# Euroopan unionin C 180/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2013.180.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 180 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta26. kesäkuu 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2013.180.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 180

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta26. kesäkuu 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2013/C 180/01 | Neuvoston suositus, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, Maltan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi | 1 |
| 2013/C 180/02 | Neuvoston suositus, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, Espanjan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi | 4 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2013/C 180/01

Neuvoston suositus, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, Maltan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

1

2013/C 180/02

Neuvoston suositus, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013, Espanjan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

4

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 180/03 | Tiedonanto neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti jäsenvaltion tulliviranomaisten toimittamista tiedoista, jotka koskevat tavaroiden luokittelua tullinimikkeistöön | 9 |
| 2013/C 180/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.6613 – Watson/Actavis) (
  1
  ) | 11 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2013/C 180/03

Tiedonanto neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti jäsenvaltion tulliviranomaisten toimittamista tiedoista, jotka koskevat tavaroiden luokittelua tullinimikkeistöön

9

2013/C 180/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.6613 – Watson/Actavis) (
  1
  )

1

11

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2013/C 180/05 | Neuvoston päätös, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2013, tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä | 12 |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 180/06 | Euron kurssi | 13 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2013/C 180/07 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  ) | 14 |
| 2013/C 180/08 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  ) | 15 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2013/C 180/05

Neuvoston päätös, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2013, tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä

12

Euroopan komissio

2013/C 180/06

Euron kurssi

13

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2013/C 180/07

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  )

1

14

2013/C 180/08

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  )

1

15

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 180/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines) (
  1
  ) | 16 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 180/10 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 17 |
| 2013/C 180/11 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 21 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2013/C 180/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines) (
  1
  )

1

16

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2013/C 180/10

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

17

2013/C 180/11

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 26.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/1

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013,

Maltan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

2013/C 180/01

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perussopimuksen 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksen 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

| (2) | Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. |
| --- | --- |

(2)

Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

| (3) | Neuvosto päätti 21 päivänä kesäkuuta 2013 perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Maltassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto päätti 21 päivänä kesäkuuta 2013 perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Maltassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä.

| (4) | Perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1) 3 artiklan mukaisesti neuvosto antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lisäksi neuvosto kehottaa alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka vertailuarvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(4)

Perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1) 3 artiklan mukaisesti neuvosto antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lisäksi neuvosto kehottaa alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka vertailuarvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan mukaisesti korjausjakson viimeiselle vuodelle suositellulla julkisen talouden tavoitteella on komission talousennusteeseen perustuen varmistettava, että ero, joka vallitsee velkasuhteen ja 60 prosenttia suhteessa BKT:hen olevan perussopimuksen viitearvon välillä, supistuu vaaditulla tavalla kahden vuoden kuluessa liiallisen alijäämän korjaamisesta. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan mukaisesti korjausjakson viimeiselle vuodelle suositellulla julkisen talouden tavoitteella on komission talousennusteeseen perustuen varmistettava, että ero, joka vallitsee velkasuhteen ja 60 prosenttia suhteessa BKT:hen olevan perussopimuksen viitearvon välillä, supistuu vaaditulla tavalla kahden vuoden kuluessa liiallisen alijäämän korjaamisesta.

| (6) | Komission kevään 2013 talousennusteessa alijäämän ennakoidaan ylittävän viitearvon edelleen vuosina 2013 ja 2014 ja olevan BKT:hen suhteutettuna 3,7 prosenttia vuonna 2013 ja 3,6 prosenttia vuonna 2014. Nämä julkisen talouden ennusteet perustuvat nykyiseen politiikkaan, eli niihin sisältyy parlamentin huhtikuussa 2013 hyväksymä vuoden 2013 talousarvio, johon sisältyy sekä tulo- että menopuolen elvytystoimia sekä jo suunnitteilla oleva Air Maltaan tehtävä pääomasijoitus (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen), minkä nettomääräinen alijäämää lisäävä vaikutus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elvytystoimet kompensoituvat ainoastaan osittain valmisteverojen korotuksilla, verorästien perinnällä sekä menosäästöillä ja sosiaaliturvamaksujen korotuksilla, jotka juontavat juurensa vuoden 2006 eläkeuudistuksesta. Lisäksi komission toteamisen nettomääräisten alijäämää supistavien kertaluonteisten erien vaikutus julkisen talouden vakauttamiseen pienenee jyrkästi vuoden 2012 jälkeen. Koska perusalijäämää odotetaan olevan edelleen vuosina 2013 ja 2014, komission kevään 2013 talousennusteessa julkisen velan odotetaan kasvavan edelleen 73,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 74,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan vuosina 2015 ja 2016 pysyttelevän yli viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja velka suhteessa BKT:hen kasvanee 75,6 prosenttiin viimeistään vuonna 2016. |
| --- | --- |

(6)

Komission kevään 2013 talousennusteessa alijäämän ennakoidaan ylittävän viitearvon edelleen vuosina 2013 ja 2014 ja olevan BKT:hen suhteutettuna 3,7 prosenttia vuonna 2013 ja 3,6 prosenttia vuonna 2014. Nämä julkisen talouden ennusteet perustuvat nykyiseen politiikkaan, eli niihin sisältyy parlamentin huhtikuussa 2013 hyväksymä vuoden 2013 talousarvio, johon sisältyy sekä tulo- että menopuolen elvytystoimia sekä jo suunnitteilla oleva Air Maltaan tehtävä pääomasijoitus (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen), minkä nettomääräinen alijäämää lisäävä vaikutus on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elvytystoimet kompensoituvat ainoastaan osittain valmisteverojen korotuksilla, verorästien perinnällä sekä menosäästöillä ja sosiaaliturvamaksujen korotuksilla, jotka juontavat juurensa vuoden 2006 eläkeuudistuksesta. Lisäksi komission toteamisen nettomääräisten alijäämää supistavien kertaluonteisten erien vaikutus julkisen talouden vakauttamiseen pienenee jyrkästi vuoden 2012 jälkeen. Koska perusalijäämää odotetaan olevan edelleen vuosina 2013 ja 2014, komission kevään 2013 talousennusteessa julkisen velan odotetaan kasvavan edelleen 73,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 74,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan vuosina 2015 ja 2016 pysyttelevän yli viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja velka suhteessa BKT:hen kasvanee 75,6 prosenttiin viimeistään vuonna 2016.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukaan liiallinen alijäämä olisi saatava korjattua sen toteamista seuraavana vuonna, paitsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia erityisiä seikkoja. Tämä huomioon ottaen liiallisen alijäämän korjaaminen viimeistään vuonna 2014 on perusteltua. Päästäkseen uskottavalle ja kestävälle alijäämäuralle Maltan olisi eritoten saavutettava julkisen talouden alijäämätavoitteet, jotka ovat 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, mikä merkitsee, että rakenteellinen rahoitusasema paranee BKT:hen suhteutettuna 0,7 prosenttia vuonna 2013 ja 0,7 prosenttia vuonna 2014. Vuoden 2014 tavoitteella varmistetaan, että ero, joka vallitsee velkasuhteen ja 60 prosenttia suhteessa BKT:hen olevan perussopimuksen viitearvon välillä, supistuu vaaditulla tavalla kahden vuoden kuluessa liiallisen alijäämän korjaamisesta. Jotta edellä mainitut rakenteelliset tavoitteet voitaisiin saavuttaa, Maltan olisi toteutettava uusia vakauttamistoimia, joiden suuruus BKT:hen suhteutettuna on 0,4 prosenttia vuonna 2013 perusskenaarioon jo sisältyvien toimenpiteiden lisäksi ja noin 3⁄4 prosenttia vuonna 2014. Näissä tavoitteissa on otettu huomioon tarve tasapainottaa niitä negatiivisia kerrannaisvaikutuksia, joita vakauttamistoimien vaikutus BKT:n kasvuun aiheuttaa julkisessa taloudessa. Perusskenaarioon, johon tämä sopeutusura perustuu, sisältyy komission kevään 2013 talousennuste, ja se ulottuu vuoteen 2016 saakka. Se pohjautuu vakio-oletuksiin tuotantokuilun sulkeutumisesta ja talousarvion suhdanneherkkyydestä. Se ei kuitenkaan sisällä uutta pääomasijoitusta, joka vuoden 2013 vakausohjelman mukaan on tarkoitus tehdä Air Maltaan vuonna 2015. Sen vuoksi otaksutaan, ettei pääomasijoitusta tehdä tai että se korvataan päinvastaisilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1467/97 mukaan liiallinen alijäämä olisi saatava korjattua sen toteamista seuraavana vuonna, paitsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia erityisiä seikkoja. Tämä huomioon ottaen liiallisen alijäämän korjaaminen viimeistään vuonna 2014 on perusteltua. Päästäkseen uskottavalle ja kestävälle alijäämäuralle Maltan olisi eritoten saavutettava julkisen talouden alijäämätavoitteet, jotka ovat 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 ja 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, mikä merkitsee, että rakenteellinen rahoitusasema paranee BKT:hen suhteutettuna 0,7 prosenttia vuonna 2013 ja 0,7 prosenttia vuonna 2014. Vuoden 2014 tavoitteella varmistetaan, että ero, joka vallitsee velkasuhteen ja 60 prosenttia suhteessa BKT:hen olevan perussopimuksen viitearvon välillä, supistuu vaaditulla tavalla kahden vuoden kuluessa liiallisen alijäämän korjaamisesta. Jotta edellä mainitut rakenteelliset tavoitteet voitaisiin saavuttaa, Maltan olisi toteutettava uusia vakauttamistoimia, joiden suuruus BKT:hen suhteutettuna on 0,4 prosenttia vuonna 2013 perusskenaarioon jo sisältyvien toimenpiteiden lisäksi ja noin 3⁄4 prosenttia vuonna 2014. Näissä tavoitteissa on otettu huomioon tarve tasapainottaa niitä negatiivisia kerrannaisvaikutuksia, joita vakauttamistoimien vaikutus BKT:n kasvuun aiheuttaa julkisessa taloudessa. Perusskenaarioon, johon tämä sopeutusura perustuu, sisältyy komission kevään 2013 talousennuste, ja se ulottuu vuoteen 2016 saakka. Se pohjautuu vakio-oletuksiin tuotantokuilun sulkeutumisesta ja talousarvion suhdanneherkkyydestä. Se ei kuitenkaan sisällä uutta pääomasijoitusta, joka vuoden 2013 vakausohjelman mukaan on tarkoitus tehdä Air Maltaan vuonna 2015. Sen vuoksi otaksutaan, ettei pääomasijoitusta tehdä tai että se korvataan päinvastaisilla toimenpiteillä.

| (8) | Maltan julkisen talouden kehys on melko joustava, eivätkä sen ei-sitova luonne ja julkisen talouden suunnittelun lyhyen aikavälin horisontti tue julkisen talouden vakautta. Jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista 8 päivänä marraskuuta 2011 annettua direktiiviä 2011/85/EU (2) ei ole vielä saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (3) 5 artiklan mukaisesti Maltan olisi lisäksi perustettava riippumattomia elimiä, jotka seuraavat finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista. Vaikka vakausohjelmassa todetaan, että hallitus aikoo perustaa finanssipoliittisen neuvoston, konkreettisia suunnitelmia ei ole esitetty. |
| --- | --- |

(8)

Maltan julkisen talouden kehys on melko joustava, eivätkä sen ei-sitova luonne ja julkisen talouden suunnittelun lyhyen aikavälin horisontti tue julkisen talouden vakautta. Jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista 8 päivänä marraskuuta 2011 annettua direktiiviä 2011/85/EU (2) ei ole vielä saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (3) 5 artiklan mukaisesti Maltan olisi lisäksi perustettava riippumattomia elimiä, jotka seuraavat finanssipoliittisten sääntöjen noudattamista. Vaikka vakausohjelmassa todetaan, että hallitus aikoo perustaa finanssipoliittisen neuvoston, konkreettisia suunnitelmia ei ole esitetty.

| (9) | Asetuksen (EU) N:o 473/2013 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti Maltan olisi esitettävä komissiolle ja neuvostolle talouskumppanuusohjelma samanaikaisesti asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisen selvityksen kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU) N:o 473/2013 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti Maltan olisi esitettävä komissiolle ja neuvostolle talouskumppanuusohjelma samanaikaisesti asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisen selvityksen kanssa.

| (10) | Neuvosto katsoo, että julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä parantaminen, samalla kun toimenpiteillä pyritään parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia, |
| --- | --- |

(10)

Neuvosto katsoo, että julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä parantaminen, samalla kun toimenpiteillä pyritään parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia,

ON ANTANUT SEURAAVAN SUOSITUKSEN:

| 1) | Maltan olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2014. |
| --- | --- |

1)

Maltan olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2014.

| 2) | Maltan olisi erityisesti






  a) | saavutettava julkisen talouden alijäämätavoite, joka on BKT:hen suhteutettuina 3,4 prosenttia vuonna 2013 ja 2,7 prosenttia vuonna 2014, mikä merkitsee rakenteellisen rahoitusaseman paranemista BKT:hen suhteutettuna 0,7 prosenttia vuonna 2013 ja 0,7 prosenttia vuonna 2014. Tämä sopeutusura toisi julkisen sektorin alijäämän alle viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, viimeistään vuonna 2014, samalla kun varmistetaan, että julkisen talouden bruttovelkasuhde lähestyy 60 prosenttia suhteessa BKT:hen olevaa viitearvoa tyydyttävää vauhtia; |
| --- | --- | --- |

2)

Maltan olisi erityisesti

a)

saavutettava julkisen talouden alijäämätavoite, joka on BKT:hen suhteutettuina 3,4 prosenttia vuonna 2013 ja 2,7 prosenttia vuonna 2014, mikä merkitsee rakenteellisen rahoitusaseman paranemista BKT:hen suhteutettuna 0,7 prosenttia vuonna 2013 ja 0,7 prosenttia vuonna 2014. Tämä sopeutusura toisi julkisen sektorin alijäämän alle viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, viimeistään vuonna 2014, samalla kun varmistetaan, että julkisen talouden bruttovelkasuhde lähestyy 60 prosenttia suhteessa BKT:hen olevaa viitearvoa tyydyttävää vauhtia;

| b) | täsmennettävä ja toteutettava tinkimättömästi toimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014, ja käytettävä kaikki odottamattomat tulot alijäämän supistamiseen. |
| --- | --- |

b)

täsmennettävä ja toteutettava tinkimättömästi toimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014, ja käytettävä kaikki odottamattomat tulot alijäämän supistamiseen.

| 3) | Neuvosto vahvistaa 1 päivän lokakuuta 2013 määräajaksi, johon mennessä Maltan olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta.
  Kun liiallinen alijäämä on saatu korjattua, Maltaa kehotetaan jatkamaan tarkoituksenmukaista vauhtia tapahtuvaa edistymistä kohti sen keskipitkän aikavälin tavoitetta eli rakenteellisesti tasapainoista talousarviota, mukaan lukien menoja koskevan vertailuarvon noudattaminen. Talousarvion toteutukseen liittyvien riskien vähentämiseksi neuvosto kehottaa Maltaa tehostamaan julkisen talouden kehystään ja parantamaan talousarvion toteutumisen seurantaa läpi vuoden. Erityisesti Maltaa kehotetaan ottamaan käyttöön sitovampi sääntöperusteinen monivuotinen julkisen talouden kehys. Lisäksi olisi vahvistettava finanssipolitiikkaa seuraavien riippumattomien elinten asemaa asetuksen (EU) N:o 473/2013 5 artiklan mukaisesti.
  Jotta julkisen talouden vakauttamisstrategian onnistuminen voitaisiin varmistaa, Maltan viranomaisia kehotetaan lisäksi tukemaan julkisen talouden vakauttamista kattavilla rakenteellisilla uudistuksilla niiden neuvoston suositusten mukaisesti, jotka on annettu Maltalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja erityisesti makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn (4) ennalta ehkäisevän osion yhteydessä.
  Tämä suositus on osoitettu Maltalle. |
| --- | --- |

3)

Neuvosto vahvistaa 1 päivän lokakuuta 2013 määräajaksi, johon mennessä Maltan olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta.

Kun liiallinen alijäämä on saatu korjattua, Maltaa kehotetaan jatkamaan tarkoituksenmukaista vauhtia tapahtuvaa edistymistä kohti sen keskipitkän aikavälin tavoitetta eli rakenteellisesti tasapainoista talousarviota, mukaan lukien menoja koskevan vertailuarvon noudattaminen. Talousarvion toteutukseen liittyvien riskien vähentämiseksi neuvosto kehottaa Maltaa tehostamaan julkisen talouden kehystään ja parantamaan talousarvion toteutumisen seurantaa läpi vuoden. Erityisesti Maltaa kehotetaan ottamaan käyttöön sitovampi sääntöperusteinen monivuotinen julkisen talouden kehys. Lisäksi olisi vahvistettava finanssipolitiikkaa seuraavien riippumattomien elinten asemaa asetuksen (EU) N:o 473/2013 5 artiklan mukaisesti.

Jotta julkisen talouden vakauttamisstrategian onnistuminen voitaisiin varmistaa, Maltan viranomaisia kehotetaan lisäksi tukemaan julkisen talouden vakauttamista kattavilla rakenteellisilla uudistuksilla niiden neuvoston suositusten mukaisesti, jotka on annettu Maltalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja erityisesti makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn (4) ennalta ehkäisevän osion yhteydessä.

Tämä suositus on osoitettu Maltalle.

Tehty Luxemburgissa 21 päivänä kesäkuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. NOONAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

1

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 41.

2

(3)  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.

3

(4)  Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Maltan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgb/deficit/countries/malta_en.htm

4

---

| 26.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/4

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 21 päivänä kesäkuuta 2013,

Espanjan julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

2013/C 180/02

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

| (2) | Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. |
| --- | --- |

(2)

Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

| (3) | Neuvosto teki 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, 104 artiklan 6 kohdan mukaisen päätöksen, jonka mukaan Espanjassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1) 3 artiklan mukaisesti suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään vuonna 2012 (2), jäljempänä ‧neuvoston 27 päivänä huhtikuuta 2009 antama suositus‧. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto teki 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, 104 artiklan 6 kohdan mukaisen päätöksen, jonka mukaan Espanjassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1) 3 artiklan mukaisesti suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään vuonna 2012 (2), jäljempänä ‧neuvoston 27 päivänä huhtikuuta 2009 antama suositus‧.

| (4) | Neuvosto päätti 2 päivänä joulukuuta 2009 asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että Espanja oli toteuttanut tuloksellisia toimia, mutta että odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen neuvoston 27 päivänä huhtikuuta 2009 antaman suosituksen antamisen jälkeen. Erityisesti kasvunäkymien voimakkaalla heikentymisellä maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin myötä oli merkittäviä julkiseen talouteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Tämän vuoksi neuvosto päätti antaa SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun suosituksen, jäljempänä ‧neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antama suositus‧, jonka mukaan liiallinen alijäämä oli korjattava viimeistään vuonna 2013 uskottavasti ja kestävästi toteuttamalla toimia keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto päätti 2 päivänä joulukuuta 2009 asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että Espanja oli toteuttanut tuloksellisia toimia, mutta että odottamattomat taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen neuvoston 27 päivänä huhtikuuta 2009 antaman suosituksen antamisen jälkeen. Erityisesti kasvunäkymien voimakkaalla heikentymisellä maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin myötä oli merkittäviä julkiseen talouteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Tämän vuoksi neuvosto päätti antaa SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun suosituksen, jäljempänä ‧neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antama suositus‧, jonka mukaan liiallinen alijäämä oli korjattava viimeistään vuonna 2013 uskottavasti ja kestävästi toteuttamalla toimia keskipitkällä aikavälillä.

| (5) | Kesäkuun 15 päivänä 2010 komissio totesi, että Espanja oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaisesti saadakseen julkisen talouden alijäämänsä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja katsoi, ettei lisätoimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä näin ollen tarvittu. |
| --- | --- |

(5)

Kesäkuun 15 päivänä 2010 komissio totesi, että Espanja oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen mukaisesti saadakseen julkisen talouden alijäämänsä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja katsoi, ettei lisätoimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä näin ollen tarvittu.

| (6) | Neuvosto päätti 10 päivänä heinäkuuta 2012 asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että tuloksellisia toimia oli toteutettu, mutta että odottamattomat haitalliset taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen ajankohdan jälkeen. Erityisesti kasvunäkymien heikentyminen sekä siirtyminen vähemmän veroja tuottavaan kasvurakenteeseen aiheuttivat merkittäviä julkiseen talouteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Tämän vuoksi neuvosto antoi SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla tarkistetun suosituksen, jäljempänä ’neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antama suositus’, ja suositti, että Espanja korjaa liiallisen alijäämän viimeistään vuonna 2014. Jotta julkisen sektorin alijäämä saataisiin alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2014, Espanjan viranomaisille suositettiin rakenteellisen rahoitusaseman parantamista komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetun talousennusteen perusteella 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 2,5 prosenttia vuonna 2013 ja 1,9 prosenttia vuonna 2014. Alijäämätavoitteiksi asetettiin 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 4,5 prosenttia vuonna 2013 ja 2,8 prosenttia vuonna 2014. Espanjalle suositettiin myös, että se toteuttaa vuoden 2012 talousarviossa ja itsehallintoalueiden tasapainotussuunnitelmissa esitetyt toimenpiteet ja hyväksyy viimeistään heinäkuun 2012 lopussa vuosien 2013–2014 monivuotisen ilmoitetun julkisen talouden suunnitelman, mukaan lukien keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategian, jossa on tarkoitus tarkentaa kaikki rakenteelliset toimenpiteet, joita tarvitaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014. |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto päätti 10 päivänä heinäkuuta 2012 asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että tuloksellisia toimia oli toteutettu, mutta että odottamattomat haitalliset taloudelliset tapahtumat olivat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen ajankohdan jälkeen. Erityisesti kasvunäkymien heikentyminen sekä siirtyminen vähemmän veroja tuottavaan kasvurakenteeseen aiheuttivat merkittäviä julkiseen talouteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. Tämän vuoksi neuvosto antoi SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla tarkistetun suosituksen, jäljempänä ’neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antama suositus’, ja suositti, että Espanja korjaa liiallisen alijäämän viimeistään vuonna 2014. Jotta julkisen sektorin alijäämä saataisiin alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2014, Espanjan viranomaisille suositettiin rakenteellisen rahoitusaseman parantamista komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetun talousennusteen perusteella 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 2,5 prosenttia vuonna 2013 ja 1,9 prosenttia vuonna 2014. Alijäämätavoitteiksi asetettiin 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, 4,5 prosenttia vuonna 2013 ja 2,8 prosenttia vuonna 2014. Espanjalle suositettiin myös, että se toteuttaa vuoden 2012 talousarviossa ja itsehallintoalueiden tasapainotussuunnitelmissa esitetyt toimenpiteet ja hyväksyy viimeistään heinäkuun 2012 lopussa vuosien 2013–2014 monivuotisen ilmoitetun julkisen talouden suunnitelman, mukaan lukien keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategian, jossa on tarkoitus tarkentaa kaikki rakenteelliset toimenpiteet, joita tarvitaan liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014.

| (7) | Komissio totesi 14 päivänä marraskuuta 2012 komission yksiköiden syksyn 2012 talousennusteen perusteella, että Espanja oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antaman suosituksen mukaisesti, eikä ylimääräistä toimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä tarvittu. |
| --- | --- |

(7)

Komissio totesi 14 päivänä marraskuuta 2012 komission yksiköiden syksyn 2012 talousennusteen perusteella, että Espanja oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antaman suosituksen mukaisesti, eikä ylimääräistä toimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä tarvittu.

| (8) | Neuvosto voi asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti päättää komission suosituksesta antaa SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun suosituksen, jos tuloksellisia toimia on toteutettu, mutta odottamattomat haitalliset taloudelliset tapahtumat ovat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen alkuperäisen suosituksen antamisen jälkeen. Sitä, onko ollut julkiseen talouteen huomattavan epäsuotuisasti vaikuttavia odottamattomia haitallisia taloudellisia tapahtumia, on arvioitava neuvoston suosituksen perustana olevan talousennusteen pohjalta. |
| --- | --- |

(8)

Neuvosto voi asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti päättää komission suosituksesta antaa SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun suosituksen, jos tuloksellisia toimia on toteutettu, mutta odottamattomat haitalliset taloudelliset tapahtumat ovat vaikuttaneet huomattavan epäsuotuisasti julkiseen talouteen alkuperäisen suosituksen antamisen jälkeen. Sitä, onko ollut julkiseen talouteen huomattavan epäsuotuisasti vaikuttavia odottamattomia haitallisia taloudellisia tapahtumia, on arvioitava neuvoston suosituksen perustana olevan talousennusteen pohjalta.

| (9) | Neuvoston on SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti annettava asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan kuluessa. Suosituksessa on asetettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa neuvosto kehottaa lisäksi jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka vertailuarvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjauksen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) No 473/2013 (3) 9 artiklan 1 kohdan ja 17 artiklan 2 kohdan mukaan Espanjan olisi esitettävä talouskumppanuusohjelma. |
| --- | --- |

(9)

Neuvoston on SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti annettava asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan kuluessa. Suosituksessa on asetettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa neuvosto kehottaa lisäksi jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana oleva ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannekorjattu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka vertailuarvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjauksen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) No 473/2013 (3) 9 artiklan 1 kohdan ja 17 artiklan 2 kohdan mukaan Espanjan olisi esitettävä talouskumppanuusohjelma.

| (10) | Espanjan talous elpyi hetkeksi vuonna 2011, mutta vaipui sen jälkeen takaisin taantumaan, ja kokonaistuotannon kasvu on ollut negatiivista vuoden 2011 kolmannesta neljänneksestä alkaen. Vuositasolla BKT laski 1,4 prosenttia vuonna 2012. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan taantuma jatkuu vuonna 2013, sillä positiivinen nettovienti ei riitä tasoittamaan kotimaisen kysynnän edelleen jatkuvan supistumisen vaikutusta. Tuotannon odotetaan tasapainottuvan vasta vuoden 2013 loppupuolella. Kokonaistuotannon ennustetaan siten supistuvan 1,5 prosenttia vuonna 2013 ja kasvavan sitten 0,9 prosenttia vuonna 2014 (olettaen, ettei politiikkaa muuteta). Neuvoston viimeisimmän suosituksen antamisajankohtana kokonaistuotannon odotettiin supistuvan 1,9 prosenttia vuonna 2012 ja 0,3 prosenttia vuonna 2013, ja kasvavan tämän jälkeen 1,1 prosenttia vuonna 2014. Odotettua vähemmän negatiivinen kasvu vuonna 2012 johtui pääasiassa hieman ennakoitua vakaammasta kotimaan kysynnästä. Sitä saattoi auttaa myös likviditeetti, jota saatiin alueille ja paikallisviranomaisille ennen 1 päivää tammikuuta 2012 kertyneen kaupallisen velan takaisinmaksuohjelmasta (27,4 miljardia euroa eli 2,6 % suhteessa BKT:hen). Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan kokonaistuotannon odotetaan supistuvan odotettua voimakkaammin vuonna 2013 ja elpyvän hitaammin vuonna 2014. Kotimainen kysyntä vähenee molempina vuosina ennakoitua jyrkemmin ja heikko työllisyystilanne pitkittyy. Makrotalousnäkymien heikkeneminen liittyy osittain vuosien 2013–2014 talousarviosuunnitelmaan sisältyviin uusiin vakauttamistoimenpiteisiin ja vuoden 2013 talousarvion huomioon ottamiseen. |
| --- | --- |

(10)

Espanjan talous elpyi hetkeksi vuonna 2011, mutta vaipui sen jälkeen takaisin taantumaan, ja kokonaistuotannon kasvu on ollut negatiivista vuoden 2011 kolmannesta neljänneksestä alkaen. Vuositasolla BKT laski 1,4 prosenttia vuonna 2012. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan taantuma jatkuu vuonna 2013, sillä positiivinen nettovienti ei riitä tasoittamaan kotimaisen kysynnän edelleen jatkuvan supistumisen vaikutusta. Tuotannon odotetaan tasapainottuvan vasta vuoden 2013 loppupuolella. Kokonaistuotannon ennustetaan siten supistuvan 1,5 prosenttia vuonna 2013 ja kasvavan sitten 0,9 prosenttia vuonna 2014 (olettaen, ettei politiikkaa muuteta). Neuvoston viimeisimmän suosituksen antamisajankohtana kokonaistuotannon odotettiin supistuvan 1,9 prosenttia vuonna 2012 ja 0,3 prosenttia vuonna 2013, ja kasvavan tämän jälkeen 1,1 prosenttia vuonna 2014. Odotettua vähemmän negatiivinen kasvu vuonna 2012 johtui pääasiassa hieman ennakoitua vakaammasta kotimaan kysynnästä. Sitä saattoi auttaa myös likviditeetti, jota saatiin alueille ja paikallisviranomaisille ennen 1 päivää tammikuuta 2012 kertyneen kaupallisen velan takaisinmaksuohjelmasta (27,4 miljardia euroa eli 2,6 % suhteessa BKT:hen). Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan kokonaistuotannon odotetaan supistuvan odotettua voimakkaammin vuonna 2013 ja elpyvän hitaammin vuonna 2014. Kotimainen kysyntä vähenee molempina vuosina ennakoitua jyrkemmin ja heikko työllisyystilanne pitkittyy. Makrotalousnäkymien heikkeneminen liittyy osittain vuosien 2013–2014 talousarviosuunnitelmaan sisältyviin uusiin vakauttamistoimenpiteisiin ja vuoden 2013 talousarvion huomioon ottamiseen.

| (11) | Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä oli 10,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, kun hallituksen tavoite ja liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukainen tavoite oli 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2011 alijäämä oli 9,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun otetaan huomioon pääomansiirrot pankeille (jotka katsotaan kertaluonteisiksi toimiksi), alijäämä oli 7,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 9,0 prosenttia vuonna 2011. Rahoitusaseman heikkeneminen vastaa 2,4 prosenttiyksikön suuruista perusjäämän kohenemista (ilman pääomansiirtoja pankeille) tilanteessa, jossa talous supistuu ja kasvurakenne tuo vain vähän veroja. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan rakenteellinen alijäämä koheni 1,8 prosenttiyksikköä vuonna 2012, kun suositus oli 2,7 prosenttiyksikköä. Koska potentiaalista tuotantoa on tarkistettu alaspäin neuvoston viimeisimmän suosituksen jälkeen, arvioitu julkisen talouden sopeutus säilyy entisellään. Odottamattomat tulovajaukset, joiden vaikutus oli noin 1,0 prosenttiyksikköä, vaikuttivat kuitenkin hyvin haitallisesti rakenteellisen rahoitusaseman arvioituun muutokseen. Kun nämä vaikutukset otetaan huomioon, julkisen talouden sopeutukseksi arvioidaan 2,9 prosenttiyksikköä, mikä on enemmän kuin neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antamassa suosituksessa esitettiin. Kun pääomittamistoimia ei huomioida, julkisen talouden poikkeama vuonna 2012 johtuu odotettua alhaisemmista tuloista (joissa otetaan huomioon harkinnanvaraisten toimenpiteiden vaikutus ja perusvaikutus), suuremmasta välituotekäytöstä ja sosiaalisten tulonsiirtojen lisääntymisestä. Aiempaa vähemmän veroja tuottava kasvurakenne ja työmarkkinatilanteen heikkeneminen aiheuttivat suuria tulovajeita, erityisesti välittömien ja välillisten verojen osalta, sekä sosiaalimenojen kasvua. Espanja hyväksyi vuonna 2012 mittavia vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus oli noin 4 prosenttia suhteessa BKT:hen – tulopuolella 1 1/2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja menopuolella 2 1/2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näillä toimenpiteillä kompensoitiin osittain myös taustalla olevaa rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä, joka johtuu kasvavista korkomenoista ja sosiaalisten tulonsiirtojen kasvusta. |
| --- | --- |

(11)

Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä oli 10,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012, kun hallituksen tavoite ja liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukainen tavoite oli 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuonna 2011 alijäämä oli 9,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun otetaan huomioon pääomansiirrot pankeille (jotka katsotaan kertaluonteisiksi toimiksi), alijäämä oli 7,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 9,0 prosenttia vuonna 2011. Rahoitusaseman heikkeneminen vastaa 2,4 prosenttiyksikön suuruista perusjäämän kohenemista (ilman pääomansiirtoja pankeille) tilanteessa, jossa talous supistuu ja kasvurakenne tuo vain vähän veroja. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan rakenteellinen alijäämä koheni 1,8 prosenttiyksikköä vuonna 2012, kun suositus oli 2,7 prosenttiyksikköä. Koska potentiaalista tuotantoa on tarkistettu alaspäin neuvoston viimeisimmän suosituksen jälkeen, arvioitu julkisen talouden sopeutus säilyy entisellään. Odottamattomat tulovajaukset, joiden vaikutus oli noin 1,0 prosenttiyksikköä, vaikuttivat kuitenkin hyvin haitallisesti rakenteellisen rahoitusaseman arvioituun muutokseen. Kun nämä vaikutukset otetaan huomioon, julkisen talouden sopeutukseksi arvioidaan 2,9 prosenttiyksikköä, mikä on enemmän kuin neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antamassa suosituksessa esitettiin. Kun pääomittamistoimia ei huomioida, julkisen talouden poikkeama vuonna 2012 johtuu odotettua alhaisemmista tuloista (joissa otetaan huomioon harkinnanvaraisten toimenpiteiden vaikutus ja perusvaikutus), suuremmasta välituotekäytöstä ja sosiaalisten tulonsiirtojen lisääntymisestä. Aiempaa vähemmän veroja tuottava kasvurakenne ja työmarkkinatilanteen heikkeneminen aiheuttivat suuria tulovajeita, erityisesti välittömien ja välillisten verojen osalta, sekä sosiaalimenojen kasvua. Espanja hyväksyi vuonna 2012 mittavia vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus oli noin 4 prosenttia suhteessa BKT:hen – tulopuolella 1 1/2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja menopuolella 2 1/2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näillä toimenpiteillä kompensoitiin osittain myös taustalla olevaa rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemistä, joka johtuu kasvavista korkomenoista ja sosiaalisten tulonsiirtojen kasvusta.

| (12) | Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän ennustetaan heikkenevän 6,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, kun liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukainen tavoite on 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän odotetaan kohenevan 4,5 prosenttiyksikköä (0,9 prosenttiyksikköä ilman pankkien pääomanlisäyksiä). Espanjan hallitus esitti neuvoston viimeisimmän suosituksen jälkeen elokuussa 2012 vuosia 2013–2014 koskevan monivuotisen talousarviosuunnitelman, jossa se hahmotteli eräitä keskipitkän aikavälin vakauttamisstrategian piirteitä. Kaiken kaikkiaan harkinnanvaraisten toimenpiteiden vaikutuksen julkiseen talouteen arvioidaan vuonna 2013 olevan noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen menopuolella ja noin 1 1/2 prosenttia tulopuolella. Odotettu julkisen talouden poikkeama, joka on noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettuun suositukseen, selittyy osittain huonommilla lähtökohdilla. Poikkeaman pääasiallinen aiheuttaja on kuitenkin epäsuotuisa kasvurakenne, kun yksityinen kulutus supistuu voimakkaammin ja työmarkkinatilanne on heikompi kuin neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antamassa suosituksessa odotettiin. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan rakenteellinen alijäämä supistuu edelleen 1,1 prosenttiyksikköä vuonna 2013, kun suositus on 2,5 prosenttiyksikköä. Kun tehdään korjaus, jossa otetaan huomioon arvioidun potentiaalisen kasvun muutos ja odotettua suuremmat tulovajeet, arvioitu julkisen talouden sopeutus paranee 1,4 prosenttiyksikköä ja on 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli on neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antaman suosituksen mukainen. Espanjan hallitus ilmoitti vuoden 2013 vakausohjelmassaan vuoden 2013 julkisen talouden alijäämätavoitteeksi 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tätä tuetaan noin 3 miljardin euron lisävakauttamistoimilla (0,3 % suhteessa BKT:hen), jotka on tarkoitus hyväksyä ja panna täytäntöön vielä tänä vuonna. |
| --- | --- |

(12)

Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän ennustetaan heikkenevän 6,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013, kun liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukainen tavoite on 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän odotetaan kohenevan 4,5 prosenttiyksikköä (0,9 prosenttiyksikköä ilman pankkien pääomanlisäyksiä). Espanjan hallitus esitti neuvoston viimeisimmän suosituksen jälkeen elokuussa 2012 vuosia 2013–2014 koskevan monivuotisen talousarviosuunnitelman, jossa se hahmotteli eräitä keskipitkän aikavälin vakauttamisstrategian piirteitä. Kaiken kaikkiaan harkinnanvaraisten toimenpiteiden vaikutuksen julkiseen talouteen arvioidaan vuonna 2013 olevan noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen menopuolella ja noin 1 1/2 prosenttia tulopuolella. Odotettu julkisen talouden poikkeama, joka on noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettuun suositukseen, selittyy osittain huonommilla lähtökohdilla. Poikkeaman pääasiallinen aiheuttaja on kuitenkin epäsuotuisa kasvurakenne, kun yksityinen kulutus supistuu voimakkaammin ja työmarkkinatilanne on heikompi kuin neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antamassa suosituksessa odotettiin. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan rakenteellinen alijäämä supistuu edelleen 1,1 prosenttiyksikköä vuonna 2013, kun suositus on 2,5 prosenttiyksikköä. Kun tehdään korjaus, jossa otetaan huomioon arvioidun potentiaalisen kasvun muutos ja odotettua suuremmat tulovajeet, arvioitu julkisen talouden sopeutus paranee 1,4 prosenttiyksikköä ja on 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli on neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antaman suosituksen mukainen. Espanjan hallitus ilmoitti vuoden 2013 vakausohjelmassaan vuoden 2013 julkisen talouden alijäämätavoitteeksi 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tätä tuetaan noin 3 miljardin euron lisävakauttamistoimilla (0,3 % suhteessa BKT:hen), jotka on tarkoitus hyväksyä ja panna täytäntöön vielä tänä vuonna.

| (13) | Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan kasvavan vuonna 2014 7,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukainen tavoite on 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusalijäämä kasvanee 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Odotettavissa oleva poikkeama johtuu perusvaikutuksen ohella ennen kaikkea edellisvuosina toteutettujen tilapäisten toimenpiteiden päättymisestä ja siitä, ettei vuodeksi 2014 suunniteltuja vakauttamistoimia ollut tarkennettu riittävällä tavalla elokuun 2012 monivuotisessa talousarviosuunnitelmassa, jotta ne olisi voitu sisällyttää komission yksiköiden talousennusteeseen. Lisäksi talouskasvun koostumus on edelleen vähän veroja tuottavaa eivätkä sosiaaliturvamaksut ja välilliset verot kasva samassa suhteessa kuin nimellinen BKT. Lisäksi korkomaksut kasvanevat velkakannan kasvun vuoksi. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan rakenteellisen alijäämän ennustetaan heikkenevän 1,1 prosenttiyksikköä, kun suositus on 1,9 prosentin parannus suhteessa BKT:hen. Kun tehdään korjaus, jossa otetaan huomioon arvioidun potentiaalisen kasvun muutos ja odottamattomat tulovajeet, ero kasvaa vielä 0,2 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(13)

Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan kasvavan vuonna 2014 7,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen mukainen tavoite on 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusalijäämä kasvanee 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Odotettavissa oleva poikkeama johtuu perusvaikutuksen ohella ennen kaikkea edellisvuosina toteutettujen tilapäisten toimenpiteiden päättymisestä ja siitä, ettei vuodeksi 2014 suunniteltuja vakauttamistoimia ollut tarkennettu riittävällä tavalla elokuun 2012 monivuotisessa talousarviosuunnitelmassa, jotta ne olisi voitu sisällyttää komission yksiköiden talousennusteeseen. Lisäksi talouskasvun koostumus on edelleen vähän veroja tuottavaa eivätkä sosiaaliturvamaksut ja välilliset verot kasva samassa suhteessa kuin nimellinen BKT. Lisäksi korkomaksut kasvanevat velkakannan kasvun vuoksi. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan rakenteellisen alijäämän ennustetaan heikkenevän 1,1 prosenttiyksikköä, kun suositus on 1,9 prosentin parannus suhteessa BKT:hen. Kun tehdään korjaus, jossa otetaan huomioon arvioidun potentiaalisen kasvun muutos ja odottamattomat tulovajeet, ero kasvaa vielä 0,2 prosenttiyksikköä.

| (14) | Julkisen talouden ohjausjärjestelmässä on edistytty huomattavasti talousarvion toteuttamista koskevassa raportoinnissa keskushallinnon alapuolella olevilla tasoilla. Julkisen talouden vakautta koskevan lain säännökset ennakkovaroitus- ja korjausmekanismeista, joilla voidaan rajoittaa julkisen talouden poikkeamia, eivät kuitenkaan ole vaikuttaneet täysimääräisesti, ja niiden soveltamisen läpinäkyvyyttä voitaisiin lisätä. Vaikka talousarvion toteuttamista koskevassa raportoinnissa on saatu aikaan kehitystä alueellisella tasolla, julkisen talouden läpinäkyvyyden lisääminen edellyttäisi kokonaisvaltaisempaa, johdonmukaisempaa ja oikea-aikaisempaa julkisyhteisöjen konsolidoitua raportointia, myös talousarviosuunnitelmien osalta, Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän mukaisesti. Institutionaalisesti ja taloudellisesti täysin riippumatonta finanssipoliittista neuvostoa ei ole vielä perustettu. |
| --- | --- |

(14)

Julkisen talouden ohjausjärjestelmässä on edistytty huomattavasti talousarvion toteuttamista koskevassa raportoinnissa keskushallinnon alapuolella olevilla tasoilla. Julkisen talouden vakautta koskevan lain säännökset ennakkovaroitus- ja korjausmekanismeista, joilla voidaan rajoittaa julkisen talouden poikkeamia, eivät kuitenkaan ole vaikuttaneet täysimääräisesti, ja niiden soveltamisen läpinäkyvyyttä voitaisiin lisätä. Vaikka talousarvion toteuttamista koskevassa raportoinnissa on saatu aikaan kehitystä alueellisella tasolla, julkisen talouden läpinäkyvyyden lisääminen edellyttäisi kokonaisvaltaisempaa, johdonmukaisempaa ja oikea-aikaisempaa julkisyhteisöjen konsolidoitua raportointia, myös talousarviosuunnitelmien osalta, Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän mukaisesti. Institutionaalisesti ja taloudellisesti täysin riippumatonta finanssipoliittista neuvostoa ei ole vielä perustettu.

| (15) | Julkinen bruttovelka nousi vuonna 2012 noin 84 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetussa talousennusteessa sen ennakoitiin olevan 80,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen kasvu johtui odotettua suuremmasta alijäämästä, nimellisen BKT:n odotettua vähäisemmästä kasvusta, pankkien pääomittamistoimien kustannuksista ja julkishallinnon maksurästeistä. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan velan odotetaan kasvavan edelleen suhteessa BKT:hen ja ylittävän 95 prosenttia vuonna 2014, jos politiikka ei muutu. Se ylittää näin ollen perussopimuksen mukaisen viitearvon kaikkina vuosina. |
| --- | --- |

(15)

Julkinen bruttovelka nousi vuonna 2012 noin 84 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun komission yksiköiden kevään 2012 tarkistetussa talousennusteessa sen ennakoitiin olevan 80,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen kasvu johtui odotettua suuremmasta alijäämästä, nimellisen BKT:n odotettua vähäisemmästä kasvusta, pankkien pääomittamistoimien kustannuksista ja julkishallinnon maksurästeistä. Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan velan odotetaan kasvavan edelleen suhteessa BKT:hen ja ylittävän 95 prosenttia vuonna 2014, jos politiikka ei muutu. Se ylittää näin ollen perussopimuksen mukaisen viitearvon kaikkina vuosina.

| (16) | Komissio totesi 10 päivänä huhtikuuta 2013 makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn osana tekemässään Espanjan talouden perusteellisessa tarkastelussa (4) vuodelta 2013, että Espanjan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainotiloja. Näiden nousukaudella kumuloituneiden epätasapainotilojen korjaaminen ja erityisesti yksityisen ja ulkomaisen velan hyvin korkean tason lasku vaikuttaa erittäin kielteisesti talouskasvuun, rahoitusjärjestelmän vakauteen ja julkiseen talouteen. Liiallisen alijäämän kestävä korjaaminen keskipitkällä aikavälillä edellyttää, että samaan aikaan edistytään makrotalouden epätasapainotilojen korjaamisessa. Sitä olisi tuettava toteuttamalla rakenteellisia uudistuksia, joilla vauhditetaan kasvua ja työpaikkojen luomista ja vähennetään sopeutusta haittaavia rakenteellisia jäykkyyksiä. |
| --- | --- |

(16)

Komissio totesi 10 päivänä huhtikuuta 2013 makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn osana tekemässään Espanjan talouden perusteellisessa tarkastelussa (4) vuodelta 2013, että Espanjan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainotiloja. Näiden nousukaudella kumuloituneiden epätasapainotilojen korjaaminen ja erityisesti yksityisen ja ulkomaisen velan hyvin korkean tason lasku vaikuttaa erittäin kielteisesti talouskasvuun, rahoitusjärjestelmän vakauteen ja julkiseen talouteen. Liiallisen alijäämän kestävä korjaaminen keskipitkällä aikavälillä edellyttää, että samaan aikaan edistytään makrotalouden epätasapainotilojen korjaamisessa. Sitä olisi tuettava toteuttamalla rakenteellisia uudistuksia, joilla vauhditetaan kasvua ja työpaikkojen luomista ja vähennetään sopeutusta haittaavia rakenteellisia jäykkyyksiä.

| (17) | Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan Espanja ei saavuta 10 päivänä heinäkuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa asetettuja julkisen talouden nimellistavoitteita. Espanja on kuitenkin toteuttanut vuosina 2012 ja 2013 rakenteellisia toimia, jotka ovat neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antaman suosituksen mukaisia, kun otetaan huomioon odottamattomat ja epäsuotuisat taloudelliset tapahtumat verrattuna tilanteeseen, jossa neuvoston suositus annettiin. Näillä odottamattomilla ja haitallisilla taloudellisilla tapahtumilla on ollut merkittäviä epäsuotuisia vaikutuksia julkiselle taloudelle. Erityisesti merkittävät tulovajeet, jotka ovat kytköksissä meneillään olevaan talouden tasapainottamiseen kohti vähemmän veroja tuottavaa kasvurakennetta, sekä niihin liittyvät kielteiset vaikutukset tulojoustoihin ovat johtaneet julkisen talouden rahoitusaseman huomattavaan heikkenemiseen. Lisäksi talouden taantuma on vaikuttanut työllisyyteen erittäin kielteisesti, ja työttömyys on lisääntynyt jyrkästi. Kun otetaan huomioon kaikki nämä tekijät, jotka ovat vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen mukaisia, sekä tarve korjata liiallinen makrotalouden epätasapaino, millä on merkittävä epäsuotuisa vaikutus julkiselle taloudelle, vaikuttaa olevan perusteltua, että Espanjan liiallisen alijäämän korjaamisen määräaikaa jatketaan kahdella vuodella vuoteen 2016, eikä yhdellä vuodella, mikä on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen sääntö.. |
| --- | --- |

(17)

Komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen mukaan Espanja ei saavuta 10 päivänä heinäkuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa asetettuja julkisen talouden nimellistavoitteita. Espanja on kuitenkin toteuttanut vuosina 2012 ja 2013 rakenteellisia toimia, jotka ovat neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 2012 antaman suosituksen mukaisia, kun otetaan huomioon odottamattomat ja epäsuotuisat taloudelliset tapahtumat verrattuna tilanteeseen, jossa neuvoston suositus annettiin. Näillä odottamattomilla ja haitallisilla taloudellisilla tapahtumilla on ollut merkittäviä epäsuotuisia vaikutuksia julkiselle taloudelle. Erityisesti merkittävät tulovajeet, jotka ovat kytköksissä meneillään olevaan talouden tasapainottamiseen kohti vähemmän veroja tuottavaa kasvurakennetta, sekä niihin liittyvät kielteiset vaikutukset tulojoustoihin ovat johtaneet julkisen talouden rahoitusaseman huomattavaan heikkenemiseen. Lisäksi talouden taantuma on vaikuttanut työllisyyteen erittäin kielteisesti, ja työttömyys on lisääntynyt jyrkästi. Kun otetaan huomioon kaikki nämä tekijät, jotka ovat vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen mukaisia, sekä tarve korjata liiallinen makrotalouden epätasapaino, millä on merkittävä epäsuotuisa vaikutus julkiselle taloudelle, vaikuttaa olevan perusteltua, että Espanjan liiallisen alijäämän korjaamisen määräaikaa jatketaan kahdella vuodella vuoteen 2016, eikä yhdellä vuodella, mikä on vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen sääntö..

| (18) | Kun otetaan huomioon talouden ja julkisen talouden kehitykseen liittyvät suuret epävarmuustekijät, julkisen talouden suositeltu tavoite korjausjakson viimeiseksi vuodeksi olisi asetettava viitearvoa selvästi alhaisemmalle tasolle, jotta varmistetaan korjaustavoitteen tuloksellinen ja pysyvä saavuttaminen vaaditussa määräajassa. |
| --- | --- |

(18)

Kun otetaan huomioon talouden ja julkisen talouden kehitykseen liittyvät suuret epävarmuustekijät, julkisen talouden suositeltu tavoite korjausjakson viimeiseksi vuodeksi olisi asetettava viitearvoa selvästi alhaisemmalle tasolle, jotta varmistetaan korjaustavoitteen tuloksellinen ja pysyvä saavuttaminen vaaditussa määräajassa.

| (19) | Julkisen sektorin alijäämän korjaamiselle viimeistään vuonna 2016 asetetaan välitavoitteet, jotka ovat 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 5,8 prosenttia vuonna 2014, 4,2 prosenttia vuonna 2015 ja 2,8 prosenttia vuonna 2016. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää perusjäämän (ilman kertaluonteisia toimenpiteitä) vuotuista paranemista keskimäärin 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2016 sekä komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen, jota on jatkettu vuoteen 2016, perusteella julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman paranemista siten, että se on 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 0,8 prosenttia vuonna 2014, 0,8 prosenttia vuonna 2015 ja 1,2 prosenttia vuonna 2016. Tässä asteittaisemmassa sopeuttamisurassa otetaan huomioon vallitseva vaikea talousympäristö ja Espanjan taloudessa meneillään oleva suuri rakennemuutos, ja sitä on tuettava kunnianhimoisilla rakenteellisilla uudistuksilla. Tämän odotetaan tukevan makrotalouden ulkoisten ja sisäisten epätasapainotilojen purkamista, helpottavan julkisen talouden tasapainottamisesta aiheutuvaa lyhyen aikavälin kielteistä vaikutusta talouskasvuun ja samalla edelleen vakauttavan julkisen velan kasvusuuntausta ja kääntävän sen laskuun. |
| --- | --- |

(19)

Julkisen sektorin alijäämän korjaamiselle viimeistään vuonna 2016 asetetaan välitavoitteet, jotka ovat 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 5,8 prosenttia vuonna 2014, 4,2 prosenttia vuonna 2015 ja 2,8 prosenttia vuonna 2016. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää perusjäämän (ilman kertaluonteisia toimenpiteitä) vuotuista paranemista keskimäärin 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2016 sekä komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen, jota on jatkettu vuoteen 2016, perusteella julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman paranemista siten, että se on 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 0,8 prosenttia vuonna 2014, 0,8 prosenttia vuonna 2015 ja 1,2 prosenttia vuonna 2016. Tässä asteittaisemmassa sopeuttamisurassa otetaan huomioon vallitseva vaikea talousympäristö ja Espanjan taloudessa meneillään oleva suuri rakennemuutos, ja sitä on tuettava kunnianhimoisilla rakenteellisilla uudistuksilla. Tämän odotetaan tukevan makrotalouden ulkoisten ja sisäisten epätasapainotilojen purkamista, helpottavan julkisen talouden tasapainottamisesta aiheutuvaa lyhyen aikavälin kielteistä vaikutusta talouskasvuun ja samalla edelleen vakauttavan julkisen velan kasvusuuntausta ja kääntävän sen laskuun.

| (20) | Komission yksiköiden kevään 2013 talousennuste, jota on jatkettu vuoteen 2016, perustuu olettamukseen, ettei politiikka muutu, eikä sen mukaan tässä vaiheessa tarvittane muita toimenpiteitä, jotta rakenteellinen rahoitusasema paranee vuonna 2013 suositellusti ja uusi alijäämätavoite, 6,5 % suhteessa BKT:hen, saavutetaan. Talousarviosuunnitelmat on kuitenkin pantava tarkasti täytäntöön kaikilla hallintotasoilla. Alijäämän vähentäminen kestävällä tavalla alle perussopimuksessa määrätyn viitearvon vuosina 2014–2016 edellyttää huomattavia julkisen talouden rakenteellisia toimia niiden toimenpiteiden lisäksi, jotka jo sisältyvät komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteeseen. Toimenpiteiden vaikutus on noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, 1 prosentti vuonna 2015 ja 1 1/2 prosenttia vuonna 2016, ja niissä olisi otettava huomioon tarve kompensoida kielteiset seurannaisvaikutukset, potentiaalisen tuotannon negatiivinen kasvu sekä kasvavat korkomaksut ja sosiaaliavustukset. |
| --- | --- |

(20)

Komission yksiköiden kevään 2013 talousennuste, jota on jatkettu vuoteen 2016, perustuu olettamukseen, ettei politiikka muutu, eikä sen mukaan tässä vaiheessa tarvittane muita toimenpiteitä, jotta rakenteellinen rahoitusasema paranee vuonna 2013 suositellusti ja uusi alijäämätavoite, 6,5 % suhteessa BKT:hen, saavutetaan. Talousarviosuunnitelmat on kuitenkin pantava tarkasti täytäntöön kaikilla hallintotasoilla. Alijäämän vähentäminen kestävällä tavalla alle perussopimuksessa määrätyn viitearvon vuosina 2014–2016 edellyttää huomattavia julkisen talouden rakenteellisia toimia niiden toimenpiteiden lisäksi, jotka jo sisältyvät komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteeseen. Toimenpiteiden vaikutus on noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, 1 prosentti vuonna 2015 ja 1 1/2 prosenttia vuonna 2016, ja niissä olisi otettava huomioon tarve kompensoida kielteiset seurannaisvaikutukset, potentiaalisen tuotannon negatiivinen kasvu sekä kasvavat korkomaksut ja sosiaaliavustukset.

| (21) | Vuoden 2013 vakausohjelmassa esitetty sopeuttamisura vastaa pitkälti tavoitetta korjata liiallinen alijäämä viimeistään vuonna 2016. Ohjelmalla pyritään julkisen talouden alijäämään, joka on 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 5,5 prosenttia vuonna 2014, 4,1 prosenttia vuonna 2015 ja 2,7 prosenttia vuonna 2016. Vuoden 2013 tavoite perustuu ohjelmaan kuuluville noin 3 miljardin euron lisävakauttamistoimille, jotka on vielä tarkennettava. |
| --- | --- |

(21)

Vuoden 2013 vakausohjelmassa esitetty sopeuttamisura vastaa pitkälti tavoitetta korjata liiallinen alijäämä viimeistään vuonna 2016. Ohjelmalla pyritään julkisen talouden alijäämään, joka on 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 5,5 prosenttia vuonna 2014, 4,1 prosenttia vuonna 2015 ja 2,7 prosenttia vuonna 2016. Vuoden 2013 tavoite perustuu ohjelmaan kuuluville noin 3 miljardin euron lisävakauttamistoimille, jotka on vielä tarkennettava.

| (22) | Julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä parantaminen. Lisäksi toimenpiteillä on pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia. |
| --- | --- |

(22)

Julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä parantaminen. Lisäksi toimenpiteillä on pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia.

| (23) | Espanjan kestävyysriski on keskipitkällä aikavälillä suuri ja pitkällä aikavälillä keskisuuri. Riskejä pystyttäisiin hallitsemaan paremmin, jos rakenteellinen perusjäämä kääntyisi aiempiin korkeampiin lukemiin, noin – 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kuten vuosina 1998–2012 keskimäärin. Vuonna 2013 toteutettavan varhaiseläkejärjestelmien uudistuksen odotetaan edistävän sosiaaliturvajärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että on syytä toteuttaa lisätoimenpiteitä, joilla hillitään ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua. Tällainen on eläkejärjestelmän vuonna 2011 toteutettuun uudistukseen kuulunut kestävyystekijän asianmukainen sääntely, myös eläkeiän nostaminen elinajanodotteen nousun myötä. |
| --- | --- |

(23)

Espanjan kestävyysriski on keskipitkällä aikavälillä suuri ja pitkällä aikavälillä keskisuuri. Riskejä pystyttäisiin hallitsemaan paremmin, jos rakenteellinen perusjäämä kääntyisi aiempiin korkeampiin lukemiin, noin – 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kuten vuosina 1998–2012 keskimäärin. Vuonna 2013 toteutettavan varhaiseläkejärjestelmien uudistuksen odotetaan edistävän sosiaaliturvajärjestelmän pitkän aikavälin kestävyyttä. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että on syytä toteuttaa lisätoimenpiteitä, joilla hillitään ikääntymiseen liittyvien menojen kasvua. Tällainen on eläkejärjestelmän vuonna 2011 toteutettuun uudistukseen kuulunut kestävyystekijän asianmukainen sääntely, myös eläkeiän nostaminen elinajanodotteen nousun myötä.

| (24) | Koska julkisen talouden hoito on Espanjassa hajautettu, sen sopeuttamisuraa olisi tuettava uskottavalla keskipitkän aikavälin vakauttamisstrategialla, joka on seuraavanlainen: i) siihen sisältyy yksityiskohtainen monivuotinen talousarviosuunnitelma, jossa määritellään kaikilta osin vuosien 2014–2016 toimenpiteet, ii) sillä parannetaan edelleen institutionaalisen kehyksen tuloksellisuutta (parantamalla edelleen julkisen talouden vakautta koskevan lain täytäntöönpanon läpinäkyvyyttä ja perustamalla riippumaton finanssipoliittinen neuvosto), iii) siihen sisältyy konkreettisia toimia sosiaaliturvajärjestelmästä johtuvan kasautuvan rakenteellisen alijäämän hillitsemiseksi ja iv) siinä painotetaan aiempaa enemmän vakauttamisen kasvuystävällisyyttä (esimerkiksi arvioimalla menoja ja verojärjestelmää järjestelmällisesti). |
| --- | --- |

(24)

Koska julkisen talouden hoito on Espanjassa hajautettu, sen sopeuttamisuraa olisi tuettava uskottavalla keskipitkän aikavälin vakauttamisstrategialla, joka on seuraavanlainen: i) siihen sisältyy yksityiskohtainen monivuotinen talousarviosuunnitelma, jossa määritellään kaikilta osin vuosien 2014–2016 toimenpiteet, ii) sillä parannetaan edelleen institutionaalisen kehyksen tuloksellisuutta (parantamalla edelleen julkisen talouden vakautta koskevan lain täytäntöönpanon läpinäkyvyyttä ja perustamalla riippumaton finanssipoliittinen neuvosto), iii) siihen sisältyy konkreettisia toimia sosiaaliturvajärjestelmästä johtuvan kasautuvan rakenteellisen alijäämän hillitsemiseksi ja iv) siinä painotetaan aiempaa enemmän vakauttamisen kasvuystävällisyyttä (esimerkiksi arvioimalla menoja ja verojärjestelmää järjestelmällisesti).

| (25) | Espanjan edistymistä liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettujen sitoumusten täyttämisessä valvotaan neljännesvuosittain samaan aikaan, kun seurataan säännöllisesti EVM:n rahoitustukiohjelmaa Espanjan rahoituslaitosten pääomittamiseksi (5), ja kuten 23 päivänä heinäkuuta 2012 allekirjoitetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa on sovittu. |
| --- | --- |

(25)

Espanjan edistymistä liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annettujen sitoumusten täyttämisessä valvotaan neljännesvuosittain samaan aikaan, kun seurataan säännöllisesti EVM:n rahoitustukiohjelmaa Espanjan rahoituslaitosten pääomittamiseksi (5), ja kuten 23 päivänä heinäkuuta 2012 allekirjoitetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa on sovittu.

| (26) | Espanja täyttää asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset liiallisen julkisen talouden alijäämän korjaamiselle asetetun määräajan pidentämiseksi, |
| --- | --- |

(26)

Espanja täyttää asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset liiallisen julkisen talouden alijäämän korjaamiselle asetetun määräajan pidentämiseksi,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

| 1) | Espanjan olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2016. |
| --- | --- |

1)

Espanjan olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2016.

| 2) | Espanjan olisi saavutettava julkisen talouden alijäämätavoitteet, jotka ovat 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 5,8 prosenttia vuonna 2014, 4,2 prosenttia vuonna 2015 ja 2,8 prosenttia vuonna 2016, mikä vastaa komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen, jota on jatkettu vuoteen 2016, perustuen julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman paranemista siten, että se on 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 0,8 prosenttia vuonna 2014, 0,8 prosenttia vuonna 2015 ja 1,2 prosenttia vuonna 2016. |
| --- | --- |

2)

Espanjan olisi saavutettava julkisen talouden alijäämätavoitteet, jotka ovat 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 5,8 prosenttia vuonna 2014, 4,2 prosenttia vuonna 2015 ja 2,8 prosenttia vuonna 2016, mikä vastaa komission yksiköiden kevään 2013 talousennusteen, jota on jatkettu vuoteen 2016, perustuen julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman paranemista siten, että se on 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 0,8 prosenttia vuonna 2014, 0,8 prosenttia vuonna 2015 ja 1,2 prosenttia vuonna 2016.

| 3) | Espanjan olisi toteutettava vuoden 2013 talousarviosuunnitelmassa hyväksytyt toimenpiteet kaikilla hallintotasoilla ja oltava valmiina toteuttamaan korjaustoimia, jos talousarviosuunnitelmista poiketaan. Viranomaisten olisi lujitettava julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiaa tarkkaan määritellyillä vuosia 2014–2016 koskevilla rakenteellisilla toimenpiteillä, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2016. |
| --- | --- |

3)

Espanjan olisi toteutettava vuoden 2013 talousarviosuunnitelmassa hyväksytyt toimenpiteet kaikilla hallintotasoilla ja oltava valmiina toteuttamaan korjaustoimia, jos talousarviosuunnitelmista poiketaan. Viranomaisten olisi lujitettava julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiaa tarkkaan määritellyillä vuosia 2014–2016 koskevilla rakenteellisilla toimenpiteillä, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2016.

| 4) | Neuvosto asettaa 1 päivän lokakuuta 2013 määräpäiväksi, johon mennessä Espanjan olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta. |
| --- | --- |

4)

Neuvosto asettaa 1 päivän lokakuuta 2013 määräpäiväksi, johon mennessä Espanjan olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta.

Lisäksi Espanjan olisi:

| a) | parannettava institutionaalisen kehyksen tuloksellisuutta edistämällä edelleen julkisen talouden vakautta koskevan lain täytäntöönpanon läpinäkyvyyttä ja perustamalla riippumaton finanssipoliittinen neuvosto, joka esittää analyyseja, antaa neuvoja ja valvoo, noudatetaanko finanssipolitiikassa kansallisia ja unionin finanssipoliittisia sääntöjä; |
| --- | --- |

a)

parannettava institutionaalisen kehyksen tuloksellisuutta edistämällä edelleen julkisen talouden vakautta koskevan lain täytäntöönpanon läpinäkyvyyttä ja perustamalla riippumaton finanssipoliittinen neuvosto, joka esittää analyyseja, antaa neuvoja ja valvoo, noudatetaanko finanssipolitiikassa kansallisia ja unionin finanssipoliittisia sääntöjä;

| b) | toteutettava konkreettisia toimia sosiaaliturvajärjestelmästä johtuvan kasautuvan rakenteellisen alijäämän hillitsemiseksi; ja |
| --- | --- |

b)

toteutettava konkreettisia toimia sosiaaliturvajärjestelmästä johtuvan kasautuvan rakenteellisen alijäämän hillitsemiseksi; ja

| c) | painotettava enemmän vakauttamisen kasvuystävällisyyttä esimerkiksi arvioimalla menoja ja verojärjestelmää järjestelmällisesti. |
| --- | --- |

c)

painotettava enemmän vakauttamisen kasvuystävällisyyttä esimerkiksi arvioimalla menoja ja verojärjestelmää järjestelmällisesti.

Jotta julkisen talouden vakauttamisstrategian onnistuminen voitaisiin varmistaa, on tärkeää tukea julkisen talouden vakauttamista kattavilla rakenteellisilla uudistuksilla niiden suositusten mukaisesti, jotka neuvosto on antanut Espanjalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn yhteydessä.

Tämä suositus on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Luxemburgissa 21 päivänä kesäkuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. NOONAN

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

1

(2)  Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Espanjan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

2

(3)  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.

3

(4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

4

(5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm

5

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 26.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/9

---

Tiedonanto neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti jäsenvaltion tulliviranomaisten toimittamista tiedoista, jotka koskevat tavaroiden luokittelua tullinimikkeistöön

2013/C 180/03

Sitovan tariffitiedon voimassaolo päättyy sinä päivänä, josta alkaen se on ristiriidassa tullinimikkeistön tulkinnan kanssa seuraavien kansainvälisten tariffitoimenpiteiden vuoksi:

Tulliyhteistyöneuvoston hyväksymät muutokset Harmonoidun järjestelmän selityksiin ja luokitussuosituskokoelmaan (CCC:n asiakirja nro NC1819 – Harmonoidun järjestelmän komitean 50. kokouksen raportti):

HARMONOITUA JÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN YLEISSOPIMUKSEN 8 ARTIKLASSA TARKOITETUN MENETTELYN MUKAISESTI TEHDYT MUUTOKSET NIMIKKEISTÖN SELITYKSIIN JA LUOKITUSSUOSITUKSET, JOTKA MAAILMAN TULLIJÄRJESTÖN ALAINEN HARMONOIDUN JÄRJESTELMÄN KOMITEA ON LAATINUT

(HARMONOIDUN JÄRJESTELMÄN KOMITEAN 50. KOKOUS, SYYSKUU 2012)

ASIAKIRJA NRO NC1819

Muutokset, jotka on tehty harmonoitua järjestelmää koskevan yleissopimuksen liitteenä olevan nimikkeistön selityksiin

| 35.07 | L/5 |
| --- | --- |
| 40 ryhmä – yleisohjeita | L/20 |
| 56.02 | L/20 |
| 56.03 | L/20 |
| 59.03 | L/20 |
| 59.06 | L/20 |
| 84.15 | L/8 |
| 84.35 | L/10 |
| 84.38 | L/10 |
| 84.73 | L/12 |
| 85.09 | L/10 |
| 87 ryhmä – yleisohjeita | L/14 |
| 87.03 | L/16, L/21 |
| 87.04 | L/16 |
| 87.11 | L/16 |

35.07

L/5

40 ryhmä – yleisohjeita

L/20

56.02

L/20

56.03

L/20

59.03

L/20

59.06

L/20

84.15

L/8

84.35

L/10

84.38

L/10

84.73

L/12

85.09

L/10

87 ryhmä – yleisohjeita

L/14

87.03

L/16, L/21

87.04

L/16

87.11

L/16

Harmonoidun järjestelmän komitean hyväksymät luokitussuositukset

| 1704.90/9 | L/2 |
| --- | --- |
| 3004.90/2 | L/4 |
| 6304.91/2 | L/6 |
| 8415.10/1 | L/7 |
| 8419.89/3 | L/9 |
| 8471.30/2-3 | L/11 |
| 8523.51/4-5 | L/13 |
| 8704.21/2 | L/15 |
| 8704.31/4-5 | L/15 |
| 9018.90/2 | L/17 |

1704.90/9

L/2

3004.90/2

L/4

6304.91/2

L/6

8415.10/1

L/7

8419.89/3

L/9

8471.30/2-3

L/11

8523.51/4-5

L/13

8704.21/2

L/15

8704.31/4-5

L/15

9018.90/2

L/17

Näiden toimenpiteiden sisältöä koskevia tietoja voi saada Euroopan yhteisöjen komission verotuksen ja tulliliiton pääosastosta (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgium) sekä tämän pääosaston Internet-sivulta:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

| 26.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/11

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.6613 – Watson/Actavis)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2013/C 180/04

Komissio päätti 5 päivänä lokakuuta 2012 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32012M6613. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32012M6613. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 26.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/12

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 25 päivänä kesäkuuta 2013,

tilintarkastustuomioistuimen jäsenen nimittämisestä

2013/C 180/05

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 286 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ovidiu ISPIRin toimikausi päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(1)

Ovidiu ISPIRin toimikausi päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2013.

| (2) | Tämän vuoksi on tarpeen suorittaa uusi nimitys, |
| --- | --- |

(2)

Tämän vuoksi on tarpeen suorittaa uusi nimitys,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään George PUFAN tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi 1 päivästä heinäkuuta 2013–30 päivään kesäkuuta 2019.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2013.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. GILMORE

---

(1)  Lausunto annettu 12. kesäkuuta 2013 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

---

Euroopan komissio

| 26.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/13

---

Euron kurssi (1)

25. kesäkuuta 2013

2013/C 180/06

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3134 |
| JPY | Japanin jeniä | 127,79 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4593 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,84860 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,7683 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2268 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,9800 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,788 |
| HUF | Unkarin forinttia | 296,85 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7019 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,3190 |
| RON | Romanian leuta | 4,4697 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,5315 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4156 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3770 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,1876 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6939 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6637 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 513,98 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 13,1090 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,0707 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4775 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 13 039,26 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,1799 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,825 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 43,0380 |
| THB | Thaimaan bahtia | 40,650 |
| BRL | Brasilian realia | 2,8989 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,2858 |
| INR | Intian rupiaa | 78,3770 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3134

JPY

Japanin jeniä

127,79

DKK

Tanskan kruunua

7,4593

GBP

Englannin puntaa

0,84860

SEK

Ruotsin kruunua

8,7683

CHF

Sveitsin frangia

1,2268

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,9800

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,788

HUF

Unkarin forinttia

296,85

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7019

PLN

Puolan zlotya

4,3190

RON

Romanian leuta

4,4697

TRY

Turkin liiraa

2,5315

AUD

Australian dollaria

1,4156

CAD

Kanadan dollaria

1,3770

HKD

Hongkongin dollaria

10,1876

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6939

SGD

Singaporen dollaria

1,6637

KRW

Etelä-Korean wonia

1 513,98

ZAR

Etelä-Afrikan randia

13,1090

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,0707

HRK

Kroatian kunaa

7,4775

IDR

Indonesian rupiaa

13 039,26

MYR

Malesian ringgitiä

4,1799

PHP

Filippiinien pesoa

56,825

RUB

Venäjän ruplaa

43,0380

THB

Thaimaan bahtia

40,650

BRL

Brasilian realia

2,8989

MXN

Meksikon pesoa

17,2858

INR

Intian rupiaa

78,3770

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 26.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/14

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus

Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2013/C 180/07

| Jäsenvaltio | Italia |
| --- | --- |
| Reitti | Alghero–Rooma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan |
| Sopimuksen voimassaoloaika | Neljä vuotta 27. lokakuuta 2013 alkaen |
| Tarjousten jättämisen määräaika | Kaksi kuukautta tämän ilmoituksen julkaisemisesta |
| Osoite, jossa tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavissa | Lisätietoja:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Via XXIX Novembre 41 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| P. +39 0706067308 |
| F. +39 0706067338 |
| Sähköposti: trasp.osp@regione.sardegna.it |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| http://www.mit.gov.it |

Jäsenvaltio

Italia

Reitti

Alghero–Rooma Fiumicino ja päinvastaiseen suuntaan

Sopimuksen voimassaoloaika

Neljä vuotta 27. lokakuuta 2013 alkaen

Tarjousten jättämisen määräaika

Kaksi kuukautta tämän ilmoituksen julkaisemisesta

Osoite, jossa tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavissa

Lisätietoja:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Via XXIX Novembre 41

09123 Cagliari CA

ITALIA

P. +39 0706067308

F. +39 0706067338

Sähköposti: trasp.osp@regione.sardegna.it

Internet: http://www.regione.sardegna.it

http://www.mit.gov.it

---

| 26.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/15

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus

Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2013/C 180/08

| Jäsenvaltio | Italia |
| --- | --- |
| Reitti | Alghero–Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan |
| Sopimuksen voimassaoloaika | Neljä vuotta 27. lokakuuta 2013 alkaen |
| Tarjousten jättämisen määräaika | Kaksi kuukautta tämän ilmoituksen julkaisemisesta |
| Osoite, jossa tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavissa | Lisätietoja:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Via XXIX Novembre 41 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| P. +39 0706067308 |
| F. +39 0706067338 |
| Sähköposti: trasp.osp@regione.sardegna.it |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| http://www.mit.gov.it |

Jäsenvaltio

Italia

Reitti

Alghero–Milano Linate ja päinvastaiseen suuntaan

Sopimuksen voimassaoloaika

Neljä vuotta 27. lokakuuta 2013 alkaen

Tarjousten jättämisen määräaika

Kaksi kuukautta tämän ilmoituksen julkaisemisesta

Osoite, jossa tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavissa

Lisätietoja:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Via XXIX Novembre 41

09123 Cagliari CA

ITALIA

P. +39 0706067308

F. +39 0706067338

Sähköposti: trasp.osp@regione.sardegna.it

Internet: http://www.regione.sardegna.it

http://www.mit.gov.it

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 26.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/16

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2013/C 180/09

| 1. | Komissio vastaanotti 18 päivänä kesäkuuta 2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys US Airways Group (US Airways) sulautuu sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä yhdysvaltalaisen yrityksen AMR Corporation (AMR) kanssa. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 18 päivänä kesäkuuta 2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys US Airways Group (US Airways) sulautuu sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä yhdysvaltalaisen yrityksen AMR Corporation (AMR) kanssa.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | US Airways: yhdysvaltalainen kaupallinen lentoyhtiö, joka tarjoaa matkustajareittiliikenteen palveluja ja lentorahtipalveluja, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

US Airways: yhdysvaltalainen kaupallinen lentoyhtiö, joka tarjoaa matkustajareittiliikenteen palveluja ja lentorahtipalveluja,

| — | AMR: matkustajareittiliikenteen palvelujen ja lentorahtipalvelujen tarjoaminen markkinointinimellä American Airlines. |
| --- | --- |

—

AMR: matkustajareittiliikenteen palvelujen ja lentorahtipalvelujen tarjoaminen markkinointinimellä American Airlines.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6607 – US Airways/American Airlines seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 26.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/17

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2013/C 180/10

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

”PEMBROKESHIRE EARLIES”/”PEMBROKESHIRE EARLY POTATOES”

EY-N:o: GB-PGI-0005-01087-29.01.2013

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Yhdistynyt kuningaskunta

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

| Luokka 1.6 – | Hedelmät, vihannekset tai viljat sellaisenaan tai jalostettuina |
| --- | --- |

Luokka 1.6 –

Hedelmät, vihannekset tai viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Nimeä ”Pembrokeshire Earlies”/”Pembrokeshire Early Potatoes” käytetään Solanaceae-heimon Solanum tuberosum -lajiin kuuluvista uusista perunoista, jotka on istutettava, viljeltävä ja korjattava määritellyllä alueella ts. Pembrokeshiren kreivikunnassa Länsi-Walesissa.

Peruna on pienikokoinen (halkaisija 15–70 mm), pyöreä tai soikea, pehmeäkuorinen, ja sen maku ja aromi ovat selkeästi erottuvat, voimakkaan tuoreet, maahan ja pähkinään vivahtavat. Rakenne on kermamaisen pehmeä, ja yhtenäinen väri vaihtelee valkoisesta vaaleankeltaiseen. Siemenperunat istutetaan vuosittain helmikuun puolivälissä, mutta rannikon hallattomilla alueilla istutus voi tapahtua jo tammikuun loppupuolella. Sadonkorjuu tapahtuu toukokuun alusta kesäkuun loppuun. Ajankohta on paljon aikaisempi kuin Walesin muissa osissa, koska alueen lämpimämmästä ilmastosta ja hedelmällisestä, helposti muokattavasta vettä hyvin läpäisevästä maaperästä johtuen hallanvaara on pienempi kuin Walesin sisämaassa.

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -perunan vertaansa vailla olevat laatuominaisuudet johtuvat Pembrokeshiren leudosta ilmastosta ja ainutlaatuisesta maaperästä, joiden ansiosta perunan istutus, viljely ja sadonkorjuu voivat tapahtua varhain keväällä. Lyhyt kasvukausi ja tuoreus antavat perunalle raikkaan, muista perunoista selvästi erottuvan varhaisperunan maanläheisen aromin.

Peruna myydään joko irtotavarana painon mukaan tai pakattuna eri painoisiin pakkauksiin kuluttajien toiveiden mukaan.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early potatoes -peruna on istutettava, viljeltävä ja korjattava määritellyllä alueella.

3.6   Viipaloimista, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Päällysmerkinnöissä on oltava jompikumpi ilmaisuista ”Pembrokeshire Early Potatoes” tai ”Pembrokeshire Earlies”.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Pembrokeshiren kreivikunta Länsi-Walesissa

5.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Meren kolmelta puolelta ympäröimä Pembrokeshiren kreivikunta sijaitsee Walesin läntisimmässä kolkassa. Sen ilmastoon vaikuttaa suotuisasti Golfvirran jatkeen Pohjois-Atlantin virran lämmittämä meri. Golfvirta on lämmin merivirta, jonka ansiosta Ison-Britannian länsirannikko on itärannikkoa lämpimämpi. Meren lämpövaikutuksen ja ilmaston tasaisuuden vuoksi Pembrokeshiren maaperä lämpenee aikaisemmin, joten alue soveltuu hyvin varhaisperunan viljelyyn. Ilmaston lämmittävä vaikutus vähentää suuresti myös hallanvaaraa, mikä on erittäin myönteistä kehittyvän sadon laadun kannalta.

Kyseisen alueen maaperällä ja ilmastolla on huomattava vaikutus Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -perunan maineeseen. Niiden ansiosta perunan viljely ja sadonkorjuu voivat tapahtua aikaisin. Lyhyt ja aikainen viljelykausi tuottaa pieniä perunoita, joiden tuoreessa maussa erottuu tyypillinen maanläheinen pähkinäinen aromi.

Pembrokeshiren geologinen perusta muodostuu erittäin vanhoista, prekambriselta, varhaiselta ja myöhäisemmältä paleotsooiselta kaudelta peräisin olevista kallioista, jotka ovat erityneet erillisiksi maaperätyypeiksi. Useimmiten Pembrokeshire Earlies / Pembrokeshire Early Potatoes -perunaa viljellään punaisen hiekkakiven alueella rannikon etelään viettävillä, keväällä nopeasti lämpenevillä rinteillä, joiden maaperä on luontaisesti hedelmällistä, helposti muokattavaa ja vettä läpäisevää. Pembrokeshiren leudon ilmaston ja hedelmällisen maaperän ansiosta keskimääräinen 9 kuukauden kasvukausi on pidempi ja varhaisempi kuin muissa Walesin kreivikunnissa. Maaperä on kivistä, ja vaikka suurimmat kivet voidaankin poistaa, jotta ne eivät vahingoita mukuloita, pienemmät kivet jätetään maahan, ja ne edistävät maan lämpenemistä varastoimalla lämpöä yöksi.

5.2   Tuotteen erityisyys

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -perunan erityispiirteitä ovat sen ulkonäkö ja aromi, joiden vuoksi sitä arvostetaan. Tuotteen maine ja kysyntä perustuvat siihen, että se on varhaisin Walesissa tarjolla oleva perunalajike, joka lisäksi erottuu muista ulkonäkönsä, makunsa ja rakenteensa perusteella.

Muokkausvaiheessa pienemmät kivet jätetään paikalleen edistämään maan lämpenemistä. Kun maaperän lämpötila on noussut 10 °C:seen, maa äestetään sen rakenteen rikkomiseksi mahdollisimman hienojakeiseksi ja vettä läpäiseväksi. Siihen vedetään matalat istutusvaot, ja siemenperunat istutetaan käsin tai koneellisesti. Kasvun nopeuttamiseksi siemenperunat istutetaan noin 75 mm:n syvyyteen, ja niiden alapuolelle jää samanpaksuinen maakerros. Matalien vakojen ansiosta maa lämpenee nopeammin, ja taimet nousevat esiin nopeasti. Myös Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -perunan pieni koko sadonkorjuuvaiheessa edellyttää, että istutusvaot ovat matalia.

Koska Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -perunat korjataan nuorina, ne ovat pienikokoisia. Ne erottuvat muista selkeän voimakkaan maanläheisen pähkinäisen makunsa ja arominsa perusteella. Kahden ensimmäisen sadonkorjuuviikon aikana perunoiden kuori on ohut ja herkkä, joten niitä on käsiteltävä hellävaraisesti. Vaurioitumisen välttämiseksi perunat kerätään käsin ja myydään multaisina. Kauden edetessä kuori kovettuu riittävästi ja sato voidaan korjata myös koneellisesti, mutta nuoren perunan pehmeän rakenteen vuoksi siinä on aina noudatettava erityistä varovaisuutta.

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -peruna on vakiinnuttanut laajalti tunnustetun asemansa elintarvikealalla sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa että sen ulkopuolella. Se on monien huippukokkien ja kulinaristien arvostama laatutuote, joka mainitaan säännöllisesti nimeltä myös ruokalistoilla. Useat tunnetut ravintolat ja elintarvikealan yritykset ovat ilmaisseet arvostavansa nimenomaan tätä varhaisperunaa.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -perunan maine ja kysyntä perustuvat siihen, että se on varhaisin Walesissa tarjolla oleva perunalajike, joka lisäksi erottuu selkeästi muista voimakkaan, tuoreen, maanläheisen pähkinäisen makunsa ja arominsa perusteella. Kyseisen alueen ilmaston ja hedelmällisen, helposti muokattavan ja vettä hyvin läpäisevän kivisen ja nopeasti lämpenevän maaperän vuoksi kasvukausi alkaa aikaisemmin ja jatkuu pidempään Pembrokeshiressä kuin muualla Walesissa, joten Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -perunan istutus, viljely ja sadonkorjuu voivat tapahtua aikaisemmin kuin muualla Walesin sisämaassa. Koska Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -peruna voidaan korjata niin nuorena, sen aistinvaraiset ominaisuudet erottuvat laadullisesti pidempään kypsyneistä perunoista.

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -perunan viljelijät tuntevat hyvin paikalliset olosuhteet, ja heillä on luontainen taito viljellä tätä varhaisperunaa. Alueelle ominainen lajikkeeseen liittyvä osaaminen on kehittynyt vuosien kuluessa ja siirtynyt sukupolvelta toiselle. On tärkeää, että maan muokkaaminen tapahtuu oikein jättämällä pienet kivet paikalleen maaperän lämpenemisen edistämiseksi, ja viljelijöiltä vaaditaan taitoa ja kokemusta osata päättää, milloin itäneet perunat ovat sopivassa kehitysvaiheessa istutettaviksi. Mahdollisimman hyvän sadon varmistavan istutusajankohdan valitseminen vaatii hyvää ”vainua” ja useampien maan laadun, lämpötilan ja sääolosuhteiden kaltaisten tekijöiden huomioon ottamista. Lisäksi kauden ensimmäiset Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -perunat korjataan käsin (ilman koneita) ja myydään multaisina ohuen kuoren suojaamiseksi.

Alueen historia liittyy läheisesti varhaisperunan viljelyyn ja todistaa Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -perunan taloudellisesta ja kulttuurisesta merkityksestä Pembrokeshiren kreivikunnassa. Redcliffe Salaman kertoo teoksessaan ”The History and Social influence of the potato”, että perunanviljely oli yleistä Pembrokeshiressä jo vuonna 1776. Toisen maailmansodan aikana alueella oli suuria perunapeltoja, ja varhaisperunan viljelyn merkitys kreivikunnassa on jatkunut läpi koko 1950-luvun tämän päivään saakka. 1980-luvulla perustettiin Pembrokeshiren perunan markkinointiyhdistys, ja vuonna 1995 rakennettiin jalostuslaitos, jossa lajitellaan ja jalostetaan nykyisin Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -perunaa eri markkinoiden tarpeisiin.

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -perunan vakiintunut maine perustuu korkeaan laatuun, ja se tunnustetaan elintarvikealalla niin paikallisesti Pembrokeshiressä kuin Walesissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja ulkomaillakin. Se on monien huippukokkien ja kulinaristien arvostama laatutuote, joka mainitaan säännöllisesti nimeltä myös ruokalistoilla alueellisena erikoistuotteena. Vaikka sitä voidaan nauttia monessa muodossa, suosituin tapa on yksinkertaisesti tarjota keitetyt tuoreet perunat voin kanssa. Useat tunnetut ravintolat ja elintarvikealan yritykset ovat ilmaisseet arvostavansa nimenomaan tätä varhaisperunaa.

Owen Hall, Wolfscastle-hotellin keittiömestari (Pembrokeshire Wales)

”... Mielestäni Pembrokeshire Earlies -perunan ainutlaatuinen maku johtuu Pembrokeshiren kreivikunnan ravinteikkaasta maaperästä.”

Vuonna 2009 Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes -peruna sai useita palkintoja True Taste of Wales -kilpailussa.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/pembrokeshire-early-potatoes-pgi-120907.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3)  Katso alaviite 2.

---

| 26.6.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 180/21

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2013/C 180/11

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla (1).

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

”CORDERO SEGUREÑO”

EY-N:o: ES-PGI-0005-0871-01.04.2011

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Cordero Segureño”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Espanja

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotetyyppi

| Luokka 1.1: | Tuore liha (ja muut eläimenosat) |
| --- | --- |

Luokka 1.1:

Tuore liha (ja muut eläimenosat)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kyseessä on ruhoina, puoliruhoina, luullisina tai luuttomina paloina taikka kuluttajille myytävinä yksiköinä markkinoille saatettava liha, joka on peräisin (uros- tai naaraspuolisista) karitsoista, joiden molemmat vanhemmat ovat segureño-rotua.

Ruhoilla on seuraavat ominaisuudet:

| a) | Koko ruhon paino (ilman päätä ja sisälmyksiä): 9,0–13,0 kg. (jäähdytysvaiheen jälkeen). |
| --- | --- |

a)

Koko ruhon paino (ilman päätä ja sisälmyksiä): 9,0–13,0 kg. (jäähdytysvaiheen jälkeen).

| b) | Tarjontatapa: Kokonainen ruho, ilman päätä ja sisälmyksiä, teurastettu ja veri laskettu asianmukaisesti, virheetön. Ruhon luokitus: Luokat B ja C, laatu 1, lampaanruhojen luokitteluasteikkoa koskevien eurooppalaisten vaatimusten mukaisesti (asetus (EY) N:o 1249/2008). |
| --- | --- |

b)

Tarjontatapa: Kokonainen ruho, ilman päätä ja sisälmyksiä, teurastettu ja veri laskettu asianmukaisesti, virheetön. Ruhon luokitus: Luokat B ja C, laatu 1, lampaanruhojen luokitteluasteikkoa koskevien eurooppalaisten vaatimusten mukaisesti (asetus (EY) N:o 1249/2008).

| c) | Ruhon lihakkuus: Lihakkuusluokat R ja O, lampaanruhojen luokitteluasteikkoa koskevien eurooppalaisten vaatimusten mukaisesti (asetus (EY) N:o 1249/2008). |
| --- | --- |

c)

Ruhon lihakkuus: Lihakkuusluokat R ja O, lampaanruhojen luokitteluasteikkoa koskevien eurooppalaisten vaatimusten mukaisesti (asetus (EY) N:o 1249/2008).

| d) | Rasva:






  — | Ruhon rasvakerros: Rasvaisuusluokka 2–3 lampaanruhojen luokitteluasteikkoa koskevien eurooppalaisten vaatimusten mukaisesti (asetus (EY) N:o 1249/2008). |
| --- | --- | --- |

d)

Rasva:

—

Ruhon rasvakerros: Rasvaisuusluokka 2–3 lampaanruhojen luokitteluasteikkoa koskevien eurooppalaisten vaatimusten mukaisesti (asetus (EY) N:o 1249/2008).

| — | Munuaisrasva ja lantion rasvakasautuma: Uroksilla 1–2 ja naarailla 2–3 lampaanruhojen luokitteluasteikkoa koskevien eurooppalaisten vaatimusten mukaisesti (asetus (EY) N:o 1249/2008). |
| --- | --- |

—

Munuaisrasva ja lantion rasvakasautuma: Uroksilla 1–2 ja naarailla 2–3 lampaanruhojen luokitteluasteikkoa koskevien eurooppalaisten vaatimusten mukaisesti (asetus (EY) N:o 1249/2008).

| e) | Lihan väri vaalean ruusunpunaisesta ruusunpunaiseen. |
| --- | --- |

e)

Lihan väri vaalean ruusunpunaisesta ruusunpunaiseen.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Karitsoja ruokitaan emänmaidolla, jonka lisäksi annetaan runsaskuituisia tuotteita ja kasviperäisiä lisärehuja teurastukseen asti.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Karitsat syntyvät ja kasvavat teurastukseen asti rajatulla alueella, ja ne voidaan teurastaa ja/tai paloitella missä tahansa hyväksytyssä teurastamossa tai leikkaamossa.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Cordero Segureño” ilmaistaan logolla tai tunnuksella, jonka perusteella voidaan tunnistaa kaikki merkinnän piiriin kuuluvat tuotteet.

Asetetut vaatimukset täyttäviin ruhoihin merkitään katkeamattomalla leimausmenetelmällä, häviämättömällä elintarvikemusteella suojatun maantieteellisen merkinnän ”Cordero Segureño” tunnus kumpaankin puoliruhoon, kaulasta potkaan. Ruhojen tunnistettavuus varmistetaan jompaankumpaan takaraajaan kiinnitetyllä numeroidulla ruhotunnistelapulla, johon on merkitty paino ja suojatun maantieteellisen merkinnän tunnus.

Paloitellut osat yksilöidään tai merkitään numeroidulla etiketillä, johon sisältyy suojatun maantieteellisen merkinnän ”Cordero Segureño” tunnus.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Suojattua maantieteellistä merkintää varten määritetty maantieteellinen alue, jolla on perinteisesti kasvatettu segureño-rotuisia lampaita ”cordero segureñon” tuotantoa varten, sijaitsee Albaceten, Almerían, Granadan, Jaénin ja Murcian maakuntien yhtymäkohdassa, Cordilleras Béticas Orientales -vuorten ympäröimänä, vähintään 500 metrin korkeudessa. Kyseinen sijaintikorkeus on tekijä, jonka mukaan alue rajautuu, sillä se määrää ratkaisevalla tavalla alueen viljely- ja ilmasto-ominaisuudet ja niiden myötä tuotantojärjestelmän. Alue käsittää yhteensä 144 kuntaa, jotka kuuluvat edellä mainittuihin maakuntiin. Ne luetellaan jäljempänä ryhmiteltyinä itsehallintoalueen (Comunidad Autónoma), maakunnan (Provincia) ja läänin (Comarca) mukaan:

| | Comunidad Autónoma de Andalucía: | Provincia de Almería: Comarca de Almanzora (13 kuntaa), Comarca de Alto Nacimiento (6 kuntaa), Comarca de Filabres-Alhamilla (8 kuntaa), Comarca de Los Vélez (4 kuntaa). |
| --- | --- | --- |

Comunidad Autónoma de Andalucía:

Provincia de Almería: Comarca de Almanzora (13 kuntaa), Comarca de Alto Nacimiento (6 kuntaa), Comarca de Filabres-Alhamilla (8 kuntaa), Comarca de Los Vélez (4 kuntaa).

| | Provincia de Granada: Comarca de Baza (8 kuntaa), Comarca de Guadix (33 kuntaa), Comarca de Huéscar (6 kuntaa). |
| --- | --- |

Provincia de Granada: Comarca de Baza (8 kuntaa), Comarca de Guadix (33 kuntaa), Comarca de Huéscar (6 kuntaa).

| | Provincia de Jaén: Comarca de El Condado (8 kuntaa), Comarca de la Loma y las Villas (6 kuntaa), Comarca Norte (3 kuntaa), Comarca Sierra de Cazorla (9 kuntaa), Comarca Sierra de Segura (13 kuntaa). |
| --- | --- |

Provincia de Jaén: Comarca de El Condado (8 kuntaa), Comarca de la Loma y las Villas (6 kuntaa), Comarca Norte (3 kuntaa), Comarca Sierra de Cazorla (9 kuntaa), Comarca Sierra de Segura (13 kuntaa).

| | Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha:
  Provincia de Albacete: Comarca Sierra Segura (10 kuntaa), Comarca Sierra Alcaraz (12 kuntaa). |
| --- | --- |

Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha:

Provincia de Albacete: Comarca Sierra Segura (10 kuntaa), Comarca Sierra Alcaraz (12 kuntaa).

| | Comunidad Autónoma Región de Murcia:
  Provincia de Murcia: Comarca Noroeste (5 kuntaa). |
| --- | --- |

Comunidad Autónoma Región de Murcia:

Provincia de Murcia: Comarca Noroeste (5 kuntaa).

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Kallioinen ja pinta-alaltaan laaja vuoristoseutu, jolla Albaceten, Almerían, Granadan, Jaénin ja Murcian maakunnat yhtyvät, muodostaa alueen, jolla kasvatetaan segureño-rotuista lammaskarjaa suojatun maantieteellisen merkinnän piiriin kuuluvien ruhojen tuottamista varten. Alue kattaa vyöhykkeet, joille karjaa on perinteisesti siirretty väliaikaisille laitumille. Kyseisen alueen – jonka ominaispiirteenä on sijainti 500 metrin korkeudessa, kuten edellä todetaan – luonnonympäristö on pinnanmuodostukseltaan ja sääolosuhteiltaan yhteneväinen, ja alueella käytetään juuri sijaintikorkeuden vuoksi samanlaisia tuotantomenetelmiä, jotka ovat olennaisen tärkeitä tuotteen laatustandardien täyttämiseksi.

Edellisessä kohdassa määritellyllä rajoitetulla alueella on seuraavat yhteiset viljely- ja ilmasto-ominaisuudet:

| — | Talvityyppi, Papadakisin viljelyilmastoluokituksen mukaan: Ci (citrus – sitrushedelmät), av (avena cálido – lauhkean alueen kaura) tai Av (Avena fresco – kylmän alueen kaura), mikä tarkoittaa seuraavaa: |
| --- | --- |

—

Talvityyppi, Papadakisin viljelyilmastoluokituksen mukaan: Ci (citrus – sitrushedelmät), av (avena cálido – lauhkean alueen kaura) tai Av (Avena fresco – kylmän alueen kaura), mikä tarkoittaa seuraavaa:

| — | Kylmimmän kuukauden absoluuttisten minimilämpötilojen keskiarvo on – 10 °C – + 7 °C. |
| --- | --- |

—

Kylmimmän kuukauden absoluuttisten minimilämpötilojen keskiarvo on – 10 °C – + 7 °C.

| — | Kylmimmän kuukauden absoluuttisten maksimilämpötilojen keskiarvo on + 5 °C – + 21 °C. |
| --- | --- |

—

Kylmimmän kuukauden absoluuttisten maksimilämpötilojen keskiarvo on + 5 °C – + 21 °C.

| — | Kuivan tai aridin kauden kesto enintään 5 kuukautta. |
| --- | --- |

—

Kuivan tai aridin kauden kesto enintään 5 kuukautta.

| — | Kylmän tai pakkaskauden kesto vähintään 5 kuukautta. |
| --- | --- |

—

Kylmän tai pakkaskauden kesto vähintään 5 kuukautta.

Espanjan niemimaan kaakkoisosille tyypilliset ominaispiirteet yhdessä tuotantoalueen sijaintikorkeuden kanssa ovat muovanneet viljely- ja ilmasto-oloista hyvin ankarat (Papadakisin luokituksen mukaan Tierra Fría Baja – vuoristoalue, jolla vallitsee korkeuden vuoksi selvästi kylmempi ilmasto kuin saman leveysasteen alankoalueilla). Kyseessä on äärimmäinen mannerilmasto, jossa talvet ovat kylmät ja ankarat ja kesät kuumat ja kuivat, päivälämpötilat vaihtelevat huomattavasti ja sateet ovat niukkoja ja epäsäännöllisiä. Ilmaston ja viljelyominaisuuksiltaan heikon, tummaa kalkkikiveä olevan ja monin paikoin rapautuneen maaperän vaikutuksesta laidunmaiden vuosittainen kasvukausi jää lyhyeksi ja laitumet ovat heikkotuottoisia.

Näiden kyseisellä maantieteellisellä alueella vallitsevien ainutlaatuisten maatalous- ja ilmasto-olosuhteiden vuoksi lammas – käytännössä segureño-rotu – on ainoa laji, joka pystyy elämään ja jota voidaan kasvattaa tällä alueella. Tälle asianomaiselta alueelta peräisin olevalle alkuperäisrodulle, jolla on tyypillisesti hyvä kestokyky, on evoluution myötä kehittynyt useita sellaisia ominaisuuksia, joita se tarvitsee selvitäkseen hengissä kyseisissä karuissa ja puutteellisissa luonnonoloissa.

Alueen ominaispiirteiden vuoksi segureño-rotuisten lampaiden kasvatusmenetelmä ja eräät niiden käsittelyyn liittyvät erityispiirteet ovat muovautuneet tällaisiin ankariin olosuhteisiin sopiviksi. Eläinten kasvatus tapahtuu laajaperäisesti tai osittain laajaperäisesti. Kyseessä on sekamenetelmä, jossa lampaat laiduntavat luonnonlaitumella ja niitä ruokitaan rehuviljalla ja jossa noudatetaan perinteisiä käytäntöjä. Aikuisia eläimiä pidetään laitumella koko vuoden ajan. Ne yöpyvät aitauksissa tai joissakin tapauksissa suoraan laidunmaalla. Laiduntamisessa ne käyttävät hyväkseen alueen alkuperäistä luonnonvaraista kasvillisuutta sekä rehuviljan ja -palkokasvien sänkilaidunta ja silloin tällöin pysyviä kasteltuja laidunmaita, kunakin kautena alueen mahdollisuuksia hyödyntäen. Laiduntamisen lisäksi voidaan tarvittaessa antaa lisärehua. Pieni määrä tiloja harjoittaa siirtolaiduntamista eli laumoja siirretään laajamittaisesti asianomaisen alueen sisällä sijaitseville perinteisille väliaikaisille laidunmaille.

Myös karitsojen perinteinen kasvatusjärjestelmä määräytyy yhtäältä mainittujen maatalous- ja ilmasto-olojen ja toisaalta soveltuvan ravinnon saatavuuden mukaan. Tästä syystä karitsojen kasvatuksen ja ruokinnan on tapahduttava pysyvästi eläinsuojissa, eli erossa emästä sen ruokaillessa. Karitsojen ravinnon perusta on emänmaito, joka käytetään yksinomaan karitsojen ruokintaan. Ruokavaliota täydennetään runsaskuituisilla tuotteilla ja kasviperäisillä lisärehuilla teurastukseen asti. Karitsojen täydennysruokinnasta aiheutuu kasvattajille paljon kustannuksia, ja niiden pienentämiseksi segureño-rodun karitsojen ruhot tuotetaan elopainoltaan pienistä karitsoista.

5.2   Tuotteen erityisyys

Suojatun maantieteellisen merkinnän piiriin kuuluva karitsanliha on peräisin yksinomaan sellaisista uros- tai naaraspuolisista karitsoista, joiden molemmat vanhemmat ovat segureño-rotuisia.

Tällaisista karitsoista on perinteisesti saatu 9–13 kilogramman painoisia, erittäin lihakkaita (lihakkuusluokka R tai O) ruhoja, joiden liha on vaalean ruusunpunaista tai ruusunpunaista ja joiden rasvapeitteen ja imeytyneen rasvan määrä ovat optimaaliset.

Liha on mehukasta ja mureaa, mikä johtuu rasvan epätavallisesta imeytymisestä eläinten lihaksiin, ja alhaisen teurastuspainon vuoksi lihassa ei ole talin hajua ja makua.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Cordero Segureño” hyväksymishakemuksen perusteena ovat tuotteen erityisominaisuudet.

Segureño-rotuiset karitsat kasvavat suhteellisen nopeasti, mikä johtuu siitä, että ne käyttävät kaiken emänsä tuottaman maidon, joka käytetään yksinomaan sen jälkeläisten ruokintaan. Ruhoista tulee erittäin lihakkaita, ja ratkaiseva lihakkuuteen vaikuttava tekijä on ruhon alkuperänä olevien karitsojen rotu.

Segureño-rotuisten karitsojen lihan väriin vaikuttaa useita eri tekijöitä, jotka liittyvät läheisesti alueen maatalous- ja ilmasto-oloihin. Niitä ovat muun muassa pakollinen karitsojen jatkuva pitäminen eläinsuojissa sekä niiden ruokinta, joka perustuu emänmaitoon ja runsaskuituisiin tuotteisiin, joita ei saa laiduntamalla. Näistä syistä ruhojen teuraspaino on alhainen, minkä vuoksi suurin osa lihassoluista on tyyppiä, joka antaa lihalle sen vaalean ruusunpunaisen tai ruusunpunaisen värin (joka on tällaisille karitsoille tyypillinen) ja jonka ansiosta lihassa ei ole talin hajua ja makua.

Sama vaikutus on myös ruhoissa ja lihassa olevan rasvan märällä ja tyypillä. Ruhoissa olevan rasvapeitteen sekä munuaisrasvan ja lantion rasvakasautuman määrä riippuu suurelta osin ruhojen painosta. Ruhojen painon kasvu kasvattaisi myös rasvapitoisuutta, joka on suurempi naaraspuolisista karitsoista saatavissa ruhoissa. Rasvatyypin osalta on myös otettava huomioon, että sekä karitsojen rotu että lihassolujen tyyppi takaavat sen, että lihassa on optimaalisesti imeytynyttä rasvaa, mikä tekee lihasta mehukasta ja mureaa.

Tästä kaikesta johtuen segureño-rotu sopii erityisen hyvin lihantuotantoon. Kuluttajien erityisesti arvostamista rodun karitsoista saadaan suuri hyöty teuraana; karitsojen teurastus ihanteellisen painoisina antaa lihalle korkealuokkaisia ominaisuuksia, jotka ovat poikkeavia verrattuna muihin saman painoluokan karitsoihin.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

http://www.magrama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/PLIEGO_IGP_cordero_segure%C3%B1o_11-10-12_tcm7-224398.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3)  Katso alaviite 2.

---