt prestate în tranzit pe teritoriul Uniunii. |
| --- | --- |

(e)

operațiunile de transport sub forma serviciilor feroviare care sunt prestate în tranzit pe teritoriul Uniunii.

În ceea ce privește calendarul de alocare a capacităților, statele membre pot decide intervale și termene-limită diferite de cele menționate la articolul 43 alineatul (2), la anexa VIII punctul 4 litera (b) și la anexa IX punctele 3, 4 și 5 în cazul traseelor internaționale care trebuie stabilite în colaborare cu administratorii de infrastructură din țări terțe, dintr-o rețea a cărui ecartament de cale ferată este diferit de cel al rețelei feroviare principale din cadrul Uniunii. [AM 45]

(3a)
     
  Statele membre pot exclude de la aplicarea articolului 31 alineatul (5), vehiculele care sunt exploatate sau care vor fi exploatate din și către țări terțe, pe o rețea al cărei ecartament de cale ferată este diferit de cel al rețelei feroviare principale din Uniune. [AM 46]

(4)   Prezenta directivă, cu excepția articolelor 6 alineatul (1), 10, 11, 12 și 28 nu se aplică întreprinderilor ale căror operațiuni feroviare se limitează doar la asigurarea serviciilor de navetă pentru vehicule rutiere prin tunelul Canalului Mânecii și la operațiuni de transport sub forma serviciilor de navetă pentru vehicule rutiere prin tunelul Canalului Mânecii.

(5)   Statele membre pot exclude din domeniul de aplicare al articolelor 10, 11, 12 și 28 orice serviciu feroviar prestat în tranzit prin Uniune și care începe și se încheie în afara teritoriului Uniunii.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „întreprindere feroviară” înseamnă orice întreprindere publică sau privată autorizată în conformitate cu prezenta directivă, a cărei activitate principală constă în furnizarea serviciilor pentru transportul feroviar de mărfuri și/sau călători, cu obligativitatea ca întreprinderea să asigure tracțiunea; sunt incluse de asemenea întreprinderile care asigură doar tracțiunea; |
| --- | --- |

1.

„întreprindere feroviară” înseamnă orice întreprindere publică sau privată autorizată în conformitate cu prezenta directivă, a cărei activitate principală constă în furnizarea serviciilor pentru transportul feroviar de mărfuri și/sau călători, cu obligativitatea ca întreprinderea să asigure tracțiunea; sunt incluse de asemenea întreprinderile care asigură doar tracțiunea;

| 2. | „administratorul infrastructurii” înseamnă orice organism sau firmă responsabilă, în special, de realizarea, administrarea și întreținerea infrastructurii feroviare, inclusiv gestionarea traficului, control-comandă și semnalizare
  în conformitate cu normele de siguranță aplicabile
  . Funcțiile
  esențiale ale
  administratorului infrastructurii în legătură cu o rețea sau o parte a unei rețele pot fi atribuite unor organisme sau firme diferite

  cuprind: luarea deciziilor pentru repartizarea traselor, inclusiv definirea și evaluarea disponibilității traselor, precum și repartizarea traselor individuale și luarea deciziilor privind tarifarea infrastructurii, inclusiv stabilirea și colectarea tarifelor și investițiile în infrastructură
  ; [AM 47] |
| --- | --- |

2.

„administratorul infrastructurii” înseamnă orice organism sau firmă responsabilă, în special, de realizarea, administrarea și întreținerea infrastructurii feroviare, inclusiv gestionarea traficului, control-comandă și semnalizare
  în conformitate cu normele de siguranță aplicabile
  . Funcțiile
  esențiale ale
  administratorului infrastructurii în legătură cu o rețea sau o parte a unei rețele pot fi atribuite unor organisme sau firme diferite

  cuprind: luarea deciziilor pentru repartizarea traselor, inclusiv definirea și evaluarea disponibilității traselor, precum și repartizarea traselor individuale și luarea deciziilor privind tarifarea infrastructurii, inclusiv stabilirea și colectarea tarifelor și investițiile în infrastructură
  ; [AM 47]

| 2a. | „organismul de reglementare” înseamnă un organism care supraveghează aplicarea corectă în statul membru a reglementărilor relevante, care nu este în niciun fel implicat în elaborarea de politici și este complet separat de întreprinderi, în special de întreprinderile menționate la punctele 1 și 2; [AM 48] |
| --- | --- |

2a.

„organismul de reglementare” înseamnă un organism care supraveghează aplicarea corectă în statul membru a reglementărilor relevante, care nu este în niciun fel implicat în elaborarea de politici și este complet separat de întreprinderi, în special de întreprinderile menționate la punctele 1 și 2; [AM 48]

| 3. | „infrastructură feroviară” înseamnă toate articolele cuprinse în lista din anexa I.A la Regulamentul (CEE) nr. 2598/70 al Comisiei din 18 decembrie 1970 de precizare a posturilor ce se vor înscrie la diferite poziții din situația contabilă, prezentate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 din 4 iunie 1970
   (17)
  , care, din motive de claritate, sunt incluse în anexa I la prezenta directivă; [AM 49] |
| --- | --- |

3.

„infrastructură feroviară” înseamnă toate articolele cuprinse în lista din anexa I.A la Regulamentul (CEE) nr. 2598/70 al Comisiei din 18 decembrie 1970 de precizare a posturilor ce se vor înscrie la diferite poziții din situația contabilă, prezentate în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 1108/70 din 4 iunie 1970
   (17)
  , care, din motive de claritate, sunt incluse în anexa I la prezenta directivă; [AM 49]

| 4. | „serviciu de transport internațional de marfă” înseamnă un serviciu de transport în care trenul traversează cel puțin o frontieră a unui stat membru; se poate realiza introducerea și/sau scoaterea de vagoane din compunerea trenului, iar diferitele secțiuni pot avea origini sau destinații diferite, cu condiția ca toate vagoanele să traverseze cel puțin o frontieră; |
| --- | --- |

4.

„serviciu de transport internațional de marfă” înseamnă un serviciu de transport în care trenul traversează cel puțin o frontieră a unui stat membru; se poate realiza introducerea și/sau scoaterea de vagoane din compunerea trenului, iar diferitele secțiuni pot avea origini sau destinații diferite, cu condiția ca toate vagoanele să traverseze cel puțin o frontieră;

| 5. | „serviciu de transport internațional de călători” înseamnă un serviciu de călători în cadrul căruia trenul traversează cel puțin o frontieră a unui stat membru și al cărui scop principal este acela de a transporta călători între stații aflate în state membre diferite; se poate realiza introducerea și/sau scoaterea de vagoane din compunerea trenului, iar diferitele segmente ale acestuia pot avea origini și destinații diferite, cu condiția ca toate vagoanele să traverseze cel puțin o frontieră; |
| --- | --- |

5.

„serviciu de transport internațional de călători” înseamnă un serviciu de călători în cadrul căruia trenul traversează cel puțin o frontieră a unui stat membru și al cărui scop principal este acela de a transporta călători între stații aflate în state membre diferite; se poate realiza introducerea și/sau scoaterea de vagoane din compunerea trenului, iar diferitele segmente ale acestuia pot avea origini și destinații diferite, cu condiția ca toate vagoanele să traverseze cel puțin o frontieră;

| 6. | „servicii urbane și suburbane” înseamnă servicii de transport efectuate pentru a răspunde cerințelor de transport ale unui centru urban sau ale unei suburbii și cerințelor de transport între un astfel de centru sau suburbie și zonele înconjurătoare; |
| --- | --- |

6.

„servicii urbane și suburbane” înseamnă servicii de transport efectuate pentru a răspunde cerințelor de transport ale unui centru urban sau ale unei suburbii și cerințelor de transport între un astfel de centru sau suburbie și zonele înconjurătoare;

| 7. | „servicii regionale” înseamnă serviciile de transport prestate pentru a răspunde cerințelor de transport ale unei regiuni
  sau ale regiunilor de frontieră
  ; [AM 50] |
| --- | --- |

7.

„servicii regionale” înseamnă serviciile de transport prestate pentru a răspunde cerințelor de transport ale unei regiuni
  sau ale regiunilor de frontieră
  ; [AM 50]

| 8. | „tranzit” înseamnă traversarea teritoriului Uniunii, fără încărcare sau descărcare de bunuri și/sau fără îmbarcarea sau debarcarea călătorilor pe teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

8.

„tranzit” înseamnă traversarea teritoriului Uniunii, fără încărcare sau descărcare de bunuri și/sau fără îmbarcarea sau debarcarea călătorilor pe teritoriul Uniunii;

| 9. | „licență” înseamnă autorizația acordată de un stat membru unei întreprinderi, prin care i se recunoaște calitatea de a presta servicii de transport feroviar; această calitate poate să fie limitată la prestarea de anumite tipuri de servicii; |
| --- | --- |

9.

„licență” înseamnă autorizația acordată de un stat membru unei întreprinderi, prin care i se recunoaște calitatea de a presta servicii de transport feroviar; această calitate poate să fie limitată la prestarea de anumite tipuri de servicii;

| 10. | „autoritate de acordare a licențelor” înseamnă organismul însărcinat cu acordarea licențelor într-un stat membru; |
| --- | --- |

10.

„autoritate de acordare a licențelor” înseamnă organismul însărcinat cu acordarea licențelor într-un stat membru;

| 11. | „alocare” înseamnă repartizarea capacității de infrastructură feroviară de către administratorul infrastructurii; |
| --- | --- |

11.

„alocare” înseamnă repartizarea capacității de infrastructură feroviară de către administratorul infrastructurii;

| 12. | „solicitant” înseamnă o întreprindere feroviară șialte persoane fizice sau juridice sau entități, ca de exemplu autoritățile competente prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 și încărcătorii, expeditorii și operatorii de transport combinat care doresc să obțină capacități de infrastructură pentru activități publice sau în interes comercial; |
| --- | --- |

12.

„solicitant” înseamnă o întreprindere feroviară șialte persoane fizice sau juridice sau entități, ca de exemplu autoritățile competente prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 și încărcătorii, expeditorii și operatorii de transport combinat care doresc să obțină capacități de infrastructură pentru activități publice sau în interes comercial;

| 13. | „infrastructură saturată” înseamnă un element al infrastructurii pentru care cererile de capacitate de infrastructură nu pot fi satisfăcute în totalitate în anumite perioade, chiar și după coordonarea diferitelor cereri de rezervare a acestor capacități; |
| --- | --- |

13.

„infrastructură saturată” înseamnă un element al infrastructurii pentru care cererile de capacitate de infrastructură nu pot fi satisfăcute în totalitate în anumite perioade, chiar și după coordonarea diferitelor cereri de rezervare a acestor capacități;

| 14. | „plan de sporire a capacității” înseamnă o măsură sau o serie de măsuri însoțite de un calendar de punere în aplicare, vizând ameliorarea restricțiilor de capacitate care au condus la declararea unui element de infrastructură drept „infrastructură saturată”; |
| --- | --- |

14.

„plan de sporire a capacității” înseamnă o măsură sau o serie de măsuri însoțite de un calendar de punere în aplicare, vizând ameliorarea restricțiilor de capacitate care au condus la declararea unui element de infrastructură drept „infrastructură saturată”;

| 15. | „coordonare” înseamnă procedura prin care administratorul infrastructurii și solicitanții încearcă să rezolve situațiile cererilor de rezervare concurente pentru capacitatea de infrastructură; |
| --- | --- |

15.

„coordonare” înseamnă procedura prin care administratorul infrastructurii și solicitanții încearcă să rezolve situațiile cererilor de rezervare concurente pentru capacitatea de infrastructură;

| 16. | „acord-cadru” înseamnă un acord general obligatoriu din punct de vedere juridic, încheiat în temeiul dreptului public sau privat, care stabilește drepturile și obligațiile unui solicitant și ale administratorului infrastructurii cu privire la capacitățile de infrastructură care trebuie alocate și la tarifarea care se aplică pe o durată care depășește o singură perioadă de valabilitate a graficului de circulație; |
| --- | --- |

16.

„acord-cadru” înseamnă un acord general obligatoriu din punct de vedere juridic, încheiat în temeiul dreptului public sau privat, care stabilește drepturile și obligațiile unui solicitant și ale administratorului infrastructurii cu privire la capacitățile de infrastructură care trebuie alocate și la tarifarea care se aplică pe o durată care depășește o singură perioadă de valabilitate a graficului de circulație;

| 17. | „capacitate de infrastructură” înseamnă posibilitatea de programare a traselor cerute pentru un segment de infrastructură pe o anumită perioadă; |
| --- | --- |

17.

„capacitate de infrastructură” înseamnă posibilitatea de programare a traselor cerute pentru un segment de infrastructură pe o anumită perioadă;

| 18. | „rețea” înseamnă întreaga infrastructură feroviară administrată de un administrator al infrastructurii; |
| --- | --- |

18.

„rețea” înseamnă întreaga infrastructură feroviară administrată de un administrator al infrastructurii;

| 19. | „document de referință al rețelei” înseamnă documentul prin care se precizează în mod detaliat regulile generale, termenele, procedurile și criteriile pentru sistemele de tarifare și de alocare a capacităților, inclusiv orice alte informații de acest fel necesare pentru a permite introducerea cererilor de capacități de infrastructură; |
| --- | --- |

19.

„document de referință al rețelei” înseamnă documentul prin care se precizează în mod detaliat regulile generale, termenele, procedurile și criteriile pentru sistemele de tarifare și de alocare a capacităților, inclusiv orice alte informații de acest fel necesare pentru a permite introducerea cererilor de capacități de infrastructură;

| 20. | „trasă” înseamnă capacitatea de infrastructură necesară pentru a permite circulația unui tren între două puncte ale rețelei, în cursul unei perioade determinate; |
| --- | --- |

20.

„trasă” înseamnă capacitatea de infrastructură necesară pentru a permite circulația unui tren între două puncte ale rețelei, în cursul unei perioade determinate;

| 21. | „grafic de circulație” înseamnă datele care definesc toate deplasările programate ale trenurilor și ale materialului rulant pe infrastructura respectivă pe perioada de valabilitate a acestui grafic. |
| --- | --- |

21.

„grafic de circulație” înseamnă datele care definesc toate deplasările programate ale trenurilor și ale materialului rulant pe infrastructura respectivă pe perioada de valabilitate a acestui grafic.

CAPITOLUL II

DEZVOLTAREA CĂILOR FERATE ÎN UNIUNE

SECȚIUNEA 1

Independența administrării

Articolul 4

Independența întreprinderilor feroviare și a administratorilor infrastructurii

(1)   Statele membre se asigură că, în ceea ce privește conducerea, administrarea și controlul intern al problemelor administrative, economice și contabile, întreprinderile feroviare deținute ori controlate, direct sau indirect, de statele membre au un statut independent în baza căruia ceea ce dețin, în special, active, bugete și conturi, sunt separate de cele ale statului.

(2)   Concomitent cu respectarea cadrului de tarifare și de alocare și a normelor specifice stabilite de statele membre, administratorul infrastructurii răspunde de conducere, administrare și de controlul intern.

(2a)
     
  Administratorul infrastructurii va gestiona propriile servicii informatice, pentru a se asigura că informațiile sensibile din punct de vedere comercial sunt protejate în mod adecvat. [AM 51]

(2b)
     
  Statele membre se asigură, de asemenea, că atât întreprinderile feroviare, cât și administratorii de infrastructură, care nu sunt complet independenți unii de ceilalți, poartă responsabilitatea pentru politicile proprii de personal. [AM 52]

Articolul 5

Administrarea întreprinderilor feroviare conform principiilor comerciale

(1)   Statele permit întreprinderilor feroviare să își adapteze activitățile în funcție de piață și să gestioneze aceste activități în cadrul propriilor organisme administrative, în interesul furnizării de servicii eficiente și corespunzătoare la cel mai scăzut cost posibil pentru calitatea serviciului solicitat.

Întreprinderile feroviare sunt administrate conform principiilor care se aplică societăților comerciale, indiferent de cine sunt deținute. Acest lucru este valabil, de asemenea, și pentru obligațiile de serviciu public care le sunt impuse de statele membre și pentru obligațiile de serviciu public (OSP) pe care le încheie cu autoritățile competente ale statului.

(2)   Întreprinderile feroviare își întocmesc planurile de afaceri proprii, inclusiv programele de investiții și de finanțare. Respectivele planuri sunt concepute pentru a realiza, la nivelul întreprinderii, echilibrul financiar și alte obiective tehnice, comerciale și financiare ale gestiunii; acestea trebuie să indice, de asemenea, metodele de atingere a obiectivelor.

(3)   Prin trimitere la orientările de politică generală emise de fiecare stat membru și ținând cont de planurile și contractele naționale (care pot fi multianuale), inclusiv planurile de investiții și de finanțare, întreprinderile feroviare sunt, în special, libere:

| (a) | să își stabilească organizarea internă, fără să aducă atingere dispozițiilor articolelor 7, 29 și 39; |
| --- | --- |

(a)

să își stabilească organizarea internă, fără să aducă atingere dispozițiilor articolelor 7, 29 și 39;

| (b) | să controleze furnizarea și scoaterea pe piață a serviciilor și să fixeze prețurile acestora, fără să aducă atingere dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1370/2007; |
| --- | --- |

(b)

să controleze furnizarea și scoaterea pe piață a serviciilor și să fixeze prețurile acestora, fără să aducă atingere dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1370/2007;

| (c) | să ia decizii privind personalul, activele și achizițiile proprii; |
| --- | --- |

(c)

să ia decizii privind personalul, activele și achizițiile proprii;

| (d) | să își extindă cota de piață, să dezvolte noi tehnologii și noi servicii și să adopte orice tehnică managerială inovatoare; |
| --- | --- |

(d)

să își extindă cota de piață, să dezvolte noi tehnologii și noi servicii și să adopte orice tehnică managerială inovatoare;

| (e) | să stabilească noi activități în domenii asociate domeniului feroviar. |
| --- | --- |

(e)

să stabilească noi activități în domenii asociate domeniului feroviar.

(4)   Dacă statul membru deține ori controlează, direct sau indirect, întreprinderea feroviară, drepturile sale de control în relație cu conducerea nu trebuie să depășească drepturile de conducere pe care dreptul național al societăților comerciale le acordă acționarilor la societăți comerciale pe acțiuni. Orientările de politică generală menționate la alineatul (3), pe care statul poate să le stabilească pentru companii în contextul exercitării controlului acționarilor, pot fi doar de natură generală și nu trebuie să interfereze cu deciziile comerciale concrete ale conducerii.

SECȚIUNEA 2

Separarea între administrarea infrastructurii și operațiunile de transport și diferitele tipuri de operațiuni de transport

Articolul 6

Separarea
  transparentă a
  conturilor

(1)   Statele membre se asigură că se țin conturi de profituri și pierderi și bilanțuri separate și că acestea se publică, pe de o parte pentru activitățile legate de furnizarea serviciilor de transport de către întreprinderile feroviare și, pe de altă parte, pentru activitățile legate de administrarea infrastructurii feroviare. Fondurile publice alocate unuia din aceste două sectoare de activitate nu sunt transferate celuilalt.

(2)   Statele membre pot prevedea, de asemenea, ca această separare să necesite organizarea unor departamente distincte în cadrul aceleiași întreprinderi sau ca infrastructura și serviciile de transport să fie administrate de entități separate
  pentru a asigura dezvoltarea concurenței, continuarea investițiilor și rentabilitatea prestării de servicii în sectorul feroviar
  .

(3)   Statele membre se asigură că se țin și se publică conturi de profit și pierderi și bilanțuri separate, pe de o parte în legătură cu activitățile privind furnizarea serviciilor de transport feroviar de mărfuri și, pe de altă parte, în legătură cu activitățile privind furnizarea serviciilor de transport de călători. Fondurile publice plătite pentru activitățile legate de furnizarea serviciilor de transport ca servicii publice trebuie prezentate separat pentru fiecare contract de serviciu public în contabilitatea aferentă și nu sunt transferate activităților legate de furnizarea altor servicii de transport sau altor activități.

(4)   
  Pentru a asigura deplina transparență a costurilor implicate de utilizarea infrastructurii,
  conturile diferitelor sectoare de activitate menționate la alineatele (1) și (3) se țin în așa fel încât să permită monitorizarea interdicției de transfer al fondurilor publice plătite unui sector de activitate la un altul

  compatibilității cu alineatele respective și monitorizarea utilizării veniturilor din tarifele de utilizare a infrastructurii, din excedentele din alte activități comerciale și din fondurile publice plătite administratorului infrastructurii
  .
  Veniturile administratorului de infrastructură nu vor fi în niciun fel utilizate de o întreprindere feroviară sau un organism sau o firmă care controlează întreprinderea feroviară, deoarece aceasta ar putea duce la consolidarea poziției sale pe piață sau la obținerea de avantaje economice în raport cu alte întreprinderi feroviare. Prezentul alineat nu împiedică, sub supravegherea organismului de reglementare menționat la articolul 55, rambursarea, inclusiv a dobânzilor în condițiile pieței, a capitalului investit, pus la dispoziția administratorului de infrastructură de organismul sau firma care controlează întreprinderea feroviară
  . [AM 53]

Articolul 7

Independența funcțiilor esențiale ale unui administrator de infrastructură

(1)   Statele membre se asigură că funcțiile care determină accesul echitabil și nediscriminatoriu la infrastructură enumerate în anexa II

  astfel cum este definit la articolul 3 alineatul (3)
  sunt încredințate unor organisme sau firme care nu sunt ele însele furnizoare de servicii de transport feroviar. Indiferent de structura organizatorică, trebuie demonstrat că acest obiectiv a fost realizat.
  Cu toate acestea, în gestionarea traficului în rețea, este esențială cooperarea efectivă dintre întreprinderile feroviare și administratorii de infrastructură.

Anexa II poate fi modificată, în funcție de experiența dobândită, în conformitate cu procedura menționată la articolul 60.

Cu toate acestea, statele membre pot încredința întreprinderilor feroviare sau oricărui alt organism responsabilitatea de a contribui la dezvoltarea infrastructurii feroviare, de exemplu prin investiții, întreținere și finanțare.

(2)   În situația în care administratorul infrastructurii, prin forma legală, organizatoric sau decizional, nu este independent față de toate întreprinderile feroviare, atribuțiile expuse în capitolul IV secțiunile 3 și 4 sunt preluate de un organism de tarifare și, respectiv, de un organism de alocare independente prin forma legală, organizatoric și decizional.

(3)   Atunci când dispozițiile capitolului IV secțiunile 2 și 3 se referă la funcțiile esențiale ale unui administrator de infrastructură, ele se înțeleg ca aplicându-se organismului de tarifare sau organismului de alocare pentru competențele lor respective în acest sens.

(3a)
     
  Comisia prezintă până la 31 decembrie 2012 o propunere de directivă care să conțină dispoziții legate de separarea operațiilor de administrare a infrastructurii și a operațiilor de transport, precum și o propunere pentru deschiderea pieței interne de transport feroviar de călători, care nu aduce atingere calității serviciilor de transport și care menține OSP. [AM 54 și 137]

SECȚIUNEA 3

Îmbunătățirea situației financiare

Articolul 8

Finanțarea solidă a administratorului infrastructurii

(1)   Statele membre dezvoltă infrastructura lor națională de cale ferată, ținând cont, dacă este cazul, de nevoile generale ale Uniunii. În acest scop, statele membre publică, până cel târziu la ... (18),
  și după consultarea părților interesate, inclusiv a autorităților locale și regionale în cauză, a sindicatelor, a uniunilor sindicale din sector și a reprezentanților utilizatorilor,
  o strategie de dezvoltare a infrastructurii feroviare în vederea satisfacerii necesităților viitoare de mobilitate, pe baza unei finanțări solide și sustenabile a sistemului feroviar. Strategia acoperă o perioadă de cel puțin cinci

  șapte
  ani și reînnoibilă

  poate fi reînnoită
  .

(2)   
  Ori de câte ori veniturile nu sunt suficiente pentru a acoperi nevoile financiare ale administratorului de infrastructură, fără a aduce atingere cadrului de tarifare prevăzut la articolele 31 și 32 din prezenta directivă și
  având în vedere articolele 93, 107 și 108 din TFUE, statele membre pot

  acordă,
  de asemenea
  ,

  acorda administratorului infrastructurii finanțări la un nivel corespunzător cu sarcinile acestuia, cu dimensiunea infrastructurii și cu necesitățile financiare, în special pentru acoperirea investițiilor noi.

(3)   În cadrul politicii generale stabilite de stat și ținând cont de strategia de dezvoltare a infrastructurii feroviare menționată la alineatul (1), administratorul infrastructurii adoptă un plan de afaceri care să includă programele de investiții și de finanțare. Planul se întocmește astfel încât să asigure utilizarea, furnizarea și dezvoltarea optimă și eficientă a infrastructurii, concomitent cu asigurarea unui echilibru financiar și punerea la dispoziție a mijloacelor necesare pentru realizarea acestor obiective. Administratorul infrastructurii se asigură că solicitanții sunt consultați
  în mod nediscriminatoriu
  înainte de aprobarea planului de afaceri

  investiții, ținându-se seama de condițiile privind accesul și utilizarea și de caracteristicile și modul de furnizare și dezvoltare a infrastructurii
  . Organismul de reglementare menționat la articolul 55 emite un aviz cu caracter neobligatoriu, referitor la capacitatea acestui plan

  măsura în care planul
  de afaceri de a realiza obiectivele stabilite

  creează discriminări între solicitanți
  .

(4)   Statele membre trebuie să se asigure că, în condiții normale de activitate și pe o perioadă de timp care nu depășește trei

  doi
  ani, conturile unui administrator al infrastructurii prezintă cel puțin un echilibru între venitul rezultat din tarifele de utilizare a infrastructurii, excedentul rezultat din alte activități comerciale
  , subvenții nerambursabile din surse private
  și finanțările de la stat,
  inclusiv, dacă este cazul, plățile în avans de la stat,
  pe de o parte, și cheltuielile infrastructurii, pe de altă parte, incluzând plățile în avans de la stat, dacă este cazul
  , finanțarea pe baze durabile a reînnoirii activelor pe termen lung
  . [AM 55]

Fără să aducă atingere obiectivului posibil pe termen lung privind acoperirea de către utilizator a costurilor infrastructurii pentru toate modurile de transport, pe baza unei concurențe loiale și nediscriminatorii între diversele moduri de transport, în situația în care transportul feroviar poate concura cu alte moduri de transport, în cadrul de tarifare prevăzut la articolele 31 și 32, un stat membru poate cere administratorului infrastructurii să-și echilibreze conturile fără a apela la finanțarea statului.

Articolul 9

Reducerea transparentă a datoriilor

(1)   Fără a aduce atingere regulilor Uniunii în domeniul ajutoarelor de stat și în conformitate cu articolele 93, 107 și 108 din TFUE, statele membre instituie mecanismele adecvate care să contribuie la reducerea îndatorării întreprinderilor feroviare, aflate în proprietate publică sau sub control public la un nivel care nu afectează o bună gestiune financiară și pentru a le îmbunătăți situația financiară.

(2)   În scopurile menționate la aliniatul (1), statele membre solicită stabilirea unei unități separate de amortizare a datoriilor în cadrul departamentelor contabile ale acestor întreprinderi.

Bilanțul unității poate fi încărcat, până la stingere, cu toate împrumuturile luate de întreprindere pentru a finanța atât investiția, cât și pentru a acoperi cheltuielile de funcționare în exces, care rezultă din activitățile de transport feroviar sau din administrarea infrastructurii feroviare. Datoriile care provin din operațiunile filialelor nu sunt luate în considerație.

(3)   Alineatele (1) și (2) nu se aplică datoriilor sau dobânzilor generate de datoriile contractate de întreprinderi după ... (19)
  15 martie 2001 sau după data aderării la Uniune în cazul statelor membre care au aderat după 15 martie 2001. [AM 56]

SECȚIUNEA 4

Accesul la infrastructura și serviciile feroviare

Articolul 10

Condițiile de acces la infrastructura feroviară

(1)   Întreprinderilor feroviare care fac obiectul prezentei directive li se acordă, în condiții echitabile, nediscriminatorii și transparente, dreptul de acces la infrastructurile tuturor statelor membre, în vederea exploatării oricărui tip de servicii de transport feroviar de mărfuri. Acesta include accesul pe cale ferată în porturi.

(2)   Întreprinderile feroviare care fac obiectul prezentei directive primesc dreptul de acces la infrastructura tuturor statelor membre în scopul exploatării unui serviciu de transport internațional de călători. Pe parcursul derulării unui serviciu de transport internațional de călători, întreprinderile feroviare au dreptul să îmbarce călători din orice stație situată pe ruta internațională respectivă și să îi debarce în altă stație, inclusiv în stații situate în același stat membru.

În statele membre în care ponderea transportului feroviar internațional de călători constituie mai mult de jumătate din cifra aferentă fluctuației călătorilor clienți ai întreprinderilor feroviare, dreptul de acces la infrastructură trebuie acordat până la 31 decembrie 2011.

În urma unei solicitări înaintate de către autoritățile competente sau de către întreprinderile feroviare interesate, organismul sau organismele de reglementare competente menționate la articolul 55 trebuie să stabilească dacă scopul principal al serviciului prestat este acela de a transporta călători între stații situate în state membre diferite.

În nici un caz, condițiile de acces la infrastructura feroviară nu trebuie să împiedice călătorii să primească informații și să cumpere un bilet pentru a ajunge de la o localitate la alta, indiferent de câți operatori de transport feroviar furnizează, integral sau parțial, servicii de transport de călători între cele două localități. [AM 57]

Comisia poate adopta

  adoptă, pe baza experienței organismelor de reglementare, până la ...

   (20)

  ,
  măsuri de punere în aplicare care să stabilească detaliile procedurii și criteriilor care trebuie urmate în vederea punerii în aplicare a prezentului alineat. Aceste măsuri, concepute a asigura punerea în aplicare a prezentei directive în condiții unitare, se adoptă ca acte de punere în aplicare, în conformitate cu
  procedura de examinare menționată la
  articolul 64 alineatul (3). [AM 58]

Articolul 11

Limitarea dreptului de acces și a dreptului de îmbarcare și debarcare a călătorilor

(1)   Statele membre pot limita dreptul de acces prevăzut la articolul 10 la serviciile exploatate între un punct de plecare și o destinație care fac obiectul unuia sau mai multor contracte de serviciu public care respectă legislația Uniunii în vigoare. O astfel de limitare nu are efectul de a restrânge dreptul de îmbarcare a călătorilor în orice stație situată pe ruta unui serviciu internațional și de debarcare a acestora în altă stație, inclusiv în stațiile situate în același stat membru, cu excepția cazului în care exercitarea acestui drept ar periclita echilibrul economic al unui contract de serviciu public.

(2)   Organismul sau organismele de reglementare menționate la articolul 55 stabilesc, pe baza unei analize economice obiective și a unor criterii predeterminate, dacă echilibrul economic al contractului de serviciu public ar fi periclitat, în urma unei solicitări din partea oricăreia dintre următoarele:

| (a) | autorității sau autorităților competente care au atribuit contractul de servicii publice; |
| --- | --- |

(a)

autorității sau autorităților competente care au atribuit contractul de servicii publice;

| (b) | oricărei alte autorități competente interesate care are dreptul de a limita accesul în înțelesul prezentului articol; |
| --- | --- |

(b)

oricărei alte autorități competente interesate care are dreptul de a limita accesul în înțelesul prezentului articol;

| (c) | administratorului infrastructurii; |
| --- | --- |

(c)

administratorului infrastructurii;

| (d) | întreprinderii feroviare care execută contractul de serviciu public. |
| --- | --- |

(d)

întreprinderii feroviare care execută contractul de serviciu public.

Autoritățile competente și întreprinderile feroviare care prestează aceste servicii publice trebuie să pună la dispoziția organismului sau organismelor de reglementare competente informațiile necesare în limite rezonabile pentru a putea lua o decizie. Organismul de reglementare trebuie să analizeze informațiile puse la dispoziție, cu consultarea tuturor părților implicate, după caz, și să informeze părțile cu privire la decizia sa motivată într-un

  în
  termen predeterminat și rezonabil, și, în orice caz, în maximum două luni de
  o lună de
  la primirea tuturor informațiilor relevante

  cererii menționate la alineatul (2)
  . [AM 59]

(3)   Organismul de reglementare prezintă motivele care stau la baza deciziei sale și specifică termenul și condițiile în care oricare dintre entitățile de mai jos poate solicita reconsiderarea deciziei,

| (a) | autoritatea sau autoritățile competente în materie; |
| --- | --- |

(a)

autoritatea sau autoritățile competente în materie;

| (b) | administratorul infrastructurii; |
| --- | --- |

(b)

administratorul infrastructurii;

| (c) | întreprinderea feroviară care execută contractul de servicii publice; |
| --- | --- |

(c)

întreprinderea feroviară care execută contractul de servicii publice;

| (d) | întreprinderea feroviară care solicită accesul. |
| --- | --- |

(d)

întreprinderea feroviară care solicită accesul.

(4)   Comisia poate adopta

  adoptă, pe baza experienței dobândite de organismele de reglementare, până la ...

   (21)

  ,
  măsuri de punere în aplicare care să stabilească detaliile procedurii și criteriilor care trebuie urmate în vederea punerii în aplicare a alineatelor 1, 2 și 3 ale prezentului articol. Aceste măsuri, concepute a asigura punerea în aplicare a prezentei directive în condiții unitare, se adoptă ca acte de punere în aplicare, în conformitate cu
  procedura de examinare menționată la
  articolul 64 alineatul (3). [AM 60]

(5)   De asemenea, statele membre pot limita dreptul de îmbarcare și de debarcare a călătorilor în stațiile situate în același stat membru pe ruta unui serviciu de transport internațional de călători în cazul în care a fost acordat dreptul exclusiv de a transporta călători între stațiile respective conform unui contract de concesiune atribuit înainte de 4 decembrie 2007 pe baza unei proceduri competitive de atribuire desfășurată în condiții de competitivitate și echitate și în conformitate cu principiile aplicabile de drept al Uniunii. Această limitare poate continua fie pe durata inițială a contractului, fie pe un termen de 15 ani, oricare dintre aceste două termene este mai scurt.

(6)   Statele membre se asigură că deciziile menționate la alineatele (1), (2), (3) și (5) sunt supuse controlului judecătoresc.

Articolul 12

Prelevarea unui tarif de la întreprinderile feroviare care prestează servicii de transport de călători

(1)   Fără a aduce atingere prevederilor articolului 11 alineatul (2), statele membre pot acorda autorității responsabile pentru transportul feroviar de călători dreptul a preleva un tarif de la întreprinderile feroviare care oferă servicii pentru călători pentru exploatarea rutelor care intră în competența autorității respective, între două stații pe teritoriul respectivului stat membru, în condițiile prevăzute de prezentul articol.

În acest caz, întreprinderilor feroviare care oferă servicii de transport feroviar intern sau internațional de călători, le este aplicat același tarif pentru exploatarea rutelor care intră în competența autorității respective.

(2)   Tariful are scopul de a compensa autoritatea pentru OSP stabilite în contracte de servicii publice atribuite în conformitate cu dreptul Uniunii. Venitul obținut din acest tip de tarife și plătit cu titlu de compensație nu depășește ceea ce este necesar pentru a acoperi în totalitate sau în parte costurile ocazionate de executarea OSP relevante, ținând cont de încasările pertinente și de un nivel rezonabil de profit pentru executarea OSP respective.

(3)   Tariful respectiv este stabilit în conformitate cu dreptul Uniunii și respectă principiile echității, transparenței, nediscriminării și proporționalității, mai cu seamă între prețul mediu al serviciului pentru călător și nivelul tarifului prelevat. Tarifele totale prelevate în temeiul prezentului alineat nu trebuie să pericliteze viabilitatea economică a serviciului de transport feroviar de călători căruia îi sunt aplicate.

(4)   Autoritățile competente păstrează informațiile necesare pentru a se asigura că pot identifica originea și utilizarea tarifelor. Statele membre pun aceste informații la dispoziția Comisiei.

Comisia pregătește o analiză comparativă cu privire la metodele de stabilire a valorii taxelor aplicate în statele membre, în vederea stabilirii unei metode uniforme de calcul pentru a determina valoarea taxelor. [AM 61]

Articolul 13

Condițiile de acces la servicii

(1)   Întreprinderile

  Administratorii de infrastructură vor asigura tuturor întreprinderilor
  feroviare au dreptul, în mod nediscriminatoriu, la setul minim de acces prevăzut în punctul 1 din anexa III.

(2)   Serviciile menționate

  Operatorii infrastructurilor de servicii oferă tuturor întreprinderilor feroviare accesul, inclusiv accesul pe calea ferată la infrastructurile menționate
  la punctul 2 din anexa III se prestează de către toți operatorii infrastructurilor de servicii

  și la serviciile furnizate în cadrul acestor infrastructuri
  în mod nediscriminatoriu
  sub supravegherea organismului de reglementare, astfel cum este prevăzut la articolul 56.

În cazul în care operatorul infrastructurii de servicii
  menționate la punctul 2 din anexa III
  aparține unui organism sau unei firme care, de asemenea, activează și deține o poziție dominantă pe cel puțin una din piețele de servicii de transport feroviar pentru care se utilizează infrastructura, acesta trebuie să se organizeze într-o manieră independentă din punct de vedere juridic, organizatoric și decizional față de respectivul organism sau de respectiva firmă.
  Operatorul de infrastructură de servicii și organismul sau firma în cauză au conturi separate, inclusiv bilanțuri separate și conturi de profit și pierderi separate.

Cererile depuse de întreprinderile feroviare pentru acordarea accesului la infrastructura de servicii pot fi respinse numai dacă există alternative viabile care le permit operarea serviciului respectiv de transport de marfă sau călători pe aceeași rută în condiții acceptabile din punct de vedere economic. Sarcina de a dovedi existența unei alternative viabile revine operatorului

  În cazul în care refuză accesul la infrastructura de servicii, operatorul acesteia propune o alternativă viabilă din punct de vedere economic și tehnic și își motivează refuzul în scris. Acest refuz nu obligă operatorul
  infrastructurii de servicii
  să realizeze investiții în resurse sau infrastructuri pentru a răspunde tuturor cererilor depuse de întreprinderile feroviare
  .

Atunci când descoperă că există conflicte între diferite cereri, operatorul infrastructurii de servicii trebuie să încerce să satisfacă cât mai bine toate cererile. Dacă nu există nicio alternativă viabilă și nu se pot rezolva toate cererile de capacitate pentru infrastructura respectivă pe baza necesarului demonstrat, organismul de reglementare menționat la articolul 55, din proprie inițiativă sau în urma unei plângeri
  din partea unui solicitant
  , ia măsurile necesare
  , ținând seama de necesitățile tuturor părților implicate,
  pentru a asigura că o parte corespunzătoare din capacitate este dedicată altor întreprinderi feroviare decât celor care fac parte din organismul sau firma de care aparține și operatorul infrastructurii. Cu toate acestea, infrastructurile de întreținere și alte infrastructuri tehnice nou construite pentru un anumit material rulant
  de mare viteză, menționat în Decizia Comisiei 2008/232/CE din 21 februarie 2008 privind o specificație tehnică pentru interoperabilitate cu privire la subsistemul „material rulant” al sistemului feroviar transeuropean de mare viteză

   (22)

  ,
  nou pot fi rezervate pentru utilizarea de către o întreprindere feroviară pentru o perioadă de cinci

  zece
  ani de la începerea exploatării lor.

În cazul în care infrastructura de servicii nu a fost în folosință timp de cel puțin doi ani la rând

  un an
  ,
  iar interesul întreprinderilor feroviare pentru accesul la această infrastructură este transmis operatorului acestei infrastructuri de servicii pe baza nevoilor demonstrate
  , proprietarul acesteia trebuie să publice un anunț de concesionare sau închiriere a operării infrastructurii închiriere
  în vederea utilizării în activități legate de sectorul feroviar, cu excepția cazului în care operatorul unei astfel de infrastructuri de servicii demonstrează că procesul de reconversie aflat în desfășurare împiedică utilizarea acesteia de către o întreprindere feroviară
  .

(3)   În situația în care un administrator al infrastructurii un
  operator de servicii
  asigură oricare dintre serviciile descrise la punctul 3 din anexa III sub forma unui serviciu suplimentar, acesta îl furnizează la cerere întreprinderilor feroviare, într-o manieră nediscriminatorie.

(4)   Întreprinderile feroviare pot cere administratorului infrastructurii sau altor furnizori

  operatori ai infrastructurii de servicii
  o gamă mai largă de servicii auxiliare, enumerate la punctul 4 din anexa III. Administratorul infrastructurii nu este obligat să presteze aceste servicii auxiliare.

(5)   Anexa III poate fi modificată, în funcție de experiența dobândită, în conformitate cu procedura menționată la articolul 60.
  [AM 62 și 162]

SECȚIUNEA 5

Acorduri transfrontaliere

Articolul 14

Principii generale privind acordurile transfrontaliere

(1)   Orice dispoziție inclusă
  între Statele membre
  asigură că
  în acordurile transfrontaliere
  pe care le încheie nu

  carediscrimineazăîntre

  anumite întreprinderi

  întreprinderile feroviare sau care limitează

  reprezintă restricții în calea libertății
  întreprinderilor feroviare de a opera servicii transfrontaliere, este caducă. [AM 63]

Aceste acorduri sunt notificate Comisiei. Comisia analizează conformitatea respectivelor acorduri cu prezenta directivă și decide în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 64 alineatul (2) dacă acordurile respective se pot aplica în continuare. Comisia își comunică decizia Parlamentului European, Consiliului și statelor membre.

(2)   Fără a aduce atingere repartizării competențelor între Uniune și statele membre, în conformitate cu legislația Uniunii, negocierea și punerea în aplicare a acordurilor transfrontaliere între state membre și țări terțe sunt supuse unei proceduri de cooperare între statele membre și Comisie.

Comisia poate adopta măsuri de punere în aplicare care să stabilească detaliile

  specifice modalitățile de procedură privind procedura de cooperare menționată

  procedurii care trebuie urmată în vederea punerii în aplicare a prezentului alineatîn
  primul paragraf
  . Aceste măsuri
  de punere în aplicare, menite să asigure

  concepute a asigura punerea în aplicare a prezentei directive în condiții unitare, se adoptă ca acte de punere în aplicare, în conformitate cu articolul 63 alineatul (3)

  procedura de consultare menționată la articolul 64 alineatul (2)
  . [AM 64]

SECȚIUNEA 6

Sarcinile de monitorizare ale comisiei

Articolul 15

Domeniul de aplicare al monitorizării pieței

(1)   Comisia întreprinde măsurile necesare pentru monitorizarea condițiilor tehnice, sociale și economice și a evoluțiilor de pe piață,
  inclusiv evoluția ocupării forței de muncă, precum și respectarea legislației relevante a Uniunii
  în domeniul transportului feroviar european.

(2)   În acest context, Comisia cooperează îndeaproape în activitatea sa cu reprezentanții statelor membre
  , reprezentanți ai organismelor de reglementare menționați la articolul 55
  , și ai sectoarelor implicate, inclusiv cu
  autoritățile locale și regionale în cauză, partenerii sociali și
  utilizatorii, astfel încât aceștia să poată urmări mai bine dezvoltarea sectorului feroviar și evoluția pieței, să evalueze efectul măsurilor adoptate și să analizeze impactul măsurilor planificate de Comisie.
  După caz, Comisia cooperează, de asemenea, cu Agenția Europeană a Căilor Ferate.

(3)   Comisia monitorizează utilizarea rețelelor și evoluția condițiilor cadru în sectorul feroviar, în special regimul de tarifare aferent infrastructurii, repartizarea capacităților, investițiile în infrastructura feroviară, evoluția prețurilor și a calității serviciilor de transport feroviar, serviciile de transport feroviar vizate de contracte de serviciu public, autorizarea,
  gradul de deschidere a pieței, condițiile privind ocuparea forței de muncă și condițiile sociale,
  precum și gradul de apropiere,
  în special în materie de drepturi sociale
  între statele membre
  și în interiorul acestora
  . Comisia asigură cooperarea activă între organismele de reglementare din statele membre.

(4)   
  Din doi în doi ani,
  Comisia raportează periodicParlamentului European și Consiliului cu privire la:

| (a) | evoluția pieței interne a serviciilor feroviare
  sau a serviciilor legate de sectorul feroviar, inclusiv gradul de deschidere a pieței
  ; |
| --- | --- |

(a)

evoluția pieței interne a serviciilor feroviare
  sau a serviciilor legate de sectorul feroviar, inclusiv gradul de deschidere a pieței
  ;

| (b) | condițiile cadru, inclusiv pentru serviciile publice de transport de călători pe calea ferată; |
| --- | --- |

(b)

condițiile cadru, inclusiv pentru serviciile publice de transport de călători pe calea ferată;

| (ba) | dezvoltarea ocupării forței de muncă și a condițiilor sociale și de muncă din cadrul sectorului; |
| --- | --- |

(ba)

dezvoltarea ocupării forței de muncă și a condițiilor sociale și de muncă din cadrul sectorului;

| (c) | starea rețelei feroviare europene; |
| --- | --- |

(c)

starea rețelei feroviare europene;

| (d) | utilizarea drepturilor de acces; |
| --- | --- |

(d)

utilizarea drepturilor de acces;

| (e) | obstacolele în calea unei eficiențe sporite a serviciilor feroviare; |
| --- | --- |

(e)

obstacolele în calea unei eficiențe sporite a serviciilor feroviare;

| (f) | deficiențele infrastructurii; |
| --- | --- |

(f)

deficiențele infrastructurii;

| (g) | necesitățile legislative. |
| --- | --- |

(g)

necesitățile legislative.

(5)   În scopul monitorizării pieței de către Comisie, statele membre furnizează anual informațiile
  de mai jos, astfel cum sunt
  prevăzute în anexa IV, precum și orice alte date necesare solicitate de Comisie.

| (a) | evoluția performanțelor transportului feroviar și compensarea OSP: |
| --- | --- |

(a)

evoluția performanțelor transportului feroviar și compensarea OSP:

| (b) | gradul de deschidere a pieței și concurența echitabilă în fiecare stat membru; cota modală a întreprinderilor feroviare în performanța totală a sectorului de transporturi; |
| --- | --- |

(b)

gradul de deschidere a pieței și concurența echitabilă în fiecare stat membru; cota modală a întreprinderilor feroviare în performanța totală a sectorului de transporturi;

| (c) | resursele și activitățile organismelor de reglementare dedicate funcționării lor ca organisme de introducere a unui recurs; |
| --- | --- |

(c)

resursele și activitățile organismelor de reglementare dedicate funcționării lor ca organisme de introducere a unui recurs;

| (d) | evoluțiile relevante în ceea ce privește restructurarea întreprinderilor feroviare istorice și adoptarea/implementarea strategiilor naționale în domeniul transportului în cursul ultimului an; |
| --- | --- |

(d)

evoluțiile relevante în ceea ce privește restructurarea întreprinderilor feroviare istorice și adoptarea/implementarea strategiilor naționale în domeniul transportului în cursul ultimului an;

| (e) | măsurile/inițiativele importante în materie de formare în domeniul transportului feroviar luate într-un stat membru pe parcursul anului precedent; |
| --- | --- |

(e)

măsurile/inițiativele importante în materie de formare în domeniul transportului feroviar luate într-un stat membru pe parcursul anului precedent;

| (f) | condițiile sociale și situația ocupării forței de muncă în întreprinderile feroviare, administratorii infrastructurilor și ai altor companii active în domeniul feroviar la sfârșitul anului precedent; |
| --- | --- |

(f)

condițiile sociale și situația ocupării forței de muncă în întreprinderile feroviare, administratorii infrastructurilor și ai altor companii active în domeniul feroviar la sfârșitul anului precedent;

| (g) | investițiile în rețeaua de căi ferate de mare viteză pe parcursul anului precedent; |
| --- | --- |

(g)

investițiile în rețeaua de căi ferate de mare viteză pe parcursul anului precedent;

| (h) | lungimea rețelei de căi ferate la sfârșitul anului precedent; |
| --- | --- |

(h)

lungimea rețelei de căi ferate la sfârșitul anului precedent;

| (i) | tarifele de acces pe calea ferată pe parcursul anului precedent; |
| --- | --- |

(i)

tarifele de acces pe calea ferată pe parcursul anului precedent;

| (j) | existența unui sistem de îmbunătățire a performanței stabilit în conformitate cu articolul 35 din prezenta directivă; |
| --- | --- |

(j)

existența unui sistem de îmbunătățire a performanței stabilit în conformitate cu articolul 35 din prezenta directivă;

| (k) | numărul de licențe active emise de autoritatea națională competentă; |
| --- | --- |

(k)

numărul de licențe active emise de autoritatea națională competentă;

| (l) | statutul implementării Sistemului european de gestionare a traficului feroviar (ERTMS); |
| --- | --- |

(l)

statutul implementării Sistemului european de gestionare a traficului feroviar (ERTMS);

| (m) | numărul de incidente, accidente și accidente grave, astfel cum sunt definite în Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind siguranța căilor ferate comunitare

   (23)

  , care au avut loc în cadrul rețelei pe parcursul anului precedent; |
| --- | --- |

(m)

numărul de incidente, accidente și accidente grave, astfel cum sunt definite în Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind siguranța căilor ferate comunitare

   (23)

  , care au avut loc în cadrul rețelei pe parcursul anului precedent;

| (n) | alte evenimente relevante în domeniu; |
| --- | --- |

(n)

alte evenimente relevante în domeniu;

| (o) | evoluția piețelor de întreținere și gradul de deschidere a pieței pentru serviciile de întreținere. |
| --- | --- |

(o)

evoluția piețelor de întreținere și gradul de deschidere a pieței pentru serviciile de întreținere.

Anexa IV poate fi modificată, în funcție de experiența dobândită,
  pentru a actualiza informațiile necesare monitorizării pieței feroviare
  în conformitate cu procedura menționată la articolul 60

  articolul 60a
  . [AM 65]

CAPITOLUL III

ACORDAREA DE LICENȚE ÎNTREPRINDERILOR FEROVIARE

SECȚIUNEA 1

Organismul responsabil cu acordarea licențelor

Articolul 16

Organismul responsabil cu acordarea licențelor

Fiecare stat membru desemnează organismul responsabil cu acordarea licențelor și cu îndeplinirea obligațiilor impuse în temeiul prezentului capitol.

Organismul desemnat nu furnizează servicii de transport feroviar și este independent de firmele sau entitățile care furnizează astfel de servicii.

SECȚIUNEA 2

Condiții de obținere a licenței

Articolul 17

Cerințe generale

(1)   O întreprindere feroviară are dreptul să solicite o licență în statul membru în care este stabilită, cu condiția ca statele membre sau cetățenii statelor membre să dețină în total mai mult de 50 % din respectiva întreprindere feroviară și să o controleze efectiv, direct sau indirect prin una sau mai multe întreprinderi intermediare, cu excepția cazului în care se prevede altfel într-un acord cu o țară terță, la care Uniunea Europeană este parte.

(2)   Statele membre nu acordă licențe și nici nu le prelungesc valabilitatea dacă nu sunt respectate cerințele din prezentul capitol.

(3)   O întreprindere feroviară care îndeplinește cerințele impuse în prezentul capitol este autorizată să primească o licență.

(4)   Nicio întreprindere feroviară nu este autorizată să presteze serviciile de transport feroviar reglementate de prezentul capitol dacă nu i s-a eliberat licența adecvată pentru serviciile care urmează să fie prestate.

În orice caz, o astfel de licență în sine nu îi acordă titularului dreptul de acces la infrastructura feroviară.

(5)   Comisia poate adopta

  adoptă
  măsuri de punere în aplicare care să stabilească detaliileprocedurii
  specifice modalitățile procedurale
  care trebuie
  urmate
  în vedereapunerii în aplicare a prezentului articol,

  emiterii unei autorizații și a elaborării
  inclusiv utilizarea unui tipizat comun pentru licență
  în conformitate cu cerințele stabilite în secțiunea 2
  . Aceste măsuri
  de punere în aplicare, menite să asigure
  concepute a asigura punerea în aplicare a prezentei directive în condiții unitare
  sunt adoptate
  ca acte de punere în aplicare, în conformitate cu articolul 63 alineatul (3)

  procedura de consultare menționată la articolul 64 alineatul (2)
  . [AM 66]

Articolul 18

Condiții pentru obținerea unei licențe

O întreprindere feroviară trebuie să fie în măsură să demonstreze autorităților care acordă licențele din statul membru respectiv, înaintea începerii activităților sale, că va putea în orice moment îndeplini cerințele privind buna reputație, capacitatea financiară și competența profesională și, de asemenea, că va putea să acopere riscurile de răspundere civilă enunțate în articolele 19 - 22.

În aceste scopuri, fiecare solicitant trebuie să furnizeze toate informațiile utile.

Articolul 19

Cerințe privind buna reputație

Statele membre definesc condițiile în care sunt îndeplinite cerințele de bună reputație pentru a se asigura că întreprinderile feroviare care solicită acordarea unei licențe sau persoanele responsabile cu administrarea acestor întreprinderi:

| (a) | nu au suferit o condamnare penală gravă, inclusiv pentru infracțiuni comise în domeniul comercial; |
| --- | --- |

(a)

nu au suferit o condamnare penală gravă, inclusiv pentru infracțiuni comise în domeniul comercial;

| (b) | nu au fost declarate falimentare; |
| --- | --- |

(b)

nu au fost declarate falimentare;

| (c) | nu au suferit o condamnare pentru infracțiuni grave de încălcare a legislației specifice aplicabile în domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

(c)

nu au suferit o condamnare pentru infracțiuni grave de încălcare a legislației specifice aplicabile în domeniul transporturilor;

| (d) | nu au fost sancționate pentru
  nicio încălcare

  grave sau repetate cu privire la îndeplinirea obligațiilor impuse de legislația socială sau legislația muncii, inclusiv obligațiile impuse de
  siguranță,
  protecția muncii și de legislația privind asigurările de sănătate, precum și de legislația vamală, în cazul unei companii care dorește să opereze transporturi transfrontaliere de mărfuri supuse procedurilor vamale. [AM 67] |
| --- | --- |

(d)

nu au fost sancționate pentru
  nicio încălcare

  grave sau repetate cu privire la îndeplinirea obligațiilor impuse de legislația socială sau legislația muncii, inclusiv obligațiile impuse de
  siguranță,
  protecția muncii și de legislația privind asigurările de sănătate, precum și de legislația vamală, în cazul unei companii care dorește să opereze transporturi transfrontaliere de mărfuri supuse procedurilor vamale. [AM 67]

Articolul 20

Cerințe privind capacitatea financiară

(1)   Cerințele privind capacitatea financiară sunt îndeplinite dacă o întreprindere feroviară care solicită o licență poate demonstra că va fi în măsură să îndeplinească obligațiile sale prezente și potențiale, stabilite pe bază de ipoteze realiste, pe o perioadă de douăsprezece luni.
  Autoritățile responsabile cu acordarea licențelor examinează capacitatea financiară pe baza conturilor anuale ale întreprinderii feroviare sau, în cazul întreprinderilor care solicită o licență și care nu sunt în măsură să prezinte conturile anuale, pe baza bilanțului. [AM 68]

(2)   În aceste scopuri, fiecare solicitant pune la dispoziție cel puțin

  informații detaliate privind următoarele aspecte:

  informații indicate în anexa V.

| (a) | resursele financiare disponibile, inclusiv soldul bancar, provizioane pentru descoperit de cont și împrumuturi; |
| --- | --- |

(a)

resursele financiare disponibile, inclusiv soldul bancar, provizioane pentru descoperit de cont și împrumuturi;

| (b) | fondurile și activele disponibile cu titlul de garanție; |
| --- | --- |

(b)

fondurile și activele disponibile cu titlul de garanție;

| (c) | capital circulant; |
| --- | --- |

(c)

capital circulant;

| (d) | costurile relevante, inclusiv costurile de achiziție a vehiculelor, a terenurilor, a clădirilor, a instalațiilor și a materialului rulant; |
| --- | --- |

(d)

costurile relevante, inclusiv costurile de achiziție a vehiculelor, a terenurilor, a clădirilor, a instalațiilor și a materialului rulant;

| (e) | tarifele impuse activelor unei întreprinderi; |
| --- | --- |

(e)

tarifele impuse activelor unei întreprinderi;

| (f) | contribuții sociale și impozite. [AM 69] |
| --- | --- |

(f)

contribuții sociale și impozite. [AM 69]

(3)
     
  Autoritatea de acordare a licențelor consideră că solicitantul nu are capacitatea financiară dacă există arierate substanțiale în materie de impozite sau contribuții la asigurările sociale, rezultate din activitatea întreprinderii. [AM 70]

(4)
     
  Autoritatea responsabilă cu acordarea licențelor poate cere cu precădere prezentarea unui raport de audit și a documentelor corespunzătoare emise de o bancă, de o casă de economii, de un contabil sau de un auditor. Documentele respective trebuie să conțină informațiile privind elementele prevăzute la prezentul articol alineatul (2) literele (a)-(f). [AM 71]

Anexa V poate fi modificată, în funcție de experiența dobândită, în conformitate cu procedura menționată la articolul 60.
  [AM 72]

Articolul 21

Cerințe privind competența profesională

Cerințele referitoare la competența profesională sunt îndeplinite dacă întreprinderea feroviară care solicită o licență poate să demonstreze că are sau va avea o organizație de gestionare care posedă cunoștințele sau experiența necesare pentru exercitarea unui control operațional și a unei supravegheri sigure și eficace a tipului de operații specificate în licență.
  La solicitarea licenței, întreprinderea demonstrează, de asemenea, că deține un certificat de siguranță astfel cum este definit la articolul 10 din Directiva 2004/49/CE. [AM 73]

Articolul 22

Cerințe privind răspunderea civilă

Fără a aduce atingere dispozițiilor capitolului III din Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 al Parlamentului European și al Consiliului
  din 23 octombrie 2007 privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar

   (24), o întreprindere feroviară este asigurată în mod corespunzător
  sau deține garanții adecvate în condițiile de pe piață
  pentru acoperirea, în conformitate cu legislația internă și internațională, a răspunderii sale civile în caz de accidente, în special în ceea ce privește mărfurile, poșta și terții.
  Nivelul de acoperire considerat adecvat poate fi diferențiat în funcție de particularitățile serviciilor oferite, în special pentru operațiunile feroviare cu scop cultural sau de patrimoniu care fac uz de rețeaua feroviară destinată publicului larg. [AM 140]

SECȚIUNEA 3

Valabilitatea licenței

Articolul 23

Valabilitatea teritorială și temporală

(1)   Licența este valabilă pe întreg teritoriul Uniunii.

(2)   O licență este valabilă atât timp cât întreprinderea feroviară își îndeplinește obligațiile prevăzute în prezentul capitol. Cu toate acestea, autoritatea care eliberează licențele poate prevedea revizuirea acestora la intervale periodice. Într-un astfel de caz, revizuirea trebuie să aibă loc cel puțin o dată la cinci ani.

(3)   Dispoziții specifice care reglementează suspendarea sau retragerea unei licențe pot fi incluse în licența propriu-zisă.

Articolul 24

Licența temporară, suspendarea și aprobarea

(1)   Dacă există dubii serioase în ceea ce privește respectarea cerințelor din secțiunile 2 și 3 ale prezentului capitol, în special a celor de la articolul 18, de către o întreprindere feroviară, autoritatea competentă care i-a acordat licența poate să verifice în orice moment dacă acea întreprindere feroviară îndeplinește efectiv acele cerințe.

Dacă autoritatea care acordă licențele constată că o întreprindere feroviară nu mai îndeplinește cerințele, aceasta suspendă sau retrage licența.

(2)   Dacă autoritatea de acordare a licențelor dintr-un stat membru constată că există dubii serioase în ceea ce privește respectarea cerințelor prevăzute în prezentul capitol de către o întreprindere feroviară căreia i s-a eliberat o licență de către autoritatea competentă dintr-un alt stat membru, aceasta informează fără întârziere autoritatea din urmă.

(3)   Fără a aduce atingere alineatului (1), dacă o licență este suspendată sau retrasă din cauza nerespectării cerințelor privind capacitatea financiară, autoritatea care acordă licențele poate elibera o licență temporară până la reorganizarea întreprinderii feroviare, cu condiția ca siguranța să nu fie periclitată. Licența temporară nu este însă valabilă pe o perioadă mai mare de șase luni de la data eliberării sale.

(4)   Dacă o întreprindere feroviară și-a întrerupt activitatea pe o perioadă de șase luni sau nu și-a început activitatea în termen de șase luni de la acordarea licenței, autoritatea de acordare a licențelor poate decide ca licența să fie supusă din nou unei proceduri de aprobare sau să fie suspendată.

În ceea ce privește începerea activității, întreprinderea feroviară poate solicita stabilirea unui termen mai lung, ținând seama de natura specifică a serviciilor care urmează să fie prestate.

(5)   În eventualitatea unei modificări de natură să afecteze situația juridică a unei întreprinderi feroviare și, în special, în caz de fuziune sau preluare, autoritatea care acordă licențele poate decide ca licența să facă din nou obiectul unei cereri de aprobare. Întreprinderea feroviară respectivă poate să-și continue activitatea dacă autoritatea care acordă licențele nu decide că siguranța este periclitată. Într-un astfel de caz, decizia trebuie motivată.

(6)   Dacă o întreprindere feroviară intenționează să-și modifice sau să-și extindă activitățile în mod semnificativ, licența sa trebuie înaintată autorității competente de acordare a licenței în vederea reexaminării acesteia.

(7)   Autoritatea care acordă licențe nu permite unei întreprinderi feroviare care face obiectul unei proceduri de faliment sau al unei proceduri similare să-și păstreze licența dacă autoritatea respectivă este convinsă că nu există o posibilitate realistă de restructurare financiară satisfăcătoare într-o perioadă de timp rezonabilă.

(8)   Când o autoritate de acordare a licențelor eliberează, suspendă, revocă sau modifică o licență, statul membru în cauză informează imediat Comisia în acest sens. Comisia informează apoi celelalte state membre.

Articolul 25

Procedura de acordare a licențelor

(1)   Procedurile de acordare a licențelor se fac publice de către autoritatea de acordare a licențelor în cauză, care informează Agenția Europeană a Căilor Ferate cu privire la aceasta.

(2)   Autoritatea care acordă licențele adoptă o decizie cu privire la cererea de acordare a unei licențe cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de trei luni de la data la care i-au fost prezentate toate informațiile relevante, în special datele menționate în anexa V. Autoritatea care acordă licențele ține seama de toate informațiile disponibile. Decizia se comunică de îndată întreprinderii feroviare solicitante. Orice refuz trebuie să fie motivat.

(3)   Statele membre se asigură că deciziile autorității care acordă licențe sunt supuse controlului jurisdicțional.

CAPITOLUL IV

PERCEPEREA DE TARIFE PENTRU UTILIZAREA INFRASTRUCTURII FEROVIARE ȘI ALOCAREA CAPACITĂȚII DE INFRASTRUCTURĂ FEROVIARĂ

SECȚIUNEA 1

Principii generale

Articolul 26

Utilizarea efectivă a capacității de infrastructură

Statele membre se asigură că sistemele de tarifare și de alocare a capacităților de infrastructură feroviară respectă principiile stabilite de prezenta directivă și permit astfel administratorului infrastructurii să introducă pe piață și să utilizeze optim și efectiv capacitățile de infrastructură disponibile.

Articolul 27

Documentul de referință al rețelei

(1)   După consultarea părților interesate, inclusiv a organismului de reglementare menționat la articolul 55, administratorul infrastructurii stabilește și publică un document de referință al rețelei, care se poate obține după achitarea unei taxe care nu depășește costul de publicare a acestui document. Documentul de referință se va publica în cel puțin două limbi oficiale ale Uniunii
  , una dintre acestea fiind engleza
  . Conținutul documentului de referință al rețelei va fi pus la dispoziție gratuit, în format electronic, prin intermediul portalului web al Agenției Europene a Căilor Ferate. [AM 75]

(2)   Documentul de referință al rețelei stabilește caracteristicile infrastructurii puse la dispoziție întreprinderilor feroviare. Acesta conține informații

  informațiile de mai jos
  care stabilesc condițiile de acces la infrastructura feroviară relevantă și la infrastructurile de servicii. Conținutul documentului de referință al rețelei este prevăzut în anexa VI.

| (a) | Un capitol care stabilește natura infrastructurii disponibile pentru întreprinderile feroviare și condițiile de acces la aceasta; |
| --- | --- |

(a)

Un capitol care stabilește natura infrastructurii disponibile pentru întreprinderile feroviare și condițiile de acces la aceasta;

| (b) | Un capitol cu privire la principiile de tarifare și la tarife; |
| --- | --- |

(b)

Un capitol cu privire la principiile de tarifare și la tarife;

| (c) | Un capitol asupra principiilor și criteriilor pentru alocarea capacităților. Operatorii infrastructurilor de servicii care nu se află sub controlul administratorului infrastructurii furnizează informații despre tarifele pentru accesul la infrastructură și pentru prestarea de servicii, precum și despre condițiile tehnice de acces în vederea includerii în documentul de referință al rețelei; |
| --- | --- |

(c)

Un capitol asupra principiilor și criteriilor pentru alocarea capacităților. Operatorii infrastructurilor de servicii care nu se află sub controlul administratorului infrastructurii furnizează informații despre tarifele pentru accesul la infrastructură și pentru prestarea de servicii, precum și despre condițiile tehnice de acces în vederea includerii în documentul de referință al rețelei;

| (d) | Un capitol referitor la informațiile despre licența menționată la articolul 25 și la certificatele de siguranță feroviară emise în conformitate cu Directiva 2004/49/CE; |
| --- | --- |

(d)

Un capitol referitor la informațiile despre licența menționată la articolul 25 și la certificatele de siguranță feroviară emise în conformitate cu Directiva 2004/49/CE;

| (e) | Un capitol referitor la informațiile despre procedurile de soluționare a litigiilor și de apel în chestiuni ce privesc accesul la infrastructura și serviciile feroviare, precum și sistemul de îmbunătățire a performanțelor menționat la articolul 35; |
| --- | --- |

(e)

Un capitol referitor la informațiile despre procedurile de soluționare a litigiilor și de apel în chestiuni ce privesc accesul la infrastructura și serviciile feroviare, precum și sistemul de îmbunătățire a performanțelor menționat la articolul 35;

| (f) | Un capitol referitor la informațiile despre accesul la infrastructurile de servicii menționate în anexa III și despre tarifarea acestora; |
| --- | --- |

(f)

Un capitol referitor la informațiile despre accesul la infrastructurile de servicii menționate în anexa III și despre tarifarea acestora;

| (g) | Un model de acord pentru încheierea acordurilor-cadru între administratorul infrastructurii și un solicitant, în conformitate cu articolul 42. |
| --- | --- |

(g)

Un model de acord pentru încheierea acordurilor-cadru între administratorul infrastructurii și un solicitant, în conformitate cu articolul 42.

Informațiile din documentul de referință al rețelei sunt actualizate anual și află în concordanță cu registrele de infrastructură feroviară care urmează a fi publicate în conformitate cu articolul 35 din Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate

   (25)

  sau fac trimitere la acestea. Infrastructura care nu este întreținută în mod corespunzător și a cărei calitate scade este indicată utilizatorilor în timp util.

Informațiile de la literele (a)-(g) pot fi modificate și clarificate de Comisie în conformitate cu anexa VI, în funcție de experiența dobândită, în conformitate cu procedura menționată la articolul 60a. [AM 76]

Anexa VI poate fi modificată, în funcție de experiența dobândită, în conformitate cu procedura menționată la articolul 60a.

(3)   Documentul de referință al rețelei se actualizează periodic și se modifică, dacă este cazul.

(4)   Documentul de referință al rețelei se publică cel târziu cu patru luni înainte de data limită pentru introducerea cererilor pentru capacități de infrastructură.

Articolul 28

Acorduri între întreprinderile feroviare și administratorii de infrastructură

Orice întreprindere feroviară care asigură servicii de transport feroviar încheie, în temeiul dreptului public sau privat, acordurile necesare cu administratorii infrastructurii feroviare utilizate. Condițiile care guvernează aceste acorduri trebuie să nu fie discriminatorii și să fie transparente, în conformitate cu dispozițiile prezentei directive.

SECȚIUNEA 2

Tarife de utilizare a infrastructurii și pentru servicii

Articolul 29

Stabilirea, calcularea și perceperea tarifelor

(1)   Statele membre stabilesc un cadru de tarifare cu respectarea independenței administrării prevăzute la articolul 4.

Sub rezerva condiției de independență a administrării, statele membre stabilesc și regulile specifice de tarifare sau transferă această competență administratorului infrastructurii.

Statele membre se asigură că regulile și cadrul de tarifare se publică în documentul de referință al rețelei.

Fără a aduce atingere independenței administrării prevăzută la articolul 4 și sub rezerva conferirii acestui drept în mod direct prin dreptul constituțional cu cel puțin doi ani înainte de data intrării în vigoare a prezentei directive, parlamentele naționale pot avea dreptul de a examina și, după caz, revizui nivelul tarifelor stabilite de administratorul rețelei. O astfel de revizuire, în cazul în care are loc, este menită să garanteze că tarifele respectă prevederile prezentei directive, regulile și cadrul de tarifare stabilite. [AM 141/rev]

Administratorul infrastructurii calculează și percepe tariful pentru utilizarea infrastructurii.

(2)   Statele membre se asigură că administratorii infrastructurii colaborează pentru a permite aplicarea unor sisteme tarifare eficiente pentru exploatarea serviciilor de transport feroviar care utilizează mai multe rețele de infrastructură. Administratorii infrastructurii urmăresc garantarea în special a competitivității optime a serviciilor de transport internațional feroviar și asigurarea utilizării eficiente a rețelelor feroviare.

Statele membre se asigură că reprezentanții administratorilor infrastructurii ale căror hotărâri de tarifare au impact asupra altor infrastructuri se asociază
  în comun
  pentru a coordona activitatea de tarifare sau pentru tarifa utilizarea infrastructurii relevante la nivel internațional. [AM 77]

(3)   Cu excepția situației în care sunt adoptate dispoziții speciale în conformitate cu articolul 32 alineatul (2), administratorii infrastructurii se asigură că sistemul de tarifare utilizat se bazează pe aceleași principii valabile pentru întreaga lor rețea.

(4)   Administratorii infrastructurii se asigură că aplicarea sistemelor de tarifare determină tarife echivalente și nediscriminatorii pentru diferitele întreprinderi feroviare care efectuează prestații de servicii de tip echivalent, în zone de piață similară și că tarifele aplicate efectiv respectă regulile stabilite în documentul de referință al rețelei.

(5)   Administratorul infrastructurii respectă confidențialitatea din punct de vedere comercial a informațiilor care îi sunt comunicate de solicitanți.

Articolul 30

Costurile infrastructurii și contabilitatea

(1)   Administratorii infrastructurii sunt stimulați, respectându-se cerințele în materie de siguranță și prin menținerea și îmbunătățirea calității serviciului de infrastructură, să reducă costurile de furnizare a infrastructurii și nivelul tarifelor de acces.

(2)   Statele membre se asigură că alineatul (1) se aplică printr-un acord contractual încheiat între autoritatea competentă și administratorul infrastructurii pe o perioadă de cel puțin cincișapte ani, care să prevadă finanțare de la stat.

(3)   Termenii contractului și structura plăților destinate asigurării fondurilor administratorului infrastructurii sunt convenite în avans și acoperă întreaga durată a contractului.

Principiile și parametrii de bază ai acestor acorduri sunt stabiliți în anexa VII, care poate fi modificată, în funcție de experiența dobândită, în conformitate cu procedura menționată la articolul 60.

Statele membre consultă părțile interesate cel târziu cu o lună înainte de semnarea acordului și îl publică în termen de o lună de la data încheierii sale.

Administratorul infrastructurii se asigură că planul său de afaceri concordă cu dispozițiile acordului.

Organismul de reglementare menționat la articolul 55 trebuie să evalueze adecvarea venitului preconizat pe termen mediu și lung al administratorului infrastructurii la obiectivele de performanță convenite și să facă recomandări pertinente cel târziu cu o lună înainte de semnarea contratului.

Dacă intenționează să devieze de la aceste recomandări, autoritatea competentă trebuie să își justifice poziția în fața organismului de reglementare.
  [AM 78]

(4)   Administratorii infrastructurii elaborează și țin un inventar al activelor pe care le administrează, care conține valoarea lor actuală și detalii ale cheltuielilor cu reînnoirea și modernizarea infrastructurii.

(5)   Administratorul infrastructurii și operatorul infrastructurii de servicii stabilesc o metodă de repartizare a costurilor între diferitele servicii oferite în conformitate cu anexa III și între tipurile de vehicule feroviere, pe baza celei mai bune înțelegeri a cauzalității costurilor și a principiilor de tarifare menționate la articolul 31. Statele membre pot cere aprobarea prealabilă. Această metodă este actualizată periodic pentru a corespunde celor mai bune uzanțe internaționale.

Articolul 31

Principii de tarifare

(1)   Tarifele de utilizare a infrastructurii feroviare și a infrastructurii de servicii se plătesc administratorului infrastructurii și, respectiv, operatorului infrastructurii de servicii, iar aceștia le utilizează la finanțarea activităților lor.

(2)   Statele membre solicită administratorului infrastructurii feroviare și operatorului infrastructurii de servicii să furnizeze organismului de reglementare toate informațiile necesare asupra tarifelor impuse. În acest scop, administratorul infrastructurii și operatorul infrastructurii de servicii trebuie să poată demonstra fiecărei întreprinderi feroviare că tarifele de utilizare a infrastructurii și serviciilor facturate în fapt întreprinderii feroviare, în conformitate cu articolele 30-37, respectă metodologia, regulile și, dacă este cazul, baremurile stabilite în documentul de referință al rețelei.

(3)   Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatelor (4) sau (5) din prezentul articol sau articolului 32, tarifele pentru setul minim de prestații sunt stabilite la costul direct imputabil exploatării serviciilor de transport feroviar, conform punctului 1 din anexa VIII.

Punctul 1 din anexa VIII poate fi modificat, în funcție de experiența dobândită, în conformitate cu procedura menționată la articolul 60

  articolul 60a
  .

(4)   Tarifele de utilizare a infrastructurii pot include un tarif care să reflecte deficitul de capacitate al secțiunii identificabile a infrastructurii pe durata perioadelor de saturare.

(5)   Atunci când tarifarea pentru costul efectelor produse de zgomot este permisă de legislația Uniunii în materie de transport rutier, Tarifele de utilizare a infrastructurii trebuie modificate pentru a se ține seama de costul efectelor zgomotului provocat de funcționarea trenului, în conformitate cu anexa VIII punctul 2.
  Această modificare a tarifelor de utilizare a infrastructurii permite compensarea investițiilor realizate pentru reamenajarea vehiculelor feroviare cu scopul de a le echipa cu frâne mai silențioase, în cele mai bune condiții de rentabilitate. Statele membre se asigură că introducerea unor tarife atât de diferite nu va avea consecințe negative asupra echilibrului financiar al administratorului infrastructurii. Normele cofinanțării europene se modifică astfel încât să permită cofinanțarea pentru retehnologizarea materialului rulant pentru reducerea emisiilor de zgomot, în mod similar cu situația ERTMS.

Anexa VIII punctul 2 poate fi modificată, în funcție de experiența dobândită, în conformitate cu procedura menționată la articolul 60

  articolul 60a
  , în special pentru a specifica elementele de tarifare diferențiate pentru infrastructuri
  cu condiția ca aceasta să nu conducă la o denaturare a concurenței în cadrul sectorului feroviar sau a acestuia cu transportul rutier în detrimentul transportului feroviar
  .

Tarifele de utilizare a infrastructurii pot fi modificate pentru a ține cont de costurile altor efecte asupra mediului determinate de exploatarea feroviară și nemenționate în punctul 2 din anexa VIII. Orice astfel de modificare, care poate aduce în discuție internalizarea costurilor externe aferente poluanților atmosferici emiși ca rezultat al exploatării feroviare, este diferențiată în funcție de amploarea efectelor produse.

Tarifarea altor costuri de mediu care determină o creștere a valorii globale a încasărilor ce revin administratorului infrastructurii este permisă doar dacă este permisă

  aplicată
  de legislația Uniunii în cazul transportului rutier de marfă. Dacă tarifarea acestor costuri de mediu, pentru transportul rutier de marfă nu este permisă de dreptului Uniunii modificarea respectivă nu determină nicio schimbare totală a veniturilor administratorului infrastructurii.

Dacă tarifarea în cazul costurilor de mediu determină venituri suplimentare, statele membre decid asupra modul de utilizare a acestora
  în beneficiul sistemelor de transport.
  Autoritățile competente păstrează informațiile necesare pentru a se asigura că se poate identifica originea tarifării costurilor de mediu și că utilizarea acesteia poate fi urmărită. Statele membre pun, în mod regulat, aceste informații la dispoziția Comisiei. [AM 79]

(6)   Pentru evitarea fluctuațiilor disproporționate nedorite, tarifele menționate la alineatele (3), (4) și (5) pot fi exprimate în medii calculate pentru o gamă rezonabilă de servicii de transport feroviar și perioade. Totuși, importanța relativă a tarifului de utilizare a infrastructurii trebuie raportată la costurile imputabile diferitelor servicii.

(7)   Furnizarea serviciilor menționate în punctul 2 din anexa III nu face obiectul prezentului articol. În orice caz, tariful perceput pentru aceste servicii nu trebuie să depășească costul furnizării lor, plus un profit rezonabil.

(8)   În situația în care serviciile menționate în punctele 3 și 4 din anexa III ca prestații suplimentare și auxiliare sunt oferite de un singur furnizor, tariful perceput pentru respectivul serviciu nu depășește costul prestației, plus un profit rezonabil.

(9)   Pentru capacitatea utilizată în scopul întreținerii infrastructurii pot fi percepute tarife. Respectivele tarife nu depășesc pierderile din venitul net al administratorului infrastructurii apărute în urma întreținerii.

(10)   Operatorul infrastructurii de prestare a serviciilor menționate în punctele 2, 3 și 4 din anexa III prezintă administratorului infrastructurii informațiile referitoare la tarifele care urmează a fi incluse în documentul de referință al rețelei în conformitate cu articolul 27.

Articolul 32

Excepții de la principiile de tarifare

(1)   Pentru recuperarea în totalitate a costurilor suportate de către administratorul infrastructurii, dacă piața permite, un stat membru poate majora

  autoriza administratorul infrastructurii să majoreze
  prețurile pe baza unor principii eficiente, transparente și nediscriminatorii, garantând totodată competitivitatea optimă a transportului

  sectorului
  feroviar internațional de marfă. Sistemul de tarifare respectă sporurile de productivitate realizate de întreprinderile feroviare.

Totuși, nivelul tarifelor nu trebuie să excludă utilizarea infrastructurii de către segmentele de piață care pot plăti cel puțin costul suportat direct ca urmare a exploatării serviciilor de transport feroviar, plus un indice de rentabilitate dacă piața se pretează la aceasta.

Înainte de aprobarea perceperii acestor adaosuri comerciale, statul membru se asigură că administratorul infrastructurii evaluează relevanța lor pentru anumite segmente de piață. Lista de segmente de piață definite de administratorii de infrastructuri trebuie să conțină cel puțin următoarele trei segmente: servicii de transport de marfă, servicii de transport de călători în cadrul unui contract de servicii publice și alte servicii de călători. Administratorii de infrastructură pot clasifica mai departe segmentele de piață.

Segmentele de piață în care întreprinderile feroviare nu operează în prezent, dar pot furniza servicii pe perioada de valabilitate a sistemului de tarifare trebuie, de asemenea, stabilite. Administratorul infrastructurii nu introduce majorări în cadrul sistemului de tarifare pentru aceste segmente de piață.

Lista segmentelor de piață trebuie publicată în documentul de referință al rețelei și va fi revizuită cel puțin o dată la cinci ani.

Aceste segmente

  Segmentele
  de piață
  suplimentare
  sunt stabilite în conformitate cu
  procedura stabilită
  în anexa VIII punctul 3. sub rezerva aprobării prealabile a organismului de reglementare. În cazul segmentelor de piață unde nu există trafic, majorările nu se includ în sistemul de tarifare.

Anexa VIII punctul 3 poate fi modificată, în funcție de experiența dobândită, în conformitate cu procedura menționată la articolul 60.

(1a)
     
  Pentru transporturile de marfă din sau către țări terțe, desfășurate pe o rețea al cărei ecartament de cale ferată este diferit de cel al principalei rețele feroviare din Uniune, administratorul de infrastructură poate stabili tarife mai mari în vederea obținerii unei recuperări complete a costurilor implicate.

(2)   Pentru proiectele de investiții specifice viitoare sau pentru proiectele de investiții specifice care au fost realizate după 1988, administratorul infrastructurii poate stabili sau poate menține tarife mai mari pe baza costurilor pe termen lung ale unor astfel de proiecte, în măsura în care aceste proiecte cresc eficiența sau rentabilitatea ori ambele și care, în caz contrar, nu ar putea sau nu ar fi putut fi puse în aplicare. O astfel de înțelegere tarifară poate conține și acorduri asupra împărțirii riscului asociat cu noile investiții.

(3)   Trenurile echipate cu ETCS, care circulă pe linii echipate cu sisteme naționale de control-comandă și de semnalizare, beneficiază de o reducere temporară a tarifului de utilizare a infrastructurii, în conformitate cu anexa VIII punctul 5.
  Administratorul infrastructurii poate garanta că această reducere nu determină pierderi ale veniturilor. Această reducere se compensează prin creșterea tarifelor pe aceeași linie feroviară pentru trenurile care nu sunt echipate cu ETCS.

Punctul 5 al anexei VIII poate fi modificat, în funcție de experiența dobândită, în conformitate cu procedura menționată la articolul 60

  articolul 60a, în vederea promovării ERTMS
  .

(4)   Pentru a se evita orice discriminare, se procedează astfel încât tarifele medii și marginale ale unui administrator al infrastructurii percepute pentru utilizări echivalente ale infrastructurii sale sunt comparabile și serviciile echivalente de pe aceleași segmente de piață sunt supuse acelorași tarife. Administratorul infrastructurii arată în documentul de referință al rețelei că sistemul de tarifare îndeplinește aceste cerințe în măsura în care se poate, fără a dezvălui informații comerciale confidențiale.

(5)   Un administrator al infrastructurii care intenționează să modifice elementele esențiale ale sistemului de tarifare menționat la alineatul (1) anunță acest lucru în mod public cu cel puțin trei luni înainte de termenul de publicare a documentului de referință al rețelei, în conformitate cu articolul 27 alineatul (4).

Statele membre pot decide publicarea cadrului și a regulilor de tarifare aplicabile în mod specific serviciilor de transport internațional de marfă provenind sau având ca destinație țări terțe, operate pe o rețea al cărei ecartament este diferit de cel al principalei rețele feroviare din cadrul Uniunii, cu instrumente și termene diferite de cele prevăzute la articolul 29 alineatul (1), atunci când acest lucru este necesar pentru a asigura o concurență loială. [AM 80]

Articolul 33

Reduceri

(1)   Fără a se aduce atingere articolelor 101, 102, 106 și 107 din tratat și prin excepție de la principiul costurilor directe enunțat la articolul 31 alineatul (3) din prezenta directivă, orice reducere acceptată a tarifelor percepute unei întreprinderi feroviare de către administratorul infrastructurii, pentru orice serviciu, respectă criteriile stabilite în prezentul articol.

(2)   Cu excepția alineatului (3), reducerile se limitează la economisirea efectivă a costurilor administrative ale administratorului infrastructurii. Pentru a calcula nivelul reducerii nu se ține seama de economiile efective deja incluse în tariful perceput.

(3)   Administratorii infrastructurii pot introduce, pentru toți utilizatorii infrastructurii, sisteme de reduceri pentru fluxuri de circulație determinate, prin care acordă reduceri pe o perioadă de timp limitată pentru a încuraja dezvoltarea unor noi servicii de transport feroviar sau reduceri care favorizează utilizarea unor linii folosite mult sub capacitatea lor.

(4)   Reducerile se pot referi doar la tarifele percepute pentru o secțiune determinată de infrastructură.

(5)   Pentru servicii asemănătoare se aplică sisteme de reduceri similare. Sistemele de reduceri se aplică într-o manieră nediscriminatorie tuturor întreprinderilor feroviare.

Articolul 34

Planuri de compensare a costurilor de mediu, de accident și de infrastructură neplătite

(1)   Statele membre pot introduce un sistem de compensare pe o perioadă limitată de timp pentru utilizarea infrastructurii feroviare cu privire la costurile de mediu, de accident și de infrastructură ale modurilor de transport concurente, despre care se poate demonstra că nu au fost plătite, în măsura în care aceste costuri depășesc costurile echivalente ale căii ferate.

(2)   În situația în care o întreprindere feroviară care a primit compensații se bucură de acest drept în mod exclusiv, compensațiile trebuie să fie însoțite de beneficii asemănătoare acordate utilizatorilor.

(3)   Metodologia utilizată și calculele efectuate trebuie făcute publice. Trebuie să se poată dovedi în special costurile specifice neacoperite ale infrastructurii de transport concurente care pot fi evitate și să se asigure că sistemul se aplică întreprinderilor în mod nediscriminatoriu.

(4)   Statele membre se asigură că sistemul respectiv este compatibil cu articolele 93, 107 și 108 din TFUE.

Articolul 35

Sistemul de îmbunătățire a performanțelor

(1)   Sistemele de tarifare a infrastructurii încurajează întreprinderile feroviare și administratorul infrastructurii să reducă perturbările și să îmbunătățească performanțele rețelei feroviare printr-un sistem de îmbunătățire a performanței. Acesta poate conține sancțiuni pentru acțiunile care perturbă exploatarea rețelei, compensații pentru întreprinderile care au avut de suferit din cauza perturbării și prime care recompensează depășirea performanțelor.

(2)   Principiile de bază ale sistemului de performanță enumerate în anexa VIII punctul 4

  includ următoarele elemente, care
  se aplică întregii rețele:

| (a) | Pentru a atinge un nivel convenit al calității serviciilor și pentru a nu periclita viabilitatea economică a unui serviciu, administratorul infrastructurii convine cu solicitanții, după obținerea acordului organismului de reglementare, asupra principalilor parametri ai sistemului de îmbunătățire a performanțelor, în special asupra costului întârzierilor și asupra plafoanelor plăților datorate în temeiul sistemului de îmbunătățire a performanțelor, atât în ceea ce privește cursele individuale, cât și totalitatea curselor unei întreprinderi feroviare într-o perioadă de timp dată; |
| --- | --- |

(a)

Pentru a atinge un nivel convenit al calității serviciilor și pentru a nu periclita viabilitatea economică a unui serviciu, administratorul infrastructurii convine cu solicitanții, după obținerea acordului organismului de reglementare, asupra principalilor parametri ai sistemului de îmbunătățire a performanțelor, în special asupra costului întârzierilor și asupra plafoanelor plăților datorate în temeiul sistemului de îmbunătățire a performanțelor, atât în ceea ce privește cursele individuale, cât și totalitatea curselor unei întreprinderi feroviare într-o perioadă de timp dată;

| (b) | Administratorul infrastructurii comunică întreprinderilor feroviare graficul pe baza căruia se calculează întârzierile, cu cel puțin cinci zile înainte de cursă; |
| --- | --- |

(b)

Administratorul infrastructurii comunică întreprinderilor feroviare graficul pe baza căruia se calculează întârzierile, cu cel puțin cinci zile înainte de cursă;

| (c) | Fără să aducă atingere căilor de atac existente și dispozițiilor de la articolul 50, în cazul conflictelor în legătură cu sistemul de îmbunătățire a performanțelor, se pune la dispoziție un sistem de soluționare a conflictelor pentru a rezolva rapid astfel de situații. Dacă se aplică acest sistem, trebuie luată o decizie în termen de 10 zile lucrătoare; |
| --- | --- |

(c)

Fără să aducă atingere căilor de atac existente și dispozițiilor de la articolul 50, în cazul conflictelor în legătură cu sistemul de îmbunătățire a performanțelor, se pune la dispoziție un sistem de soluționare a conflictelor pentru a rezolva rapid astfel de situații. Dacă se aplică acest sistem, trebuie luată o decizie în termen de 10 zile lucrătoare;

| (d) | O dată pe an, administratorul infrastructurii publică nivelul mediu anual al calității serviciilor realizat de întreprinderile feroviare pe baza principalilor parametri conveniți în sistemul de îmbunătățire a performanțelor.

  [AM 81] |
| --- | --- |

(d)

O dată pe an, administratorul infrastructurii publică nivelul mediu anual al calității serviciilor realizat de întreprinderile feroviare pe baza principalilor parametri conveniți în sistemul de îmbunătățire a performanțelor.

  [AM 81]

Punctul 4 al anexei VIII
  , care conține elemente suplimentare legate de sistemul de performanță,
  poate fi modificat, în funcție de experiența dobândită, în conformitate cu procedura menționată la articolul 60

  articolul 60a
  . [AM 82]

Articolul 36

Tarifele de rezervare

Administratorii infrastructurilor pot percepe un tarif corespunzător pentru capacitatea alocată, dar neutilizată. Acest tarif încurajează utilizarea eficientă a capacităților. Dacă
  doi sau
  mai mult de un solicitant pentru o trasă

  mulți candidați solicită suprapunerea traseelor
  ce urmează a fi alocată

  alocate
  în cadrul exercițiului de stabilire a graficului anual, se percepe un tarif de rezervare
  candidatului care nu a fost folosit traseul care i-a fost alocat sau o parte a acestuia
  . [AM 83]

Administratorul infrastructurii trebuie să poată informa întotdeauna orice parte interesată asupra capacităților de infrastructură care au fost deja alocate întreprinderilor feroviare utilizatoare.

Articolul 37

Cooperarea în privința sistemelor de tarifare pentru mai mult de o rețea

Statele membre se asigură că administratorii infrastructurii cooperează pentru a permite aplicarea eficientă a majorărilor menționate la articolul 32 și a sistemelor de îmbunătățire a performanței menționate la articolul 35 în cazul traficului care traversează mai mult de o rețea. Pentru optimizarea competitivității serviciilor de transport feroviar internațional, administratorii infrastructurii instituie proceduri corespunzătoare, care să respecte reglementările din prezenta directivă.

SECȚIUNEA 3

Alocarea capacităților de infrastructură

Articolul 38

Drepturile asupra capacității

(1)   Capacitățile de infrastructură sunt alocate de către un administrator al infrastructurii. O dată alocate unui solicitant, nu sunt transferate de către acesta unei alte întreprinderi sau unui alt serviciu.

Orice tranzacție în ceea ce privește capacitățile de infrastructură este interzisă și determină excluderea de la alte alocări de capacitate.

Utilizarea capacităților de către o întreprindere feroviară în situația în care derulează activitățile unui solicitant care nu este o întreprindere feroviară nu se consideră transfer.

(2)   Dreptul de a utiliza capacități determinate ale infrastructurii sub formă de trasă poate fi acordat solicitanților pe durata maximă corespunzătoare unui grafic de circulație.

Un administrator al infrastructurii și un solicitant pot încheia un acord-cadru în conformitate cu articolul 42 pentru utilizarea capacității unei infrastructuri feroviare relevante pe o perioadă mai lungă decât a unui grafic de circulație.

(3)   Drepturile și obligațiile respective ale administratorilor infrastructurilor și solicitanților cu privire la orice alocare a capacităților sunt stabilite prin contract sau prin legislația statelor membre.

(4)   În cazul în care un solicitant intenționează să solicite o capacitate de infrastructură în vederea prestării unui serviciu de transport internațional de călători, astfel cum este definit la articolul 2, acesta trebuie să informeze administratorii de infrastructură și organismele de reglementare respective. Pentru ca aceștia să poată evalua dacă scopul serviciului internațional este de a transporta călători între stații situate în state membre diferite și care este potențialului impact economic asupra contractelor de servicii publice existente, organismele de reglementare trebuie să se asigure că sunt informate toate autoritățile competente care au atribuit un serviciu feroviar de călători pe ruta respectivă, definit într-un contract de servicii publice, toate celelalte autorități competente interesate care au dreptul de a limita accesul în temeiul articolului 9 alineatul (3), precum și toate întreprinderile feroviare care execută contractul de servicii publice pe ruta serviciului de transport internațional de călători respectiv.

Articolul 39

Alocarea capacităților

(1)   Statele membre pot prevedea un cadru de alocare a capacităților de infrastructură, sub rezerva condiției de independență a administrării prevăzută la articolul 4. Se elaborează norme specifice de alocare a capacităților. Administratorul infrastructurii îndeplinește procedurile de alocare a capacităților. Administratorul infrastructurii se asigură în special de alocarea echitabilă și nediscriminatorie a capacităților de infrastructură, în conformitate cu dreptul Uniunii.

(2)   Administratorii infrastructurilor respectă confidențialitatea comercială a informațiilor care le-au fost comunicate.

Articolul 40

Colaborarea în vederea alocării capacităților de infrastructură pe mai multe rețele

(1)   Statele membre asigură că administratorii infrastructurii colaborează pentru a permite crearea și alocarea eficientă a capacităților de infrastructură care străbat mai multe rețele inclusiv în temeiul acordurilor cadru menționate la articolul 42. Administratorii infrastructurii stabilesc proceduri adecvate, care se supun normelor stabilite prin prezenta directivă și organizează trasele internaționale în consecință.

Statele membre se asigură că reprezentanții administratorilor de infrastructură ale căror decizii de alocare au impact asupra altor administratori de infrastructură se asociază pentru coordonarea alocării sau pentru alocarea tuturor capacităților de infrastructură relevante la nivel internațional, fără a aduce atingere reglementărilor specifice din legislația Uniunii în materie de rețele feroviare orientate pe transportul de marfă.
  Participanții la această cooperare se asigură că lista participanților, metodele de operare și toate criteriile relevante utilizate pentru evaluarea și alocarea capacităților de infrastructură sunt date publicității.
  Reprezentanți corespunzători ai administratorilor de infrastructuri din țări terțe pot fi asociați acestor proceduri. [AM 85]

(2)   Comisia și reprezentanții organismelor de reglementare, care cooperează conform articolului 57, sunt informați cu privire la organizarea întrunirilor care au ca temă elaborarea de principii și practici

  principiile și practicile
  comune de alocare a capacităților de infrastructură și sunt invitați să participe la acestea. În cazul sistemelor de alocare bazate pe tehnologia informației, organismele de reglementare primesc de la aceste sisteme informații suficiente ca să le permită să își desfășoare supravegherea reglementară în conformitate cu dispozițiile articolului 56. [AM 86]

(3)   La orice ședință sau altă activitate inițiată pentru a permite alocarea capacităților de infrastructură pentru serviciile de transport feroviar trans-rețele, deciziile sunt luate doar de către reprezentanții administratorilor infrastructurilor.

(4)   Participanții la cooperarea menționată la alineatul (1) se asigură că membrii săi, metodele sale de operare și toate criteriile importante utilizate pentru evaluarea și alocarea capacităților de infrastructură sunt făcute publice.

(5)   Lucrând în cooperare, în conformitate cu alineatul (1), administratorii infrastructurilor evaluează necesitățile și, în situația în care este cazul, pot propune și organiza trase internaționale pentru a facilita operarea trenurilor de marfă care fac obiectul unei cereri ad hoc, menționată la articolul 48.

Astfel de trase internaționale prestabilite sunt puse la dispoziția solicitanților prin oricare dintre administratorii infrastructurilor care participă la întâlnire.

Articolul 41

Solicitanții

(1)   Cererile pentru obținerea unor capacități de infrastructură pot fi făcute de către solicitanți în sensul prezentei directive.
  Pentru a utiliza această capacitate de infrastructură, solicitanții desemnează o întreprindere feroviară care să încheie un acord cu administratorul de infrastructură în conformitate cu articolul 28. [AM 84]

(2)   Administratorul infrastructurii poate impune anumite cerințe solicitanților în vederea asigurării încasărilor previzionate și a utilizării viitoare a infrastructurii. Respectivele cerințe pot include doar prevederea unei garanții financiare care nu trebuie să depășească un nivel corespunzător, proporțional cu nivelul de activitate prevăzut al solicitantului, și garantarea capacității acestuia de pregătire a unor oferte conforme pentru obținerea unor capacități de infrastructură.

(3)   Comisia poate adopta măsuri de punere în aplicare care să stabilească Detaliile
  criteriilor

  procedurii care trebuie urmată

  urmate
  în vederea punerii în aplicare a alineatului (2) Aceste măsuri, concepute a asigura punerea în aplicare a prezentei directive în condiții unitare, se adoptă ca acte de punere în aplicare,

  pot fi modificate în funcție de experiența dobândită,
  în conformitate cu articolul 63 alineatul (3)

  procedura menționată la
  articolul
  60a
  . [AM 87]

Articolul 42

Acorduri-cadru

(1)   Fără a se aduce atingere articolelor 101, 102 și 106 din TFUE, se poate încheia un acord-cadru între un administrator de infrastructură și un solicitant. Un astfel de acord-cadru precizează caracteristicile capacităților de infrastructură cerute de solicitant și oferite solicitantului pe o perioadă de timp care depășește valabilitatea unui grafic de circulație. Acordul-cadru nu specifică trasa în mod detaliat, dar trebuie realizat astfel încât să răspundă nevoilor comerciale ale solicitantului. Un stat membru poate pretinde aprobarea prealabilă a unui astfel de acord-cadru de către organismul de reglementare menționat la articolul 55 din prezenta directivă.

(2)   Acordurile cadru nu împiedică utilizarea infrastructurii în cauză de către alți solicitanți sau servicii.

(3)   Un acord-cadru prevede și modificarea sau limitarea termenilor săi pentru a permite o mai bună utilizare a infrastructurii feroviare.

(4)   Un acord-cadru poate cuprinde penalități pentru cazul modificării sau încetării acestuia.

(5)   În principiu, acordurile-cadru se încheie pe un termen de cinci ani, care poate fi prelungit cu termene egale cu durata inițială. În anumite situații, administratorul infrastructurii poate conveni asupra unei perioade mai scurte sau mai lungi. Orice perioadă mai lungă de cinci ani trebuie justificată prin existența unor contracte comerciale, investiții speciale sau riscuri.

(6)   Pentru serviciile care utilizează o infrastructură specializată menționate la articolul 49 și care necesită investiții substanțiale și pe termen lung, justificate în mod corespunzător de către solicitant, acordurile-cadru pot avea un termen de 15 ani. Orice termen mai lung de 15 ani este permis doar în situații excepționale, în special în cazul unor investiții de mare anvergură și pe termen lung și mai ales în situația în care aceste investiții fac obiectul unor angajamente contractuale, inclusiv al unui plan multianual de amortizare.

În astfel de cazuri excepționale, acordul-cadru poate prevedea descrierea amănunțită a caracteristicilor capacității care urmează să fie puse la dispoziția solicitantului pe durata acordului-cadru. Aceste caracteristici pot include frecvența, volumul și calitatea traselor. Administratorul infrastructurii poate reduce capacitățile rezervate care, pe o perioadă de cel puțin o lună, au fost utilizate sub pragul stabilit la articolul 52.

Începând cu 1 ianuarie 2010 se poate elabora un acord-cadru inițial cu o durată de 5 ani, care poate fi prelungit o singură dată, pe baza caracteristicilor capacității utilizate de către solicitanții care exploatau serviciile înaintea datei de 1 ianuarie 2010, cu scopul de a ține cont de investițiile specializate sau de existența contractelor comerciale. Organismul de reglementare menționat la articolul 55 este responsabil cu autorizarea intrării în vigoare a unui astfel de acord.

(7)   Respectând confidențialitatea comercială, caracterul general al fiecărui acord-cadru este comunicat oricărei părți interesate.

Articolul 43

Calendarul procesului de alocare

(1)   Administratorul infrastructurii respectă calendarul procesului de alocare stabilit în anexa IX.

Anexa IX poate fi modificată, în funcție de experiența dobândită, în conformitate cu procedura menționată la
  articolul 60a
  .

(2)   Administratorii infrastructurii convin de comun acord cu ceilalți administratori ai infrastructurii interesați asupra traselor internaționale ce urmează să fie incluse în graficul de circulație, înainte de a începe consultările asupra proiectului graficului de circulație. Se vor aduce modificări doar dacă este absolut necesar
  și acestea trebuie să fie justificate în mod corespunzător
  . [AM 88]

Articolul 44

Solicitări

(1)   Solicitanții se pot adresa, în temeiul dreptului public sau privat, administratorului infrastructurii pentru a-i solicita un contract care să le acorde drepturi de utilizare a infrastructurii feroviare contra unui tarif, conform prevederilor de la capitolul IV, secțiunea 2.

(2)   Cererile în legătură cu graficul de circulație normal respectă termenele prevăzute în anexa IX.

(3)   Un solicitant parte la un acord-cadru adresează cererea în conformitate cu respectivul acord.

(4)   Solicitanții cer capacități de infrastructură care străbat mai multe rețele adresând o cerere unui singur administrator al infrastructurii. Respectivului administrator al infrastructurii i se permite apoi să acționeze în numele solicitantului pentru a solicita capacitățile de la ceilalți administratori ai infrastructurii relevanți.

(5)   Administratorii infrastructurii se asigură că, în cazul capacităților de infrastructură care traversează mai multe rețele, solicitanții pot adresa cererea direct oricărei autorități comune pe care administratorii infrastructurii o pot înființa, precum un ghișeu unic pentru coridoarele feroviare.

Articolul 45

Planificarea

(1)   Administratorul infrastructurii satisface, pe cât posibil, toate cererile pentru capacități de infrastructură, inclusiv cererile pentru trase care traversează mai multe rețele și ține seama, pe cât posibil, de toate constrângerile impuse solicitanților, inclusiv de efectul economic asupra activităților lor.

(2)   În cadrul procesului de planificare și coordonare, administratorul infrastructurii poate acorda prioritate serviciilor specifice, dar numai după cum se prevede la articolele 47 și 49.

(3)   Administratorul infrastructurii consultă părțile interesate asupra proiectului graficului de circulație și le acordă cel puțin o lună pentru a-și prezenta observațiile. Părțile interesate includ pe toți cei care au solicitat capacități de infrastructură și părțile care doresc să folosească ocazia pentru a formula comentarii asupra modului în care graficul de circulație le poate afecta capacitatea de a obține servicii de transport feroviar pe perioada de valabilitate a graficului de circulație.

(4)   La cerere și într-un termenrezonabil și în timp util pentru procesul de coordonare menționat la articolul 46, administratorul infrastructurii pune în mod gratuit la dispoziția solicitanților următoarele informații, în scris, spre analiză:

| (a) | trasele solicitate de toți ceilalți solicitanți pe aceleași rute; |
| --- | --- |

(a)

trasele solicitate de toți ceilalți solicitanți pe aceleași rute;

| (b) | trasele alocate tuturor celorlalți solicitanți și cererile de trase restante depuse de toți ceilalți solicitanți pe aceleași rute; |
| --- | --- |

(b)

trasele alocate tuturor celorlalți solicitanți și cererile de trase restante depuse de toți ceilalți solicitanți pe aceleași rute;

| (c) | trasele alocate tuturor celorlalți solicitanți pe aceleași rute ca în graficul de circulație anterior; |
| --- | --- |

(c)

trasele alocate tuturor celorlalți solicitanți pe aceleași rute ca în graficul de circulație anterior;

| (d) | capacitatea restantă disponibilă pe rutele relevante; |
| --- | --- |

(d)

capacitatea restantă disponibilă pe rutele relevante;

| (e) | detalii complete privind criteriile folosite în procesul de alocare a capacităților. |
| --- | --- |

(e)

detalii complete privind criteriile folosite în procesul de alocare a capacităților.

(5)   Administratorul infrastructurii ia măsurile necesare pentru a ține cont de preocupările exprimate.

Articolul 46

Procedura de coordonare

(1)   Dacă, în timpul procesului de planificare menționat la articolul 45, administratorul infrastructurii constată existența unor conflicte între diferite cereri, acesta încearcă, prin coordonarea cererilor, să asigure cea mai bună concordanță a tuturor cerințelor.

(2)   În cazul în care apare o situație care necesită coordonare, administratorul infrastructurii are dreptul, în limite rezonabile, să propună capacități ale infrastructurii diferite de cele solicitate.

(3)   Administratorul infrastructurii încearcă, prin consultări cu solicitanții corespunzători, să soluționeze orice conflicte.

(4)   Principiile care reglementează procedura de coordonare se stabilesc în documentul de referință al rețelei. Acestea reflectă în special dificultatea stabilirii traselor internaționale și efectul pe care orice modificare îl poate avea asupra altor administratori ai infrastructurii.

(5)   În situația în care cererile pentru capacități de infrastructură nu pot fi soluționate fără coordonare, administratorul infrastructurii încearcă să trateze toate cererile pe baza acestei coordonări.

(6)   Fără să aducă atingere căilor de atac existente și articolului 56, în eventualitatea conflictelor în legătură cu alocarea capacităților de infrastructură, este pus la punct un sistem de soluționare a litigiilor pentru a rezolva rapid astfel de conflicte. Acest sistem se stabilește în documentul de referință al rețelei. Dacă se aplică acest sistem, deciziile se iau în termen de 10 zile lucrătoare.

Articolul 47

Infrastructura saturată

(1)   În situația în care, după coordonarea traselor solicitate și după consultarea solicitanților, nu se pot satisface în mod adecvat cererile pentru capacități de infrastructură, administratorul infrastructurii trebuie să declare imediat respectiva secțiune a infrastructurii ca fiind saturată. În mod similar se procedează și în cazul infrastructurii despre care se poate prevedea că poate avea o capacitate insuficientă în viitorul apropiat.

(2)   În situația în care infrastructura a fost declarată saturată, administratorul infrastructurii efectuează o analiză a capacității, conform articolului 50, dacă nu a fost deja introdus un plan de sporire a capacității conform articolului 51.

(3)   În situația în care tarifele prevăzute la articolul 31 alineatul (4) nu au fost percepute sau nu au determinat un rezultat satisfăcător și infrastructura a fost declarată saturată, administratorul infrastructurii poate utiliza în plus criterii de prioritate pentru a aloca capacitățile de infrastructură.

(4)   Criteriile de prioritate țin seama de importanța unui anumit serviciu pentru colectivitate în raport cu un alt serviciu care, în consecință, va fi exclus.

Pentru a se asigura dezvoltarea unor servicii de transport corespunzătoare în acest cadru, în special pentru a satisface cerințele de serviciu public sau pentru a promova dezvoltarea transportului feroviar de marfă,
  în special, transportul internațional
  , statele membre pot lua, în condiții nediscriminatorii, orice măsuri necesare pentru a se asigura că astfel de servicii au prioritate la alocarea capacităților de infrastructură. [AM 89]

Statele membre pot, în situațiile adecvate, să acorde compensații administratorului infrastructurii pentru orice pierdere financiară determinată de necesitatea alocării unei anumite capacități mai multor servicii conform celui de-al doilea paragraf.

Aceste măsuri și aceste compensații trebuie să țină cont de efectul acestei excluderi în alte state membre.

(5)   Pentru determinarea criteriilor de prioritate se acordă atenția necesară importanței transportului de marfă

  Criteriile de prioritate vor include transportul de marfă
  și în special transportul internațional de marfă. [AM 90]

(6)   Procedurile care trebuie urmate și criteriile care trebuie utilizate în situația în care infrastructura este saturată se stabilesc în documentul de referință al rețelei.

Articolul 48

Cererile ad hoc

(1)   Administratorul infrastructurii răspunde cererilor ad hoc pentru trasele individuale cât mai repede posibil, dar nu mai târziu de cinci zile lucrătoare. Informațiile cu privire la capacitățile libere disponibile sunt aduse la cunoștință tuturor solicitanților care doresc să utilizeze aceste capacități.

(2)   Dacă este necesar, administratorii infrastructurilor întreprind o evaluare a necesității de a menține disponibile capacități de rezervă în cadrul planificării finale a graficului de circulație, pentru a le da posibilitatea să răspundă rapid solicitărilor ad hoc de capacitate previzibile. Aceasta se aplică și în cazul infrastructurii saturate.

Articolul 49

Infrastructura specializată

(1)   Fără a se aduce atingere alineatului (2), capacitățile de infrastructură se consideră disponibile pentru a fi utilizate pentru toate tipurile de servicii care sunt conforme caracteristicilor necesare operării pe trase.

(2)   În situația în care există alte rute alternative potrivite, după consultarea părților interesate, administratorul infrastructurii poate desemna o anumită infrastructură pentru a fi utilizată pentru tipurile specificate de trafic. Fără să aducă atingere articolelor 101, 102 și 106 din TFUE, în situația în care a avut loc o astfel de desemnare, administratorul infrastructurii poate acorda prioritate acestui tip de trafic la alocarea capacităților de infrastructură.

Respectiva desemnare nu va împiedica utilizarea acelei infrastructuri și pentru alte tipuri de trafic în situația în care sunt disponibile capacități.

(3)   În situația în care infrastructura a fost desemnată în conformitate cu alineatul (2), acest lucru se specifică în documentul de referință al rețelei.

Articolul 50

Analiza capacității

(1)   Obiectivul analizei capacității este să se determine constrângerile la nivelul capacității infrastructurii care nu permit cererilor de capacitate să fie satisfăcute în mod corespunzător și să se propună metode care să permită soluționarea cererilor suplimentare. Această analiză stabilește cauzele saturării și măsurile care pot fi luate pe termen scurt și mediu pentru a o diminua.

(2)   Analiza ia în considerare infrastructura, procedurile de operare, natura diferitelor servicii exploatate și efectul tuturor acestor factori asupra capacităților de infrastructură. Măsurile avute în vedere includ în special, servicii de redirecționare și replanificare, modificări de viteză și îmbunătățirea infrastructurii.

(3)   Analiza capacității se va realiza într-un interval de șase luni de la identificarea infrastructurii saturate.

Articolul 51

Planul de sporire a capacității

(1)   În termen de șase luni de la încheierea analizei capacității, administratorul infrastructurii elaborează un plan de sporire a capacității.

(2)   Planul de sporire a capacității se elaborează după consultarea utilizatorilor infrastructurii saturate.

Acesta trebuie să identifice:

| (a) | cauzele saturării; |
| --- | --- |

(a)

cauzele saturării;

| (b) | evoluția probabilă a traficului; |
| --- | --- |

(b)

evoluția probabilă a traficului;

| (c) | constrângerile la care este supusă dezvoltarea infrastructurii; |
| --- | --- |

(c)

constrângerile la care este supusă dezvoltarea infrastructurii;

| (d) | variantele și costurile sporirii capacității, inclusiv modificările probabile ale tarifelor de acces. |
| --- | --- |

(d)

variantele și costurile sporirii capacității, inclusiv modificările probabile ale tarifelor de acces.

Pe baza analizei cost-beneficiu a posibilelor măsuri identificate, acesta stabilește de asemenea acțiunile care trebuie întreprinse pentru sporirea capacității infrastructurii, precum și un calendar pentru punerea în practică a măsurilor.

Planul poate necesita aprobarea prealabilă a statului membru respectiv. Organismul de reglementare menționat la articolul 55 poate să emită un aviz referitor la adecvarea acțiunilor identificate în plan

  supraveghează procesul de consultare pentru a se asigura că acesta se desfășoară într-un mod nediscriminatoriu
  . [AM 91]

În cazul saturării unei rețele transeuropene sau al unei trase care are un efect semnificativ asupra unei sau mai multor rețele transeuropene, rețeaua de organisme de reglementare prevăzute la articolul 57 emite un aviz cu privire la gradul de adecvare al măsurilor acestui plan. [AM 92]

(3)   Administratorul infrastructurii nu mai percepe tarifele prevăzute la articolul 31 alineatul (4) pentru infrastructura relevantă în cazul în care:

| (a) | nu elaborează un plan de sporire a capacității; sau |
| --- | --- |

(a)

nu elaborează un plan de sporire a capacității; sau

| (b) | nu face progrese în aplicarea acțiunilor identificate în planul de sporire a capacității. |
| --- | --- |

(b)

nu face progrese în aplicarea acțiunilor identificate în planul de sporire a capacității.

Cu toate acestea, cu aprobarea organismului de reglementare prevăzut la articolul 55, administratorul infrastructurii poate continua să perceapă aceste tarife dacă:

| (a) | planul de sporire a capacității nu poate fi realizat din cauze independente de voința sa; sau |
| --- | --- |

(a)

planul de sporire a capacității nu poate fi realizat din cauze independente de voința sa; sau

| (b) | soluțiile oferite nu sunt viabile din punct de vedere economic sau financiar. |
| --- | --- |

(b)

soluțiile oferite nu sunt viabile din punct de vedere economic sau financiar.

Articolul 52

Utilizarea traselor

(1)   În documentul de referință al rețelei, administratorul infrastructurii stabilește condițiile în care ține cont de nivelurile anterioare de utilizare a traselor în determinarea priorităților pentru procesul de alocare a capacităților.

(2)   În special pentru infrastructura saturată, administratorul infrastructurii impune renunțarea la o trasă care, pe o perioadă de cel puțin o lună, a fost utilizată sub un anumit nivel care trebuie stabilit în documentul de referință al rețelei, dacă aceasta nu s-a datorat unor cauze de altă natură decât cea economică, independente de voința operatorului.

Articolul 53

Capacitățile de infrastructură pentru lucrările de întreținere a rețelei

(1)   Cererile de acordare de capacități de infrastructură pentru realizarea lucrărilor de întreținere se transmit în cursul procesului de planificare.

(2)   Administratorul infrastructurii ține seama de efectele pe care capacitățile de infrastructură rezervate pentru lucrările de întreținere planificată a căii le pot avea asupra solicitanților.

(3)   Administratorul infrastructurii trebuie să informeze în timp util

  cu cel puțin o săptămână înainte
  părțile interesate despre lucrările de întreținere neplanificate. [AM 93]

Articolul 54

Măsuri speciale care trebuie luate în cazul unor perturbări

(1)   În cazul perturbării circulației trenurilor provocată de o problemă de natură tehnică sau de un accident, administratorul infrastructurii trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a se reveni la starea normală. Pentru aceasta elaborează un plan de intervenție în care enumeră diferitele organisme care trebuie informate în cazul accidentelor grave sau în cazul perturbării semnificative a circulației trenurilor.

(1a)
     
  Administratorii infrastructurii vor avea la dispoziție planuri de acțiune, în caz de accidente sau defecțiuni tehnice. [AM 94]

(2)   În cazuri urgente și în situația în care este absolut necesar, din cauza unei defecțiuni în urma căreia infrastructura a fost scoasă temporar din funcțiune, trasele alocate pot fi retrase fără preaviz pe toată perioada de timp necesară reparării sistemului.

Dacă crede de cuviință, administratorul infrastructurii poate cere întreprinderilor feroviare să îi pună la dispoziție resursele pe care acesta le consideră corespunzătoare pentru restabilirea cât mai rapidă a situației normale.

(3)   Statele membre pot cere întreprinderilor feroviare să se implice în aplicarea și monitorizarea conformității lor cu standardele și regulile de siguranță.

  Cu excepția cazurilor de forță majoră, și anume în cazuri de lucrări urgente și esențiale pentru securitate, o trasă alocată unui transport feroviar de marfă în temeiul prezentului articol nu poate fi anulată mai puțin de două luni înainte de ora stabilită în programul de serviciu în cazul în care solicitantul în cauză nu își dă acordul pentru o astfel de anulare. În astfel de cazuri, administratorul infrastructurii în cauză se străduiește să ofere candidatului o trasă cu o calitate și fiabilitate echivalente, pe care solicitantul are dreptul să o accepte sau să o refuze. În acest ultim caz, are cel puțin dreptul la o rambursare a taxei corespunzătoare. [AM 95]

SECȚIUNEA 4

Organismul de reglementare

Articolul 55

Organismul
  Organismele
  de reglementare
  naționale

(1)   Fiecare stat membru înființează un organism național unic de reglementare în sectorul feroviar. Acest organism, este o autoritate autonomă, distinctă din punct de vedere juridic și independentă de orice altă autoritate publică în termeni organizatorici, funcționali, ierarhici și decizionali. În egală măsură, acesta este independent, în ceea ce privește organizarea, deciziile de finanțare, structura juridică și luarea de decizii, de orice administrator de infrastructură, de organismul de tarifare, de organismul de alocare sau de orice solicitant. În plus, organismul trebuie să fie independent din punct de vedere funcțional față de orice autoritate competentă implicată în acordarea unui contract de serviciu public.
  Acest organism de reglementare are capacitatea organizatorică necesară în ceea ce privește resursele umane și materiale care corespund nivelului de activitate al sectorului feroviar al statului membru, de exemplu, în materie de volum al traficului și suprafață a rețelei, pentru a-și îndeplini sarcinile care îi revin în virtutea articolului 56.

(2)   Statele membre pot institui organisme de reglementare care să fie competente în mai multe sectoare reglementate, dacă aceste autorități de reglementare integrate întrunesc cerințele de independență prevăzute la alineatul (1).

(3)   Președintele și consiliul de conducere al organismului de reglementare din sectorul feroviar sunt numiți
  de către parlamentul național sau un alt parlament competent
  pentru un mandat fix, cu posibilitatea de reînnoire, în temeiul unor reguli clare care garantează independența organismului. Aceștia sunt selectați dintre persoane care
  au cunoștințe de specialitate și experiență în reglementarea sectorului feroviar sau cunoștințe de specialitate și experiență în reglementarea altor sectoare și care de preferință
  nu au deținut și nu dețin, direct sau indirect, pe o perioadă de trei ani înainte de numirea lor pe post și pe toată durata mandatului lor, nicio poziție sau responsabilitate profesională, interese ori relații de afaceri cu întreprinderile sau entitățile reglementate.
  Ei trebuie să specifice în mod explicit acest lucru într-o declarație de interese corespunzătoare.
  După încheierea mandatului, aceștia nu trebuie să dețină nicio poziție sau responsabilitate profesională, interese ori relații de afaceri cu întreprinderile sau entitățile reglementate timp de cel puțin trei

  doi
  ani
  sau orice perioadă mai lungă stabilită în conformitate cu legislația națională
  . Aceștia au autoritate deplină asupra recrutării și gestionării personalului organismului de reglementare.
  Ei trebuie să acționeze în condiții de independență totală și nu pot în niciun caz să fie influențați de instrucțiunile unui guvern sau ale unei întreprinderi private sau publice. [AM 96]

Articolul 56

Funcțiile
  organismului
  organismelor naționale
  de reglementare

(1)   Fără a aduce atingere articolului 46 alineatul (6), solicitantul are dreptul să conteste la să sesizeze organismul de reglementare în cazul în care consideră că nu a fost tratat echitabil, a fost discriminat sau a fost nedreptățit în orice fel și, în special, în legătură cu deciziile

  împotriva deciziilor
  adoptate de către administratorul infrastructurii sau, după caz, de către întreprinderea feroviară sau de către operatorul unei infrastructuri de servicii în ceea ce privește:

| (a) | documentul de referință al rețelei; |
| --- | --- |

(a)

documentul de referință al rețelei;

| (b) | criteriile stabilite în acesta; |
| --- | --- |

(b)

criteriile stabilite în acesta;

| (c) | procedura de alocare și rezultatul său; |
| --- | --- |

(c)

procedura de alocare și rezultatul său;

| (d) | sistemul de tarifare; |
| --- | --- |

(d)

sistemul de tarifare;

| (e) | nivelul sau structura tarifelor de infrastructură care i se cer sau i se pot cere a fi plătite; |
| --- | --- |

(e)

nivelul sau structura tarifelor de infrastructură care i se cer sau i se pot cere a fi plătite;

| (f) | măsuri privind accesul în conformitate cu articolele 10, 11 și 12; |
| --- | --- |

(f)

măsuri privind accesul în conformitate cu articolele 10, 11 și 12;

| (g) | accesul la servicii și tarifarea acestora, în conformitate cu articolul 13. |
| --- | --- |

(g)

accesul la servicii și tarifarea acestora, în conformitate cu articolul 13.

| (ga) | decizii privind acordarea de licențe în situațiile în care organismul de reglementare nu este și organismul care emite licențe în conformitate cu articolul 16. |
| --- | --- |

(ga)

decizii privind acordarea de licențe în situațiile în care organismul de reglementare nu este și organismul care emite licențe în conformitate cu articolul 16.

(1a)
     
  Organismul de reglementare poate să acționeze din proprie inițiativă și poate fi obligat să ia hotărâri în privința plângerilor pentru a remedia situația în termen de o lună de la primirea plângerii. În cazul în care se formulează o contestație împotriva refuzului de acordare de capacități de infrastructură sau contra termenilor unei oferte de capacitate, organismul de reglementare fie confirmă faptul că hotărârea administratorului infrastructurii rămâne neschimbată, fie cere modificarea acelei hotărâri conform indicațiilor date de organismul de reglementare.

Comisia examinează, din proprie inițiativă, aplicarea și respectarea dispozițiilor prezentei directive referitoare la mandatul organismelor de reglementare și la termenele impuse acestora pentru luarea de decizii în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 64 alineatul (2).

(2)   Organismul de reglementare are și competența de a monitoriza concurența
  ,
  de
  a stopa situațiile discriminatorii și de denaturare a pieței de
  pe piețele de servicii feroviare și de a revizui literele (a) - (g)

  literele (a) - (ga)
  de la alineatul (1) din proprie inițiativă, în vederea prevenirii discriminării unor solicitanți
  , inclusiv prin măsuri corective corespunzătoare
  . Organismul va verifica în special dacă documentul de referință al rețelei conține clauze discriminatorii sau creează puteri discreționare ale administratorului infrastructurii, care ar putea fi utilizate pentru discriminarea unor solicitanți.
  În acest scop,
  organismul de reglementare deține o capacitate organizatorică suficientă pentru a îndeplini aceste sarcini

  cooperează strâns cu autoritatea națională
  pentru
  siguranță responsabilă de evaluarea conformității sau
  a
  utilizabilității elementelor constitutive de interoperabilitate sau de evaluarea procedurii „CE” de verificare a subsistemelor în conformitate cu Directiva 2008/57/CE. La cererea solicitanților, în cazul procedurilor în fața autorității naționale în domeniul siguranței care pot avea consecințe pentru accesul la piață autoritatea națională în domeniul siguranței informează organismul de reglementare în legătură cu aspectele relevante ale procedurii. Organismul de reglementare face recomandări. Dacă intenționează să se abată de la
  aceste
  recomandări, autoritatea națională în domeniul siguranței trebuie să își justifice poziția în fața organismului de reglementare
  .

(3)   Organismul de reglementare se asigură că tarifele stabilite de către administratorul infrastructurii sunt în conformitate cu capitolul IV secțiunea 2 și sunt nediscriminatorii. Negocierile dintre solicitanți și administratorul infrastructurii cu privire la nivelul tarifelor de utilizare a infrastructurii sunt permise numai dacă sunt purtate sub supravegherea organismului de reglementare. Organismul de reglementare intervine dacă negocierile sunt susceptibile să contravină cerințelor prezentului capitol.

(3a)
     
  Organismul de reglementare verifică faptul că situația contabilă a întreprinderilor feroviare și a administratorilor de infrastructură respectă dispozițiile privind separarea contabilă prevăzute la articolul 6.

(3b)
     
  Organismul de reglementare determină, dacă legislația națională prevede acest lucru, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2), dacă principalul scop al unui serviciu este de a transporta pasagerii între gări situate în state membre diferite și, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2), dacă echilibrul economic al unui contract de servicii publice este compromis de serviciile prevăzute la articolul 10 între un punct de plecare și o destinație care fac obiectul unuia sau mai multor contracte de servicii publice.

(3c)
     
  Organismul de reglementare comunică Comisiei orice plângere referitoare la o decizie a unei autorități de reglementare în conformitate cu alineatele (1)-(3b). În termen de două săptămâni de la primirea plângerii, dacă este necesar, Comisia solicită modificări ale deciziei în cauză pentru a asigura compatibilitatea cu legislația Uniunii. Organismul de reglementare își modifică decizia, ținând seama de modificările solicitate de Comisie.

(3d)
     
  Organismul de reglementare consultă, cel puțin o dată pe an, reprezentanții serviciilor feroviare (de marfă și de călători) pentru a lua în considerare opiniile acestora cu privire la piața feroviară, inclusiv la calitatea serviciilor, tarifele de utilizare a infrastructurii, cuantumul și transparența prețurilor serviciilor feroviare. [AM 97]

(4)   Organismul de reglementare are competența să ceară informații relevante administratorului infrastructurii, solicitanților și oricărei alte părți implicate din statul membru respectiv. Informațiile solicitate trebuie furnizate fără întârziere. Organismul de reglementare este abilitat să aplice sancțiuni corespunzătoare, inclusiv amenzi, pentru a impune conformarea cu aceste solicitări de informații. Informațiile care trebuie furnizate organismului de reglementare cuprind toate datele pe care acesta le solicită în cadrul funcției sale de apel și al funcției sale de monitorizare a concurenței de pe piața serviciilor feroviare, în conformitate cu alineatul (2). Acestea includ datele necesare pentru observarea statistică și pentru observarea pieței.

(5)   Organismul de reglementare este obligat să ia hotărâri în privința plângerilor și să acționeze pentru a remedia situația în termen de maxim două luni de la primirea tuturor informațiilor. După caz, organismul decide din proprie inițiativă cu privire la măsurile adecvate de corectare a tendințelor nedorite înregistrate pe aceste piețe, în special cu trimitere la alineatul (1) literele (a) - (ga).

O hotărâre a organismului de reglementare este obligatorie pentru toate părțile vizate de aceasta și nu este supusă controlului unei alte instanțe administrative. Organismul de reglementare trebuie abilitat să aplice sancțiuni corespunzătoare, inclusiv amenzi.

În cazul în care se formulează o contestație împotriva refuzului de acordare de capacități de infrastructură sau contra termenilor unei oferte de capacitate, organismul de reglementare fie confirmă faptul că hotărârea administratorului infrastructurii rămâne neschimbată, fie cere modificarea acelei hotărâri conform indicațiilor date de organismul de reglementare.

(6)   Statele membre se asigură că hotărârile luate de organismul de reglementare sunt supuse controlului jurisdicțional. Recursul poate avea efect suspensiv asupra deciziei organismului de reglementare numai când instanța de recurs stabilește că efectul imediat al deciziei organismului de reglementare poate provoca daune ireparabile recurentului.

(7)   Statele membre se asigură că informațiile despre soluționarea litigiilor și procedurile de contestare legate de deciziile administratorilor de infrastructură și ale furnizorilor de servicii enumerate în anexa III sunt publicate de organismul de reglementare.

(8)   Organismul de reglementare are competența de a audita sau de a iniția audituri externe la administratorii de infrastructură și, unde este cazul, la întreprinderile feroviare, pentru a verifica conformitatea cu dispozițiile de separare contabilă prevăzute la articolul 6.

Statele membre se asigură că administratorii de infrastructură și toate întreprinderile ori alte entități care efectuează sau integrează diverse tipuri de transport feroviar sau activități de administrare a infrastructurii, după cum se menționează la articolul 6 alineatele (1) și (2), prezintă situații financiare detaliate organismului de reglementare, pentru ca acesta să își poată duce sarcinile la bun sfârșit. Aceste situații financiare trebuie să conțină cel puțin elementele enumerate în anexa X. Din aceste situații, organismul de reglementare poate de asemenea să tragă concluzii referitoare la ajutoarele de stat, pe care le raportează autorităților responsabile de rezolvarea acestor aspecte.

Anexa X poate fi modificată, în funcție de experiența dobândită, în conformitate cu procedura menționată la articolul 60a.

Articolul 56a

Competențele organismelor naționale de reglementare

(1)
     
  Pentru a îndeplini atribuțiile care îi sunt conferite de articolul 56, autoritatea de reglementare are competența:

| (a) | de a asigura punerea în aplicare a deciziilor prin intermediul sancțiunilor, inclusiv al amenzilor. O hotărâre a organismului de reglementare este obligatorie pentru toate părțile vizate de aceasta și nu este supusă controlului unei alte instanțe administrative naționale; |
| --- | --- |

(a)

de a asigura punerea în aplicare a deciziilor prin intermediul sancțiunilor, inclusiv al amenzilor. O hotărâre a organismului de reglementare este obligatorie pentru toate părțile vizate de aceasta și nu este supusă controlului unei alte instanțe administrative naționale;

| (b) | de a solicita informații relevante de la administratorul infrastructurii, solicitanți și oricare altă parte implicată din statul membru respectiv și de a asigura punerea la dispoziție a acestor solicitări prin sancțiuni corespunzătoare, inclusiv prin intermediul amenzilor. Informațiile care trebuie furnizate organismului de reglementare cuprind toate datele pe care acesta le solicită în cadrul funcției sale de apel și al funcției sale de monitorizare a concurenței de pe piața serviciilor feroviare. Acestea includ datele necesare pentru observarea statistică și pentru observarea pieței. Informațiile solicitate trebuie furnizate fără întârziere; |
| --- | --- |

(b)

de a solicita informații relevante de la administratorul infrastructurii, solicitanți și oricare altă parte implicată din statul membru respectiv și de a asigura punerea la dispoziție a acestor solicitări prin sancțiuni corespunzătoare, inclusiv prin intermediul amenzilor. Informațiile care trebuie furnizate organismului de reglementare cuprind toate datele pe care acesta le solicită în cadrul funcției sale de apel și al funcției sale de monitorizare a concurenței de pe piața serviciilor feroviare. Acestea includ datele necesare pentru observarea statistică și pentru observarea pieței. Informațiile solicitate trebuie furnizate fără întârziere;

| (c) | de a audita sau de a iniția audituri externe la administratorii de infrastructură și, unde este cazul, la întreprinderile feroviare, pentru a verifica conformitatea cu dispozițiile de separare contabilă prevăzute la articolul 6. |
| --- | --- |

(c)

de a audita sau de a iniția audituri externe la administratorii de infrastructură și, unde este cazul, la întreprinderile feroviare, pentru a verifica conformitatea cu dispozițiile de separare contabilă prevăzute la articolul 6.

(2)
     
  Statele membre se asigură că hotărârile luate de organismul de reglementare sunt supuse controlului jurisdicțional. Recursul nu are efect suspensiv asupra deciziei organismului de reglementare.

(3)
     
  În eventualitatea unui conflict legat de deciziile adoptate de organismele de reglementare privind serviciile de transport transfrontaliere, oricare dintre părțile implicate poate introduce o acțiune la Comisia pentru a obține o decizie obligatorie privind compatibilitatea deciziilor cu dreptul Uniunii în termen de o lună după primirea apelului.

(4)
     
  Statele membre se asigură că hotărârile luate de autoritatea de reglementare sunt publicate.

(5)
     
  Statele membre se asigură că administratorii de infrastructură și toate întreprinderile ori alte entități care efectuează diverse tipuri de transport feroviar sau activități de administrare a infrastructurii, inclusiv operatorii infrastructurii de servicii, după cum se menționează la articolul 6, prezintă situații financiare detaliate organismului de reglementare, pentru ca acesta să își poată duce sarcinile la bun sfârșit. Aceste situații financiare trebuie să conțină cel puțin elementele enumerate în anexa X. Din aceste situații, organismul de reglementare poate, de asemenea, să tragă concluzii referitoare la ajutoarele de stat, pe care le raportează autorităților responsabile de rezolvarea acestor aspecte.

Anexa X poate fi modificată, în lumina experienței dobândite, în conformitate cu procedura menționată la articolul 60a. [AM 98]

Articolul 57

Colaborarea dintre organismele
  naționale
  de reglementare
  și competențele Comisiei Europene

(1)   Organismele de reglementare naționale fac schimb de informații în ceea ce privește activitatea, principiile și practicile decizionale și colaborează și în alte privințe în scopul coordonării decizionale pe teritoriul Uniunii. În acest scop, ele colaborează în cadrul unui grup de lucru

  unei rețele constituite oficial
  care se întrunește periodic. Comisia sprijină organismele de reglementare în această privință

  , la invitația Comisiei și sub președinția acesteia
  .
  În acest scop,
  Comisia
  asigură colaborarea activă între autoritățile de reglementare și ia măsuri în cazul în care autoritățile de reglementare nu își îndeplinesc mandatul
  .

Grupul de reprezentanți ai Comisiei se compune din reprezentanți ai serviciilor responsabile în domeniul transporturilor și concurenței.

Comisia creează o bază de date pe care organismele de reglementare o alimentează cu informații referitoare la toate procedurile de plângere, precum datele plângerilor, deschiderea procedurilor din proprie inițiativă, proiectele de decizii și deciziile finale, părțile implicate, principalele subiecte ale procedurilor și probleme de interpretare ale legislației în domeniul feroviar, precum și investigațiile din proprie inițiativă în legătură cu aspecte privind accesul sau taxele aferente serviciilor de transport feroviar internațional.

(2)   Organismelor de reglementare colaborează îndeaproape, inclusiv prin acorduri de lucru, pentru a-și acorda reciproc asistență în sarcinile de monitorizare a pieței, în tratarea plângerilor și în derularea anchetelor.

(3)   În cazul unei plângeri sau al unei anchete din proprie inițiativă pe tema accesului sau a tarifării în cazul unei trase internaționale, precum și în cadrul monitorizării concurenței pe piață în legătură cu transportul feroviar internațional, organismul de reglementare respectiv trebuie să
  informeze Comisia și să
  consulte organismele de reglementare ale tuturor celorlalte state membre prin care trece trasa respectivă și trebuie să solicite de la acestea toate informațiile necesare anterior luării unei decizii.
  În acest caz, rețeaua organismelor de reglementare emite un aviz.

(4)   Organismele de reglementare consultate în conformitate cu alineatul (3) furnizează toate informațiile pe care ele însele au dreptul să le solicite în virtutea legislației lor naționale. Aceste informații pot fi folosite doar în scopul tratării plângerii sau al derulării anchetei menționate la alineatul (3).

(5)   Organismul de reglementare care primește plângerea sau care derulează o anchetă din proprie inițiativă transferă informațiile pertinente către organismul de reglementare responsabil, pentru ca acesta să poată lua măsuri cu privire la părțile implicate.

(6)   Statele membre se asigură că orice reprezentați asociați ai administratorilor de infrastructură, după cum se precizează la articolul 40 alineatul (1), pun la dispoziție, fără întârziere, toate informațiile necesare în scopul tratării plângerii sau al derulării anchetei menționate la alineatul (3) al prezentului articol și solicitate de organismul de reglementare al statului membru în care se află reprezentantul asociat. Acest organism de reglementare este abilitat să transfere astfel de informații referitoare la trasa internațională respectivă către organismele de reglementare menționate la alineatul (3).

(6a)
     
  Comisia poate participa, din proprie inițiativă la activitățile enumerate la alineatele (2)-(6), cu privire la care informează în permanență rețeaua de organisme de reglementare menționată la alineatul (1).

(7)   
  Rețeaua
  de
  organisme de
  reglementare
  înființată în conformitate cu alineatul (1)
  elaborează principii și practici comune pentru luarea deciziilor pe care sunt abilitate să le ia în temeiul prezentei directive. Comisia poate să adopte măsuri de punere în aplicare care să stabilească

  și să completeze
  aceste principii și practici comune Aceste măsuri, concepute a asigura punerea în aplicare a prezentei directive în condiții unitare, se adoptă ca acte de punere în aplicare, în conformitate cu 63 alineatul (3)

  procedura de la
  articolul
  60a
  .

Rețeaua
  de
  organisme de
  reglementare
  revizuiește
  , de asemenea, deciziile și practicile asociațiilor de administratori de infrastructură, după cum se menționează la articolul 40 alineatul (1), care pun în aplicare dispozițiile prezentei directive sau facilitează în alt mod transportul feroviar internațional. [AM 99]

Articolul 57a

Organismul de reglementare european

Pe baza experienței dobândite prin intermediul rețelei de organisme de reglementare naționale, Comisia prezintă, în termen de ...

   (26)

  , o propunere legislativă pentru a institui un organism european de reglementare. Acest organism are o funcție de supraveghere și de arbitraj în raport cu problemele transfrontaliere și internaționale și funcția de a audia apelurile la deciziile luate organismele naționale de reglementare. [AM 100]

CAPITOLUL V

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 58

Dispozițiile prezentei directive nu aduc atingere Directivei 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (27).

Articolul 59

Derogări

(1)   Până la 15 martie 2013, Irlanda, ca stat membru - insulă, având o legătură feroviară doar cu un alt stat membru; și Regatul Unit, în ceea ce privește Irlanda de Nord, pe același temei,

| (a) | nu trebuie să încredințeze unui organism independent funcțiile de stabilire a accesului echitabil și nediscriminatoriu la infrastructură, conform dispozițiilor din articolul 7 alineatul (1) primul paragraf, în măsura în care acel articol obligă statele membre să înființeze organisme independente care să îndeplinească sarcinile menționate la articolul 7 alineatul (2); |
| --- | --- |

(a)

nu trebuie să încredințeze unui organism independent funcțiile de stabilire a accesului echitabil și nediscriminatoriu la infrastructură, conform dispozițiilor din articolul 7 alineatul (1) primul paragraf, în măsura în care acel articol obligă statele membre să înființeze organisme independente care să îndeplinească sarcinile menționate la articolul 7 alineatul (2);

| (b) | nu trebuie să aplice cerințele de la articolul 27, articolul 29 alineatul (2), articolele 38, 39 și 42, articolul 46 alineatul (4), articolul 46 alineatul (6), articolul 47, articolul 49 alineatul (3), articolele 50 - 53, articolul 55 și articolul 56 cu condiția ca hotărârile cu privire la alocarea capacităților de infrastructură sau perceperea de tarife să poată fi dacă acest lucru se cere în scris de către o întreprindere feroviară, la un organism independent care ia o hotărâre în termen de două luni de la primirea tuturor informațiilor relevante și a cărei hotărâre este supusă controlului jurisdicțional. |
| --- | --- |

(b)

nu trebuie să aplice cerințele de la articolul 27, articolul 29 alineatul (2), articolele 38, 39 și 42, articolul 46 alineatul (4), articolul 46 alineatul (6), articolul 47, articolul 49 alineatul (3), articolele 50 - 53, articolul 55 și articolul 56 cu condiția ca hotărârile cu privire la alocarea capacităților de infrastructură sau perceperea de tarife să poată fi dacă acest lucru se cere în scris de către o întreprindere feroviară, la un organism independent care ia o hotărâre în termen de două luni de la primirea tuturor informațiilor relevante și a cărei hotărâre este supusă controlului jurisdicțional.

(2)   În situația în care mai multe întreprinderi feroviare sunt autorizate conform articolului 17 sau, în cazul Irlandei și Irlandei de Nord, o companie feroviară astfel autorizată în alt loc înaintează o cerere oficială pentru a asigura servicii de transport feroviar concurente în, spre și dinspre Irlanda sau Irlanda de Nord, continuarea aplicabilității prezentei derogări este hotărâtă conform procedurii de consultare menționate la articolul 64 alineatul (2).

În cazul în care o întreprindere feroviară care asigură servicii în Irlanda sau Irlanda de Nord înaintează o cerere oficială pentru asigurarea serviciilor de transport feroviar pe, spre și dinspre teritoriul unui alt stat membru, cu excepția Irlandei, pentru întreprinderile feroviare care asigură servicii în Irlanda de Nord și al Regatului Unit, pentru întreprinderile feroviare care asigură servicii în Irlanda, derogările menționate la alineatul (1) nu se aplică.

În termen de un an de la primirea fie a hotărârii menționate la primul paragraf al prezentului alineat, fie a înștiințării despre cererea oficială menționată la al doilea paragraf al prezentului alineat, statul sau statele membre interesate (Irlanda sau Regatul Unit, în ceea ce privește Irlanda de Nord) adoptă legislația necesară pentru a pune în aplicare articolele menționate la alineatul (1).

(3)   Derogarea menționată la alineatul (1) poate fi reînnoită pe perioade de până la cinci ani. Cel mai târziu cu 12 luni înainte de expirarea derogării, statul membru care beneficiază de respectiva derogare poate prezenta Comisiei o cerere pentru reînnoirea acesteia. O astfel de cerere trebuie fundamentată. Comisia analizează cererea respectivă și adoptă o decizie, în conformitate cu procedura menționată la articolul 64 alineatul (2). Procedura respectivă se aplică oricărei decizii care vizează cererea.

La adoptarea deciziei, Comisia ține seama de orice schimbare a situației geopolitice și a pieței de transport feroviar în, dinspre și spre statul membru care a cerut reînnoirea derogării.

Articolul 59a

Delegare de competențe

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 60a privind sfera de acoperire a monitorizării pieței în conformitate cu articolul 15 alineatul (5), anumite elemente ale documentului de referință al rețelei în conformitate cu articolul 27(2), anumite principii de taxare în conformitate cu articolul 31 alineatele (3) și (5), reducerea temporară a taxelor de infrastructură pentru ETCS în conformitate cu articolul 32 alineatul (3), anumite elemente ale sistemului de performanță în conformitate cu articolul 35 alineatul (2), criteriile care trebuie urmate în ceea ce privește cerințele referitoare la solicitanții de infrastructură în conformitate cu articolul 41 alineatul (3), calendarul procesului de alocare în conformitate cu articolul 43 alineatul (1), situațiile financiare în conformitate cu articolul 56a alineatul (5) și principiile și practicile comune elaborate de organismele de reglementare pentru luarea deciziilor în conformitate cu articolul 57 alineatul (7). [AM 101]

Articolul 60

Exercitarea delegării

(1)   Competențele de adoptare a actelor delegate menționate la articolele 7 alineatul (1) al doilea paragraf, 13 alineatul (5) al doilea paragraf, 15 alineatul (5) al doilea paragraf, 20 al treilea paragraf, 27 alineatul (2), 30 alineatul (3) al doilea paragraf, 31 alineatul (5) al doilea paragraf, 32 alineatul (1) al treilea paragraf, 32 alineatul (3), 35 alineatul (2), 43 alineatul (1) și 56 alineatul (8) al treilea paragraf sunt conferite Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată.

(2)   De îndată după ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(3)   Comisiei îi sunt conferite competențele de adoptare a actelor delegate în condițiile prevăzute la articolele 61 și 62.
  [AM 102]

Articolul 60a

Exercitarea delegării

(1)
     
  Competența de a adopta actele delegate este conferită Comisiei în condițiile stabilite la prezentul articol.

(2)
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 15 alineatul (5), articolul 27 alineatul (2), articolul 31 alineatele (3) și (5), articolul 32 alineatul (3), articolul 35 alineatul (2), articolul 41 alineatul (3), articolul 43 alineatul (1), articolul 56a alineatul (6), articolul 57 alineatul (7) îi este conferită Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la ...

   (28)

  . Cel târziu cu nouă luni înainte de sfârșitul perioadei de cinci ani, Comisia elaborează un raport referitor la delegarea competențelor. Delegarea de competențe se reînnoiește automat pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun unei astfel de reînnoiri cel târziu cu trei luni înainte de expirarea fiecărei perioade.

(3)
     
  Delegarea de competențe menționată la articolul 15 alineatul (5), articolul 27 alineatul (2), articolul 31 alineatele (3) și (5), articolul 32 alineatul (3), articolul 35 alineatul (2), articolul 41 alineatul (3), articolul 43 alineatul (1), articolul 56a alineatul (6), articolul 57 alineatul (7) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul european sau de către Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia intră în vigoare a doua zi de la publicarea deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în aceasta. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)
     
  Orice act delegat adoptat în conformitate cu articolul 15 alineatul (5), articolul 27 alineatul (2), articolul 31 alineatele (3) și (5), articolul 32 alineatul (3), articolul 35 alineatul (2), articolul 41 alineatul (3), articolul 43 alineatul (1), articolul 56a alineatul (6), articolul 57 alineatul (7) intră în vigoare doar dacă Parlamentul European sau Consiliul nu au formulat obiecțiuni la acesta în termen de două luni de la data notificării actului respectiv către Parlamentul European și către Consiliu sau dacă, înainte de expirarea termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu intenționează să formuleze obiecțiuni. La inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului, acest termen se prelungește cu două luni. [AM 103]

Articolul 61

Revocarea delegării

(1)   Parlamentul European sau Consiliul pot revoca delegarea de competențe menționată la articolul 60 alineatul (1).

(2)   Instituția care a inițiat o procedură internă pentru a lua o decizie referitoare la revocarea delegării competențelor informează celălalt legiuitor și Comisia cel târziu cu o lună înainte de a se lua o decizie finală, precizând competența delegată care ar putea face obiectul revocării și motivele acestei revocări.

(3)   Decizia de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte imediat sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate deja în vigoare. Aceasta se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
  [AM 104]

Articolul 62

Obiecții la actele delegate

(1)   Parlamentul European și Consiliul pot prezenta obiecții cu privire la actul delegat într-o perioadă de două luni de la data notificării. La inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului, această perioadă se prelungește cu o lună.

(2)   Dacă, la expirarea perioadei respective, nici Parlamentul European, nici Consiliul nu a obiectat cu privire la actul delegat sau dacă, înainte de data respectivă, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că au decis să nu prezinte obiecții, actul delegat intră în vigoare la data menționată în cuprinsul său.

(3)   Dacă Parlamentul European sau Consiliul obiectează cu privire la un act delegat adoptat, acesta nu intră în vigoare. Instituția care obiectează indică motivele pentru care obiectează la actul delegat.
  [AM 105]

Articolul 63

Măsuri de punere în aplicare

(1)   Statele membre pot supune atenției Comisiei orice chestiune care privește punerea în aplicare a prezentei directive. Deciziile corespunzătoare sunt adoptate în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 64 alineatul (2).

(2)   La cererea unui stat membru

  organism de reglementare național și a altor autorități competente naționale
  sau din proprie inițiativă, Comisia examinează, într-un caz specific, aplicarea și respectarea dispozițiilor din prezenta directivă.
  Organismul național de reglementare trebuie să mențină la dispoziția Comisiei Europene o bază de date cu proiectele sale de decizie.
  În termen de două luni de la primirea unei astfel de cereri
  , Comisia Europeană
  decide în conformitate cu procedura menționată la articolul 64 alineatul (2) dacă măsura aferentă poate continua să fie aplicată. Comisia își comunică decizia Parlamentului European, Consiliului și statelor membre. [AM 106]

Fără să aducă atingere articolului 258 din tratat, orice stat membru poate supune atenției Consiliului decizia Comisiei, în termen de o lună de la data deciziei. Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, poate lua, în împrejurări excepționale, o decizie diferită în termen de o lună de la data sesizării.

  La cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, Comisia examinează, într-un caz specific, aplicarea și respectarea dispozițiilor din prezenta directivă și adoptă o decizie cu privire la aceasta în conformitate cu procedura menționată la articolul 64 alineatul (3). [AM 107]

(3)   Măsurile destinate

  Comisia adoptă acte de punere în aplicare, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2), articolul 11 alineatul (4), articolul 14 alineatul (2) și articolul 17 alineatul (5) în vederea
  asigurării punerii în aplicare a directivei în condiții unitare.
  Respectivele acte se adoptă în conformitate cu procedura de examinare

  se adoptă de către Comisie ca acte de punere în aplicare în conformitate cu procedura menționată la articolul 64 alineatul (3). [AM 108]

Articolul 64

Procedurile comitetului

(1)   Comisia este asistată de un Comitet.
  Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. [AM 109]

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele articolul 3 și articolul 7

  4

  din Decizia 1999/468/CE

  din Regulamentul (UE) nr
  .
  182/2011

  cu respectarea dispozițiilor articolului 8.. [AM 110]

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE

  din Regulamentul (UE) nr
  .
  182/2011.

  cu respectarea dispozițiilor articolului 8.
  [AM 111]

Articolul 65

Raportare

Până cel mai târziu la 31 decembrie 2012, Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un raport cu privire la punerea în aplicare a capitolului II.

Acest raport trebuie să evalueze, de asemenea, dezvoltarea pieței, inclusiv stadiul pregătirii pentru deschiderea în continuare a pieței serviciilor feroviare. În raportul său, Comisia analizează, de asemenea, diferitele modele de organizare a acestei piețe precum și impactul prezentei directive asupra contractelor de servicii publice și asupra finanțării acestora. În acest scop, Comisia trebuie să ia în considerare punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 precum și diferențele intrinsece dintre statele membre (densitatea rețelelor, numărul de călători, distanța medie a călătoriei). În raportul său, Comisia propune, dacă este cazul, măsuri complementare pentru a facilita o astfel de deschidere, și evaluează impactul oricăreia dintre aceste măsuri.

Articolul 66

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma articolelor [...] și anexelor [...] până la ... (29). Statele membre comunică imediat Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între respectivele acte și prezenta directivă. [AM 112]

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Acestea conțin, de asemenea, o declarație prin care se precizează că trimiterile făcute, în cuprinsul actelor cu putere de lege și al actelor administrative în vigoare, la directivele abrogate prin prezenta directivă se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri și modalitatea de formulare a declarației.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Obligațiile de transpunere și de punere în aplicare a prezentei directive nu se aplică Ciprului și Maltei atâta timp cât pe teritoriul lor nu s-a instituit un sistem feroviar.

Articolul 67

Abrogare

Directivele 91/440/CEE, 95/18/CE și 2001/14/CE, astfel cum au fost modificate prin directivele prevăzute în anexa XI partea A, se abrogă cu efect de la [...], fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern a directivelor menționate partea B din anexa XI.

Trimiterile la directivele abrogate se înțeleg ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa XII.

Articolul 68

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolele [...] și anexele [...] se aplică de la [...].

Articolul 69

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la [...]

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 132, 3.5.2011, p. 99.

1

(2)  JO C 104, 2.4.2011, p. 53.

2

(3)  JO L 237, 24.8.1991, p. 25.

3

(4)  JO L 143, 27.6.1995, p. 70.

4

(5)  JO L 75, 15.3.2001, p. 29.

5

(6)  

  JO L 75, 15.3.2001, p. 1.

6

JO L 75, 15.3.2001, p. 1.

(7)  

  JO L 75, 15.3.2001, p. 26.

7

JO L 75, 15.3.2001, p. 26.

(8)  JO L 315, 3.12.2007, p. 1.

8

(9)  

  JO L 164, 30.4.2004, p. 1.

9

JO L 164, 30.4.2004, p. 1.

(10)  
  JO L 184, 17.7.1999, p. 23

10

JO L 184, 17.7.1999, p. 23

(11)  

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

11

JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(12)  JO C 321, 31.12.2003, p. 1.

12

(13)  JO C 175 E, 10.7.2008, p. 551

13

(14)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 125.

14

(15)  
  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

15

Data intrării în vigoare a prezentei directive

(16)  

  JO L 204, 5.8.2010, p. 1.

16

JO L 204, 5.8.2010, p. 1.

(17)  
  JO L 278, 23.12.1970, p. 1.

17

JO L 278, 23.12.1970, p. 1.

(18)  Doi ani după intrarea în vigoare a prezentei directive.

18

(19)  Data
  intrării în vigoare a prezentei directive.

19

intrării în vigoare a prezentei directive.

(20)  
  18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

20

18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive

(21)  
  18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

21

18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive

(22)  

  JO L 84, 26.3.2008, p. 132.

22

JO L 84, 26.3.2008, p. 132.

(23)  

  JO L 164, 30.4.2004, p. 44.

23

JO L 164, 30.4.2004, p. 44.

(24)  JO L 315, 3.12.2007, p. 14.

24

(25)  

  JO L 191, 18.7.2008, p. 1.

25

JO L 191, 18.7.2008, p. 1.

(26)  
  Doi ani de la publicarea prezentei directive.

26

Doi ani de la publicarea prezentei directive.

(27)  JO L 134, 30.4.2004, p. 1.

27

(28)  
  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

28

Data intrării în vigoare a prezentei directive

(29)  
  12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

29

12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXA I

Lista elementelor infrastructurii feroviare

Infrastructura căilor ferate este alcătuită din următoarele elemente, cu condiția ca acestea să facă parte din căile de rulare permanente, inclusiv căile de serviciu, dar cu excepția căilor situate în interiorul atelierelor de reparare a șinelor, în depouri sau în depozitele de locomotive și liniile secundare private:

| — | Terenuri; |
| --- | --- |

—

Terenuri;

| — | Linii de cale ferată și terasamente, în special rambleuri, excavații, drenuri și rigole, șanțuri de zidărie, apeducte, ziduri de acoperire, plantații pentru protecția pantelor etc.; peroane pentru mărfuri și călători; acostamente și piste; ziduri de împrejmuire, garduri vii, parapete și garduri; benzi de protecție împotriva incendiilor; dispozitive de încălzire a macazurilor; puncte de încrucișare etc.; ecrane de protecție împotriva zăpezii; |
| --- | --- |

—

Linii de cale ferată și terasamente, în special rambleuri, excavații, drenuri și rigole, șanțuri de zidărie, apeducte, ziduri de acoperire, plantații pentru protecția pantelor etc.; peroane pentru mărfuri și călători; acostamente și piste; ziduri de împrejmuire, garduri vii, parapete și garduri; benzi de protecție împotriva incendiilor; dispozitive de încălzire a macazurilor; puncte de încrucișare etc.; ecrane de protecție împotriva zăpezii;

| — | Construcții: poduri, apeducte și alte pasaje superioare, tuneluri, excavații acoperite și alte pasaje inferioare; pereți de susținere și structuri de protecție împotriva avalanșelor, a căderilor de pietre etc.; |
| --- | --- |

—

Construcții: poduri, apeducte și alte pasaje superioare, tuneluri, excavații acoperite și alte pasaje inferioare; pereți de susținere și structuri de protecție împotriva avalanșelor, a căderilor de pietre etc.;

| — | Treceri de nivel, inclusiv instalații destinate asigurării siguranței traficului rutier; |
| --- | --- |

—

Treceri de nivel, inclusiv instalații destinate asigurării siguranței traficului rutier;

| — | Suprastructură, în special: șine, șine cu șanț și contrașine; traverse și longrine, materiale mici de asamblare pentru calea principală, balast, inclusiv pietriș și nisip; macazuri, puncte de încrucișare etc.; plăci turnante și transbordoare (mai puțin cele rezervate exclusiv pentru locomotive); |
| --- | --- |

—

Suprastructură, în special: șine, șine cu șanț și contrașine; traverse și longrine, materiale mici de asamblare pentru calea principală, balast, inclusiv pietriș și nisip; macazuri, puncte de încrucișare etc.; plăci turnante și transbordoare (mai puțin cele rezervate exclusiv pentru locomotive);

| — | Căi de acces pentru călători și mărfuri, inclusiv acces
  pentru pietoni și
  pe șosea; [AM 113] |
| --- | --- |

—

Căi de acces pentru călători și mărfuri, inclusiv acces
  pentru pietoni și
  pe șosea; [AM 113]

| — | Instalații de siguranță, de semnalizare și de telecomunicații de pe calea deschisă, din stații și triaje, inclusiv instalații de producere, transformare și distribuție a curentului electric pentru semnalizare și telecomunicații; clădiri afectate pentru aceste instalații sau dispozitive; frâne de cale; |
| --- | --- |

—

Instalații de siguranță, de semnalizare și de telecomunicații de pe calea deschisă, din stații și triaje, inclusiv instalații de producere, transformare și distribuție a curentului electric pentru semnalizare și telecomunicații; clădiri afectate pentru aceste instalații sau dispozitive; frâne de cale;

| — | Instalații de iluminat pentru trafic și siguranța acestuia; |
| --- | --- |

—

Instalații de iluminat pentru trafic și siguranța acestuia;

| — | Instalații de transformare și transport ale energiei electrice pentru tracțiunea trenurilor; substații, cabluri de alimentare dintre substații și firele de contact, linii de contact cu suspensie catenară și suporturi; a treia șină cu suporturi; |
| --- | --- |

—

Instalații de transformare și transport ale energiei electrice pentru tracțiunea trenurilor; substații, cabluri de alimentare dintre substații și firele de contact, linii de contact cu suspensie catenară și suporturi; a treia șină cu suporturi;

| — | Clădiri utilizate de departamentul pentru infrastructură. |
| --- | --- |

—

Clădiri utilizate de departamentul pentru infrastructură.

Miercuri, 16 noiembrie 2011
  ANEXA II

Funcțiile esențiale ale administratorului infrastructurii

(menționate la articolul 7)

Lista funcțiilor esențiale prevăzute la articolul 7:

| | luarea deciziilor pentru repartizarea traselor, inclusiv definirea și evaluarea disponibilității traselor, precum și repartizarea efectivă a traselor individuale; |
| --- | --- |

luarea deciziilor pentru repartizarea traselor, inclusiv definirea și evaluarea disponibilității traselor, precum și repartizarea efectivă a traselor individuale;

| | luarea deciziilor pentru tarifarea infrastructurii, inclusiv stabilirea și colectarea tarifelor;
  [AM 114] |
| --- | --- |

luarea deciziilor pentru tarifarea infrastructurii, inclusiv stabilirea și colectarea tarifelor;
  [AM 114]

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXA III

Serviciile care trebuie prestate către întreprinderile feroviare

(menționate la articolul 13)

| 1. | Pachetul minim de acces cuprinde:






  (a) | soluționarea cererilor pentru acordarea de capacități de infrastructură feroviară; |
| --- | --- | --- |

1.

Pachetul minim de acces cuprinde:

(a)

soluționarea cererilor pentru acordarea de capacități de infrastructură feroviară;

| (b) | dreptul de utilizare a capacităților acordate; |
| --- | --- |

(b)

dreptul de utilizare a capacităților acordate;

| (c) | utilizarea macazelor și a diagonalelor căilor de rulare; |
| --- | --- |

(c)

utilizarea macazelor și a diagonalelor căilor de rulare;

| (d) | controlul feroviar, inclusiv semnalizarea, regularizarea, dispecerizarea și comunicarea și furnizarea de informații privitoare la circulația trenurilor; |
| --- | --- |

(d)

controlul feroviar, inclusiv semnalizarea, regularizarea, dispecerizarea și comunicarea și furnizarea de informații privitoare la circulația trenurilor;

| (e) | utilizarea echipamentelor de alimentare electrică pentru curentul de tracțiune, în situația în care sunt disponibile; |
| --- | --- |

(e)

utilizarea echipamentelor de alimentare electrică pentru curentul de tracțiune, în situația în care sunt disponibile;

| (f) | infrastructura de realimentare cu combustibil, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(f)

infrastructura de realimentare cu combustibil, dacă este cazul;

| (g) | toate celelalte informații necesare introducerii sau exploatării serviciilor pentru care au fost acordate capacitățile. |
| --- | --- |

(g)

toate celelalte informații necesare introducerii sau exploatării serviciilor pentru care au fost acordate capacitățile.

| 2. | Accesul se acordă de asemenea
  următoarelor infrastructuri
  de servicii și furnizării de servicii

  dacă acestea există, și serviciilor furnizate de infrastructurile respective

  în următoarele infrastructuri:






  (a) | gările pentru călători, clădirile acestora și celelalte
  infrastructuri

  instalații, inclusiv
  serviciile de informații pentru călători și un amplasament comun corespunzător pentru serviciile de eliberare de bilete

  de ticketing și de informare; |
| --- | --- | --- |

2.

Accesul se acordă de asemenea
  următoarelor infrastructuri
  de servicii și furnizării de servicii

  dacă acestea există, și serviciilor furnizate de infrastructurile respective

  în următoarele infrastructuri:

(a)

gările pentru călători, clădirile acestora și celelalte
  infrastructuri

  instalații, inclusiv
  serviciile de informații pentru călători și un amplasament comun corespunzător pentru serviciile de eliberare de bilete

  de ticketing și de informare;

| (b) | terminalele de marfă; |
| --- | --- |

(b)

terminalele de marfă;

| (c) | stațiile de triaj; |
| --- | --- |

(c)

stațiile de triaj;

| (d) | stațiile de formare a trenurilor; |
| --- | --- |

(d)

stațiile de formare a trenurilor;

| (e) | grupa de primiri; |
| --- | --- |

(e)

grupa de primiri;

| (f) | întreținerea și celelalte infrastructuri tehnice; |
| --- | --- |

(f)

întreținerea și celelalte infrastructuri tehnice;

| (g) | infrastructurile portuare legate de activități feroviare; |
| --- | --- |

(g)

infrastructurile portuare legate de activități feroviare;

| (h) | infrastructurile de intervenție, inclusiv de remorcare; |
| --- | --- |

(h)

infrastructurile de intervenție, inclusiv de remorcare;

| (ha) | stațiile de alimentare cu combustibil și furnizarea de combustibil pentru aceste stații, tarifele aferente trebuind să figureze pe facturi separat de tarifele pentru utilizarea infrastructurilor de alimentare cu combustibil; |
| --- | --- |

(ha)

stațiile de alimentare cu combustibil și furnizarea de combustibil pentru aceste stații, tarifele aferente trebuind să figureze pe facturi separat de tarifele pentru utilizarea infrastructurilor de alimentare cu combustibil;

| 3. | Serviciile suplimentare pot cuprinde:






  (a) | curentul pentru tracțiune, furnizorul căruia poate fi ales în mod liber de către întreprinderea feroviară; atunci când furnizorul curentului pentru tracțiune este identic cu operatorul tarifelor pentru infrastructură pentru curentul pentru tracțiune aferente trebuie să figureze pe facturi separat de tarifele pentru utilizarea echipamentelor de alimentare electrică; |
| --- | --- | --- |

3.

Serviciile suplimentare pot cuprinde:

(a)

curentul pentru tracțiune, furnizorul căruia poate fi ales în mod liber de către întreprinderea feroviară; atunci când furnizorul curentului pentru tracțiune este identic cu operatorul tarifelor pentru infrastructură pentru curentul pentru tracțiune aferente trebuie să figureze pe facturi separat de tarifele pentru utilizarea echipamentelor de alimentare electrică;

| (aa) | condiții și prețuri pentru utilizarea furnizării de energie și pentru liniile de transmitere care sunt echitabile pentru toți operatorii; |
| --- | --- |

(aa)

condiții și prețuri pentru utilizarea furnizării de energie și pentru liniile de transmitere care sunt echitabile pentru toți operatorii;

| (b) | preîncălzirea trenurilor de pasageri; |
| --- | --- |

(b)

preîncălzirea trenurilor de pasageri;

| (c) | furnizarea de combustibil, tarifele aferente trebuind să figureze pe facturi separat de tarifele pentru utilizarea infrastructurilor de alimentare cu combustibil;
  [AM 115 și AM 165] |
| --- | --- |

(c)

furnizarea de combustibil, tarifele aferente trebuind să figureze pe facturi separat de tarifele pentru utilizarea infrastructurilor de alimentare cu combustibil;
  [AM 115 și AM 165]

| (d) | contracte specifice pentru:






  — | controlul transportului mărfurilor periculoase; |
| --- | --- | --- |

(d)

contracte specifice pentru:

—

controlul transportului mărfurilor periculoase;

| — | asistență în operarea trenurilor speciale. |
| --- | --- |

—

asistență în operarea trenurilor speciale.

| 4. | Serviciile auxiliare pot conține:






  (a) | accesul la rețelele de telecomunicații; |
| --- | --- | --- |

4.

Serviciile auxiliare pot conține:

(a)

accesul la rețelele de telecomunicații;

| (b) | furnizarea de informații suplimentare; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de informații suplimentare;

| (c) | inspecția tehnică a materialului rulant. |
| --- | --- |

(c)

inspecția tehnică a materialului rulant.

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXA IV

Informații pentru monitorizarea pieței feroviare

(menționate la articolul 15)

| 1. | Evoluția performanțelor transportului feroviar și compensarea obligațiilor de serviciu public (OSP): | 2007 | %- variație în comparație cu anul precedent | 2008 | %- variație în comparație cu anul precedent |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total marfă (în tkm (1)) | | | | |
| Internațional | | | | |
| Tranzit | | | | |
| Național | | | | |
| Total pasageri (în pkm (2)) | | | | |
| Internațional | | | | |
| Tranzit | | | | |
| Național | | | | |
| Din care în regim OSP | | | | |
| Compensație plătită pentru OSP (în euro): | | | | |

1.

Evoluția performanțelor transportului feroviar și compensarea obligațiilor de serviciu public (OSP):

2007

%- variație în comparație cu anul precedent

2008

%- variație în comparație cu anul precedent

Total marfă (în tkm (1))

Internațional

Tranzit

Național

Total pasageri (în pkm (2))

Internațional

Tranzit

Național

Din care în regim OSP

Compensație plătită pentru OSP (în euro):

| 2. | Cota întreprinderilor feroviare în performanța totală a sectorului de transporturi la sfârșitul anului 2008 (întreprinderi feroviare cu o cotă de piață în tkm/pkm ≥ 1 %):







  Întreprinderi feroviare (MARFĂ) | Cota (% din tkm) | Cota totală de piață a întreprinderilor neistorice |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

2.

Cota întreprinderilor feroviare în performanța totală a sectorului de transporturi la sfârșitul anului 2008 (întreprinderi feroviare cu o cotă de piață în tkm/pkm ≥ 1 %):

Întreprinderi feroviare (MARFĂ)

Cota (% din tkm)

Cota totală de piață a întreprinderilor neistorice

| Întreprinderi feroviare (CĂLĂTORI) | Cota (% din pkm) | Cota totală de piață a întreprinderilor neistorice |
| --- | --- | --- |
| | | |

Întreprinderi feroviare (CĂLĂTORI)

Cota (% din pkm)

Cota totală de piață a întreprinderilor neistorice

| 3. | Organisme de reglementare: | Ultimul an | Anul anterior |
| --- | --- | --- | --- |
| Numărul angajaților care se ocupă de chestiuni reglementare aferente accesului pe piața feroviară: | | |
| Numărul plângerilor tratate: | | |
| Numărul anchetelor din oficiu realizate: | | |
| Numărul deciziilor luate | | |
| — | în legătură cu plângerile: |

3.

Organisme de reglementare:

Ultimul an

Anul anterior

Numărul angajaților care se ocupă de chestiuni reglementare aferente accesului pe piața feroviară:

Numărul plângerilor tratate:

Numărul anchetelor din oficiu realizate:

Numărul deciziilor luate

—

în legătură cu plângerile:

| — | în legătură cu anchetele din oficiu: |
| --- | --- |

—

în legătură cu anchetele din oficiu:

| 4. | Legislația națională și actele de reglementare în materie de transport feroviar emise anul trecut. |
| --- | --- |

4.

Legislația națională și actele de reglementare în materie de transport feroviar emise anul trecut.

| 5. | Evoluții relevante în ceea ce privește restructurarea întreprinderilor feroviare istorice și adoptarea/implementarea strategiilor naționale în domeniul transportului în ultimul an. |
| --- | --- |

5.

Evoluții relevante în ceea ce privește restructurarea întreprinderilor feroviare istorice și adoptarea/implementarea strategiilor naționale în domeniul transportului în ultimul an.

| 6. | Măsuri/inițiative importante în materie de formare în domeniul transportului feroviar luate în țara dumneavoastră în ultimul an. |
| --- | --- |

6.

Măsuri/inițiative importante în materie de formare în domeniul transportului feroviar luate în țara dumneavoastră în ultimul an.

| 7. | Numărul de angajați ai întreprinderilor feroviare și administratorilor de infrastructură la sfârșitul anului trecut.






  Total personal întreprinderi feroviare | |
| --- | --- | --- |
| — | dintre care mecanici de locomotivă |

7.

Numărul de angajați ai întreprinderilor feroviare și administratorilor de infrastructură la sfârșitul anului trecut.

Total personal întreprinderi feroviare

—

dintre care mecanici de locomotivă

| — | dintre care alt personal mobil transfrontalier |
| --- | --- |

—

dintre care alt personal mobil transfrontalier

Total personal administratori infrastructură

Alt personal, inclusiv în companii prestatoare de servicii conexe transportului feroviar (precum atelierele de întreținere, operatorii de terminal, activitatea de formare, „leasing” de mecanic de locomotivă, furnizarea de energie)

| 8. | Statutul contractelor multianuale de administrare a infrastructurii (MAC) în vigoare anul trecut:










  Administrator de infrastructură | Lungimea rețelei vizate de contract | Durata contractului cu începere de la [data] | S-a convenit definirea indicatorilor de performanță (Da/Nu)?
  Dacă da, vă rugăm, precizați. | Total compensații plătite
  (în euro/an) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

8.

Statutul contractelor multianuale de administrare a infrastructurii (MAC) în vigoare anul trecut:

Administrator de infrastructură

Lungimea rețelei vizate de contract

Durata contractului cu începere de la [data]

S-a convenit definirea indicatorilor de performanță (Da/Nu)?

Dacă da, vă rugăm, precizați.

Total compensații plătite

(în euro/an)

| 9. | Cheltuieli cu infrastructura (rețea convențională și rețea de mare viteză) | Întreținere | Reînnoiri | Îmbunătățiri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Linii convenționale anul trecut:
  (EUR) | | | |
| (în km la care s-a lucrat) | | | |
| Previziune pentru anul curent
  (EUR) | | | |
| (în km la care s-a lucrat) | | | |
| Linii de mare viteză anul trecut
  (EUR) | | | |
| (în km la care s-a lucrat) | | | |
| Previziune pentru anul curent
  (EUR) | | | |
| (în km la care s-a lucrat) | | | |

9.

Cheltuieli cu infrastructura (rețea convențională și rețea de mare viteză)

Întreținere

Reînnoiri

Îmbunătățiri

Linii convenționale anul trecut:

(EUR)

(în km la care s-a lucrat)

Previziune pentru anul curent

(EUR)

(în km la care s-a lucrat)

Linii de mare viteză anul trecut

(EUR)

(în km la care s-a lucrat)

Previziune pentru anul curent

(EUR)

(în km la care s-a lucrat)

| 10. | Restanțe estimate la întreținerea infrastructurii la sfârșitul anului trecut






  Linii convenționale anul trecut:
  (EUR) | |
| --- | --- | --- |
| (în km la care urmează să se lucreze) | |
| Linii de mare viteză anul trecut
  (EUR) | |
| (în km la care urmează să se lucreze) | |

10.

Restanțe estimate la întreținerea infrastructurii la sfârșitul anului trecut

Linii convenționale anul trecut:

(EUR)

(în km la care urmează să se lucreze)

Linii de mare viteză anul trecut

(EUR)

(în km la care urmează să se lucreze)

| 11. | Investiții în rețeaua de căi ferate de mare viteză:







  Linii | Km de linii dați în folosință anul trecut | Km de dat în folosință într-un orizont de planificare definit convențional (în 10/20 de ani) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |

11.

Investiții în rețeaua de căi ferate de mare viteză:

Linii

Km de linii dați în folosință anul trecut

Km de dat în folosință într-un orizont de planificare definit convențional (în 10/20 de ani)

| 12. | Lungimea rețelei de căi ferate la sfârșitul anului trecut:






  Linii convenționale (în km) | |
| --- | --- | --- |
| Linii de mare viteză (în km) | |

12.

Lungimea rețelei de căi ferate la sfârșitul anului trecut:

Linii convenționale (în km)

Linii de mare viteză (în km)

| 13. | Tarife de acces pe calea ferată anul trecut.






  Categoria trenului | Tarif mediu în EUR/tren km cu excepția costurilor pentru utilizarea energiei electrice |
| --- | --- | --- |
| Tren marfă 1 000 tone brute | |
| Tren călători intercity 500 tone brute | |
| Tren călători suburban 140 tone brute | |

13.

Tarife de acces pe calea ferată anul trecut.

Categoria trenului

Tarif mediu în EUR/tren km cu excepția costurilor pentru utilizarea energiei electrice

Tren marfă 1 000 tone brute

Tren călători intercity 500 tone brute

Tren călători suburban 140 tone brute

| 14. | Existența unui sistem de îmbunătățire a performanțelor instituit în conformitate cu articolul 35 din prezenta directivă (dacă se aplică, enumerați principalele caracteristici). |
| --- | --- |

14.

Existența unui sistem de îmbunătățire a performanțelor instituit în conformitate cu articolul 35 din prezenta directivă (dacă se aplică, enumerați principalele caracteristici).

| 15. | Numărul de licențe active emise de autoritatea națională competentă | Licențe active la 31 decembrie anul trecut | Licențe retrase | Licențe noi emise | Licențe active la 31 decembrie cu un an în urmă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total | | | | |
| Din care: | | | | |
| — | pentru transportul de mărfuri |

15.

Numărul de licențe active emise de autoritatea națională competentă

Licențe active la 31 decembrie anul trecut

Licențe retrase

Licențe noi emise

Licențe active la 31 decembrie cu un an în urmă

Total

Din care:

—

pentru transportul de mărfuri

| — | pentru transportul de călători |
| --- | --- |

—

pentru transportul de călători

| 16. | Statutul implementării ERTMS. |
| --- | --- |

16.

Statutul implementării ERTMS.

| 16a. | Incidentele, accidentele și accidentele grave, în conformitate cu Directiva 2004/49/CE, care au avut loc în anul precedent. [AM 116] |
| --- | --- |

16a.

| 17. | Alte progrese relevante în domeniu |
| --- | --- |

17.

Alte progrese relevante în domeniu

---

(1)  Tona-kilomentru.

(2)  Pasager-kilomentru.

Miercuri, 16 noiembrie 2011
  ANEXA V

Capacitatea financiară

(menționată la articolul 20)

| 5. 1. | Capacitatea financiară este verificată pe baza conturilor anuale ale întreprinderii feroviare sau, în cazul întreprinderilor care solicită o licență și care nu sunt în măsură să prezinte conturile anuale, pe baza bilanțului. Trebuie furnizate informații detaliate, în special cu privire la următoarele aspecte:







  (e) (a) | resursele financiare disponibile, inclusiv soldul bancar, provizioane pentru descoperit de cont și împrumuturi; |
| --- | --- | --- |

5. 1.

(e) (a)

resursele financiare disponibile, inclusiv soldul bancar, provizioane pentru descoperit de cont și împrumuturi;

| (f) (b) | fondurile și activele disponibile cu titlul de garanție; |
| --- | --- |

(f) (b)

fondurile și activele disponibile cu titlul de garanție;

| (g) (c) | capital circulant; |
| --- | --- |

(g) (c)

capital circulant;

| (h) (d) | costurile relevante, inclusiv costurile de achiziție a vehiculelor, a terenurilor, a clădirilor, a instalațiilor și a materialului rulant; |
| --- | --- |

(h) (d)

costurile relevante, inclusiv costurile de achiziție a vehiculelor, a terenurilor, a clădirilor, a instalațiilor și a materialului rulant;

| (i) (e) | sarcinile instituite asupra activelor unei întreprinderi. |
| --- | --- |

(i) (e)

sarcinile instituite asupra activelor unei întreprinderi.

| 6. 2. | În special, se consideră că solicitantul nu are capacitatea financiară dacă există arierate substanțiale în materie de impozite sau contribuții la asigurările sociale, rezultate din activitatea întreprinderii. |
| --- | --- |

6. 2.

| 7. 3. | Autoritatea poate cere cu precădere prezentarea unui raport de audit și a documentelor corespunzătoare emise de o bancă, de o casă de economii, de un contabil sau de un auditor. Aceste documente trebuie să conțină informațiile privind elementele prevăzute la punctul 1.
  [AM 117] |
| --- | --- |

7. 3.

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXA VI

Conținutul documentului de referință al rețelei

(menționat la articolul 27)

Capitolele documentului
  de referință al rețelei
  menționate
  la articolul 27 trebuie să conțină următoarele informații: [AM 118]

| 1. | Un capitol care stabilește natura infrastructurii disponibile pentru întreprinderile feroviare și condițiile de acces la aceasta. Informațiile din prezenta secțiune trebuie să concorde cu sau să facă trimitere la registrele de infrastructură feroviară care urmează a fi publicate în conformitate cu articolul 35 din Directiva 2008/57/CE.
  [AM 119] |
| --- | --- |

1.

Un capitol care stabilește natura infrastructurii disponibile pentru întreprinderile feroviare și condițiile de acces la aceasta. Informațiile din prezenta secțiune trebuie să concorde cu sau să facă trimitere la registrele de infrastructură feroviară care urmează a fi publicate în conformitate cu articolul 35 din Directiva 2008/57/CE.
  [AM 119]

| 2. | Capitolul
  cu privire la principiile de tarifare și la tarife conține detalii adecvate asupra sistemului de tarifare și informații suficiente asupra tarifelor, precum și alte informații relevante referitoare la acces, care se aplică serviciilor enumerate în anexa III, asigurate de un singur furnizor. Detaliază metodologia, regulile și, unde este cazul, baremurile utilizate pentru aplicarea articolului 31 alineatele (4) și (5)
  până la articolul 36

  31-36, atât pentru taxe, cât și pentru costuri. Conține informații asupra modificărilor tarifelor deja stabilite sau prevăzute în următorii cinci ani. [AM 120] |
| --- | --- |

2.

Capitolul
  cu privire la principiile de tarifare și la tarife conține detalii adecvate asupra sistemului de tarifare și informații suficiente asupra tarifelor, precum și alte informații relevante referitoare la acces, care se aplică serviciilor enumerate în anexa III, asigurate de un singur furnizor. Detaliază metodologia, regulile și, unde este cazul, baremurile utilizate pentru aplicarea articolului 31 alineatele (4) și (5)
  până la articolul 36

  31-36, atât pentru taxe, cât și pentru costuri. Conține informații asupra modificărilor tarifelor deja stabilite sau prevăzute în următorii cinci ani. [AM 120]

| 3. | Capitolul
  asupra principiilor și criteriilor pentru alocarea capacităților stabilește caracteristicile generale ale capacităților de infrastructură disponibile pentru întreprinderile feroviare și orice restricții în legătură cu utilizarea ei, inclusiv condițiile probabile pentru întreținerea capacităților. De asemenea, specifică procedurile și termenele limită în legătură cu procesul de alocare a capacităților. Conține criteriile speciale utilizate în timpul procesului, în special: [AM 121]







  (a) | procedurile conform cărora solicitanții pot cere capacități de la administratorul infrastructurii; |
| --- | --- | --- |

3.

Capitolul
  asupra principiilor și criteriilor pentru alocarea capacităților stabilește caracteristicile generale ale capacităților de infrastructură disponibile pentru întreprinderile feroviare și orice restricții în legătură cu utilizarea ei, inclusiv condițiile probabile pentru întreținerea capacităților. De asemenea, specifică procedurile și termenele limită în legătură cu procesul de alocare a capacităților. Conține criteriile speciale utilizate în timpul procesului, în special: [AM 121]

(a)

procedurile conform cărora solicitanții pot cere capacități de la administratorul infrastructurii;

| (b) | condițiile pe care trebuie să le îndeplinească solicitanții; |
| --- | --- |

(b)

condițiile pe care trebuie să le îndeplinească solicitanții;

| (c) | planificarea proceselor de depunere a cererilor și de alocare, precum și procedurile care sunt urmate pentru solicitarea de informații referitoare la planificare, în conformitate cu articolul 45 alineatul (4); |
| --- | --- |

(c)

planificarea proceselor de depunere a cererilor și de alocare, precum și procedurile care sunt urmate pentru solicitarea de informații referitoare la planificare, în conformitate cu articolul 45 alineatul (4);

| (c) | principiile care reglementează procedura de coordonare și sistemul de soluționare a litigiilor disponibil ca parte a acestei proceduri; |
| --- | --- |

(c)

principiile care reglementează procedura de coordonare și sistemul de soluționare a litigiilor disponibil ca parte a acestei proceduri;

| (e) | procedurile care trebuie urmate și criteriile utilizate în situația în care infrastructura este saturată; |
| --- | --- |

(e)

procedurile care trebuie urmate și criteriile utilizate în situația în care infrastructura este saturată;

| (f) | detalii asupra restricțiilor impuse utilizării infrastructurii; |
| --- | --- |

(f)

detalii asupra restricțiilor impuse utilizării infrastructurii;

| (g) | condiții prin care se ține seama de nivelurile anterioare de utilizare a capacităților în determinarea priorităților pentru procesul de alocare. |
| --- | --- |

(g)

condiții prin care se ține seama de nivelurile anterioare de utilizare a capacităților în determinarea priorităților pentru procesul de alocare.

Descrie amănunțit măsurile luate pentru a se asigura tratamentul adecvat al serviciilor de transport de marfă, serviciilor internaționale, precum și solicitărilor care se supun procedurilor ad hoc. Conține un formular tipizat pentru cererile de alocare a capacităților. Administratorul infrastructurii trebuie să publice de asemenea informații detaliate referitoare la procedurile de alocare a traselor internaționale.

| 4. | Un capitol referitor la informațiile despre licența menționată la articolul 25 și la certificatele de siguranță feroviară emise în conformitate cu Directiva 2004/49/CE
   (1)
  . |
| --- | --- |

4.

Un capitol referitor la informațiile despre licența menționată la articolul 25 și la certificatele de siguranță feroviară emise în conformitate cu Directiva 2004/49/CE
   (1)
  .

| 5. | Un capitol referitor la informațiile despre procedurile de soluționare a litigiilor și de apel în chestiuni ce privesc accesul la infrastructura și serviciile feroviare, precum și sistemul de îmbunătățire a performanțelor menționat la articolul 35.
  [AM 122] |
| --- | --- |

5.

Un capitol referitor la informațiile despre procedurile de soluționare a litigiilor și de apel în chestiuni ce privesc accesul la infrastructura și serviciile feroviare, precum și sistemul de îmbunătățire a performanțelor menționat la articolul 35.
  [AM 122]

| 6. | Un capitol referitor la informațiile despre accesul la infrastructurile de servicii menționate în anexa III și despre tarifarea acestora,. Operatorii infrastructurilor de servicii care nu se află sub controlul administratorului infrastructurii furnizează informații despre tarifele pentru accesul la infrastructură și pentru prestarea de servicii, precum și despre condițiile tehnice de acces pentru includerea în documentul de referință al rețelei.
  [AM 123] |
| --- | --- |

6.

Un capitol referitor la informațiile despre accesul la infrastructurile de servicii menționate în anexa III și despre tarifarea acestora,. Operatorii infrastructurilor de servicii care nu se află sub controlul administratorului infrastructurii furnizează informații despre tarifele pentru accesul la infrastructură și pentru prestarea de servicii, precum și despre condițiile tehnice de acces pentru includerea în documentul de referință al rețelei.
  [AM 123]

| 7. | Un model de acord pentru încheierea acordurilor-cadru între administratorul infrastructurii și un solicitant, în conformitate cu articolul 42.
  [AM 124] |
| --- | --- |

7.

Un model de acord pentru încheierea acordurilor-cadru între administratorul infrastructurii și un solicitant, în conformitate cu articolul 42.
  [AM 124]

---

(1)  
  JO L 164, 30.4.2004, p. 44.

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXA VII

Principiile și parametrii de bază ai acordurilor contractuale între autoritățile competente și administratorii de infrastructură

(menționați la articolul 30)

Acordul contractual precizează dispozițiile articolului 30, inclusiv:

| 1. | domeniul de aplicare al acordului în ceea ce privește infrastructura și infrastructurile de servicii, structurat conform anexei III. Acesta vizează toate aspectele dezvoltării infrastructurii, inclusiv

  legate de
  întreținerea și reînnoirea infrastructurii aflate deja în exploatare. Construcția de noi infrastructuri poate fi inclusă ca element separat; |
| --- | --- |

1.

domeniul de aplicare al acordului în ceea ce privește infrastructura și infrastructurile de servicii, structurat conform anexei III. Acesta vizează toate aspectele dezvoltării infrastructurii, inclusiv

  legate de
  întreținerea și reînnoirea infrastructurii aflate deja în exploatare. Construcția de noi infrastructuri poate fi inclusă ca element separat;

| 2. | structura plăților convenite,
  inclusiv previziuni indicative ale nivelului preconizat al acestora,
  repartizate serviciilor de infrastructură enumerate în anexa III, întreținerii,
  inclusiv reînnoirii
  și
  modernizării,

  construcției de noi infrastructuri și tratării restanțelor în activitatea de întreținere;
  plățile pentru infrastructurile noi pot fi incluse ca element separat; |
| --- | --- |

2.

structura plăților convenite,
  inclusiv previziuni indicative ale nivelului preconizat al acestora,
  repartizate serviciilor de infrastructură enumerate în anexa III, întreținerii,
  inclusiv reînnoirii
  și
  modernizării,

  construcției de noi infrastructuri și tratării restanțelor în activitatea de întreținere;
  plățile pentru infrastructurile noi pot fi incluse ca element separat;

| 3. | obiective de performanță focalizate pe utilizator, sub forma unor indicatori și a unor criterii de calitate care acoperă:






  (a) | performanța feroviară și satisfacția clientului
  , în special efectul calității infrastructurii asupra fiabilității trenurilor
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

obiective de performanță focalizate pe utilizator, sub forma unor indicatori și a unor criterii de calitate care acoperă:

(a)

performanța feroviară și satisfacția clientului
  , în special efectul calității infrastructurii asupra fiabilității trenurilor
  ;

| (b) | capacitatea rețelei
  și disponibilitatea infrastructurii
  ; |
| --- | --- |

(b)

capacitatea rețelei
  și disponibilitatea infrastructurii
  ;

| (c) | gestionarea activelor; |
| --- | --- |

(c)

gestionarea activelor;

| (d) | volumele de activitate; |
| --- | --- |

(d)

volumele de activitate;

| (e) | nivelurile de siguranță; și |
| --- | --- |

(e)

nivelurile de siguranță; și

| (f) | protecția mediului; |
| --- | --- |

(f)

protecția mediului;

| 4. | volumul posibilelor restanțe în activitatea de întreținere, cheltuielile destinate acestei activități și activele care urmează a fi eliminate din uz și care, prin urmare, determină fluxuri financiare diferite; |
| --- | --- |

4.

volumul posibilelor restanțe în activitatea de întreținere, cheltuielile destinate acestei activități și activele care urmează a fi eliminate din uz și care, prin urmare, determină fluxuri financiare diferite;

| 5. | stimulentele în conformitate cu articolul 30 alineatul (1); |
| --- | --- |

5.

stimulentele în conformitate cu articolul 30 alineatul (1);

| 6. | obligațiile minime de raportare ale administratorului infrastructurii în ceea ce privește conținutul și frecvența rapoartelor, inclusiv informațiile care trebuie publicate anual; |
| --- | --- |

6.

obligațiile minime de raportare ale administratorului infrastructurii în ceea ce privește conținutul și frecvența rapoartelor, inclusiv informațiile care trebuie publicate anual;

| 7. | un mecanism care să asigure că o parte importantă a reducerilor costurilor se reflectă la nivelul utilizatorilor printr-un nivel redus al tarifelor
  , în conformitate cu cerințele de la articolul 30 alineatul (1), fără a compromite echilibrul conturilor administratorului de infrastructură, impus de articolul 8 alineatul (4)
  ; |
| --- | --- |

7.

un mecanism care să asigure că o parte importantă a reducerilor costurilor se reflectă la nivelul utilizatorilor printr-un nivel redus al tarifelor
  , în conformitate cu cerințele de la articolul 30 alineatul (1), fără a compromite echilibrul conturilor administratorului de infrastructură, impus de articolul 8 alineatul (4)
  ;

| 8. | durata convenită a acordului, care va fi sincronizată și va corespunde duratei planului de afaceri, concesionării sau licenței administratorului infrastructurii, și cadrul și regulile de tarifare stabilite de stat; |
| --- | --- |

8.

durata convenită a acordului, care va fi sincronizată și va corespunde duratei planului de afaceri, concesionării sau licenței administratorului infrastructurii, și cadrul și regulile de tarifare stabilite de stat;

| 9. | reguli de abordare a întreruperilor majore de trafic și a situațiilor de urgență, inclusiv nivelul minim al serviciilor asigurate în caz de grevă, (dacă se aplică,) și de reziliere anticipată a acordului contractual, precum și informarea
  în timp util a
  utilizatorilor; [AM 125] |
| --- | --- |

9.

reguli de abordare a întreruperilor majore de trafic și a situațiilor de urgență, inclusiv nivelul minim al serviciilor asigurate în caz de grevă, (dacă se aplică,) și de reziliere anticipată a acordului contractual, precum și informarea
  în timp util a
  utilizatorilor; [AM 125]

| 10. | măsuri de remediere, care se iau în situația în care una din părți își încalcă obligațiile contractuale. Acestea includ condițiile și procedurile de renegociere și reziliere anticipată, inclusiv rolul organismului de reglementare. |
| --- | --- |

10.

măsuri de remediere, care se iau în situația în care una din părți își încalcă obligațiile contractuale. Acestea includ condițiile și procedurile de renegociere și reziliere anticipată, inclusiv rolul organismului de reglementare.

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXA VIII

Cerințe aplicabile costurilor și tarifelor aferente infrastructurii feroviare

(menționate la articolul 31 alineatele (3) și (5), la articolul 32 alineatele (1) și (3) și la articolul 35)

| 1. | Costurile directe ale serviciilor de transport feroviar menționate la articolul 31 alineatul (3), aferente uzurii fizice a infrastructurii, exclud următoarele elemente:






  (a) | cheltuielile de regie ale întregii rețele, inclusiv salariile și pensiile; |
| --- | --- | --- |

1.

Costurile directe ale serviciilor de transport feroviar menționate la articolul 31 alineatul (3), aferente uzurii fizice a infrastructurii, exclud următoarele elemente:

(a)

cheltuielile de regie ale întregii rețele, inclusiv salariile și pensiile;

| (b) | dobânzile plătibile pentru capital; |
| --- | --- |

(b)

dobânzile plătibile pentru capital;

| (c) | mai mult de o zecime din costurile aferente programării, alocării de trase, gestionării traficului, activității de dispecerat și semnalizare a unei curse; |
| --- | --- |

(c)

mai mult de o zecime din costurile aferente programării, alocării de trase, gestionării traficului, activității de dispecerat și semnalizare a unei curse;

| (d) | uzura echipamentelor informatice, de comunicații sau telecomunicații; |
| --- | --- |

(d)

uzura echipamentelor informatice, de comunicații sau telecomunicații;

| (e) | costurile legate de gestionarea imobiliară, în special de achiziționare, vânzare, dezmembrare, decontaminare, recultivare sau închiriere a terenurilor sau a altor mijloace fixe; |
| --- | --- |

(e)

costurile legate de gestionarea imobiliară, în special de achiziționare, vânzare, dezmembrare, decontaminare, recultivare sau închiriere a terenurilor sau a altor mijloace fixe;

| (f) | servicii sociale, școli, grădinițe, restaurante; [AM 126] |
| --- | --- |

(f)

servicii sociale, școli, grădinițe, restaurante; [AM 126]

| (g) | costuri legate de cazuri de forță majoră, accidente, întreruperi ale serviciilor. |
| --- | --- |

(g)

costuri legate de cazuri de forță majoră, accidente, întreruperi ale serviciilor.

Atunci când costurile directe depășesc, ca medie pe întreaga rețea, 35 % din costurile medii de întreținere, administrare și reînnoire a rețelei, calculate pe tren km, administratorul infrastructurii trebuie să justifice în detaliu această situație în fața organismului de reglementare. Costurile medii calculate în acest scop trebuie să excludă elementele de cost menționate la punctele (e), (f) sau (g).

| 2. | Tarifele de infrastructură diferențiate în funcție de nivelul de zgomot, menționate la articolul 31 alineatul (5) trebuie să întrunească următoarele criterii:






  (a) | Tariful trebuie diferențiat pentru a reflecta compunerea unui tren din vagoane care respectă valorile limită de zgomot stabilite de Decizia 2006/66/CE a Comisiei din 23 decembrie 2005 privind specificația tehnică de interoperabilitate cu privire la subsistemul „material rulant – zgomot” al sistemului feroviar transeuropean convențional (1). |
| --- | --- | --- |

2.

Tarifele de infrastructură diferențiate în funcție de nivelul de zgomot, menționate la articolul 31 alineatul (5) trebuie să întrunească următoarele criterii:

(a)

Tariful trebuie diferențiat pentru a reflecta compunerea unui tren din vagoane care respectă valorile limită de zgomot stabilite de Decizia 2006/66/CE a Comisiei din 23 decembrie 2005 privind specificația tehnică de interoperabilitate cu privire la subsistemul „material rulant – zgomot” al sistemului feroviar transeuropean convențional (1).

| (b) | Se acordă prioritate vagoanelor de marfă. |
| --- | --- |

(b)

Se acordă prioritate vagoanelor de marfă.

| (c) | Diferențierea în funcție de nivelurile de emisii de zgomot ale vagoanelor de marfă trebuie să permită recuperarea investițiilor într-un termen rezonabil pentru echiparea vagoanelor cu tehnologia cea mai viabilă din punct de vedere economic, care să permită frânarea la un nivel scăzut de zgomot. |
| --- | --- |

(c)

Diferențierea în funcție de nivelurile de emisii de zgomot ale vagoanelor de marfă trebuie să permită recuperarea investițiilor într-un termen rezonabil pentru echiparea vagoanelor cu tehnologia cea mai viabilă din punct de vedere economic, care să permită frânarea la un nivel scăzut de zgomot.

| (d) | La diferențierea tarifelor se pot lua în considerare și alte elemente precum:






  (i) | momentul din zi, în special noaptea (pentru emisiile de zgomot); |
| --- | --- | --- |

(d)

La diferențierea tarifelor se pot lua în considerare și alte elemente precum:

(i)

momentul din zi, în special noaptea (pentru emisiile de zgomot);

| (ii) | o compunere a trenului care are impact asupra nivelului de emisii de zgomot; |
| --- | --- |

(ii)

o compunere a trenului care are impact asupra nivelului de emisii de zgomot;

| (iii) | sensibilitatea zonei afectate de emisii locale; |
| --- | --- |

(iii)

sensibilitatea zonei afectate de emisii locale;

| (iv) | alte clase de emisii de zgomot, semnificativ mai mici decât cea menționată la punctul (a). |
| --- | --- |

(iv)

alte clase de emisii de zgomot, semnificativ mai mici decât cea menționată la punctul (a).

| 3. | Administratorul de infrastructură trebuie să definească segmente de piață omogene și majorările corespunzătoare în înțelesul articolului 32 alineatul (1), pe baza unui studiu de piață și după consultarea solicitanților. Cu excepția transporturilor menționate la articolul 32 alineatul (1a),
  administratorul infrastructurii trebuie să demonstreze organismului de reglementare capacitatea unui serviciu feroviar de a plăti majorările în conformitate cu articolul 32 alineatul (1), fiecare dintre serviciile enumerate la fiecare dintre punctele de mai jos aparținând unor segmente de piață diferite

  În cazul în care administratorul infrastructurii percepe majorări, acesta elaborează o listă a segmentelor de piață, cu privire la care organismul de reglementare își dă acordul în prealabil.









  (a) | Servicii călători/marfă |
| --- | --- | --- |

3.

Administratorul de infrastructură trebuie să definească segmente de piață omogene și majorările corespunzătoare în înțelesul articolului 32 alineatul (1), pe baza unui studiu de piață și după consultarea solicitanților. Cu excepția transporturilor menționate la articolul 32 alineatul (1a),
  administratorul infrastructurii trebuie să demonstreze organismului de reglementare capacitatea unui serviciu feroviar de a plăti majorările în conformitate cu articolul 32 alineatul (1), fiecare dintre serviciile enumerate la fiecare dintre punctele de mai jos aparținând unor segmente de piață diferite

  În cazul în care administratorul infrastructurii percepe majorări, acesta elaborează o listă a segmentelor de piață, cu privire la care organismul de reglementare își dă acordul în prealabil.

(a)

Servicii călători/marfă

| (b) | Trenuri care transportă mărfuri periculoase/alte mărfuri |
| --- | --- |

(b)

Trenuri care transportă mărfuri periculoase/alte mărfuri

| (c) | Servicii internaționale/interne |
| --- | --- |

(c)

Servicii internaționale/interne

| (d) | Transport combinat/trenuri directe |
| --- | --- |

(d)

Transport combinat/trenuri directe

| (e) | Servicii transport de călători urban ori regional/interurban |
| --- | --- |

(e)

Servicii transport de călători urban ori regional/interurban

| (f) | Trenuri complete/vagoane separate |
| --- | --- |

(f)

Trenuri complete/vagoane separate

| (g) | Servicii transport feroviar regulate/ocazionale
  [AM 127] |
| --- | --- |

(g)

Servicii transport feroviar regulate/ocazionale
  [AM 127]

| 4. | Sistemul de îmbunătățire a performanțelor menționat la articolul 35 trebuie să se axeze pe următoarele principii de bază:







  (a) | Pentru a atinge un nivel convenit al calității serviciilor și pentru a nu periclita viabilitatea economică a unui serviciu, administratorul infrastructurii convine cu solicitanții, după obținerea aprobării organismului de reglementare, asupra parametrilor sistemului de îmbunătățire a performanțelor, în special asupra valorii întârzierilor, asupra limitelor plăților datorate în temeiul sistemului de îmbunătățire a performanțelor, atât în ceea ce privește cursele individuale, cât și totalitatea curselor unei întreprinderi feroviare într-o perioadă de timp dată.
  [AM 128] |
| --- | --- | --- |

4.

Sistemul de îmbunătățire a performanțelor menționat la articolul 35 trebuie să se axeze pe următoarele principii de bază:

(a)

Pentru a atinge un nivel convenit al calității serviciilor și pentru a nu periclita viabilitatea economică a unui serviciu, administratorul infrastructurii convine cu solicitanții, după obținerea aprobării organismului de reglementare, asupra parametrilor sistemului de îmbunătățire a performanțelor, în special asupra valorii întârzierilor, asupra limitelor plăților datorate în temeiul sistemului de îmbunătățire a performanțelor, atât în ceea ce privește cursele individuale, cât și totalitatea curselor unei întreprinderi feroviare într-o perioadă de timp dată.
  [AM 128]

| (b) | Administratorul infrastructurii comunică întreprinderilor feroviare graficul pe baza căruia se calculează întârzierile, cu cel puțin cinci zile înainte de cursă.
  [AM 129] |
| --- | --- |

(b)

Administratorul infrastructurii comunică întreprinderilor feroviare graficul pe baza căruia se calculează întârzierile, cu cel puțin cinci zile înainte de cursă.
  [AM 129]

| (c) | Toate întârzierile se încadrează într-una din următoarele clase și subclase de întârziere:






  1. | Gestionarea operării/planificării, imputabilă administratorului infrastructurii






  1.1. | Compilarea graficului |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Toate întârzierile se încadrează într-una din următoarele clase și subclase de întârziere:

1.

Gestionarea operării/planificării, imputabilă administratorului infrastructurii

1.1.

Compilarea graficului

| 1.2. | Formarea trenului |
| --- | --- |

1.2.

Formarea trenului

| 1.3. | Greșeli în procedura de operațiuni |
| --- | --- |

1.3.

Greșeli în procedura de operațiuni

| 1.4. | Aplicarea eronată a regulilor de prioritate |
| --- | --- |

1.4.

Aplicarea eronată a regulilor de prioritate

| 1.5. | Personalul |
| --- | --- |

1.5.

Personalul

| 1.6. | Alte cauze |
| --- | --- |

1.6.

Alte cauze

| 2. | Instalații de infrastructură imputabile administratorului infrastructurii






  2.1. | Instalații de semnalizare |
| --- | --- | --- |

2.

Instalații de infrastructură imputabile administratorului infrastructurii

2.1.

Instalații de semnalizare

| 2.2. | Instalații de semnalizare la trecerile la nivel |
| --- | --- |

2.2.

Instalații de semnalizare la trecerile la nivel

| 2.3. | Echipamente de telecomunicații |
| --- | --- |

2.3.

Echipamente de telecomunicații

| 2.4. | Echipamente de alimentare cu energie electrică |
| --- | --- |

2.4.

Echipamente de alimentare cu energie electrică

| 2.5. | Linie |
| --- | --- |

2.5.

Linie

| 2.6. | Structuri |
| --- | --- |

2.6.

Structuri

| 2.7. | Personalul |
| --- | --- |

2.7.

Personalul

| 2.8. | Alte cauze |
| --- | --- |

2.8.

Alte cauze

| 3. | Cauze legate de ingineria civilă, imputabile administratorului infrastructurii






  3.1. | Lucrări planificate de construcții |
| --- | --- | --- |

3.

Cauze legate de ingineria civilă, imputabile administratorului infrastructurii

3.1.

Lucrări planificate de construcții

| 3.2. | Neregularități în executarea lucrărilor de construcție |
| --- | --- |

3.2.

Neregularități în executarea lucrărilor de construcție

| 3.3. | Restricții de viteză din cauza liniilor defecte |
| --- | --- |

3.3.

Restricții de viteză din cauza liniilor defecte

| 3.4. | Alte cauze |
| --- | --- |

3.4.

Alte cauze

| 4. | Cauze imputabile altor administratori de infrastructură






  4.1. | Provocate de administratorul de infrastructură anterior |
| --- | --- | --- |

4.

Cauze imputabile altor administratori de infrastructură

4.1.

Provocate de administratorul de infrastructură anterior

| 4.2. | Provocate de administratorul de infrastructură următor |
| --- | --- |

4.2.

Provocate de administratorul de infrastructură următor

| 5. | Cauze comerciale imputabile întreprinderii feroviare






  5.1. | Depășirea timpului de oprire |
| --- | --- | --- |

5.

Cauze comerciale imputabile întreprinderii feroviare

5.1.

Depășirea timpului de oprire

| 5.2. | Cererea întreprinderii feroviare |
| --- | --- |

5.2.

Cererea întreprinderii feroviare

| 5.3. | Operațiuni de încărcare |
| --- | --- |

5.3.

Operațiuni de încărcare

| 5.4. | Neregularități la încărcare |
| --- | --- |

5.4.

Neregularități la încărcare

| 5.5. | Pregătirea comercială a trenului |
| --- | --- |

5.5.

Pregătirea comercială a trenului

| 5.6. | Personalul |
| --- | --- |

5.6.

Personalul

| 5.7. | Alte cauze |
| --- | --- |

5.7.

Alte cauze

| 6. | Material rulant imputabil întreprinderii feroviare






  6.1. | Planificarea turnusului/ reorganizarea turnusului |
| --- | --- | --- |

6.

Material rulant imputabil întreprinderii feroviare

6.1.

Planificarea turnusului/ reorganizarea turnusului

| 6.2. | Formarea trenului de către întreprinderea feroviară |
| --- | --- |

6.2.

Formarea trenului de către întreprinderea feroviară

| 6.3. | Probleme la vagoane (transport călători) |
| --- | --- |

6.3.

Probleme la vagoane (transport călători)

| 6.4. | Probleme la vagoane (transport marfă) |
| --- | --- |

6.4.

Probleme la vagoane (transport marfă)

| 6.5. | Probleme care afectează vagoanele, locomotivele și automotoarele |
| --- | --- |

6.5.

Probleme care afectează vagoanele, locomotivele și automotoarele

| 6.6. | Personalul |
| --- | --- |

6.6.

Personalul

| 6.7. | Alte cauze |
| --- | --- |

6.7.

Alte cauze

| 7. | Cauze imputabile altor întreprinderi feroviare






  7.1. | Provocate de întreprinderea feroviară următoare |
| --- | --- | --- |

7.

Cauze imputabile altor întreprinderi feroviare

7.1.

Provocate de întreprinderea feroviară următoare

| 7.2. | Provocate de întreprinderea feroviară anterioară |
| --- | --- |

7.2.

Provocate de întreprinderea feroviară anterioară

| 8. | Cauze externe, neimputabile nici administratorului de infrastructură, nici întreprinderii feroviare






  8.1. | Grevă |
| --- | --- | --- |

8.

Cauze externe, neimputabile nici administratorului de infrastructură, nici întreprinderii feroviare

8.1.

Grevă

| 8.2. | Formalități administrative |
| --- | --- |

8.2.

Formalități administrative

| 8.3. | Influență exterioară |
| --- | --- |

8.3.

Influență exterioară

| 8.4. | Efecte meteorologice și cauze naturale |
| --- | --- |

8.4.

Efecte meteorologice și cauze naturale

| 8.5. | Întârziere datorată unor motive exterioare în rețeaua următoare |
| --- | --- |

8.5.

Întârziere datorată unor motive exterioare în rețeaua următoare

| 8.6. | Alte cauze |
| --- | --- |

8.6.

Alte cauze

| 9. | Cauze secundare, neimputabile nici administratorului de infrastructură, nici întreprinderii feroviare






  9.1. | Incidente periculoase, accidente și pericole |
| --- | --- | --- |

9.

Cauze secundare, neimputabile nici administratorului de infrastructură, nici întreprinderii feroviare

9.1.

Incidente periculoase, accidente și pericole

| 9.2. | Ocuparea liniei din cauza întârzierii aceluiași tren |
| --- | --- |

9.2.

Ocuparea liniei din cauza întârzierii aceluiași tren

| 9.3. | Ocuparea liniei din cauza întârzierii altui tren |
| --- | --- |

9.3.

Ocuparea liniei din cauza întârzierii altui tren

| 9.4. | Întoarcere |
| --- | --- |

9.4.

Întoarcere

| 9.5. | Legături |
| --- | --- |

9.5.

Legături

| 9.6. | Anchetă suplimentară necesară |
| --- | --- |

9.6.

Anchetă suplimentară necesară

| (d) | Oricând este posibil, întârzierile se impută unei singure organizații, luându-se în seamă atât responsabilitatea pentru provocarea întreruperii, cât și capacitatea de restabilire a condițiilor normale de trafic. |
| --- | --- |

(d)

Oricând este posibil, întârzierile se impută unei singure organizații, luându-se în seamă atât responsabilitatea pentru provocarea întreruperii, cât și capacitatea de restabilire a condițiilor normale de trafic.

| (e) | La calculul plăților se ține seama de întârzierea medie a serviciilor feroviare care se supun unor cerințe similare de punctualitate. |
| --- | --- |

(e)

La calculul plăților se ține seama de întârzierea medie a serviciilor feroviare care se supun unor cerințe similare de punctualitate.

| (f) | Administratorul infrastructurii comunică întreprinderilor feroviare un calcul al plăților datorate în temeiul sistemului de îmbunătățire a performanțelor, de îndată ce acest lucru este posibil. Acest calcul trebuie să înglobeze toate cursele întârziate dintr-o perioadă de cel mult o lună. |
| --- | --- |

(f)

Administratorul infrastructurii comunică întreprinderilor feroviare un calcul al plăților datorate în temeiul sistemului de îmbunătățire a performanțelor, de îndată ce acest lucru este posibil. Acest calcul trebuie să înglobeze toate cursele întârziate dintr-o perioadă de cel mult o lună.

| (g) | Fără să aducă atingere căilor de atac existente și dispozițiilor de la articolul 50, în cazul conflictelor în legătură cu sistemul de îmbunătățire a performanțelor, se pune la dispoziție un sistem de soluționare a conflictelor pentru a rezolva rapid astfel de situații. Dacă se aplică acest sistem, trebuie luată o decizie în termen de 10 zile lucrătoare.
  [AM 130] |
| --- | --- |

(g)

Fără să aducă atingere căilor de atac existente și dispozițiilor de la articolul 50, în cazul conflictelor în legătură cu sistemul de îmbunătățire a performanțelor, se pune la dispoziție un sistem de soluționare a conflictelor pentru a rezolva rapid astfel de situații. Dacă se aplică acest sistem, trebuie luată o decizie în termen de 10 zile lucrătoare.
  [AM 130]

| (h) | O dată pe an, administratorul infrastructurii publică nivelul mediu anual al calității serviciilor realizat de întreprinderile feroviare pe baza principalilor parametri conveniți în sistemul de îmbunătățire a performanțelor.
  [AM 131] |
| --- | --- |

(h)

O dată pe an, administratorul infrastructurii publică nivelul mediu anual al calității serviciilor realizat de întreprinderile feroviare pe baza principalilor parametri conveniți în sistemul de îmbunătățire a performanțelor.
  [AM 131]

| 5. | Reducerea temporară a tarifului de infrastructură pentru trenurile echipate cu ETCS, conform articolului 32 alineatul (3), se realizează după cum urmează: | Pentru transportul de marfă















  Anul | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reducere | 5 %



  20 % | 5 %



  20 % | 5 %



  20 % | 5 %



  15 % | 5 %



  10 % | 5 %



  8 % | 4 %



  6 % | 3 %



  4 % | 2 %



  3 % | 1 %



  3 % |

5.

Reducerea temporară a tarifului de infrastructură pentru trenurile echipate cu ETCS, conform articolului 32 alineatul (3), se realizează după cum urmează:

Pentru transportul de marfă

Anul

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Reducere

5 %

20 %

5 %

20 %

5 %

20 %

5 %

15 %

5 %

10 %

5 %

8 %

4 %

6 %

3 %

4 %

2 %

3 %

1 %

3 %

| | Pentru transportul de călători:















  Anul | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reducere | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % | 5 %



  8 % | 5 %



  6 % | 5 % | 5 %



  4 % | 5 %



  2 % |

Pentru transportul de călători:

Anul

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Reducere

10 %

10 %

10 %

10 %

10 %

5 %

8 %

5 %

6 %

5 %

5 %

4 %

5 %

2 %

[AM 132]

---

(1)  JO L 37, 8.2.2006, p. 1.

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXA IX

Calendarul procesului de alocare

(menționat la articolul 43)

| 1. | Graficul de circulație este stabilit o dată la un an calendaristic. |
| --- | --- |

1.

Graficul de circulație este stabilit o dată la un an calendaristic.

| 2. | Modificarea graficului de circulație se realizează la miezul nopții, în a doua sâmbătă din luna decembrie. În cazul în care o modificare sau o ajustare se face după trecerea iernii, în special pentru a ține cont, acolo unde este cazul, de modificările în mersul de tren al traficului regional de călători, aceasta va avea loc la miezul nopții, în a doua sâmbătă din luna iunie, precum și, la nevoie, în alte momente dintre aceste date. Gestionarii infrastructurii pot conveni date diferite și, în acest caz, ei informează Comisia dacă traficul internațional riscă să fie perturbat. |
| --- | --- |

2.

Modificarea graficului de circulație se realizează la miezul nopții, în a doua sâmbătă din luna decembrie. În cazul în care o modificare sau o ajustare se face după trecerea iernii, în special pentru a ține cont, acolo unde este cazul, de modificările în mersul de tren al traficului regional de călători, aceasta va avea loc la miezul nopții, în a doua sâmbătă din luna iunie, precum și, la nevoie, în alte momente dintre aceste date. Gestionarii infrastructurii pot conveni date diferite și, în acest caz, ei informează Comisia dacă traficul internațional riscă să fie perturbat.

| 3. | Ultima zi de primire a cererilor pentru capacitățile care trebuie incluse în graficul de circulație nu poate depăși 12 luni înainte de intrarea în vigoare a graficului de circulație. |
| --- | --- |

3.

Ultima zi de primire a cererilor pentru capacitățile care trebuie incluse în graficul de circulație nu poate depăși 12 luni înainte de intrarea în vigoare a graficului de circulație.

| 4. | Cel mult cu 11 luni înaintea intrării în vigoare a graficului de circulație, administratorii infrastructurii, în colaborare cu ceilalți administratori de infrastructură relevanți, se asigură că au fost stabilite trasele internaționale provizorii. Administratorii infrastructurii se asigură că aceste trase provizorii sunt respectate cât mai repede posibil în timpul procedurilor ulterioare. |
| --- | --- |

4.

Cel mult cu 11 luni înaintea intrării în vigoare a graficului de circulație, administratorii infrastructurii, în colaborare cu ceilalți administratori de infrastructură relevanți, se asigură că au fost stabilite trasele internaționale provizorii. Administratorii infrastructurii se asigură că aceste trase provizorii sunt respectate cât mai repede posibil în timpul procedurilor ulterioare.

| 5. | La cel mult patru luni de la termenul limită de predare a ofertelor de către solicitanți, administratorul infrastructurii pregătește un proiect de mers de tren. |
| --- | --- |

5.

La cel mult patru luni de la termenul limită de predare a ofertelor de către solicitanți, administratorul infrastructurii pregătește un proiect de mers de tren.

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXA X

Situația financiară care trebuie transmisă organismului de reglementare

(menționată la articolul 56 alineatul (8))

Situațiile financiare care urmează a fi transmise organismului de reglementare în conformitate cu articolul 56 alineatul (8) trebuie să conțină cel puțin următoarele elemente:

1.   Separarea contabilă

Situațiile financiare care trebuie transmise de către administratorii de infrastructură și de toate întreprinderile sau de alte entități care efectuează sau integrează diverse categorii de transport feroviar sau primesc finanțare din fonduri publice trebuie

| (a) | să includă conturi de profit și pierderi și bilanțuri contabile separate pentru activitățile de administrare a transportului de marfă, a transportului de călători și a infrastructurii; |
| --- | --- |

(a)

să includă conturi de profit și pierderi și bilanțuri contabile separate pentru activitățile de administrare a transportului de marfă, a transportului de călători și a infrastructurii;

| (b) | să dea informații detaliate despre sursele individuale, utilizările fondurilor publice și alte forme de compensare, într-o manieră transparentă și detaliată, inclusiv să cuprindă o prezentare detaliată a fluxurilor de numerar ale întreprinderilor, pentru a determina modul în care au fost cheltuite aceste fonduri publice sau alte forme de compensare; |
| --- | --- |

(b)

să dea informații detaliate despre sursele individuale, utilizările fondurilor publice și alte forme de compensare, într-o manieră transparentă și detaliată, inclusiv să cuprindă o prezentare detaliată a fluxurilor de numerar ale întreprinderilor, pentru a determina modul în care au fost cheltuite aceste fonduri publice sau alte forme de compensare;

| (c) | să includă categorii de costuri și profit, permițând să se determine dacă au existat subvenții încrucișate între aceste activități diferite,
  conform cerințelor prevăzute la articolul 6 și considerate necesare și proporționate de către
  organismul de reglementare; [AM 133] |
| --- | --- |

(c)

să includă categorii de costuri și profit, permițând să se determine dacă au existat subvenții încrucișate între aceste activități diferite,
  conform cerințelor prevăzute la articolul 6 și considerate necesare și proporționate de către
  organismul de reglementare; [AM 133]

| (d) | să conțină un nivel suficient de detalii, după cum se consideră necesar și proporțional de către organismul de reglementare; |
| --- | --- |

(d)

să conțină un nivel suficient de detalii, după cum se consideră necesar și proporțional de către organismul de reglementare;

| (e) | să fie însoțite de un document care stabilește metodologia utilizată la repartizarea costurilor între diferite activități. |
| --- | --- |

(e)

să fie însoțite de un document care stabilește metodologia utilizată la repartizarea costurilor între diferite activități.

Dacă întreprinderea reglementată face parte dintr-o structură de grup, situațiile financiare se întocmesc pentru întregul grup și pentru fiecare sucursală. În plus, situațiile financiare conțin detalii complete ale plăților efectuate între întreprinderi, pentru a se asigura că fondurile publice au fost utilizate corespunzător.

2.   Monitorizarea tarifelor de acces la calea ferată

Situația financiară care trebuie transmisă organismelor de reglementare de către administratorii infrastructurii trebuie:

| (a) | să evidențieze diferitele categorii de costuri, prezentând în special informații suficiente despre costurile marginale/directe ale diferitelor servicii sau grupe de servicii, pentru a permite monitorizarea tarifelor de infrastructură; |
| --- | --- |

(a)

să evidențieze diferitele categorii de costuri, prezentând în special informații suficiente despre costurile marginale/directe ale diferitelor servicii sau grupe de servicii, pentru a permite monitorizarea tarifelor de infrastructură;

| (b) | să prezinte suficiente informații pentru a permite monitorizarea tarifelor individuale plătite pentru servicii (sau grupe de servicii); la cererea organismului de reglementare, aceste informații trebuie să conțină date referitoare la volumele serviciilor individuale, la prețurile serviciilor individuale și la veniturile totale aferente serviciilor individuale plătite de clienții interni și externi; |
| --- | --- |

(b)

să prezinte suficiente informații pentru a permite monitorizarea tarifelor individuale plătite pentru servicii (sau grupe de servicii); la cererea organismului de reglementare, aceste informații trebuie să conțină date referitoare la volumele serviciilor individuale, la prețurile serviciilor individuale și la veniturile totale aferente serviciilor individuale plătite de clienții interni și externi;

| (c) | să prezinte costurile și veniturile aferente serviciilor individuale (sau grupelor de servicii) cu ajutorul unei metodologii pertinente, conform cerințelor organismului de reglementare, prin care să se identifice prețurile potențial anticoncurențiale (subvenții încrucișate, prețuri de ruinare și prețuri excesive). |
| --- | --- |

(c)

să prezinte costurile și veniturile aferente serviciilor individuale (sau grupelor de servicii) cu ajutorul unei metodologii pertinente, conform cerințelor organismului de reglementare, prin care să se identifice prețurile potențial anticoncurențiale (subvenții încrucișate, prețuri de ruinare și prețuri excesive).

3.   Indicarea performanței financiare

Situația financiară care trebuie transmisă organismelor de reglementare de către administratorul infrastructurii trebuie să cuprindă:

| (a) | o declarație de performanță financiară |
| --- | --- |

(a)

o declarație de performanță financiară

| (b) | o declarație sumară de cheltuieli |
| --- | --- |

(b)

o declarație sumară de cheltuieli

| (c) | o declarație de cheltuieli de întreținere |
| --- | --- |

(c)

o declarație de cheltuieli de întreținere

| (d) | o declarație de cheltuieli de operare |
| --- | --- |

(d)

o declarație de cheltuieli de operare

| (e) | o declarație de venit |
| --- | --- |

(e)

o declarație de venit

| (f) | note justificative care dezvoltă și explică declarațiile, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(f)

note justificative care dezvoltă și explică declarațiile, dacă este cazul.

4.   Alte aspecte

În cazul administratorilor de infrastructură, situațiile financiare se auditează de un auditor independent. Raportul acestuia se anexează la situația financiară.

Situațiile financiare trebuie să conțină conturile de profit și pierderi și bilanțul contabil. Ele trebuie confruntate cu conturile statutare ale întreprinderii, dându-se explicații cu privire la toate elementele confruntate.

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXA XI

Partea A

Directive abrogate și lista modificărilor ulterioare

(menționată la articolul 67)

| Directiva 91/440/CEE a Consiliului
  (JO L 237, 24.8.1991, p. 25) | |
| --- | --- |
| Directiva 2001/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 75, 15.3.2001, p. 1) | |
| Directiva 2004/51/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 164, 30.4.2004, p. 164) | |
| Directiva 2006/103/CE a Consiliului
  (JO L 363, 20.12.2006, p. 344) | Numai punctul B din anexă |
| Directiva 2007/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 315, 3.12.2007, p. 44) | Numai articolul 1 |
| Directiva 95/18/CE a Consiliului
  (JO L 143, 27.6.1995, p. 70) | |
| Directiva 2001/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 75, 15.3.2001, p. 26) | |
| Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 164, 30.4.2004, p. 44) | Numai articolul 29 |
| Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 75, 15.3.2001, p. 29) | |
| Decizia 2002/844/CE a Comisiei
  (JO L 289, 26.10.2002, p. 30) | |
| Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 164, 30.4.2004, p. 44) | Numai articolul 30 |
| Directiva 2007/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  (JO L 315, 3.12.2007, p. 44) | Numai articolul 2 |

Directiva 91/440/CEE a Consiliului

(JO L 237, 24.8.1991, p. 25)

Directiva 2001/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 75, 15.3.2001, p. 1)

Directiva 2004/51/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 164, 30.4.2004, p. 164)

Directiva 2006/103/CE a Consiliului

(JO L 363, 20.12.2006, p. 344)

Numai punctul B din anexă

Directiva 2007/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 315, 3.12.2007, p. 44)

Numai articolul 1

Directiva 95/18/CE a Consiliului

(JO L 143, 27.6.1995, p. 70)

Directiva 2001/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 75, 15.3.2001, p. 26)

Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 164, 30.4.2004, p. 44)

Numai articolul 29

Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 75, 15.3.2001, p. 29)

Decizia 2002/844/CE a Comisiei

(JO L 289, 26.10.2002, p. 30)

Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 164, 30.4.2004, p. 44)

Numai articolul 30

Directiva 2007/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului

(JO L 315, 3.12.2007, p. 44)

Numai articolul 2

Partea B

Lista termenelor de transpunere în dreptul intern

(menționată la articolul 67)

| Directiva | Termen de transpunere |
| --- | --- |
| 91/440/CEE | 1 ianuarie 1993 |
| 95/18/CE | 27 iunie 1997 |
| 2001/12/CE | 15 martie 2003 |
| 2001/13/CE | 15 martie 2003 |
| 2001/14/CE | 15 martie 2003 |
| 2004/49/CE | 30 aprilie 2006 |
| 2004/51/CE | 31 decembrie 2005 |
| 2006/103/CE | 1 ianuarie 2007 |
| 2007/58/CE | 4 iunie 2009 |

Directiva

Termen de transpunere

91/440/CEE

1 ianuarie 1993

95/18/CE

27 iunie 1997

2001/12/CE

15 martie 2003

2001/13/CE

15 martie 2003

2001/14/CE

15 martie 2003

2004/49/CE

30 aprilie 2006

2004/51/CE

31 decembrie 2005

2006/103/CE

1 ianuarie 2007

2007/58/CE

4 iunie 2009

Miercuri, 16 noiembrie 2011ANEXA XII

Tabel de corespondență

| Directiva 91/440/CEE | Directiva 95/18/CE | Directiva 2001/14/CE | Prezenta directivă |
| --- | --- | --- | --- |
| Articolul 2 alineatul (1) | Articolul 1 alineatul (1) | Articolul 1 alineatul (1) primul paragraf | Articolul 1 alineatul (1) |
| | | Articolul 1 alineatul (2) | Articolul 1 alineatul (2) |
| Articolul 2 alineatul (2) | | | Articolul 2 alineatul (1) |
| | Articolul 1 alineatul (2) | | Articolul 2 alineatul (2) |
| | | Articolul 1 alineatul (3) | Articolul 2 alineatul (3) |
| Articolul 2 alineatul (3) | Articolul 1 alineatul (3) | Articolul 1 alineatul (4) | Articolul 2 alineatul (4) |
| Articolul 2 alineatul (4) | | | Articolul 2 alineatul (5) |
| Articolul 3 | | | Articolul 3 alineatele (1)-(8) |
| | Articolul 2 literele (b) și (c) | | Articolul 3 alineatele (9) și (10) |
| | | Articolul 2 | Articolul 3, alineatele (11) - (21) |
| Articolul 4 | | | Articolul 4 |
| Articolul 5 | | | Articolul 5 |
| Articolul 6 alineatele (1) și (2) | | | Articolul 6 alineatele (1) și (2) |
| Articolul 9 alineatul (4) | | | Articolul 6 alineatul (3) |
| Articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf | | | Articolul 6 alineatul (4) |
| Articolul 6 alineatul (3) | | | Articolul 7 alineatul (1) |
| | | Articolul 4 alineatul (2) și articolul 14 alineatul (2) | Articolul 7 alineatul (2) |
| Articolul 7, alineatele (1), (3) și (4) | | | Articolul 8, alineatele (1), (2) și (3) |
| | | Articolul 6 alineatul (1) | Articolul 8 alineatul (4) |
| Articolul 9 alineatele (1) și (2) | | | Articolul 9 alineatele (1) și (2) |
| Articolul 10 alineatele (3) și (3a) | | | Articolul 10 alineatul (1) și alineatul (2) primul, al doilea și al treilea paragraf |
| Articolul 10 alineatul (3b) | | | Articolul 11 alineatele (1), (2) și (3) |
| | | | Articolul 11 alineatul (4) |
| Articolul 10 alineatele (3c) și (3e) | | | Articolul 11 alineatele (5) și (6) |
| Articolul 10 alineatul (3f) | | | Articolul 12 |
| | | Articolul 5 | Articolul 13 |
| | | | Articolul 14 |
| Articolul 10b | | | Articolul 15 |
| | Articolul 3 | | Articolul 16 |
| | Articolul 4 alineatele (1) – (4) | | Articolul 17 alineatele (1) – (4) |
| | Articolul 5 | | Articolul 18 |
| | Articolul 6 | | Articolul 19 |
| | Articolul 7 | | Articolul 20 |
| | Articolul 8 | | Articolul 21 |
| | Articolul 9 | | Articolul 22 |
| | Articolul 4 alineatul (5) | | Articolul 23 alineatul (1) |
| | Articolul 10 | | Articolul 23 alineatele (2) și (3) |
| | Articolul 11 | | Articolul 24 |
| | Articolul 15 | | Articolul 25 |
| | | Articolul 1 alineatul (1) al doilea paragraf | Articolul 26 |
| | | Articolul 3 | Articolul 27 |
| Articolul 10 alineatul (5) | | | Articolul 28 |
| | | Articolul 4 alineatul (1) și alineatele (3) - (6) | Articolul 29 |
| | | Articolul 6, alineatele (2) – (5) | Articolul 30 |
| | | Articolul 7 | Articolul 31 |
| | | Articolul 8 | Articolul 32 |
| | | Articolul 9 | Articolul 33 |
| | | Articolul 10 | Articolul 34 |
| | | Articolul 11 | Articolul 35 |
| | | Articolul 12 | Articolul 36 |
| | | Articolul 13 | Articolul 38 |
| | | Articolul 14 alineatele (1) și (3) | Articolul 39 |
| | | Articolul 15 | Articolul 40 |
| | | Articolul 16 | Articolul 41 |
| | | Articolul 17 | Articolul 42 |
| | | Articolul 18 | Articolul 43 |
| | | Articolul 19 | Articolul 44 |
| | | Articolul 20 alineatele (1), (2) și (3) | Articolul 45 alineatele (1), (2) și (3) |
| | | | Articolul 45 alineatul (4) |
| | | Articolul 20 alineatul (4) | Articolul 45 alineatul (5) |
| | | Articolul 21 | Articolul 46 |
| | | Articolul 22 | Articolul 47 |
| | | Articolul 23 | Articolul 48 |
| | | Articolul 24 | Articolul 49 |
| | | Articolul 25 | Articolul 50 |
| | | Articolul 26 | Articolul 51 |
| | | Articolul 27 | Articolul 52 |
| | | Articolul 28 | Articolul 53 |
| | | Articolul 29 | Articolul 54 |
| | | Articolul 30 alineatul (1) | Articolul 55 |
| | | Articolul 30 alineatul (2) | Articolul 56 alineatul (1) |
| | | Articolul 31 | Articolul 57 |
| Articolul 12 | | | Articolul 58 |
| Articolul 14a | | Articolul 33,alineatele (1), (2) și (3) | Articolul 59 |
| | | | Articolul 60 |
| | | | Articolul 61 |
| | | | Articolul 62 |
| Articolul 11 | | Articolul 34 | Articolul 63 |
| Articolul 11a | | Articolul 35 alineatele (1), (2) și (3) | Articolul 64 |
| Articolul 10 alineatul (9) | | | Articolul 65 |
| | | Articolul 38 | Articolul 66 |
| | | | Articolul 67 |
| | Articolul 17 | Articolul 39 | Articolul 68 |
| Articolul 16 | Articolul 18 | Articolul 40 | Articolul 69 |
| | | | Anexa I |
| Anexa II | | | Anexa II |
| | | Anexa II | Anexa III |
| | | | Anexa IV |
| | Anexa | | Anexa V |
| | | Anexa I | Anexa VI |
| | | | Anexa VII |
| | | | Anexa VIII |
| | | Anexa III | Anexa IX |
| | | | Anexa X |

Directiva 91/440/CEE

Directiva 95/18/CE

Directiva 2001/14/CE

Prezenta directivă

Articolul 2 alineatul (1)

Articolul 1 alineatul (1)

Articolul 1 alineatul (1) primul paragraf

Articolul 1 alineatul (1)

Articolul 1 alineatul (2)

Articolul 1 alineatul (2)

Articolul 2 alineatul (2)

Articolul 2 alineatul (1)

Articolul 1 alineatul (2)

Articolul 2 alineatul (2)

Articolul 1 alineatul (3)

Articolul 2 alineatul (3)

Articolul 2 alineatul (3)

Articolul 1 alineatul (3)

Articolul 1 alineatul (4)

Articolul 2 alineatul (4)

Articolul 2 alineatul (4)

Articolul 2 alineatul (5)

Articolul 3

Articolul 3 alineatele (1)-(8)

Articolul 2 literele (b) și (c)

Articolul 3 alineatele (9) și (10)

Articolul 2

Articolul 3, alineatele (11) - (21)

Articolul 4

Articolul 4

Articolul 5

Articolul 5

Articolul 6 alineatele (1) și (2)

Articolul 6 alineatele (1) și (2)

Articolul 9 alineatul (4)

Articolul 6 alineatul (3)

Articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 6 alineatul (4)

Articolul 6 alineatul (3)

Articolul 7 alineatul (1)

Articolul 4 alineatul (2) și articolul 14 alineatul (2)

Articolul 7 alineatul (2)

Articolul 7, alineatele (1), (3) și (4)

Articolul 8, alineatele (1), (2) și (3)

Articolul 6 alineatul (1)

Articolul 8 alineatul (4)

Articolul 9 alineatele (1) și (2)

Articolul 9 alineatele (1) și (2)

Articolul 10 alineatele (3) și (3a)

Articolul 10 alineatul (1) și alineatul (2) primul, al doilea și al treilea paragraf

Articolul 10 alineatul (3b)

Articolul 11 alineatele (1), (2) și (3)

Articolul 11 alineatul (4)

Articolul 10 alineatele (3c) și (3e)

Articolul 11 alineatele (5) și (6)

Articolul 10 alineatul (3f)

Articolul 12

Articolul 5

Articolul 13

Articolul 14

Articolul 10b

Articolul 15

Articolul 3

Articolul 16

Articolul 4 alineatele (1) – (4)

Articolul 17 alineatele (1) – (4)

Articolul 5

Articolul 18

Articolul 6

Articolul 19

Articolul 7

Articolul 20

Articolul 8

Articolul 21

Articolul 9

Articolul 22

Articolul 4 alineatul (5)

Articolul 23 alineatul (1)

Articolul 10

Articolul 23 alineatele (2) și (3)

Articolul 11

Articolul 24

Articolul 15

Articolul 25

Articolul 1 alineatul (1) al doilea paragraf

Articolul 26

Articolul 3

Articolul 27

Articolul 10 alineatul (5)

Articolul 28

Articolul 4 alineatul (1) și alineatele (3) - (6)

Articolul 29

Articolul 6, alineatele (2) – (5)

Articolul 30

Articolul 7

Articolul 31

Articolul 8

Articolul 32

Articolul 9

Articolul 33

Articolul 10

Articolul 34

Articolul 11

Articolul 35

Articolul 12

Articolul 36

Articolul 13

Articolul 38

Articolul 14 alineatele (1) și (3)

Articolul 39

Articolul 15

Articolul 40

Articolul 16

Articolul 41

Articolul 17

Articolul 42

Articolul 18

Articolul 43

Articolul 19

Articolul 44

Articolul 20 alineatele (1), (2) și (3)

Articolul 45 alineatele (1), (2) și (3)

Articolul 45 alineatul (4)

Articolul 20 alineatul (4)

Articolul 45 alineatul (5)

Articolul 21

Articolul 46

Articolul 22

Articolul 47

Articolul 23

Articolul 48

Articolul 24

Articolul 49

Articolul 25

Articolul 50

Articolul 26

Articolul 51

Articolul 27

Articolul 52

Articolul 28

Articolul 53

Articolul 29

Articolul 54

Articolul 30 alineatul (1)

Articolul 55

Articolul 30 alineatul (2)

Articolul 56 alineatul (1)

Articolul 31

Articolul 57

Articolul 12

Articolul 58

Articolul 14a

Articolul 33,alineatele (1), (2) și (3)

Articolul 59

Articolul 60

Articolul 61

Articolul 62

Articolul 11

Articolul 34

Articolul 63

Articolul 11a

Articolul 35 alineatele (1), (2) și (3)

Articolul 64

Articolul 10 alineatul (9)

Articolul 65

Articolul 38

Articolul 66

Articolul 67

Articolul 17

Articolul 39

Articolul 68

Articolul 16

Articolul 18

Articolul 40

Articolul 69

Anexa I

Anexa II

Anexa II

Anexa II

Anexa III

Anexa IV

Anexa

Anexa V

Anexa I

Anexa VI

Anexa VII

Anexa VIII

Anexa III

Anexa IX

Anexa X

---

Joi, 17 noiembrie 2011

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/274 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/274

---

Joi, 17 noiembrie 2011Continuarea dezvoltării unei politici maritime integrate ***I

P7_TA(2011)0508

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de susținere a continuării dezvoltării unei politici maritime integrate (COM(2010)0494 – C7-0292/2010 – 2010/0257(COD))

2013/C 153 E/42

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0494), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0494),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2), articolul 74 și articolul 77 alineatul (2), articolul 91 alineatul (1) și articolul 100 alineatul (2), articolul 173 alineatul (3), articolul 175, articolul 188, articolul 192 alineatul (1), articolul 194 alineatul (2) și articolul 195 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0292/2010), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2), articolul 74 și articolul 77 alineatul (2), articolul 91 alineatul (1) și articolul 100 alineatul (2), articolul 173 alineatul (3), articolul 175, articolul 188, articolul 192 alineatul (1), articolul 194 alineatul (2) și articolul 195 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0292/2010),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 februarie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 februarie 2011 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 27 ianuarie 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 27 ianuarie 2011 (2),

| — | având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea sa din 6 octombrie 2011 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea sa din 6 octombrie 2011 de aprobare a poziției Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 55 și 37 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism, precum și avizul Comisiei pentru pescuit, cel al Comisiei pentru bugete, cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0163/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism, precum și avizul Comisiei pentru pescuit, cel al Comisiei pentru bugete, cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0163/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | aprobă declarația comună a Parlamentului și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

aprobă declarația comună a Parlamentului și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție;

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 107, 6.4.2011, p. 64.

(2)  JO C 104, 2.4.2011, p. 47.

---

Joi, 17 noiembrie 2011P7_TC1-COD(2010)0257

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 17 noiembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de susținere a continuării dezvoltării unei politici maritime integrate

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1255/2011.)

---

Joi, 17 noiembrie 2011ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarație comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei

În conformitate cu articolul 9, pachetul financiar pentru implementarea Programului de susținere a continuării dezvoltării PMI în perioada 2011-2013 este de 40 000 000 de euro. Acest pachet este compus dintr-o sumă de 23 140 000 de euro provenită din bugetul pe 2011 fără a recurge la marja disponibilă la rubrica 2 din cadrul financiar multianual, o sumă de 16 660 000 de euro, inclusiv o sumă alocată pentru asistența tehnică, introdusă în proiectul de buget și acceptată de Consiliu în cadrul lecturii bugetului pe 2012 și o sumă de 200 000 de euro destinată asistenței tehnice care urmează să fie introdusă în bugetul pe 2013.

În acest scop, bugetul pe 2011 ar trebui rectificat pentru a crea nomenclatura necesară și pentru a înscrie creditele în rezervă. Bugetele adoptate pentru 2012 și 2013 ar trebui să includă sumele relevante pentru anii respectivi.

Declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului

Parlamentul European și Consiliul nu exclud posibilitatea de a prevedea acte delegate în cadrul viitoarelor programe de după 2013 pe baza unor propuneri pertinente din partea Comisiei.

---

| 31.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 153/275 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 153/275

---

Joi, 17 noiembrie 2011Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear *

P7_TA(2011)0509

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 referitoare la propunerea de Decizie a Consiliului privind Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013) (COM(2011)0072 – C7-0077/2011 – 2011/0046(NLE))

2013/C 153 E/43

(Consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0072), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0072),

| — | având în vedere articolul 7 din Tratatul Euratom, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0077/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 7 din Tratatul Euratom, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7–0077/2011),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0360/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0360/2011),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | consideră că principala valoare de referință indicată în propunerea legislativă nu este compatibilă cu plafonul de la rubrica 1a a actualului cadru financiar multianual 2007-2013 (CFM); ia act de propunerea Comisiei (1) de revizuire a actualului CFM în temeiul punctelor 21-23 din Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (2) (AII) pentru a răspunde nevoilor de finanțare suplimentare ale proiectului ITER pentru anii 2012-2013; dorește demararea de negocieri cu cealaltă componentă a autorității bugetare, prin intermediul tuturor mijloacelor prevăzute în AII, pentru a se ajunge la un acord rapid privind finanțarea programului de cercetare Euratom până la sfârșitul anului 2011; reamintește opoziția sa față de orice formă de redistribuire de la al șaptelea Program-cadru pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013) (3), după cum se propune în propunerea Comisiei, menționată mai sus; |
| --- | --- |

2.

consideră că principala valoare de referință indicată în propunerea legislativă nu este compatibilă cu plafonul de la rubrica 1a a actualului cadru financiar multianual 2007-2013 (CFM); ia act de propunerea Comisiei (1) de revizuire a actualului CFM în temeiul punctelor 21-23 din Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (2) (AII) pentru a răspunde nevoilor de finanțare suplimentare ale proiectului ITER pentru anii 2012-2013; dorește demararea de negocieri cu cealaltă componentă a autorității bugetare, prin intermediul tuturor mijloacelor prevăzute în AII, pentru a se ajunge la un acord rapid privind finanțarea programului de cercetare Euratom până la sfârșitul anului 2011; reamintește opoziția sa față de orice formă de redistribuire de la al șaptelea Program-cadru pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013) (3), după cum se propune în propunerea Comisiei, menționată mai sus;

| 3. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 106a din Tratatul Euratom; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 106a din Tratatul Euratom;

| 4. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

4.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 5. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

5.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de decizie


  Considerentul 4a (nou) |
| | (4a) | Elaborarea și punerea în aplicare a Programului-cadru (2012-2013) trebuie să se bazeze pe principiul simplității, al stabilității, al transparenței, al certitudinii juridice, al consecvenței, al excelenței și al încrederii și să urmeze recomandările Parlamentului European făcute în rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare (4). |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul 4a (nou)

(4a)

Elaborarea și punerea în aplicare a Programului-cadru (2012-2013) trebuie să se bazeze pe principiul simplității, al stabilității, al transparenței, al certitudinii juridice, al consecvenței, al excelenței și al încrederii și să urmeze recomandările Parlamentului European făcute în rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare (4).

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | Având în vedere posibilul impact transfrontalier al incidentelor nucleare, sporirea siguranței nucleare și, după caz, aspectele privind securitatea trebuie să constituie o prioritate. |
| --- | --- |

(5a)

Având în vedere posibilul impact transfrontalier al incidentelor nucleare, sporirea siguranței nucleare și, după caz, aspectele privind securitatea trebuie să constituie o prioritate.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 6a (nou)

| (6a) | Obiectivul inițiativei europene industriale în domeniul energiei nucleare sustenabile (ESNII) constă realizarea până în 2035-2040 a unor reactoare cu neutroni rapizi cu ciclu de combustibil închis de generația a IV-a. Această inițiativă include trei linii de dezvoltare tehnologică și patru mari proiecte: prototipul ASTRID (răcire cu sodiu), modelul experimental ALLEGRO (răcire cu gaz), reactorul de demonstrație ALFRED (răcire cu plumb) și pentru aceeași tehnologie în cadrul infrastructurilor de suport, instalația de iradiere cu neutroni rapizi MYRRHA (răcire cu plumb-bismut). |
| --- | --- |

(6a)

Obiectivul inițiativei europene industriale în domeniul energiei nucleare sustenabile (ESNII) constă realizarea până în 2035-2040 a unor reactoare cu neutroni rapizi cu ciclu de combustibil închis de generația a IV-a. Această inițiativă include trei linii de dezvoltare tehnologică și patru mari proiecte: prototipul ASTRID (răcire cu sodiu), modelul experimental ALLEGRO (răcire cu gaz), reactorul de demonstrație ALFRED (răcire cu plumb) și pentru aceeași tehnologie în cadrul infrastructurilor de suport, instalația de iradiere cu neutroni rapizi MYRRHA (răcire cu plumb-bismut).

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 6b (nou)

| (6b) | În cadrul celui de-al șaptelea Program-cadru al Euratom au fost lansate trei inițiative europene de cooperare majore legate de știința și tehnologiile nucleare (2007-2011). Acestea sunt Platforma tehnologică pentru energie nucleară sustenabilă (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform - SNETP), Platforma tehnologică pentru implementarea depozitării geologice a deșeurilor (Implementing Geological Disposal Technology Platform - IGDTP) și Inițiativa multidisciplinară europeană privind riscurile de iradiere la doze joase (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative – MELODI). Atât SNETP, cât și IGDTP corespund obiectivelor planului SET. |
| --- | --- |

(6b)

În cadrul celui de-al șaptelea Program-cadru al Euratom au fost lansate trei inițiative europene de cooperare majore legate de știința și tehnologiile nucleare (2007-2011). Acestea sunt Platforma tehnologică pentru energie nucleară sustenabilă (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform - SNETP), Platforma tehnologică pentru implementarea depozitării geologice a deșeurilor (Implementing Geological Disposal Technology Platform - IGDTP) și Inițiativa multidisciplinară europeană privind riscurile de iradiere la doze joase (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative – MELODI). Atât SNETP, cât și IGDTP corespund obiectivelor planului SET.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 6c (nou)

| (6c) | Având în vedere accidentul produs la centrala nucleară de la Fukushima (Japonia), provocat de cutremurul și tsunamiul de la 11 martie 2011, este necesară intensificarea activității de cercetare în domeniul securității fisiunii nucleare pentru a asigura cetățenii Uniunii de faptul că securitatea instalațiilor nucleare din Uniune respectă în continuare cele mai înalte standarde internaționale. Astfel de eforturi suplimentare necesită o sporire a bugetului alocat domeniului fisiunii nucleare. |
| --- | --- |

(6c)

Având în vedere accidentul produs la centrala nucleară de la Fukushima (Japonia), provocat de cutremurul și tsunamiul de la 11 martie 2011, este necesară intensificarea activității de cercetare în domeniul securității fisiunii nucleare pentru a asigura cetățenii Uniunii de faptul că securitatea instalațiilor nucleare din Uniune respectă în continuare cele mai înalte standarde internaționale. Astfel de eforturi suplimentare necesită o sporire a bugetului alocat domeniului fisiunii nucleare.

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 9a (nou)

| (9a) | Un acord privind finanțarea suplimentară a ITER numai prin transferul resurselor cadrului financiar multianual (CFM) neutilizate în 2011 și fără redistribuiri din partea celui de-al șaptelea Program-cadru al UE (2007-2013) către Programul-cadru (2012-2013) ar permite adoptarea rapidă a programului în 2011. |
| --- | --- |

(9a)

Un acord privind finanțarea suplimentară a ITER numai prin transferul resurselor cadrului financiar multianual (CFM) neutilizate în 2011 și fără redistribuiri din partea celui de-al șaptelea Program-cadru al UE (2007-2013) către Programul-cadru (2012-2013) ar permite adoptarea rapidă a programului în 2011.

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Considerentul 11

| (11) | Concluziile Consiliului privind necesitatea de competențe în domeniul nuclear, adoptate la reuniunea desfășurată la
  1-2 decembrie 2008
  , recunosc că este esențial ca în cadrul Comunității să se mențină un nivel înalt de calificare în domeniul nuclear. |
| --- | --- |

(11)

Concluziile Consiliului privind necesitatea de competențe în domeniul nuclear, adoptate la reuniunea desfășurată la
  1-2 decembrie 2008
  , recunosc că este esențial ca în cadrul Comunității să se mențină un nivel înalt de calificare în domeniul nuclear.

| (11) | Concluziile Consiliului privind necesitatea de competențe în domeniul nuclear, adoptate la reuniunea desfășurată la
  1-2 decembrie 2008
  , recunosc că este esențial ca în cadrul Comunității să se mențină un nivel înalt de calificare
  și condiții de muncă adecvate
  în domeniul nuclear. |
| --- | --- |

(11)

Concluziile Consiliului privind necesitatea de competențe în domeniul nuclear, adoptate la reuniunea desfășurată la
  1-2 decembrie 2008
  , recunosc că este esențial ca în cadrul Comunității să se mențină un nivel înalt de calificare
  și condiții de muncă adecvate
  în domeniul nuclear.

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Considerentul 14a (nou)

| (14a) | Comisia, Consiliul European, Consiliul și statele membre trebuie să demareze un proces de modificare a tratatului Euratom, consolidând dispozițiile acestuia referitoare la informarea Parlamentului European și la drepturile de colegislator ale acestuia cu privire la aspectele legate de cercetare și mediu din cadrul Euratom pentru a facilita, printre altele, viitoarele proceduri bugetare. |
| --- | --- |

(14a)

Comisia, Consiliul European, Consiliul și statele membre trebuie să demareze un proces de modificare a tratatului Euratom, consolidând dispozițiile acestuia referitoare la informarea Parlamentului European și la drepturile de colegislator ale acestuia cu privire la aspectele legate de cercetare și mediu din cadrul Euratom pentru a facilita, printre altele, viitoarele proceduri bugetare.

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Considerentul 16

| (16) | Prezenta decizie trebuie să instituie, pe întreaga durată a Programului-cadru (2012-2013), un pachet financiar care reprezintă referința principală, în sensul punctului 37 din Acordul Interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară, pentru autoritatea bugetară, pe durata procedurii bugetare anuale. |
| --- | --- |

(16)

Prezenta decizie trebuie să instituie, pe întreaga durată a Programului-cadru (2012-2013), un pachet financiar care reprezintă referința principală, în sensul punctului 37 din Acordul Interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară, pentru autoritatea bugetară, pe durata procedurii bugetare anuale.

| (16) | Prezenta decizie trebuie să instituie, pe întreaga durată a Programului-cadru (2012-2013), un pachet financiar care reprezintă referința principală, în sensul punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (AII), pentru autoritatea bugetară, pe durata procedurii bugetare anuale.
  Pentru a încadra Programul-cadru (2012-2013) în CFM pentru anii 2012 și 2013, va fi necesară modificarea CFM prin ridicarea plafonului de la rubrica 1a. Dacă nu mai sunt disponibile alte resurse ale CFM din 2011 în vederea transferului în 2012 și 2013, trebuie mobilizat instrumentul de flexibilitate, conform prevederilor de la punctul 27 din AII. |
| --- | --- |

(16)

Prezenta decizie trebuie să instituie, pe întreaga durată a Programului-cadru (2012-2013), un pachet financiar care reprezintă referința principală, în sensul punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (AII), pentru autoritatea bugetară, pe durata procedurii bugetare anuale.
  Pentru a încadra Programul-cadru (2012-2013) în CFM pentru anii 2012 și 2013, va fi necesară modificarea CFM prin ridicarea plafonului de la rubrica 1a. Dacă nu mai sunt disponibile alte resurse ale CFM din 2011 în vederea transferului în 2012 și 2013, trebuie mobilizat instrumentul de flexibilitate, conform prevederilor de la punctul 27 din AII.

Amendamentul 10

Propunere de decizie

Considerentul 16a (nou)

| (16a) | Pentru CFM 2014-2020, resursele financiare dedicate proiectului ITER trebuie fixate pentru întreaga perioadă de programare astfel încât orice costuri care depășesc suma de 6 600 000 000 euro de care dispune UE pentru perioada de construcție a ITER, care, conform actualelor planificări, ar trebui finalizat în 2020, să fie finanțate în afara plafoanelor CFM (alocare de fonduri în scopurile prestabilite, „ring fencing”). |
| --- | --- |

(16a)

Pentru CFM 2014-2020, resursele financiare dedicate proiectului ITER trebuie fixate pentru întreaga perioadă de programare astfel încât orice costuri care depășesc suma de 6 600 000 000 euro de care dispune UE pentru perioada de construcție a ITER, care, conform actualelor planificări, ar trebui finalizat în 2020, să fie finanțate în afara plafoanelor CFM (alocare de fonduri în scopurile prestabilite, „ring fencing”).

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Considerentul 18

| (18) | Dimensiunea internațională și globală a activităților europene de cercetare este importantă în vederea obținerii de avantaje reciproce. Prin urmare, Programul-cadru (2012-2013) trebuie să fie deschis participării țărilor care au încheiat acordurile necesare în acest sens, dar și participării, la nivel de proiecte și pe baza interesului reciproc, a entităților din țări terțe și a organizațiilor internaționale de cooperare științifică. |
| --- | --- |

(18)

Dimensiunea internațională și globală a activităților europene de cercetare este importantă în vederea obținerii de avantaje reciproce. Prin urmare, Programul-cadru (2012-2013) trebuie să fie deschis participării țărilor care au încheiat acordurile necesare în acest sens, dar și participării, la nivel de proiecte și pe baza interesului reciproc, a entităților din țări terțe și a organizațiilor internaționale de cooperare științifică.

| (18) | Dimensiunea internațională și globală a activităților europene de cercetare este importantă în vederea obținerii de avantaje reciproce. Prin urmare, Programul-cadru (2012-2013) ar trebui să fie
  , pe de o parte,
  deschis participării țărilor care au încheiat acordurile necesare în acest sens, dar și participării, la nivel de proiecte și pe baza interesului reciproc, a entităților din țări terțe și a organizațiilor internaționale de cooperare științifică.
  Pe de altă parte, acest lucru înseamnă, de asemenea, că, îndeosebi cu privire la proiectul ITER, partenerii internaționali trebuie să își respecte pe deplin obligațiile financiare. |
| --- | --- |

(18)

Dimensiunea internațională și globală a activităților europene de cercetare este importantă în vederea obținerii de avantaje reciproce. Prin urmare, Programul-cadru (2012-2013) ar trebui să fie
  , pe de o parte,
  deschis participării țărilor care au încheiat acordurile necesare în acest sens, dar și participării, la nivel de proiecte și pe baza interesului reciproc, a entităților din țări terțe și a organizațiilor internaționale de cooperare științifică.
  Pe de altă parte, acest lucru înseamnă, de asemenea, că, îndeosebi cu privire la proiectul ITER, partenerii internaționali trebuie să își respecte pe deplin obligațiile financiare.

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Articolul 2 - alineatul 1

(1)   Obiectivele generale ale Programului-cadru (2012-2013) sunt stabilite la articolul 1 și la articolul 2 litera (a) din tratat și contribuie la crearea „Uniunii inovării” și la construirea Spațiului European de Cercetare.

(1)   Obiectivele generale ale Programului-cadru (2012-2013) sunt stabilite la articolul 1 și la articolul 2 litera (a) din tratat
  , punându-se un accent deosebit pe siguranța nucleară, securitate
  și
  protecția împotriva radiațiilor, și
  contribuie la crearea „Uniunii inovării” și la construirea Spațiului European de Cercetare.

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Articolul 2 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Programul-cadru (2012-2013) va contribui la punerea în aplicare a planului SET. Acțiunile sale ar trebui să țină seama de agendele strategice de cercetare ale celor trei platforme tehnologice europene din domeniul energiei nucleare: SNETP, IGTP și MELODI.

Amendamentul 14

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 - partea introductivă

Suma maximă pentru implementarea Programului-cadru (2012-2013) este de
  2 560 270 000
  EUR. Această sumă se alocă după cum urmează (în EUR):

Suma maximă pentru implementarea Programului-cadru (2012-2013) este de
  2 100 270 000
  EUR. Această sumă se alocă după cum urmează (în EUR):

Amendamentul 30

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera a – liniuța 1

| — | cercetarea în domeniul energiei de fuziune
  2 208 809 000
  ; |
| --- | --- |

—

cercetarea în domeniul energiei de fuziune
  2 208 809 000
  ;

| — | cercetarea în domeniul energiei de fuziune
  1 748 809 000
  EUR;
  această cifră include fondurile necesare pentru continuarea programului JET din Culham; |
| --- | --- |

—

cercetarea în domeniul energiei de fuziune
  1 748 809 000
  EUR;
  această cifră include fondurile necesare pentru continuarea programului JET din Culham;

Amendamentul 16

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera a – liniuța 2

| — | fisiunea nucleară și protecția împotriva radiațiilor 118 245 000; |
| --- | --- |

—

fisiunea nucleară și protecția împotriva radiațiilor 118 245 000;

| — | fisiunea nucleară
  , în special siguranța, îmbunătățirea gestionării deșeurilor nucleare
  și protecția împotriva radiațiilor 118 245 000 EUR; |
| --- | --- |

—

fisiunea nucleară
  , în special siguranța, îmbunătățirea gestionării deșeurilor nucleare
  și protecția împotriva radiațiilor 118 245 000 EUR;

Amendamentul 17

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b – liniuța 1

| — | activitățile nucleare ale JRC 233 216 000
  . |
| --- | --- |

—

activitățile nucleare ale JRC 233 216 000
  .

| — | activitățile nucleare ale JRC
  privind securitatea nucleară, protecția mediului și dezactivarea
  233 216 000 EUR |
| --- | --- |

—

activitățile nucleare ale JRC
  privind securitatea nucleară, protecția mediului și dezactivarea
  233 216 000 EUR

Amendamentul 18

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 1a (nou)

Trebuie să se acorde o atenție deosebită evoluției acordurilor contractuale care să reducă atât riscul neexecutării, cât și redistribuirea riscurilor și a costurilor în timp.

Amendamentul 19

Propunere de decizie

Articolul 6 – alineatul 1a (nou)

(1a)
     
  Trebuie să se acorde o atenție deosebită inițiativelor care însoțesc activitățile principale de cercetare nucleară, îndeosebi cu privire la investițiile în capitalul uman și în condiții de lucru adecvate și la acțiunile care vizează abordarea riscului de deficit de competențe în următorii ani.

Amendamentul 20

Propunere de decizie

Articolul 6 – alineatul 2a (nou)

(2a)
     
  Statele membre și Comisia stabilesc o revizuire a calificărilor profesionale, a formării și a competențelor în domeniul nuclear în cadrul Uniunii, care să confere o imagine de ansamblu a situației actuale și să permită identificarea și aplicarea soluțiilor adecvate.

Amendamentul 21

Propunere de decizie

Anexa I – partea I.A – secțiunea 3 – punctul 2

Un program focalizat pe fizică și tehnologie va exploata Joint European Torus (JET) și alte dispozitive de confinare magnetică care prezintă relevanță pentru ITER. Acest program va evalua tehnologiile cheie specifice ITER, va consolida opțiunile proiectului ITER și va pregăti exploatarea acestuia.

Un program focalizat pe fizică și tehnologie va exploata Joint European Torus (JET) și alte dispozitive de confinare magnetică
  (inclusiv noi posibile experimente
  care
  se vor realiza și vor funcționa în paralel cu ITER) care
  prezintă relevanță pentru ITER. Acest program va evalua tehnologiile cheie specifice ITER, va consolida opțiunile proiectului ITER și va pregăti exploatarea acestuia.

Amendamentul 22

Propunere de decizie

Anexa I – partea I.B – secțiunea 1 – Obiectiv

Stabilirea unei baze științifice și tehnice solide pentru a accelera evoluțiile practice în direcția unei gestionări mai sigure a deșeurilor radioactive cu durată lungă de viață, pentru a spori în special securitatea, eficiența utilizării resurselor și rentabilitatea energiei nucleare și a asigura un sistem robust și acceptabil din punct de vedere social pentru protejarea oamenilor și a mediului împotriva efectelor radiației ionizante.

Stabilirea unei baze științifice și tehnice solide pentru a accelera evoluțiile practice în direcția unei gestionări mai sigure a deșeurilor radioactive cu durată lungă de viață, pentru a spori în special securitatea, eficiența utilizării resurselor și rentabilitatea energiei nucleare și a asigura un sistem robust și acceptabil din punct de vedere social pentru protejarea oamenilor și a mediului împotriva efectelor radiației ionizante.
  La dezafectarea sistemelor caduce ar trebui acordată o atenție deosebită deșeurilor nucleare cu durată lungă de viață.

Amendamentul 23

Propunere de decizie

Anexa X – partea I.B – secțiunea 3 – punctul 5

Sprijin pentru păstrarea și
  continuarea dezvoltării competențelor științifice și a capacităților umane
  pentru a se
  garanta disponibilitatea
  pe termen lung
  în sectorul nuclear a unor cercetători, ingineri și angajați calificați în mod corespunzător
  .

Sprijin
  continuu
  pentru păstrarea și
  formarea profesională a personalului, acesta fiind necesar
  pentru a
  menține independența nucleară a Uniunii și un nivel constant de furnizare și îmbunătățire a siguranței nucleare. Este esențial să
  se
  mențină expertiza în Uniune în ceea ce privește protecția împotriva radiațiilor și dezasamblarea instalațiilor nucleare, întrucât energia nucleară va juca un rol-cheie în mixul energetic al Uniunii, inclusiv în ceea ce privește dezafectarea și gestionarea
  pe termen lung
  a deșeurilor
  .

Amendamentul 24

Propunere de decizie

Anexa II – partea II – secțiunea 2 – punctul 2

Pentru realizarea acestui obiectiv, cunoștințele, aptitudinile și competențele trebuie să fie actualizate în permanență, pentru a se avea la dispoziție expertiza de ultimă oră, independentă și fiabilă, necesară în sprijinul politicilor Uniunii în domeniul securității reactorilor nucleari, al securității ciclului de combustibil, precum și al garanțiilor nucleare
  și protecției fizice și radiologice. Sprijinul orientat către client pentru politicile Uniunii exprimat în
  misiunea JRC va fi
  completat
  de asumarea unui rol proactiv în cadrul Spațiului European de Cercetare prin desfășurarea unor activități de cercetare de înaltă calitate în strânsă colaborare cu industria și cu alte organisme, precum și prin dezvoltarea de rețele cu instituții publice și private din statele membre.

Pentru realizarea acestui obiectiv, cunoștințele, aptitudinile și competențele trebuie să fie actualizate în permanență, pentru a se avea la dispoziție expertiza de ultimă oră, independentă și fiabilă, necesară în sprijinul politicilor Uniunii în domeniul securității reactorilor nucleari, al securității ciclului de combustibil, precum și al garanțiilor
  și securității
  nucleare
  .
  Misiunea JRC va fi
  completată
  de asumarea unui rol proactiv în cadrul Spațiului European de Cercetare prin desfășurarea unor activități de cercetare de înaltă calitate în strânsă colaborare cu industria și cu alte organisme, precum și prin dezvoltarea de rețele cu instituții publice și private din statele membre.
  Rolul acesteia de a difuza informații publicului va fi consolidat.

Amendamentul 25

Propunere de decizie

Anexa I – partea II – secțiunea 3 – punctul 3

| 3. | Protecția fizică și radiologică a materialelor nucleare – activitățile vor sprijini în continuare îndeplinirea angajamentelor Comunității, în particular în ceea ce privește dezvoltarea de metode de control al instalațiilor pentru ciclul de combustibil, implementarea Protocolului adițional, inclusiv eșantionarea de mediu și garanțiile integrate, prevenirea deturnării materialelor nucleare și radioactive asociate cu traficul ilegal de astfel de materiale, inclusiv criminalistica nucleară. |
| --- | --- |

3.

Protecția fizică și radiologică a materialelor nucleare – activitățile vor sprijini în continuare îndeplinirea angajamentelor Comunității, în particular în ceea ce privește dezvoltarea de metode de control al instalațiilor pentru ciclul de combustibil, implementarea Protocolului adițional, inclusiv eșantionarea de mediu și garanțiile integrate, prevenirea deturnării materialelor nucleare și radioactive asociate cu traficul ilegal de astfel de materiale, inclusiv criminalistica nucleară.

| 3. | Protecția fizică și radiologică a materialelor nucleare – activitățile vor sprijini în continuare îndeplinirea angajamentelor Comunității, în particular în ceea ce privește dezvoltarea de metode de control al instalațiilor pentru ciclul de combustibil, implementarea Protocolului adițional, inclusiv eșantionarea de mediu și garanțiile integrate, prevenirea deturnării materialelor nucleare și radioactive asociate cu traficul ilegal de astfel de materiale, inclusiv criminalistica nucleară.
  Este necesar să se utilizeze cele mai performante instrumente de monitorizare a tuturor activităților nucleare civile, inclusiv a operațiunilor de transport sau de stocare a oricărui tip de materiale radioactive. |
| --- | --- |

3.

Protecția fizică și radiologică a materialelor nucleare – activitățile vor sprijini în continuare îndeplinirea angajamentelor Comunității, în particular în ceea ce privește dezvoltarea de metode de control al instalațiilor pentru ciclul de combustibil, implementarea Protocolului adițional, inclusiv eșantionarea de mediu și garanțiile integrate, prevenirea deturnării materialelor nucleare și radioactive asociate cu traficul ilegal de astfel de materiale, inclusiv criminalistica nucleară.
  Este necesar să se utilizeze cele mai performante instrumente de monitorizare a tuturor activităților nucleare civile, inclusiv a operațiunilor de transport sau de stocare a oricărui tip de materiale radioactive.

Amendamentul 28

Propunere de decizie

Anexa II – introducere – alineatul 1a (nou)

Administrarea fondurilor europene alocate cercetării trebuie să se bazeze într-o mai mare măsură pe încredere și pe o abordare de toleranță la riscuri față de participanți în toate etapele proiectelor, fără a prejudicia răspunderea, cu norme flexibile ale Uniunii pentru îmbunătățirea armonizării, dacă este cazul, cu diferite reglementări naționale și practici contabile recunoscute;

Amendamentul 29

Propunere de decizie

Anexa II – introducere – alineatul 1b (nou)

Este necesară stabilirea unui echilibru între încredere și control – între asumarea de riscuri și pericolele pe care acestea le presupun – pentru asigurarea gestionării financiare raționale a fondurilor Uniunii alocate cercetării.

Amendamentul 26

Propunere de decizie

Anexa II – punctul 2 – litera a – punctul 1

Sprijin pentru proiecte de cercetare desfășurate de consorții cu participanți din diferite țări, cu scopul de a dezvolta noi cunoștințe, noi tehnologii, produse sau resurse comune de cercetare. Mărimea, domeniul de aplicare și organizarea internă a proiectelor pot varia de la un domeniu la altul și de la o temă la alta. Se pot întâlni de la proiecte reprezentând acțiuni dedicate cercetării la scară mică sau medie la proiecte mari de integrare care mobilizează un volum semnificativ de resurse pentru atingerea obiectivului definit. Sprijinul pentru activitățile de formare și de dezvoltare a carierei cercetătorilor va fi inclus în programele de lucru aferente proiectelor.

Sprijin pentru proiecte de cercetare desfășurate de consorții cu participanți din diferite țări, cu scopul de a dezvolta noi cunoștințe, noi tehnologii, produse sau resurse comune de cercetare. Mărimea, domeniul de aplicare și organizarea internă a proiectelor pot varia de la un domeniu la altul și de la o temă la alta. Se pot întâlni de la proiecte reprezentând acțiuni dedicate cercetării la scară mică sau medie la proiecte mari de integrare care mobilizează un volum semnificativ de resurse pentru atingerea obiectivului definit. Sprijinul pentru activitățile de formare și de dezvoltare a carierei cercetătorilor va fi inclus în programele de lucru aferente proiectelor.
  Se vor include în programele de lucru aferente proiectelor activități de standardizare.

Amendamentul 27

Propunere de decizie

Anexa II – punctul 2 – litera a – punctul 3

Sprijin pentru activitățile de coordonare sau auxiliare cercetării (colaborare în rețea, schimburi, acces transnațional la infrastructurile de cercetare, studii, conferințe, contribuții la construirea unor noi infrastructuri etc.) sau de promovare a dezvoltării resurselor umane (de exemplu, crearea de rețele și de scheme de formare). Aceste acțiuni vor putea fi aplicate, de asemenea, prin alte mijloace decât cererile de propuneri.

Sprijin pentru activitățile de coordonare sau auxiliare cercetării (colaborare în rețea, schimburi, acces transnațional la infrastructurile de cercetare, studii, conferințe,
  participare în cadrul organelor de standardizare,
  contribuții la construirea unor noi infrastructuri etc.) sau de promovare a dezvoltării resurselor umane (de exemplu, crearea de rețele și de scheme de formare). Aceste acțiuni vor putea fi aplicate, de asemenea, prin alte mijloace decât cererile de propuneri.

---

(1)  COM(2011)0226.

(2)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(3)  JO L 412, 30.12.2006, p.1.

(4)  
  Texte adoptate, P7_TA (2010)0401.

---