# Úřední věstník C 385/2017

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 385 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6015. listopadu 2017 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 385

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6015. listopadu 2017

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2017/C 385/01 | Sdělení Komise – Automatické zvýšení autonomní celní kvóty podle nařízení Rady (EU) 2015/2265 | 1 |
| 2017/C 385/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.8586 – TPC/JSR/UMG/UBE/MR) (
  1
  ) | 2 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2017/C 385/01

Sdělení Komise – Automatické zvýšení autonomní celní kvóty podle nařízení Rady (EU) 2015/2265

1

2017/C 385/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.8586 – TPC/JSR/UMG/UBE/MR) (
  1
  )

1

2

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Evropská centrální banka |
| 2017/C 385/03 CON/2017/39 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 4. října 2017 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) a nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy a orgány zapojené do povolování ústředních protistran a požadavky na uznávání ústředních protistran ze třetích zemí (CON/2017/39) | 3 |
| 2017/C 385/04 CON/2017/42 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 11. října 2017 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o povinnost clearingu a její pozastavení, požadavky na oznamování, techniky zmírňování rizika u OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, registraci registrů obchodních údajů, dohled nad těmito registry a požadavky na ně (CON/2017/42) | 10 |

III   Přípravné akty

Evropská centrální banka

2017/C 385/03 CON/2017/39

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 4. října 2017 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) a nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy a orgány zapojené do povolování ústředních protistran a požadavky na uznávání ústředních protistran ze třetích zemí (CON/2017/39)

3

2017/C 385/04 CON/2017/42

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 11. října 2017 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o povinnost clearingu a její pozastavení, požadavky na oznamování, techniky zmírňování rizika u OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, registraci registrů obchodních údajů, dohled nad těmito registry a požadavky na ně (CON/2017/42)

10

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2017/C 385/05 | Směnné kurzy vůči euru | 16 |
| 2017/C 385/06 | Oznámení Komise o aktuální úrokové sazbě pro navrácení státní podpory a o referenční a diskontní sazbě pro 28 členských států použitelných od 1. prosince 2017(Zveřejněno v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 ( Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1 )) | 17 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2017/C 385/05

Směnné kurzy vůči euru

16

2017/C 385/06

Oznámení Komise o aktuální úrokové sazbě pro navrácení státní podpory a o referenční a diskontní sazbě pro 28 členských států použitelných od 1. prosince 2017(Zveřejněno v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 ( Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1 ))

(Zveřejněno v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 ( Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1 ))

17

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2017/C 385/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8639 – Cariparma / Caricesena, Carim, Carismi) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 18 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2017/C 385/08 | Zveřejnění žádosti o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 20 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2017/C 385/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.8639 – Cariparma / Caricesena, Carim, Carismi) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

18

JINÉ AKTY

Evropská komise

2017/C 385/08

Zveřejnění žádosti o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 15.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/1

---

SDĚLENÍ KOMISE

Automatické zvýšení autonomní celní kvóty podle nařízení Rady (EU) 2015/2265

(2017/C 385/01)

V souladu s článkem 4 nařízení Rady (EU) 2015/2265 (1) se objem níže uvedených celních kvót na kalendářní rok 2017 zvyšuje následovně:

| Poř. č. | Kód KN | Kód TARIC | Popis | Roční výše kvóty
  (v tunách) | Clo v rámci kvóty | Kvóta na období |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2759 | ex 0302 51 10 | 20 | Treska Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus a ryby druhu Boreogadus saida vyjma jater, jiker a mlíčí, čerstvé, chlazené nebo zmrazené, na zpracování (2)
   (3) | 90 000 | 0 % | 1.1.2017–31.12.2017 |
| ex 0302 51 90 | 10 |
| ex 0302 59 10 | 10 |
| ex 0303 63 10 | 10 |
| ex 0303 63 30 | 10 |
| ex 0303 63 90 | 10 |
| ex 0303 69 10 | 10 |

Poř. č.

Kód KN

Kód TARIC

Popis

Roční výše kvóty

(v tunách)

Clo v rámci kvóty

Kvóta na období

09.2759

ex 0302 51 10

20

Treska Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus a ryby druhu Boreogadus saida vyjma jater, jiker a mlíčí, čerstvé, chlazené nebo zmrazené, na zpracování (2)
   (3)

90 000

0 %

1.1.2017–31.12.2017

ex 0302 51 90

10

ex 0302 59 10

10

ex 0303 63 10

10

ex 0303 63 30

10

ex 0303 63 90

10

ex 0303 69 10

10

---

(1)  Úř. věst. L 322, 8.12.2015, s. 4.

(2)  Na celní kvótu se vztahují podmínky stanovené v článku 254 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).

(3)  Celní kvóta není dostupná pro produkty určené pouze k jednomu nebo k několika z těchto zpracovatelských úkonů:

| — | čištění, kuchání, odstranění hlavy a ocasu, |
| --- | --- |

—

čištění, kuchání, odstranění hlavy a ocasu,

| — | řezání, |
| --- | --- |

—

řezání,

| — | opětovné balení filé zmrazeného technologií IQF (rychlozmrazování jednotlivých částí), |
| --- | --- |

—

opětovné balení filé zmrazeného technologií IQF (rychlozmrazování jednotlivých částí),

| — | vzorkování, třídění, |
| --- | --- |

—

vzorkování, třídění,

| — | označování, |
| --- | --- |

—

označování,

| — | balení, |
| --- | --- |

—

balení,

| — | chlazení, |
| --- | --- |

—

chlazení,

| — | zmrazení, |
| --- | --- |

—

zmrazení,

| — | hluboké zmrazování, |
| --- | --- |

—

hluboké zmrazování,

| — | glazování, |
| --- | --- |

—

glazování,

| — | rozmrazování, |
| --- | --- |

—

rozmrazování,

| — | oddělování. |
| --- | --- |

—

oddělování.

Celní kvóta není dostupná pro produkty určené dále ke zpracování nebo úkonům, jež k udělení kvóty opravňují, pokud probíhají na úrovni maloobchodního prodeje nebo ve stravovacích zařízeních. Snížení dovozních cel se vztahuje pouze na produkty určené k lidské spotřebě.

Celní kvóta je však dostupná pro materiály určené k jednomu nebo několika z těchto zpracovatelských úkonů:

| — | dělení na kostky, |
| --- | --- |

—

dělení na kostky,

| — | porcování na kolečka, porcování na pásky pro materiál kódů KN 0307 49 59, 0307 99 11, 0307 99 17, |
| --- | --- |

—

porcování na kolečka, porcování na pásky pro materiál kódů KN 0307 49 59, 0307 99 11, 0307 99 17,

| — | filetování, |
| --- | --- |

—

filetování,

| — | výroba plátků, |
| --- | --- |

—

výroba plátků,

| — | dělení zmrazených bloků, |
| --- | --- |

—

dělení zmrazených bloků,

| — | dělení zmrazených bloků prokládaného filé, |
| --- | --- |

—

dělení zmrazených bloků prokládaného filé,

| — | porcování na plátky pro materiály kódů KN ex 0303 66 11, 0303 66 12, 0303 66 13, 0303 66 19, 0303 89 70, 0303 89 90. |
| --- | --- |

—

porcování na plátky pro materiály kódů KN ex 0303 66 11, 0303 66 12, 0303 66 13, 0303 66 19, 0303 89 70, 0303 89 90.

---

| 15.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/2

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.8586 – TPC/JSR/UMG/UBE/MR)

(Text s významem pro EHP)

(2017/C 385/02)

Dne 10. listopadu 2017 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32017M8586. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32017M8586. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Přípravné akty

Evropská centrální banka

| 15.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/3

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 4. října 2017

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) a nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy a orgány zapojené do povolování ústředních protistran a požadavky na uznávání ústředních protistran ze třetích zemí

(CON/2017/39)

(2017/C 385/03)

Úvod a právní základ

Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 22. srpna 2017 žádost Rady Evropské unie a dne 15. Září 2017 žádost Evropského parlamentu o stanovisko k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) a nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy a orgány zapojené do povolování ústředních protistran a požadavky na uznávání ústředních protistran ze třetích zemí (1) (dále jen „navrhované nařízení“).

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a na čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť navrhované nařízení obsahuje ustanovení, která mají vliv na: 1) základní úkoly Evropského systému centrálních bank (ESCB) spočívající ve vymezování a provádění měnové politiky Unie a podpoře plynulého fungování platebních systémů podle čl. 127 odst. 2 první a čtvrté odrážky Smlouvy; 2) úkol ESCB přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému, podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy a 3) úkoly, které jsou ECB svěřeny v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi podle čl. 127 odst. 6 Smlouvy, a to v mezích stanovených článkem 1 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (2). V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

Obecné připomínky

ECB zásadně podporuje iniciativu obsaženou v návrhu Komise, která spočívá v posílení úlohy příslušných členů ESCB jako centrálních bank emitujících měny finančních nástrojů, jejichž clearing provádějí ústřední protistrany, při dohledu nad ústředními protistranami Unie a uznávání ústředních protistran ze třetích zemí. Velmi vítá a podporuje návrh, podle něhož má Eurosystém jako centrální emisní banka pro euro hrát významnější roli ve vztahu k ústředním protistranám Unie a ústředním protistranám ze třetích zemí. To je opodstatněné vzhledem k rizikům, jež by selhání ústřední protistrany nebo některá její opatření v oblasti řízení rizik mohla představovat pro plnění základních úkolů Eurosystému, zejména úkolů spočívajících ve vymezení a provádění měnové politiky Unie a v podpoře plynulého fungování platebních systémů. Tato rizika by mohla v konečném důsledku ovlivnit plnění prvořadého cíle Eurosystému, kterým je udržování cenové stability podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy.

Poruchy postihující ústřední protistrany mohou ovlivňovat prvořadný cíl Eurosystému několika způsoby. Mohou například ovlivňovat likvidní pozici úvěrových institucí eurozóny, a případně tak narušovat plynulé fungování platebních systémů eurozóny. To by mohlo vést ke zvýšené poptávce po likviditě centrální banky a k možným problémům při provádění jednotné měnové politiky Eurosystému. Tyto poruchy mohou navíc narušit fungování segmentů finančního trhu, které jsou klíčové pro transmisi měnové politiky, včetně v eurech denominovaných trhů pro obchody zajišťující financování a úrokové deriváty.

Očekává se, že významné změny jak na globální, tak evropské úrovni zvýší rizika, jež představují ústřední protistrany, pro plynulé fungování platebních systémů a pro provádění jednotné měnové politiky. Zaprvé, clearing prováděný ústředními protistranami je svou povahou čím dál tím více přeshraniční a systémově významný. Z tohoto důvodu již Komise předložila návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o rámci pro ozdravné postupy a řešení krize ústředních protistran a změně nařízení (EU) č. 1095/2010, (EU) č. 648/2012 a (EU) 2015/2365 (3). Zadruhé, vystoupení Spojeného království z Evropské unie bude mít zásadní dopad na schopnost Eurosystému plnit úkoly centrální banky vydávající euro. Některé ústřední protistrany usazené ve Spojeném království v současné době zúčtovávají významné objemy transakcí v eurech. Významná porucha, která by měla dopad na větší ústřední protistranu ve Spojeném království, by tak mohla mít závažné důsledky pro stabilitu eura. Nebude-li se na ústřední protistrany ze Spojeného království nadále vztahovat rámec pro regulaci a dohled platný pro ústřední protistrany Unie na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (4), bude schopnost Eurosystému monitorovat a řídit rizika, která představují ústřední protistrany ze Spojeného království, nepříznivě dotčena.

Navrhované nařízení předpokládá posílení úlohy, kterou má Eurosystém jako centrální banky vydávající euro v rámci stanoveném nařízením (EU) č. 648/2012. Aby mohl Eurosystém tuto úlohu plnit, je zcela zásadní, aby měl příslušné pravomoci podle Smlouvy a statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky („statut ESCB“). Z tohoto důvodu by ECB měla být přiznána normotvorná pravomoc v oblasti zúčtovacích systémů pro finanční nástroje, zejména ústředních protistran, na základě změny článku 22 statutu ESCB. Udělením normotvorné pravomoci ECB není dotčen článek 12.1 statutu ESCB, který stanoví, že „v míře považované za možnou a přiměřenou, a aniž je dotčen tento článek, se ECB obrací na národní centrální banky se žádostmi o provedení operací, které patří k úkolům ESCB“. To zahrnuje úkoly Eurosystému jako centrální banky vydávající euro. ECB proto dne 22. června 2017 přijala doporučení Evropské centrální banky ECB/2017/18 (5).

Konkrétní pozměňovací návrhy k těm ustanovením navrhovaného nařízení, která ECB doporučuje změnit, jsou uvedeny v samostatném technickém pracovním dokumentu včetně příslušného odůvodnění. Technický pracovní dokument je k dispozici v anglickém jazyce na internetových stránkách ECB.

Konkrétní připomínky

1.   Pravidla hlasování v kolegiích dohledu

| 1.1. | Jak již ECB ve vztahu ke kolegiím uvedla, jsou-li centrální banky Eurosystému, které spolu tvoří „emisní centrální banku“ pro euro, zastoupeny v kolegiu ECB nebo národní centrální bankou, a obezřetnostní dohled nad úvěrovými institucemi, které jsou významnými členy clearingového systému ústřední protistrany, vykonává ECB, měly by být těmto dvěma funkcím přiděleny samostatné hlasy. Při téže příležitosti ECB rovněž zdůraznila, že tyto dvě funkce jsou odlišné, což odráží právní a funkční oddělení úloh ECB v oblasti měnové politiky a jejích úloh v oblasti obezřetnostního dohledu (6). ECB proto velmi vítá, že navrhované nařízení tuto otázku řeší a zajišťuje, aby byly těmto dvěma funkcím přiděleny samostatné hlasy. |
| --- | --- |

1.1.

Jak již ECB ve vztahu ke kolegiím uvedla, jsou-li centrální banky Eurosystému, které spolu tvoří „emisní centrální banku“ pro euro, zastoupeny v kolegiu ECB nebo národní centrální bankou, a obezřetnostní dohled nad úvěrovými institucemi, které jsou významnými členy clearingového systému ústřední protistrany, vykonává ECB, měly by být těmto dvěma funkcím přiděleny samostatné hlasy. Při téže příležitosti ECB rovněž zdůraznila, že tyto dvě funkce jsou odlišné, což odráží právní a funkční oddělení úloh ECB v oblasti měnové politiky a jejích úloh v oblasti obezřetnostního dohledu (6). ECB proto velmi vítá, že navrhované nařízení tuto otázku řeší a zajišťuje, aby byly těmto dvěma funkcím přiděleny samostatné hlasy.

| 1.2. | ECB proto vítá ustanovení navrhovaného nařízení, kterými se mění příslušná ustanovení nařízení (EU) č. 648/2012. Zaprvé, čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 se mění tak, že členy kolegia budou mimo jiné a) stálí členové výkonného zasedání pro ústřední protistrany, b) příslušné orgány odpovědné za dohled nad členy clearingového systému ústřední protistrany usazenými ve třech členských státech, které poskytly největší příspěvky do fondu pro riziko selhání ústřední protistrany, případně včetně ECB v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 (7), a 3) centrální banky, které emitují nejrelevantnější měny Unie používané u finančních nástrojů, jejichž clearing je prováděn. Zadruhé, čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 se mění tak, aby stanovil, že je-li členem kolegia podle různých bodů čl. 18 odst. 2 uvedeného nařízení ECB, bude mít maximálně dva hlasy v kolegiích, jež nemají více než dvanáct členů, a maximálně tři hlasy v kolegiích, jež mají více než dvanáct členů (8). |
| --- | --- |

1.2.

ECB proto vítá ustanovení navrhovaného nařízení, kterými se mění příslušná ustanovení nařízení (EU) č. 648/2012. Zaprvé, čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 se mění tak, že členy kolegia budou mimo jiné a) stálí členové výkonného zasedání pro ústřední protistrany, b) příslušné orgány odpovědné za dohled nad členy clearingového systému ústřední protistrany usazenými ve třech členských státech, které poskytly největší příspěvky do fondu pro riziko selhání ústřední protistrany, případně včetně ECB v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1024/2013 (7), a 3) centrální banky, které emitují nejrelevantnější měny Unie používané u finančních nástrojů, jejichž clearing je prováděn. Zadruhé, čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 se mění tak, aby stanovil, že je-li členem kolegia podle různých bodů čl. 18 odst. 2 uvedeného nařízení ECB, bude mít maximálně dva hlasy v kolegiích, jež nemají více než dvanáct členů, a maximálně tři hlasy v kolegiích, jež mají více než dvanáct členů (8).

2.   Požadavek na získání souhlasu emisní centrální banky, pokud jde o některé návrhy rozhodnutí

| 2.1. | Podle navrhovaného nařízení jsou příslušné orgány povinny předložit návrhy rozhodnutí týkající se ústředních protistran Unie příslušným emisním centrálním bankám před přijetím jakéhokoli rozhodnutí o udělení nebo odnětí povolení, rozšíření služeb, kontrole rizika likvidity, požadavcích na kolaterál, vypořádání a schválení dohod o interoperabilitě (9). Příslušné orgány musí získat souhlas emisní centrální banky, pokud jde o jakýkoli aspekt těchto rozhodnutí, který se týká plnění jejích úkolů měnové politiky. Pokud emisní centrální banka navrhne změny, příslušný orgán může přijmout rozhodnutí pouze s těmito změnami; vnese-li emisní centrální banka proti návrhu rozhodnutí námitky, příslušný orgán toto rozhodnutí nepřijme. Navrhované nařízení podobně stanoví, že ve vztahu k uznaným ústředním protistranám Tier 2 ze třetích zemí je Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) povinen předložit návrh rozhodnutí emisní centrální bance před přijetím jakéhokoli rozhodnutí týkajícího se kontrol rizika likvidity, požadavků na kolaterál, vypořádání, schválení dohod o interoperabilitě a maržových požadavků (10). ESMA musí rovněž získat souhlas emisní centrální banky, pokud jde o jakýkoli aspekt těchto rozhodnutí, který se týká plnění jejích úkolů měnové politiky. Pokud emisní centrální banka navrhne změny, může ESMA přijmout rozhodnutí pouze s těmito změnami; vznese-li emisní centrální banka proti návrhu rozhodnutí námitky, ESMA orgán toto rozhodnutí nepřijme. ECB velmi vítá předpokládanou úlohu emisních centrálních bank podle navrhovaného nařízení. Členové ESCB se tak budou moci smysluplně a účinně zapojit do rozhodování v otázkách, které mají přímý význam pro plnění základních úkolů ESCB podle Smluv a pro dosažení jeho prvořadého cíle udržovat cenovou stabilitu. ECB má v tomto ohledu řadu připomínek. |
| --- | --- |

2.1.

Podle navrhovaného nařízení jsou příslušné orgány povinny předložit návrhy rozhodnutí týkající se ústředních protistran Unie příslušným emisním centrálním bankám před přijetím jakéhokoli rozhodnutí o udělení nebo odnětí povolení, rozšíření služeb, kontrole rizika likvidity, požadavcích na kolaterál, vypořádání a schválení dohod o interoperabilitě (9). Příslušné orgány musí získat souhlas emisní centrální banky, pokud jde o jakýkoli aspekt těchto rozhodnutí, který se týká plnění jejích úkolů měnové politiky. Pokud emisní centrální banka navrhne změny, příslušný orgán může přijmout rozhodnutí pouze s těmito změnami; vnese-li emisní centrální banka proti návrhu rozhodnutí námitky, příslušný orgán toto rozhodnutí nepřijme. Navrhované nařízení podobně stanoví, že ve vztahu k uznaným ústředním protistranám Tier 2 ze třetích zemí je Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) povinen předložit návrh rozhodnutí emisní centrální bance před přijetím jakéhokoli rozhodnutí týkajícího se kontrol rizika likvidity, požadavků na kolaterál, vypořádání, schválení dohod o interoperabilitě a maržových požadavků (10). ESMA musí rovněž získat souhlas emisní centrální banky, pokud jde o jakýkoli aspekt těchto rozhodnutí, který se týká plnění jejích úkolů měnové politiky. Pokud emisní centrální banka navrhne změny, může ESMA přijmout rozhodnutí pouze s těmito změnami; vznese-li emisní centrální banka proti návrhu rozhodnutí námitky, ESMA orgán toto rozhodnutí nepřijme. ECB velmi vítá předpokládanou úlohu emisních centrálních bank podle navrhovaného nařízení. Členové ESCB se tak budou moci smysluplně a účinně zapojit do rozhodování v otázkách, které mají přímý význam pro plnění základních úkolů ESCB podle Smluv a pro dosažení jeho prvořadého cíle udržovat cenovou stabilitu. ECB má v tomto ohledu řadu připomínek.

| 2.2. | Zaprvé, tam kde navrhované nařízení uvádí, že je nutné získat souhlas příslušné emisní centrální banky, „pokud jde o jakýkoli aspekt těchto rozhodnutí, který se týká plnění úkolů její měnové politiky“, je třeba zdůraznit, že tato formulace má vyjasnit měnově-politický kontext, v němž emisní centrální banka plní svou úlohu, a účel, který tato úloha splňuje. Totéž platí, pokud jde o odkaz na dodržování veškerých požadavků, které ústředním protistranám Tier 2 ze třetí země uloží emisní centrální banka „při plnění [svých] úkolů měnové politiky“ (11). Tuto větu je třeba vykládat ve spojení se 7. bodem odůvodnění navrhovaného nařízení. Je třeba zdůraznit, že tato věta nedává příslušným orgánům nebo orgánu ESMA prostor pro uvážení, zda je k určitým návrhům rozhodnutí třeba získat souhlas emisní centrální banky či nikoli, ani nedává prostor pro uvážení, zda se navrhované změny či námitky emisní centrální banky k návrhu rozhodnutí zohlední. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Eurosystém má široký prostor pro uvážení při vymezování a provádění měnové politiky. Tuto skutečnost uznal Soudní dvůr Evropské unie (12) a jedná se o nezbytně nutný předpoklad pro zajištění nezávislosti ECB a národních centrálních bank v souladu s článkem 130 Smlouvy. V zájmu jednoznačnosti a právní jistoty by měl být do navrhovaného nařízení doplněn nový bod odůvodnění, který tuto skutečnost zohlední. |
| --- | --- |

2.2.

Zaprvé, tam kde navrhované nařízení uvádí, že je nutné získat souhlas příslušné emisní centrální banky, „pokud jde o jakýkoli aspekt těchto rozhodnutí, který se týká plnění úkolů její měnové politiky“, je třeba zdůraznit, že tato formulace má vyjasnit měnově-politický kontext, v němž emisní centrální banka plní svou úlohu, a účel, který tato úloha splňuje. Totéž platí, pokud jde o odkaz na dodržování veškerých požadavků, které ústředním protistranám Tier 2 ze třetí země uloží emisní centrální banka „při plnění [svých] úkolů měnové politiky“ (11). Tuto větu je třeba vykládat ve spojení se 7. bodem odůvodnění navrhovaného nařízení. Je třeba zdůraznit, že tato věta nedává příslušným orgánům nebo orgánu ESMA prostor pro uvážení, zda je k určitým návrhům rozhodnutí třeba získat souhlas emisní centrální banky či nikoli, ani nedává prostor pro uvážení, zda se navrhované změny či námitky emisní centrální banky k návrhu rozhodnutí zohlední. V této souvislosti je třeba poznamenat, že Eurosystém má široký prostor pro uvážení při vymezování a provádění měnové politiky. Tuto skutečnost uznal Soudní dvůr Evropské unie (12) a jedná se o nezbytně nutný předpoklad pro zajištění nezávislosti ECB a národních centrálních bank v souladu s článkem 130 Smlouvy. V zájmu jednoznačnosti a právní jistoty by měl být do navrhovaného nařízení doplněn nový bod odůvodnění, který tuto skutečnost zohlední.

| 2.3. | Zadruhé, co se týče toho, které návrhy rozhodnutí by měly podléhat souhlasu emisní centrální banky, má ECB za to, že navrhované nařízení by mělo zajistit zapojení emisních centrálních bank v souvislosti s některými dalšími klíčovými aspekty řízení rizik ústředních protistran. ECB se domnívá, že ve vztahu k ústředním protistranám Unie i ústředním protistranám ze třetích zemí by měl být souhlas emisní centrální banky vyžadován i v případě návrhů rozhodnutí týkajících se maržových požadavků (článek 41). To je důležité pro emisní centrální banku vzhledem k zásadní souvislosti mezi řízením rizika likvidity, jež je ve středu pozornosti emisní centrální banky, a postupy v oblasti marží uplatňovanými ústřední protistranou. Například opatření týkající se výběru marží v průběhu dne mají významný vliv na schopnost ústřední protistrany získat zdroje k pokrytí svých potřeb likvidity v příslušném okamžiku splatnosti. Procesy a postupy týkající se marží včetně pravidel pro úpravu výše marží v době napětí na trhu mohou mít též významný dopad na procykličnost: jsou-li nesprávně řízeny, mohou vytvářet značný tlak na likviditu členů clearingového systému, a případně tak narušit schopnost emisní centrální banky naplňovat své cíle v oblasti měnové politiky.
  Kromě toho by navrhované nařízení mělo stanovit, že se vyžaduje souhlas emisní centrální banky s rozhodnutími, která se týkají přezkumu modelů, stresového testování a zpětného testování pro účely validace modelů a parametrů, které ústřední protistrana přijala k výpočtu svých maržových požadavků, příspěvků do fondu pro riziko selhání, požadavků na kolaterál a jiných mechanismů kontroly rizik podle článku 49 nařízení (EU) č. 648/2012. To je pro emisní centrální banku důležité, protože rozhodnutí podle článku 49 mohou mít přímý dopad na to, jak ústřední protistrana plní procesní a věcné požadavky podle nařízení (EU) č. 648/2012, ve vztahu k nimž musí dát emisní centrální banka jinak souhlas. Například změna metodiky, kterou ústřední protistrana používá pro stresové testování přiměřenosti svých požadavků na kolaterál, by měla přímý dopad na to, jak ústřední protistrana plní povinnosti týkající se kolaterálu podle článku 46 nařízení (EU) č. 648/2012.
  Konkrétní pozměňovací návrhy ECB ohledně druhů rozhodnutí, u nichž by měl být vyžadován souhlas emisní centrální banky, jsou uvedeny ve zvláštním technickém pracovním dokumentu, který je součástí tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

2.3.

Zadruhé, co se týče toho, které návrhy rozhodnutí by měly podléhat souhlasu emisní centrální banky, má ECB za to, že navrhované nařízení by mělo zajistit zapojení emisních centrálních bank v souvislosti s některými dalšími klíčovými aspekty řízení rizik ústředních protistran. ECB se domnívá, že ve vztahu k ústředním protistranám Unie i ústředním protistranám ze třetích zemí by měl být souhlas emisní centrální banky vyžadován i v případě návrhů rozhodnutí týkajících se maržových požadavků (článek 41). To je důležité pro emisní centrální banku vzhledem k zásadní souvislosti mezi řízením rizika likvidity, jež je ve středu pozornosti emisní centrální banky, a postupy v oblasti marží uplatňovanými ústřední protistranou. Například opatření týkající se výběru marží v průběhu dne mají významný vliv na schopnost ústřední protistrany získat zdroje k pokrytí svých potřeb likvidity v příslušném okamžiku splatnosti. Procesy a postupy týkající se marží včetně pravidel pro úpravu výše marží v době napětí na trhu mohou mít též významný dopad na procykličnost: jsou-li nesprávně řízeny, mohou vytvářet značný tlak na likviditu členů clearingového systému, a případně tak narušit schopnost emisní centrální banky naplňovat své cíle v oblasti měnové politiky.

Kromě toho by navrhované nařízení mělo stanovit, že se vyžaduje souhlas emisní centrální banky s rozhodnutími, která se týkají přezkumu modelů, stresového testování a zpětného testování pro účely validace modelů a parametrů, které ústřední protistrana přijala k výpočtu svých maržových požadavků, příspěvků do fondu pro riziko selhání, požadavků na kolaterál a jiných mechanismů kontroly rizik podle článku 49 nařízení (EU) č. 648/2012. To je pro emisní centrální banku důležité, protože rozhodnutí podle článku 49 mohou mít přímý dopad na to, jak ústřední protistrana plní procesní a věcné požadavky podle nařízení (EU) č. 648/2012, ve vztahu k nimž musí dát emisní centrální banka jinak souhlas. Například změna metodiky, kterou ústřední protistrana používá pro stresové testování přiměřenosti svých požadavků na kolaterál, by měla přímý dopad na to, jak ústřední protistrana plní povinnosti týkající se kolaterálu podle článku 46 nařízení (EU) č. 648/2012.

Konkrétní pozměňovací návrhy ECB ohledně druhů rozhodnutí, u nichž by měl být vyžadován souhlas emisní centrální banky, jsou uvedeny ve zvláštním technickém pracovním dokumentu, který je součástí tohoto stanoviska.

| 2.4. | Zatřetí, ECB poznamenává, že příslušné orgány mají určitý prostor pro uvážení, zda změny navrhované ústřední protistranou podléhají rozhodnutím podle článku 15 nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o rozšíření činnosti o služby a činnosti, na které se nevztahuje původní povolení, nebo rozhodnutím podle článku 49, pokud jde o přezkum modelů, stresové testování a zpětné testování. Pokud příslušný orgán usoudí, že změny navrhované ústředními protistranami nerozšiřují činnost o „další služby nebo činnosti“ nebo, že se nejedná o „významné změny“ modelů a parametrů, nebudou tyto změny podléhat rozhodnutím podle článku 15 a článku 49. S cílem vybudovat společnou unijní kulturu dohledu a zajistit jednotnou praxi v této oblasti orgán ESMA nedávno zveřejnil stanovisko (13) týkající se společných ukazatelů pro další produkty a služby podle článku 15 a pro významné změny podle článku 49. ECB je toho názoru, že dodržování kritérií uvedených ve stanovisku orgánu ESMA bude mít zásadní význam pro to, aby byl souhlas příslušných emisních centrálních bank požadován ve všech případech, kdy se tento souhlas vyžaduje. Navrhuje proto, aby pokyny, které orgán ESMA poskytl ohledně výkladu těchto článků, byly závazné. Orgán ESMA by měl za tímto účelem pokyny rozpracovat v podobě návrhu regulačních technických norem, které by Komise následně přijala ve formě aktu v přenesené pravomoci. Konkrétní pozměňovací návrhy ECB jsou uvedeny ve zvláštním technickém pracovním dokumentu, který je součástí tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

2.4.

Zatřetí, ECB poznamenává, že příslušné orgány mají určitý prostor pro uvážení, zda změny navrhované ústřední protistranou podléhají rozhodnutím podle článku 15 nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o rozšíření činnosti o služby a činnosti, na které se nevztahuje původní povolení, nebo rozhodnutím podle článku 49, pokud jde o přezkum modelů, stresové testování a zpětné testování. Pokud příslušný orgán usoudí, že změny navrhované ústředními protistranami nerozšiřují činnost o „další služby nebo činnosti“ nebo, že se nejedná o „významné změny“ modelů a parametrů, nebudou tyto změny podléhat rozhodnutím podle článku 15 a článku 49. S cílem vybudovat společnou unijní kulturu dohledu a zajistit jednotnou praxi v této oblasti orgán ESMA nedávno zveřejnil stanovisko (13) týkající se společných ukazatelů pro další produkty a služby podle článku 15 a pro významné změny podle článku 49. ECB je toho názoru, že dodržování kritérií uvedených ve stanovisku orgánu ESMA bude mít zásadní význam pro to, aby byl souhlas příslušných emisních centrálních bank požadován ve všech případech, kdy se tento souhlas vyžaduje. Navrhuje proto, aby pokyny, které orgán ESMA poskytl ohledně výkladu těchto článků, byly závazné. Orgán ESMA by měl za tímto účelem pokyny rozpracovat v podobě návrhu regulačních technických norem, které by Komise následně přijala ve formě aktu v přenesené pravomoci. Konkrétní pozměňovací návrhy ECB jsou uvedeny ve zvláštním technickém pracovním dokumentu, který je součástí tohoto stanoviska.

3.   Přezkum a hodnocení

| 3.1. | Navrhovaným nařízením se mění článek 21 nařízení (EU) č. 648/2012, který nově stanoví, že příslušné orgány ve spolupráci s orgánem ESMA přezkoumají opatření, strategie, postupy a mechanismy, které ústřední protistrany zavedly ke splnění nařízení (EU) č. 648/2012, a vyhodnotí rizika, kterým ústřední protistrany jsou nebo mohou být vystaveny. Pozměněný článek 21 rovněž stanoví, že ústřední protistrany budou podléhat kontrolám na místě a že k účasti na těchto kontrolách budou přizváni pracovníci orgánu ESMA. Příslušný orgán je kromě toho povinen předat orgánu ESMA veškeré informace, které obdrží od ústředních protistran, a vyžádat si od příslušné ústřední protistrany všechny informace, které orgán ESMA požaduje a které sám nemůže poskytnout. |
| --- | --- |

3.1.

Navrhovaným nařízením se mění článek 21 nařízení (EU) č. 648/2012, který nově stanoví, že příslušné orgány ve spolupráci s orgánem ESMA přezkoumají opatření, strategie, postupy a mechanismy, které ústřední protistrany zavedly ke splnění nařízení (EU) č. 648/2012, a vyhodnotí rizika, kterým ústřední protistrany jsou nebo mohou být vystaveny. Pozměněný článek 21 rovněž stanoví, že ústřední protistrany budou podléhat kontrolám na místě a že k účasti na těchto kontrolách budou přizváni pracovníci orgánu ESMA. Příslušný orgán je kromě toho povinen předat orgánu ESMA veškeré informace, které obdrží od ústředních protistran, a vyžádat si od příslušné ústřední protistrany všechny informace, které orgán ESMA požaduje a které sám nemůže poskytnout.

| 3.2. | Proces přezkumu a hodnocení ve znění navrhovaného nařízení bude sloužit hlavnímu účelu, kterým je zajistit průběžné dodržování nařízení (EU) č. 648/2012 ústředními protistranami. ECB se domnívá, že konzultace emisní centrální banky v rámci postupu přezkumu a hodnocení, bude-li ji příslušný orgán považovat za nutnou pro to, aby emisní centrální banka mohla plnit svou úlohu podle navrhovaného nařízení, by byla důležitým důsledkem požadavků podle čl. 21a odst. 2. Bude-li emisní centrální banka zapojena do přezkumu, který provádějí příslušné orgány ve spolupráci s orgánem ESMA, umožní jí to zajistit, aby ústřední protistrany nevytvářely rizika, pokud jde o plnění základních úkolů Eurosystému podle Smluv a o dosažení jeho prvořadého cíle udržovat cenovou stabilitu. |
| --- | --- |

3.2.

Proces přezkumu a hodnocení ve znění navrhovaného nařízení bude sloužit hlavnímu účelu, kterým je zajistit průběžné dodržování nařízení (EU) č. 648/2012 ústředními protistranami. ECB se domnívá, že konzultace emisní centrální banky v rámci postupu přezkumu a hodnocení, bude-li ji příslušný orgán považovat za nutnou pro to, aby emisní centrální banka mohla plnit svou úlohu podle navrhovaného nařízení, by byla důležitým důsledkem požadavků podle čl. 21a odst. 2. Bude-li emisní centrální banka zapojena do přezkumu, který provádějí příslušné orgány ve spolupráci s orgánem ESMA, umožní jí to zajistit, aby ústřední protistrany nevytvářely rizika, pokud jde o plnění základních úkolů Eurosystému podle Smluv a o dosažení jeho prvořadého cíle udržovat cenovou stabilitu.

| 3.3. | Konkrétní pozměňovací návrhy ECB týkající se konzultace emisní centrální banky v rámci procesu přezkumu a hodnocení podle článku 21 jsou uvedeny ve zvláštním technickém pracovním dokumentu, který je součástí tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

3.3.

Konkrétní pozměňovací návrhy ECB týkající se konzultace emisní centrální banky v rámci procesu přezkumu a hodnocení podle článku 21 jsou uvedeny ve zvláštním technickém pracovním dokumentu, který je součástí tohoto stanoviska.

4.   Poradní role ECB týkající se návrhů aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů

| 4.1. | Je třeba připomenout, že návrhy aktů Komise v přenesené pravomoci a návrhy prováděcích aktů Komise jsou „návrhy aktů Unie“ ve smyslu čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy. Jak akty v přenesené pravomoci, tak prováděcí akty tvoří právní akty Unie. ECB by měla být včas konzultována ke všem návrhům aktů Unie, včetně návrhů aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů, které spadají do oblasti její působnosti. Evropský soudní dvůr objasnil povinnost konzultovat ECB ve věci Komise v. ECB
   (14) odkazem na úkoly a odbornou úroveň ECB. Vzhledem k tomu, že bezpečné a účinné infrastruktury finančního trhu, zejména zúčtovací mechanismy pro finanční nástroje, jsou nezbytné pro plnění základních úkolů ESCB podle čl. 127 odst. 2 Smlouvy, jakož i pro plnění prvořadého cíle udržovat cenovou stabilitu podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy, měla by být ECB řádně konzultována k aktům v přenesené pravomoci a k prováděcím aktům, které jsou přijímány na základě nařízení (EU) č. 648/2012. I když povinnost konzultovat ECB vyplývá přímo ze Smlouvy, v zájmu jednoznačnosti by měl být tento požadavek zohledněn též v odůvodnění navrhovaného nařízení. S ohledem na význam aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů jako součásti vývoje unijních právních předpisů v oblasti finančních služeb ECB při výkonu své poradní role ve věcech spadajících do její působnosti v plné míře zohlední časový rozvrh pro přijetí těchto aktů, jakož i potřebu zajistit plynulé přijetí prováděcích právních předpisů (15). |
| --- | --- |

4.1.

Je třeba připomenout, že návrhy aktů Komise v přenesené pravomoci a návrhy prováděcích aktů Komise jsou „návrhy aktů Unie“ ve smyslu čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy. Jak akty v přenesené pravomoci, tak prováděcí akty tvoří právní akty Unie. ECB by měla být včas konzultována ke všem návrhům aktů Unie, včetně návrhů aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů, které spadají do oblasti její působnosti. Evropský soudní dvůr objasnil povinnost konzultovat ECB ve věci Komise v. ECB
   (14) odkazem na úkoly a odbornou úroveň ECB. Vzhledem k tomu, že bezpečné a účinné infrastruktury finančního trhu, zejména zúčtovací mechanismy pro finanční nástroje, jsou nezbytné pro plnění základních úkolů ESCB podle čl. 127 odst. 2 Smlouvy, jakož i pro plnění prvořadého cíle udržovat cenovou stabilitu podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy, měla by být ECB řádně konzultována k aktům v přenesené pravomoci a k prováděcím aktům, které jsou přijímány na základě nařízení (EU) č. 648/2012. I když povinnost konzultovat ECB vyplývá přímo ze Smlouvy, v zájmu jednoznačnosti by měl být tento požadavek zohledněn též v odůvodnění navrhovaného nařízení. S ohledem na význam aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů jako součásti vývoje unijních právních předpisů v oblasti finančních služeb ECB při výkonu své poradní role ve věcech spadajících do její působnosti v plné míře zohlední časový rozvrh pro přijetí těchto aktů, jakož i potřebu zajistit plynulé přijetí prováděcích právních předpisů (15).

| 4.2. | Kromě konzultace s ECB by bylo ve vztahu k celé řadě prvků navrhovaného nařízení obzvláště užitečné, kdyby do vypracovávání návrhů regulačních a prováděcích technických norem, aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů byli včas zapojeni příslušní členové ESCB a tento požadavek by měl být v návrhu výslovně upraven. |
| --- | --- |

4.2.

Kromě konzultace s ECB by bylo ve vztahu k celé řadě prvků navrhovaného nařízení obzvláště užitečné, kdyby do vypracovávání návrhů regulačních a prováděcích technických norem, aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů byli včas zapojeni příslušní členové ESCB a tento požadavek by měl být v návrhu výslovně upraven.

| 4.3. | Zaprvé, řada ustanovení navrhovaného nařízení se týká úlohy emisní centrální banky. Jak bylo uvedeno v odstavci 2, jedná se mimo jiné o případy, kdy se souhlas emisní centrální banky vyžaduje u některých rozhodnutí přijímaných příslušnými orgány nebo orgánem ESMA. Dále lze poukázat na případy, kdy je emisní centrální banka povinna vydat orgánu ESMA písemné potvrzení, že ústřední protistrana Tier 2 ze třetí země splňuje veškeré požadavky kladené touto emisní centrální bankou (16), a kdy orgán ESMA v dohodě s příslušnou emisní centrální bankou usoudí, že ústřední protistrana má zásadní systémový význam (17). S cílem určit příslušnou emisní centrální banku navrhované nařízení obsahuje odkazy na čl. 18 odst. 2 písm. h) nařízení (EU) č. 648/2012, podle něhož se kolegium skládá z „centrálních bank, které emitují nejrelevantnější měny Unie používané u finančních nástrojů, jejichž clearing je prováděn“. Komise je zmocněna k tomu, aby na základě návrhů regulačních technických norem, které vypracuje orgán ESMA, přijala akt v přenesené pravomoci, který blíže určí podmínky, za nichž se měny Unie uvedené v čl. 18 odst. 2 písm. h) považují za nejrelevantnější. V souladu s tím přijala Komise v roce 2013 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 876/2013 (18), které může být zapotřebí v současné době revidovat a aktualizovat, aby se zajistilo odpovídající zapojení centrálních bank emitujících měny členských států mimo eurozónu, s ohledem na vliv, který může mít narušení fungování ústředních protistran na tyto měny. Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem za tímto účelem by měl orgán ESMA úzce spolupracovat s příslušnými členy ESCB. Akt v přenesené pravomoci by navíc měl být přijat až po formální konzultaci s ECB. ECB rovněž navrhuje, aby byl odkaz na čl. 18 odst. 2 písm. h) nařízení (EU) č. 648/2012 v zájmu právní jistoty uveden i v těch ustanoveních navrhovaného nařízení, která odkazují na „příslušnou emisní centrální banku“. |
| --- | --- |

4.3.

Zaprvé, řada ustanovení navrhovaného nařízení se týká úlohy emisní centrální banky. Jak bylo uvedeno v odstavci 2, jedná se mimo jiné o případy, kdy se souhlas emisní centrální banky vyžaduje u některých rozhodnutí přijímaných příslušnými orgány nebo orgánem ESMA. Dále lze poukázat na případy, kdy je emisní centrální banka povinna vydat orgánu ESMA písemné potvrzení, že ústřední protistrana Tier 2 ze třetí země splňuje veškeré požadavky kladené touto emisní centrální bankou (16), a kdy orgán ESMA v dohodě s příslušnou emisní centrální bankou usoudí, že ústřední protistrana má zásadní systémový význam (17). S cílem určit příslušnou emisní centrální banku navrhované nařízení obsahuje odkazy na čl. 18 odst. 2 písm. h) nařízení (EU) č. 648/2012, podle něhož se kolegium skládá z „centrálních bank, které emitují nejrelevantnější měny Unie používané u finančních nástrojů, jejichž clearing je prováděn“. Komise je zmocněna k tomu, aby na základě návrhů regulačních technických norem, které vypracuje orgán ESMA, přijala akt v přenesené pravomoci, který blíže určí podmínky, za nichž se měny Unie uvedené v čl. 18 odst. 2 písm. h) považují za nejrelevantnější. V souladu s tím přijala Komise v roce 2013 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 876/2013 (18), které může být zapotřebí v současné době revidovat a aktualizovat, aby se zajistilo odpovídající zapojení centrálních bank emitujících měny členských států mimo eurozónu, s ohledem na vliv, který může mít narušení fungování ústředních protistran na tyto měny. Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem za tímto účelem by měl orgán ESMA úzce spolupracovat s příslušnými členy ESCB. Akt v přenesené pravomoci by navíc měl být přijat až po formální konzultaci s ECB. ECB rovněž navrhuje, aby byl odkaz na čl. 18 odst. 2 písm. h) nařízení (EU) č. 648/2012 v zájmu právní jistoty uveden i v těch ustanoveních navrhovaného nařízení, která odkazují na „příslušnou emisní centrální banku“.

| 4.4. | Zadruhé, navrhované nařízení zavádí nový čl. 25 odst. 2a, který stanoví, že orgán ESMA určí, zda ústřední protistrana ze třetí země je, nebo se pravděpodobně stane systémově významnou pro finanční stabilitu Unie nebo pro jeden či více členských států (tzv. „ústřední protistrana tier 2“). Toto ustanovení vymezuje kritéria, která musí vzít orgán ESMA při určování v úvahu, a stanoví, že Komise přijme akt v přenesené pravomoci, v němž tato kritéria upřesní. Aby se zajistilo, že emisní centrální banky budou odpovídajícím způsobem zapojeny do tvorby příslušných kritérií, měla by Komise při vypracovávání tohoto aktu v přenesené pravomoci úzce spolupracovat s příslušnými členy ESCB. |
| --- | --- |

4.4.

Zadruhé, navrhované nařízení zavádí nový čl. 25 odst. 2a, který stanoví, že orgán ESMA určí, zda ústřední protistrana ze třetí země je, nebo se pravděpodobně stane systémově významnou pro finanční stabilitu Unie nebo pro jeden či více členských států (tzv. „ústřední protistrana tier 2“). Toto ustanovení vymezuje kritéria, která musí vzít orgán ESMA při určování v úvahu, a stanoví, že Komise přijme akt v přenesené pravomoci, v němž tato kritéria upřesní. Aby se zajistilo, že emisní centrální banky budou odpovídajícím způsobem zapojeny do tvorby příslušných kritérií, měla by Komise při vypracovávání tohoto aktu v přenesené pravomoci úzce spolupracovat s příslušnými členy ESCB.

5.   Ústřední protistrany ze třetích zemí mající zásadní systémový význam

Navrhované nařízení zavádí nový čl. 25 odst. 2c, který stanoví, že orgán ESMA může „v dohodě“ s příslušnými emisními centrálními bankami dospět k závěru, že ústřední protistrana je tak systémově významná, že by neměla být uznána. ECB vychází z toho, že „v dohodě“ znamená, že orgán ESMA nemůže doporučit, aby Komise přijala prováděcí akt, který potvrdí, že dotyčná ústřední protistrana by neměla být uznána, aniž by nejprve získal souhlas příslušné emisní centrální banky.

6.   Spolupráce a výměna informací mezi výkonným zasedáním pro ústřední protistrany a kolegii orgánů dohledu

ECB si všímá, že výkonné zasedání pro ústřední protistrany nezahrnuje všechny členy kolegií orgánů dohledu ani Evropskou radu pro systémová rizika (ESRB). Kolegium orgánů dohledu se skládá nejen z příslušných orgánů, které vykonávají dohled nad ústřední protistranou, ale též z orgánů dohledu nad subjekty, na něž by operace dané ústřední protistrany mohly mít vliv – zejména se jedná o vybrané členy clearingového systému, obchodní systémy, interoperabilní ústřední protistrany a centrální depozitáře cenných papírů. ESRB je odpovědná za makroobezřetnostní dohled nad finančním systémem v rámci Unie. Aby se zajistilo, že ESRB a členové kolegia orgánů dohledu, kteří rovněž nejsou členy výkonného zasedání pro ústřední protistrany, mají veškeré relevantní informace nezbytné k plnění svých úkolů, je zásadní, aby byla dána povinnost výměny informací mezi výkonným zasedáním pro ústřední protistrany a ESRB a ostatními členy kolegia orgánů dohledu, kteří nejsou členy výkonného zasedání pro ústřední protistrany. Informace vyměňované s ESRB a kolegiem orgánů dohledu by měly být úplné a měly by zahrnovat informace, které má výkonné zasedání pro ústřední protistrany k dispozici a které ESRB a členové kolegia orgánů dohledu nezbytně potřebují k výkonu svých úkolů. Informace týkající se ústředních protistran ze třetích zemí by podobně měly být vyměňovány s ESRB a relevantními příslušnými orgány uvedenými v čl. 25 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, pokud je to nezbytné k plnění jejich úkolů.

7.   ECB jako člen rady orgánů dohledu orgánu ESMA bez hlasovacího práva

ECB si všímá, že navrhovaným nařízením se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (19) tak, aby stanovilo, že předseda a ředitelé výkonného zasedání pro ústřední protistrany jsou členy rady orgánů dohledu orgánu ESMA bez hlasovacího práva (20). ECB tuto úpravu velmi vítá, neboť zajistí, aby pokyny, doporučení a další praktické nástroje včetně nástrojů sbližování, které vypracovává rada orgánů dohledu orgánu ESMA, zohledňovaly hlediska a odborné znalosti předsedy a ředitelů výkonného zasedání pro ústřední protistrany. Podle ECB je nicméně rovněž zásadní, aby i ona byla členem rady orgánů dohledu orgánu ESMA bez hlasovacího práva, tak aby se zajistila účinná spolupráce, koordinace a výměna informací mezi centrálními bankami a orgány dohledu a aby se zajistilo, že pokyny, doporučení a další praktické nástroje včetně nástrojů sbližování, které vypracovává rada orgánů dohledu orgánu ESMA, zohlední hlediska a odborné znalosti ECB (21). To je důležité nejen pokud jde o ústřední protistrany, ale i pokud jde o ostatní účastníky finančního trhu včetně centrálních depozitářů cenných papírů a registrů obchodních údajů. Z tohoto důvodu ECB doporučuje, že by se měla stát členem rady orgánů dohledu orgánu ESMA bez hlasovacího práva.

8.   Vztah k navrhovanému nařízení o rámci pro ozdravné postupy a řešení krize ústředních protistran

ECB se plně ztotožňuje s hodnocením Komise uvedeným v důvodové zprávě k navrhovanému nařízení, že úpravy a posílení dohledu bude rovněž zapotřebí náležitě zohlednit v navrhovaném nařízení o rámci pro ozdravné postupy a řešení krize ústředních protistran. Souhlasí s tím, že je možné, že bude třeba provést cílené úpravy, aby se zohlednila nová úloha výkonného zasedání pro ústřední protistrany v kolegiích podle nařízení (EU) č. 648/2012 a následně v kolegiích pro řešení krize. ECB považuje za vhodné podpořit soulad a účinnou interakci ozdravných plánů a plánů pro řešení krizí ústředních protistran a sledovat a zmírňovat celkové rizikové dopady na finanční stabilitu v Unii. Podporuje, aby Komise, Rada a Evropský parlament při dokončování navrhovaného nařízení posoudily v této souvislosti možnou úlohu výkonného zasedání pro ústředí protistrany (22).

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 4. října 2017.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2017)331 final.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

2

(3)  COM(2016) 856 final.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1).

4

(5)  Doporučení ECB/2017/18 ze dne 22. června 2017 pro rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění článek 22 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (Úř. věst. C 212, 1.7.2017, s. 14).

5

(6)  Viz odstavec 2.1.2 stanoviska Evropské centrální banky CON/2017/38 ze dne 20. září 2017 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o rámci pro ozdravné postupy a řešení krize ústředních protistran a změně nařízení (EU) č. 1095/2010, (EU) č. 648/2012 a (EU) 2015/2365, dosud nezveřejněné v Úředním věstníku. Všechna stanoviska ECB jsou zveřejněna na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu. Viz odpověď ECB na konzultaci Komise k přezkumu nařízení o infrastruktuře evropských trhů (EMIR) ze dne 2. září 2015, která je k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

6

(7)  Viz čl. 2 odst. 3 navrhovaného nařízení.

7

(8)  Viz čl. 2 odst. 4 navrhovaného nařízení.

8

(9)  Čl. 2 odst. 7 navrhovaného nařízení doplňuje nový čl. 21a odst. 2.

9

(10)  Čl. 2 odst. 10 navrhovaného nařízení doplňuje nový čl. 25b odst. 2.

10

(11)  Čl. 2 odst. 9 navrhovaného nařízení zavádí nový čl. 25 odst. 2b písm. b).

11

(12)  Bod 68 rozsudku Peter Gauweiler a další, C-62/14, ECLI:EU:C:2015:400, a bod 68 rozsudku Accorinti a další v. ECB, T-79/13, ECLI:EU:T:2015:756.

12

Peter Gauweiler a další

v. ECB

(13)  Stanovisko orgánu ESMA ze dne 15. listopadu 2016Common indicators for new products and services under Article 15 and for significant changes under Article 49 of EMIR (ESMA/2016/1574), k dispozici na internetových stránkách orgánu ESMA www.esma.europa.eu.

13

Common indicators for new products and services under Article 15 and for significant changes under Article 49 of EMIR

(14)  Komise v. ECB, C-11/00, ECLI:EU:C:2003:395, zejména body 110 a 111. V bodě 110 rozsudku Soudní dvůr uvedl, že smyslem povinnosti konzultovat ECB je „především zajistit, aby autor takovéhoto aktu tento akt přijal až poté, co se vyjádří organizace, která díky zvláštním úkolům, které vykonává v rámci Společenství v dané oblasti, a díky své vysoké odborné úrovni může obzvláště vhodným způsobem přispět k zamýšlenému legislativnímu procesu“.

14

Komise v. ECB

(15)  Viz odstavec 2 stanoviska CON/2015/10, odstavec 2 stanoviska CON/2012/77, odstavec 4 stanoviska CON/2012/5, odstavec 8 stanoviska CON/2011/44 a odstavec 4 stanoviska CON/2011/42.

15

(16)  Čl. 2 odst. 9 navrhovaného nařízení zavádí nový čl. 25 odst. 2b písm. b).

16

(17)  Čl. 2 odst. 9 navrhovaného nařízení zavádí nový čl. 25 odst. 2c.

17

(18)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 876/2013 ze dne 28. května 2013, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012, pokud jde o regulační technické normy týkající se kolegií pro ústřední protistrany (Úř. věst. L 244, 13.9.2013, s. 19).

18

(19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

19

(20)  Čl. 1 odst. 4 navrhovaného nařízení doplňuje nové písmeno f) do čl. 40 odst. 1 nařízení (EU) č. 1095/2010.

20

(21)  Viz stanovisko CON/2010/5. Viz též příspěvek ECB ke konzultaci Evropské komise o činnosti evropských orgánů zveřejněný dne 7. července 2017, k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

21

(22)  Viz odstavec 1.4 stanoviska CON/2017/38.

22

---

| 15.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/10

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 11. října 2017

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o povinnost clearingu a její pozastavení, požadavky na oznamování, techniky zmírňování rizika u OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, registraci registrů obchodních údajů, dohled nad těmito registry a požadavky na ně

(CON/2017/42)

(2017/C 385/04)

Úvod a právní základ

Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 6. června 2017 žádost Rady Evropské unie a dne 9. června 2017 žádost Evropského parlamentu o stanovisko k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o povinnost clearingu a její pozastavení, požadavky na oznamování, techniky zmírňování rizika u OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, registraci registrů obchodních údajů, dohled nad těmito registry a požadavky na ně (1) (dále jen „navrhované nařízení“).

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť navrhované nařízení obsahuje ustanovení, která mají vliv na základní úkoly Evropského systému centrálních bank (ESCB) vymezovat a provádět měnovou politiku a podporovat plynulé fungování platebních systémů podle čl. 127 odst. 2 první a čtvrté odrážky Smlouvy, na úkol ESCB přispívat k řádnému provádění opatření týkajících se stability finančního systému podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy, jakož i na zvláštní úkoly, které jsou ECB svěřeny v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi podle čl. 127 odst. 6 Smlouvy. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

Obecné připomínky

ECB obecně vítá iniciativu Komise zavést řadu změn nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (2), jejichž cílem je zjednodušit platná pravidla a odstranit nepřiměřenou zátěž.

Konkrétní připomínky

1.   Vynětí obchodů centrálních bank

| 1.1. | Na základě čl. 1 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012 jsou členové ESCB osvobozeni od oznamovací povinnosti. Tato výjimka se však nevztahuje na jejich smluvní strany. Je-li derivátová smlouva uzavřena se členem ESCB, je proto dotčená smluvní strana povinna podrobnosti obchodu oznámit registru obchodních údajů. V této souvislosti lze uvést, že relevantní obchody centrálních bank jsou od oznamování osvobozeny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2365 (3). Obchody centrálních bank související s výkonem měnové politiky, devizové politiky a politiky finanční stability jsou kromě toho osvobozeny od povinnosti zveřejňování podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (5). |
| --- | --- |

1.1.

Na základě čl. 1 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012 jsou členové ESCB osvobozeni od oznamovací povinnosti. Tato výjimka se však nevztahuje na jejich smluvní strany. Je-li derivátová smlouva uzavřena se členem ESCB, je proto dotčená smluvní strana povinna podrobnosti obchodu oznámit registru obchodních údajů. V této souvislosti lze uvést, že relevantní obchody centrálních bank jsou od oznamování osvobozeny podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2365 (3). Obchody centrálních bank související s výkonem měnové politiky, devizové politiky a politiky finanční stability jsou kromě toho osvobozeny od povinnosti zveřejňování podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (5).

| 1.2. | ECB má obavy ohledně rizik, která mohou vzniknout, pokud by navzdory režimu zachovávání mlčenlivosti uplatňovanému ústředními protistranami pronikly informace vyplývající z obchodů ESCB na veřejnost a pokud by účastníci trhu mohli obchody národních centrálních bank ESCB identifikovat. To by mohlo mít nepříznivý dopad na plnění úkolů národních centrálních bank, s nimiž tyto obchody souvisejí, zejména v oblasti operací měnové politiky a devizových operací, u nichž je zapotřebí zachovat důvěrnost (6). Nezamýšleným důsledkem povinnosti smluvních stran členů ESCB oznamovat veškeré údaje o svých transakcích do registrů obchodních údajů je to, že vznikne nepřímá oznamovací povinnost ohledně obchodů centrálních bank, což snižuje účinnost výjimky udělené členům ESCB. Je proto důležité chránit účetnictví členů ESCB a zachovat efektivnost signalizace na základě operací centrálních bank (7). |
| --- | --- |

1.2.

ECB má obavy ohledně rizik, která mohou vzniknout, pokud by navzdory režimu zachovávání mlčenlivosti uplatňovanému ústředními protistranami pronikly informace vyplývající z obchodů ESCB na veřejnost a pokud by účastníci trhu mohli obchody národních centrálních bank ESCB identifikovat. To by mohlo mít nepříznivý dopad na plnění úkolů národních centrálních bank, s nimiž tyto obchody souvisejí, zejména v oblasti operací měnové politiky a devizových operací, u nichž je zapotřebí zachovat důvěrnost (6). Nezamýšleným důsledkem povinnosti smluvních stran členů ESCB oznamovat veškeré údaje o svých transakcích do registrů obchodních údajů je to, že vznikne nepřímá oznamovací povinnost ohledně obchodů centrálních bank, což snižuje účinnost výjimky udělené členům ESCB. Je proto důležité chránit účetnictví členů ESCB a zachovat efektivnost signalizace na základě operací centrálních bank (7).

| 1.3. | ECB je proto toho názoru, že aby národní centrální banky mohly i nadále účinně plnit své úkoly, je důležité, aby obchody centrálních bank byly z oznamovací povinnosti v plném rozsahu vyňaty. |
| --- | --- |

1.3.

ECB je proto toho názoru, že aby národní centrální banky mohly i nadále účinně plnit své úkoly, je důležité, aby obchody centrálních bank byly z oznamovací povinnosti v plném rozsahu vyňaty.

2.   Oznamovací povinnost

| 2.1. | Pokud jde o navrhovanou změnu čl. 9 odst. 1, ECB bere na vědomí výsledky posouzení dopadů vypracovaného Komisí a chápe potřebu snížit zátěž malých nefinančních smluvních stran spojenou s oznamováním. V této souvislosti vítá řešení navrhované Komisí, podle kterého by v některých konkrétních případech měly odpovědnost za oznamování údajů nést ústřední protistrany, finanční smluvní strany, správcovské společnosti subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů a správci alternativních investičních fondů (8). Zdá se, že tento návrh dosahuje odpovídající rovnováhu mezi zajištěním úplnosti údajů, minimalizací zátěže spojené s oznamováním a zároveň sladěním struktury oznamovací povinnosti podle nařízení (EU) č. 648/2012 a nařízení (EU) 2015/2365. |
| --- | --- |

2.1.

Pokud jde o navrhovanou změnu čl. 9 odst. 1, ECB bere na vědomí výsledky posouzení dopadů vypracovaného Komisí a chápe potřebu snížit zátěž malých nefinančních smluvních stran spojenou s oznamováním. V této souvislosti vítá řešení navrhované Komisí, podle kterého by v některých konkrétních případech měly odpovědnost za oznamování údajů nést ústřední protistrany, finanční smluvní strany, správcovské společnosti subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů a správci alternativních investičních fondů (8). Zdá se, že tento návrh dosahuje odpovídající rovnováhu mezi zajištěním úplnosti údajů, minimalizací zátěže spojené s oznamováním a zároveň sladěním struktury oznamovací povinnosti podle nařízení (EU) č. 648/2012 a nařízení (EU) 2015/2365.

| 2.2. | Navrhované nařízení zavádí rovněž výjimku z oznamovací povinnosti pro všechny obchody uvnitř skupiny zahrnující nefinanční smluvní stranu (9). ECB je touto navrhovanou změnou znepokojena z důvodů uvedených v odstavcích 2.2.1 až 2.2.3. |
| --- | --- |

2.2.

Navrhované nařízení zavádí rovněž výjimku z oznamovací povinnosti pro všechny obchody uvnitř skupiny zahrnující nefinanční smluvní stranu (9). ECB je touto navrhovanou změnou znepokojena z důvodů uvedených v odstavcích 2.2.1 až 2.2.3.

| 2.2.1. | Podle analýz existujících údajů je potvrzení, že určitá OTC derivátová smlouva představuje obchod uvnitř skupiny v souladu se stávajícím rámcem pro oznamování údajů podle nařízení (EU) č. 648/2012 (10), při porovnání s jinými zdroji údajů často nespolehlivé. V souvislosti se stále se vyvíjející kvalitou údajů proto může bezpodmínečná výjimka z oznamovací povinnosti pro obchody uvnitř skupiny zahrnující nefinanční smluvní strany vyvolat riziko regulatorní arbitráže ze strany zpravodajských jednotek. |
| --- | --- |

2.2.1.

Podle analýz existujících údajů je potvrzení, že určitá OTC derivátová smlouva představuje obchod uvnitř skupiny v souladu se stávajícím rámcem pro oznamování údajů podle nařízení (EU) č. 648/2012 (10), při porovnání s jinými zdroji údajů často nespolehlivé. V souvislosti se stále se vyvíjející kvalitou údajů proto může bezpodmínečná výjimka z oznamovací povinnosti pro obchody uvnitř skupiny zahrnující nefinanční smluvní strany vyvolat riziko regulatorní arbitráže ze strany zpravodajských jednotek.

| 2.2.2. | Obchody uvnitř skupiny zahrnující nefinanční smluvní strany jsou osvobozeny od požadavku na poskytování zajištění, jen pokud jsou splněny určité podmínky a se souhlasem příslušných orgánů (11). ECB se obává, že pokud nebudou tyto podmínky splněny a smluvní strany si při obchodech v rámci skupiny vymění kolaterál, mohlo by se v případě neexistence oznamovací povinnosti stát, že rizika spojená s procykličností marží a kolaterálu nebudou monitorována. Tato asymetrie by narušila komplementaritu mezi transparentností a snižováním rizika, která je základem rámce politiky podle nařízení (EU) č. 648/2012. |
| --- | --- |

2.2.2.

Obchody uvnitř skupiny zahrnující nefinanční smluvní strany jsou osvobozeny od požadavku na poskytování zajištění, jen pokud jsou splněny určité podmínky a se souhlasem příslušných orgánů (11). ECB se obává, že pokud nebudou tyto podmínky splněny a smluvní strany si při obchodech v rámci skupiny vymění kolaterál, mohlo by se v případě neexistence oznamovací povinnosti stát, že rizika spojená s procykličností marží a kolaterálu nebudou monitorována. Tato asymetrie by narušila komplementaritu mezi transparentností a snižováním rizika, která je základem rámce politiky podle nařízení (EU) č. 648/2012.

| 2.2.3. | Navrhovaná výjimka by mohla vést k tomu, že oznamovací povinnost podle nařízení (EU) č. 648/2012 bude důmyslně obcházena, neboť obchody by mohly být směrovány přes nefinanční dceřiné společnosti větších finančních skupin. Vzhledem k vyšší míře účasti nefinančních smluvních stran na obchodech s měnovými deriváty by dopad této změny mohl být zvlášť významný v případě vykazování měnových derivátů. |
| --- | --- |

2.2.3.

Navrhovaná výjimka by mohla vést k tomu, že oznamovací povinnost podle nařízení (EU) č. 648/2012 bude důmyslně obcházena, neboť obchody by mohly být směrovány přes nefinanční dceřiné společnosti větších finančních skupin. Vzhledem k vyšší míře účasti nefinančních smluvních stran na obchodech s měnovými deriváty by dopad této změny mohl být zvlášť významný v případě vykazování měnových derivátů.

| 2.3. | ECB se domnívá, že povinnost finančních smluvních stran oznamovat údaje jménem nefinančních smluvních stran (12) již řeší nadměrnou zátěž související s oznamováním pro malé nefinanční smluvní strany, a to i v případě obchodů uvnitř skupiny. Náklady spojené s dodatečnými výkazy by pro nefinanční smluvní strany, které by již měly mít odpovídající IT infrastrukturu, měly být zanedbatelné. ECB proto doporučuje, aby obchody uvnitř skupiny mezi finančními a nefinančními smluvními stranami nebyly od oznamovací povinnosti osvobozeny. V rámci obchodů uvnitř skupiny mezi nefinančními smluvními stranami by měly být vyňaty pouze obchody uzavřené malými nefinančními smluvními stranami, které nepředstavují systémové riziko. ECB proto doporučuje, aby byly obchody uvnitř skupiny mezi nefinančními smluvními stranami osvobozeny od oznamovací povinnosti, pokud se na tyto nefinanční smluvní strany nevztahuje povinnost clearingu. Z toho vyplývá, že nefinanční smluvní strany, na něž se vztahuje povinnost clearingu, jsou povinny oznamovat údaje jménem ostatních nefinančních smluvních stran v případě obchodů, které se uskutečňují mezi nimi uvnitř skupiny. |
| --- | --- |

2.3.

ECB se domnívá, že povinnost finančních smluvních stran oznamovat údaje jménem nefinančních smluvních stran (12) již řeší nadměrnou zátěž související s oznamováním pro malé nefinanční smluvní strany, a to i v případě obchodů uvnitř skupiny. Náklady spojené s dodatečnými výkazy by pro nefinanční smluvní strany, které by již měly mít odpovídající IT infrastrukturu, měly být zanedbatelné. ECB proto doporučuje, aby obchody uvnitř skupiny mezi finančními a nefinančními smluvními stranami nebyly od oznamovací povinnosti osvobozeny. V rámci obchodů uvnitř skupiny mezi nefinančními smluvními stranami by měly být vyňaty pouze obchody uzavřené malými nefinančními smluvními stranami, které nepředstavují systémové riziko. ECB proto doporučuje, aby byly obchody uvnitř skupiny mezi nefinančními smluvními stranami osvobozeny od oznamovací povinnosti, pokud se na tyto nefinanční smluvní strany nevztahuje povinnost clearingu. Z toho vyplývá, že nefinanční smluvní strany, na něž se vztahuje povinnost clearingu, jsou povinny oznamovat údaje jménem ostatních nefinančních smluvních stran v případě obchodů, které se uskutečňují mezi nimi uvnitř skupiny.

| 2.4. | ECB poznamenává, že obchody uvnitř skupiny zahrnující smluvní stranu ze třetí země, ve vztahu k níž Komise nepřijala rozhodnutí o rovnocennosti, budou i nadále podléhat oznamovací povinnosti, a současná výjimka (13) se proto na tyto obchody proto nevztahuje. |
| --- | --- |

2.4.

ECB poznamenává, že obchody uvnitř skupiny zahrnující smluvní stranu ze třetí země, ve vztahu k níž Komise nepřijala rozhodnutí o rovnocennosti, budou i nadále podléhat oznamovací povinnosti, a současná výjimka (13) se proto na tyto obchody proto nevztahuje.

| 2.5. | ECB vítá změny čl. 9 odst. 6. Zavedení norem týkajících se identifikace smluvních stran, obchodů a cenných papírů prostřednictvím prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/105 (14) je zásadním krokem ke zlepšení kvality údajů shromažďovaných podle nařízení (EU) č. 648/2012. Sladění nařízení (EU) č. 648/2012 s nařízením (EU) 2015/2365 a nařízením (EU) č. 600/2014 je též důležité k zabezpečení srovnatelnosti a zajištění celkového přehledu a struktuře a aktivitách finančních trhů. |
| --- | --- |

2.5.

ECB vítá změny čl. 9 odst. 6. Zavedení norem týkajících se identifikace smluvních stran, obchodů a cenných papírů prostřednictvím prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/105 (14) je zásadním krokem ke zlepšení kvality údajů shromažďovaných podle nařízení (EU) č. 648/2012. Sladění nařízení (EU) č. 648/2012 s nařízením (EU) 2015/2365 a nařízením (EU) č. 600/2014 je též důležité k zabezpečení srovnatelnosti a zajištění celkového přehledu a struktuře a aktivitách finančních trhů.

3.   Změny za účelem zajištění kvality údajů

| 3.1. | ECB považuje navrhované změny článku 78 (15) a čl. 81 odst. 5 (16) za významný krok vpřed, neboť usnadní harmonizaci postupů a zásad uplatňovaných registry obchodních údajů a podmínek, za nichž tyto registry poskytují údaje příslušným orgánům. |
| --- | --- |

3.1.

ECB považuje navrhované změny článku 78 (15) a čl. 81 odst. 5 (16) za významný krok vpřed, neboť usnadní harmonizaci postupů a zásad uplatňovaných registry obchodních údajů a podmínek, za nichž tyto registry poskytují údaje příslušným orgánům.

| 3.2. | ECB rovněž vítá, že Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) má podle nového čl. 85 odst. 3 písm. d) (17) podat zprávu o provádění oznamovací povinnosti. Uvítala by, kdyby do přípravy zprávy pro Komisi podle uvedeného ustanovení byla zapojena ESCB. |
| --- | --- |

3.2.

ECB rovněž vítá, že Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) má podle nového čl. 85 odst. 3 písm. d) (17) podat zprávu o provádění oznamovací povinnosti. Uvítala by, kdyby do přípravy zprávy pro Komisi podle uvedeného ustanovení byla zapojena ESCB.

4.   Dodržování postupů řízení rizik, výjimek pro obchody uvnitř skupiny a kapitálových požadavků úvěrovými institucemi

| 4.1. | ECB podporuje návrh na zavedení postupů dohledu k zajištění počáteční a průběžné validace postupů řízení rizik, které vyžadují, aby byl ve vztahu k OTC derivátovým smlouvám kolaterál vyměněn včas a přesně a byl vhodně oddělen (18). |
| --- | --- |

4.1.

ECB podporuje návrh na zavedení postupů dohledu k zajištění počáteční a průběžné validace postupů řízení rizik, které vyžadují, aby byl ve vztahu k OTC derivátovým smlouvám kolaterál vyměněn včas a přesně a byl vhodně oddělen (18).

| 4.2. | ECB poukazuje na to, že v rámci článku 6 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (19) jsou úkoly spočívající v zajištění toho, aby úvěrové instituce plnily požadavky na řízení rizik uvedené v čl. 11 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy týkající se včasné a přesné výměny kolaterálu a jeho vhodného oddělení, včetně souvisejících výjimek pro obchody uvnitř skupiny (20), jakož i požadavek uvedený v čl. 11 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012 týkající se držby vhodného a přiměřeného kapitálu k řízení rizika nekrytého vhodnou výměnou kolaterálu, úkoly obezřetnostní povahy, a spadají tak do oblasti působnosti úkolů, které jsou ECB svěřeny čl. 4 odst. 1 písm. e) a d) nařízení (EU) č. 1024/2013. |
| --- | --- |

4.2.

ECB poukazuje na to, že v rámci článku 6 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (19) jsou úkoly spočívající v zajištění toho, aby úvěrové instituce plnily požadavky na řízení rizik uvedené v čl. 11 odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy týkající se včasné a přesné výměny kolaterálu a jeho vhodného oddělení, včetně souvisejících výjimek pro obchody uvnitř skupiny (20), jakož i požadavek uvedený v čl. 11 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012 týkající se držby vhodného a přiměřeného kapitálu k řízení rizika nekrytého vhodnou výměnou kolaterálu, úkoly obezřetnostní povahy, a spadají tak do oblasti působnosti úkolů, které jsou ECB svěřeny čl. 4 odst. 1 písm. e) a d) nařízení (EU) č. 1024/2013.

5.   Transparentnost ústředních protistran

| 5.1. | ECB podporuje návrh, podle nějž mají ústřední protistrany poskytovat členům svého clearingového systému nástroj k simulaci svých požadavků na počáteční marže a podrobný přehled modelů počátečních marží, jež používají (21). Zvýší se tím transparentnost a předvídatelnost požadavků na počáteční marže, což pomůže členům clearingového systému správně pochopit rizika a náklady spojené s účastí v ústřední protistraně. |
| --- | --- |

5.1.

ECB podporuje návrh, podle nějž mají ústřední protistrany poskytovat členům svého clearingového systému nástroj k simulaci svých požadavků na počáteční marže a podrobný přehled modelů počátečních marží, jež používají (21). Zvýší se tím transparentnost a předvídatelnost požadavků na počáteční marže, což pomůže členům clearingového systému správně pochopit rizika a náklady spojené s účastí v ústřední protistraně.

| 5.2. | ECB kromě toho navrhuje zahrnout makroobezřetnostní intervenční nástroje s cílem předcházet růstu systémového rizika, které vyplývá zejména z nadměrné páky, a více omezit procykličnost marží a srážek. ECB navrhuje, aby byly příslušné zásady týkající se makroobezřetnostních nástrojů stanoveny v právním aktu úrovně 1. Nástroje makroobezřetnostní politiky by se na smluvní strany uplatňovaly na úrovni obchodů. Takto by byly dotčeny všechny příslušné obchody včetně obchodů, jejichž smluvními stranami jsou nebankovní subjekty, bez ohledu na to, zda byly tyto obchody uzavřeny na trhu s centrálním clearingem nebo na trhu bez centrálního clearingu, nebo smluvní strany z Unie, v případě kterých provádí clearing ústřední protistrana ze třetí země (22). Potřebné zásady a požadavky týkající se těchto makroobezřetnostních nástrojů by měly být zahrnuty v současném návrhu, a pokud to není možné, tak při nejbližší vhodné příležitosti, jako je například příští přezkum nařízení (EU) č. 648/2012 v roce 2020. |
| --- | --- |

5.2.

ECB kromě toho navrhuje zahrnout makroobezřetnostní intervenční nástroje s cílem předcházet růstu systémového rizika, které vyplývá zejména z nadměrné páky, a více omezit procykličnost marží a srážek. ECB navrhuje, aby byly příslušné zásady týkající se makroobezřetnostních nástrojů stanoveny v právním aktu úrovně 1. Nástroje makroobezřetnostní politiky by se na smluvní strany uplatňovaly na úrovni obchodů. Takto by byly dotčeny všechny příslušné obchody včetně obchodů, jejichž smluvními stranami jsou nebankovní subjekty, bez ohledu na to, zda byly tyto obchody uzavřeny na trhu s centrálním clearingem nebo na trhu bez centrálního clearingu, nebo smluvní strany z Unie, v případě kterých provádí clearing ústřední protistrana ze třetí země (22). Potřebné zásady a požadavky týkající se těchto makroobezřetnostních nástrojů by měly být zahrnuty v současném návrhu, a pokud to není možné, tak při nejbližší vhodné příležitosti, jako je například příští přezkum nařízení (EU) č. 648/2012 v roce 2020.

| 5.3. | Jak se uvádí v nedávno zveřejněné zprávě ESRB o přezkumu nařízení (EU) č. 648/2012 (23), ECB je toho názoru, že ústřední protistrany působící v Unii by měly být povinny zveřejňovat kvantitativní a kvalitativní informace v souladu se zásadami CPMI-IOSCO pro zveřejňování informací (24). Silnější právní základ, podle kterého by ústřední strany byly povinny zveřejňovat údaje v souladu s těmito zásadami, by pomohl finančnímu odvětví i širší veřejnosti lépe pochopit složité prostředí, v němž ústřední protistrany vykonávají svou činnost. |
| --- | --- |

5.3.

Jak se uvádí v nedávno zveřejněné zprávě ESRB o přezkumu nařízení (EU) č. 648/2012 (23), ECB je toho názoru, že ústřední protistrany působící v Unii by měly být povinny zveřejňovat kvantitativní a kvalitativní informace v souladu se zásadami CPMI-IOSCO pro zveřejňování informací (24). Silnější právní základ, podle kterého by ústřední strany byly povinny zveřejňovat údaje v souladu s těmito zásadami, by pomohl finančnímu odvětví i širší veřejnosti lépe pochopit složité prostředí, v němž ústřední protistrany vykonávají svou činnost.

6.   Klasifikace sekuritizačních jednotek pro speciální účel jako finančních smluvních stran

| 6.1. | ECB si všímá, že sekuritizační jednotky pro speciální účel jsou podle navrhovaného nařízení klasifikovány jako finanční smluvní strany (25). Článek 27 návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná pravidla pro sekuritizaci a vytváří se evropský rámec pro jednoduchou, transparentní a standardizovanou sekuritizaci (JTS) a kterým se mění směrnice 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EU a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 648/2012 (26), nicméně navrhuje změnu nařízení (EU) č. 648/2012 a osvobození sekuritizačních jednotek pro speciální účel JTS od povinnosti clearingu, pokud je náležité zmírněno úvěrové riziko protistrany. ECB opakuje své stanovisko (27), že sekuritizační jednotky pro speciální účel JTS by měly být zcela osvobozeny jak od povinnosti clearingu, tak od požadavků na poskytnutí kolaterálu (28). |
| --- | --- |

6.1.

ECB si všímá, že sekuritizační jednotky pro speciální účel jsou podle navrhovaného nařízení klasifikovány jako finanční smluvní strany (25). Článek 27 návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná pravidla pro sekuritizaci a vytváří se evropský rámec pro jednoduchou, transparentní a standardizovanou sekuritizaci (JTS) a kterým se mění směrnice 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EU a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 648/2012 (26), nicméně navrhuje změnu nařízení (EU) č. 648/2012 a osvobození sekuritizačních jednotek pro speciální účel JTS od povinnosti clearingu, pokud je náležité zmírněno úvěrové riziko protistrany. ECB opakuje své stanovisko (27), že sekuritizační jednotky pro speciální účel JTS by měly být zcela osvobozeny jak od povinnosti clearingu, tak od požadavků na poskytnutí kolaterálu (28).

| 6.2. | ECB proto podporuje ustanovení článku 27 návrhu uvedeného v odstavci 6.1, včetně mandátu pro evropské orgány dohledu, aby vypracovaly návrhy regulačních technických norem, které upřesní kritéria pro stanovení toho, která ujednání v rámci krytých dluhopisů nebo sekuritizací náležitě zmírňují úvěrové riziko protistrany, a které má přijmout Komise (29), jakož i další nezbytné změny, které osvobodí sekuritizační jednotky pro speciální účel JTS jak od povinností clearingu, tak od povinnosti poskytnout marži. Toto zacházení je nezbytné pro dosažení rovných podmínek, pokud jde o kvalifikované kryté dluhopisy, a je opodstatněné z důvodů obezřetnosti ve vztahu k sekuritizačním jednotkám pro speciální účel JTS. |
| --- | --- |

6.2.

ECB proto podporuje ustanovení článku 27 návrhu uvedeného v odstavci 6.1, včetně mandátu pro evropské orgány dohledu, aby vypracovaly návrhy regulačních technických norem, které upřesní kritéria pro stanovení toho, která ujednání v rámci krytých dluhopisů nebo sekuritizací náležitě zmírňují úvěrové riziko protistrany, a které má přijmout Komise (29), jakož i další nezbytné změny, které osvobodí sekuritizační jednotky pro speciální účel JTS jak od povinností clearingu, tak od povinnosti poskytnout marži. Toto zacházení je nezbytné pro dosažení rovných podmínek, pokud jde o kvalifikované kryté dluhopisy, a je opodstatněné z důvodů obezřetnosti ve vztahu k sekuritizačním jednotkám pro speciální účel JTS.

7.   Změny metodiky pro výpočet pozic smluvních stran v OTC derivátových smlouvách

ECB upozorňuje na to, že navrhovaná metodika pro výpočet pozic v OTC derivátových smlouvách, která je relevantní pro určení toho, zda finanční či nefinanční smluvní strana podléhá povinnosti clearingu, a která se zakládá na údajích ke konci období namísto klouzavého průměru pozice v OTC derivátových smlouvách za 30 pracovních dnů (30), může motivovat k maskování skutečného stavu s cílem vyhnout se povinnosti clearingu. ECB proto navrhuje, aby byl do nových ustanovení čl. 4a odst. 2 (31) a čl. 10 odst. 2 (32), která navrhované nařízení zavádí, doplněn požadavek, že finanční a nefinanční smluvní strana musí být schopna relevantnímu příslušnému orgánu prokázat, že výpočet úhrnné pozice v OTC derivátových smlouvách na konci měsíce nevede k systematickému podhodnocování celkové pozice.

8.   Poradní role ECB týkající se návrhů aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů

| 8.1. | Je třeba připomenout, že návrhy aktů Komise v přenesené pravomoci a návrhy prováděcích aktů Komise jsou „návrhy aktů Unie“ ve smyslu čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy. Jak akty v přenesené pravomoci, tak prováděcí akty tvoří právní akty Unie. ECB by měla být včas konzultována ke všem návrhům aktů Unie, včetně návrhů aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů, které spadají do oblasti její působnosti. Evropský soudní dvůr objasnil povinnost konzultovat ECB ve věci Komise v. ECB
   (33) odkazem na úkoly a odbornou úroveň ECB. Vzhledem k tomu, že bezpečné a účinné infrastruktury finančního trhu, zejména zúčtovací systémy, jsou nezbytné pro plnění základních úkolů ESCB podle čl. 127 odst. 2 Smlouvy, jakož i pro plnění prvořadého cíle udržovat cenovou stabilitu podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy, měla by být ECB řádně konzultována k aktům v přenesené pravomoci a k prováděcím aktům, které jsou přijímány na základě nařízení (EU) č. 648/2012. I když povinnost konzultovat ECB vyplývá přímo ze Smlouvy, v zájmu jednoznačnosti by měl být tento požadavek zohledněn i v odůvodnění navrhovaného nařízení. S ohledem na význam aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů jako součásti vývoje unijních právních předpisů v oblasti finančních služeb ECB při výkonu své poradní role v záležitostech spadajících do její působnosti v plné míře zohlední časový rozvrh pro přijetí těchto aktů, jakož i potřebu zajistit plynulé přijetí prováděcích právních předpisů (34). |
| --- | --- |

8.1.

Je třeba připomenout, že návrhy aktů Komise v přenesené pravomoci a návrhy prováděcích aktů Komise jsou „návrhy aktů Unie“ ve smyslu čl. 127 odst. 4 a čl. 282 odst. 5 Smlouvy. Jak akty v přenesené pravomoci, tak prováděcí akty tvoří právní akty Unie. ECB by měla být včas konzultována ke všem návrhům aktů Unie, včetně návrhů aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů, které spadají do oblasti její působnosti. Evropský soudní dvůr objasnil povinnost konzultovat ECB ve věci Komise v. ECB
   (33) odkazem na úkoly a odbornou úroveň ECB. Vzhledem k tomu, že bezpečné a účinné infrastruktury finančního trhu, zejména zúčtovací systémy, jsou nezbytné pro plnění základních úkolů ESCB podle čl. 127 odst. 2 Smlouvy, jakož i pro plnění prvořadého cíle udržovat cenovou stabilitu podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy, měla by být ECB řádně konzultována k aktům v přenesené pravomoci a k prováděcím aktům, které jsou přijímány na základě nařízení (EU) č. 648/2012. I když povinnost konzultovat ECB vyplývá přímo ze Smlouvy, v zájmu jednoznačnosti by měl být tento požadavek zohledněn i v odůvodnění navrhovaného nařízení. S ohledem na význam aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů jako součásti vývoje unijních právních předpisů v oblasti finančních služeb ECB při výkonu své poradní role v záležitostech spadajících do její působnosti v plné míře zohlední časový rozvrh pro přijetí těchto aktů, jakož i potřebu zajistit plynulé přijetí prováděcích právních předpisů (34).

| 8.2. | Kromě konzultace s ECB by bylo ve vztahu k celé řadě prvků navrhovaného nařízení obzvláště užitečné, kdyby do vypracovávání návrhů regulačních a prováděcích technických norem, aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů byli včas zapojeni příslušní členové ESCB a tento požadavek by měl být v návrhu výslovně upraven. |
| --- | --- |

8.2.

Kromě konzultace s ECB by bylo ve vztahu k celé řadě prvků navrhovaného nařízení obzvláště užitečné, kdyby do vypracovávání návrhů regulačních a prováděcích technických norem, aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů byli včas zapojeni příslušní členové ESCB a tento požadavek by měl být v návrhu výslovně upraven.

| 8.3. | Za prvé, Komise je zmocněna k tomu, aby na základě návrhů prováděcích technických norem, které vypracuje ESMA, přijala prováděcí technické normy, které blíže určí datové standardy a formáty pro informace, jež mají být oznamovány, metody a postupy oznamování, četnost zpráv a lhůtu, ve které mají být derivátové smlouvy oznámeny (35). ESCB údaje shromažďované podle nařízení (EU) č. 648/2012 ve stále větší míře používá při plnění svých úkolů. Za účelem využití poznatků ESCB ohledně kvality údajů, které jsou oznamovány podle nařízení (EU) č. 648/2012, by měl orgán ESMA při vypracovávání návrhů prováděcích technických norem úzce spolupracovat s příslušnými členy ESCB. |
| --- | --- |

8.3.

Za prvé, Komise je zmocněna k tomu, aby na základě návrhů prováděcích technických norem, které vypracuje ESMA, přijala prováděcí technické normy, které blíže určí datové standardy a formáty pro informace, jež mají být oznamovány, metody a postupy oznamování, četnost zpráv a lhůtu, ve které mají být derivátové smlouvy oznámeny (35). ESCB údaje shromažďované podle nařízení (EU) č. 648/2012 ve stále větší míře používá při plnění svých úkolů. Za účelem využití poznatků ESCB ohledně kvality údajů, které jsou oznamovány podle nařízení (EU) č. 648/2012, by měl orgán ESMA při vypracovávání návrhů prováděcích technických norem úzce spolupracovat s příslušnými členy ESCB.

| 8.4. | Za druhé, Komise je zmocněna k tomu, aby na základě návrhů regulačních technických norem, které vypracuje ESMA, přijala regulační technické normy, které blíže určí postupy sesouhlasování údajů mezi registry obchodních údajů a postupy pro ověření úplnosti a správnosti údajů a dodržování požadavků na oznamování (36). Orgány, které mají přímý a okamžitý přístup k údajům registrů obchodních údajů, včetně příslušných členů ESCB, disponují v této oblasti značnými odbornými poznatky. Je proto důležité zajistit, aby tyto odborné poznatky byly využity při vypracovávání regulačních technických norem. Za tímto účelem by měl orgán ESMA při vypracovávání návrhů regulačních technických norem úzce spolupracovat s příslušnými členy ESCB.
  Konkrétní pozměňovací návrhy k těm ustanovením navrhovaného nařízení, která ECB doporučuje změnit, jsou uvedeny v samostatném technickém pracovním dokumentu včetně příslušného odůvodnění. Technický pracovní dokument je k dispozici na internetových stránkách ECB. |
| --- | --- |

8.4.

Za druhé, Komise je zmocněna k tomu, aby na základě návrhů regulačních technických norem, které vypracuje ESMA, přijala regulační technické normy, které blíže určí postupy sesouhlasování údajů mezi registry obchodních údajů a postupy pro ověření úplnosti a správnosti údajů a dodržování požadavků na oznamování (36). Orgány, které mají přímý a okamžitý přístup k údajům registrů obchodních údajů, včetně příslušných členů ESCB, disponují v této oblasti značnými odbornými poznatky. Je proto důležité zajistit, aby tyto odborné poznatky byly využity při vypracovávání regulačních technických norem. Za tímto účelem by měl orgán ESMA při vypracovávání návrhů regulačních technických norem úzce spolupracovat s příslušnými členy ESCB.

Konkrétní pozměňovací návrhy k těm ustanovením navrhovaného nařízení, která ECB doporučuje změnit, jsou uvedeny v samostatném technickém pracovním dokumentu včetně příslušného odůvodnění. Technický pracovní dokument je k dispozici na internetových stránkách ECB.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 11. října 2017.

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2017) 208 final.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2365 ze dne 25. listopadu 2015 o transparentnosti obchodů zajišťujících financování a opětovného použití a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 337, 23.12.2015, s. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84).

5

(6)  Viz odstavec 7 stanoviska CON/2012/21. Všechna stanoviska ECB jsou zveřejněna na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

6

(7)  Viz strany 2 a 13 až 14 odpovědi ECB na konzultaci Evropské komise k přezkumu nařízení o infrastruktuře evropských trhů (EMIR) ze dne 2. září 2015, která je k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

7

(8)  Viz čl. 1 odst. 7 písm. b) navrhovaného nařízení.

8

(9)  Viz čl. 1 odst. 7 písm. a) navrhovaného nařízení.

9

(10)  Viz čl. 3 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 648/2012.

10

(11)  Viz čl. 11 odst. 7 nařízení (EU) č. 648/2012.

11

(12)  Viz čl. 1 odst. 7 písm. b) navrhovaného nařízení.

12

(13)  Viz čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012.

13

(14)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/105 ze dne 26. října 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1247/2012, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o formát a četnost vykazování obchodů do registrů obchodních údajů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. L 17, 21.1.2017, s. 17).

14

(15)  Viz čl. 1 odst. 16 navrhovaného nařízení.

15

(16)  Viz čl. 1 odst. 17 písm. c) navrhovaného nařízení.

16

(17)  Viz čl. 1 odst. 19 písm. c) navrhovaného nařízení.

17

(18)  Viz čl. 1 odst. 9 písm. a) navrhovaného nařízení.

18

(19)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

19

(20)  Viz čl. 4 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012.

20

(21)  Viz čl. 1 odst. 10 navrhovaného nařízení.

21

(22)  To je v souladu se stanoviskem, které ECB zaujala ve vyjádření ke konzultaci Evropské komise k přezkumu nařízení o infrastruktuře evropských trhů (EMIR) ze dne 2. září 2015, které je k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

22

(23)  Revision of the European Market Infrastructure Regulation, ESRB, duben 2017. Dokument je k dispozici na internetové stránce https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/20170421_esrb_emir.en.pdf.

23

Revision of the European Market Infrastructure Regulation

(24)  Závěrečná zpráva CPMI-IOSCO Public quantitative disclosure standards for central counterparties, únor 2015. Zpráva je k dispozici na internetové stránce http://www.bis.org/cpmi/publ/d125.pdf.

24

Public quantitative disclosure standards for central counterparties

(25)  Viz čl. 1 odst. 1 navrhovaného nařízení.

25

(26)  COM(2015) 472 final.

26

(27)  Viz společné vyjádření Bank of England a Evropské centrální banky ke konzultačnímu dokumentu Evropské komise: An EU framework for simple, transparent and standardised securitisation, k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu.

27

An EU framework for simple, transparent and standardised securitisation

(28)  Pokud jde o osvobození od povinnosti poskytnout kolaterál, viz odstavce 2.2 a 5.5 stanoviska CON/2016/11.

28

(29)  Viz čl. 27 odst. 2 dokumentu COM(2015) 472.

29

(30)  Viz čl. 1 odst. 3 a 8 navrhovaného nařízení.

30

(31)  Viz čl. 1 odst. 3 navrhovaného nařízení.

31

(32)  Viz čl. 1 odst. 8 navrhovaného nařízení.

32

(33)  Komise v. ECB, C-11/00, ECLI: EU:C:2003:395, zejména body 110 a 111. V bodě 110 rozsudku Soudní dvůr uvedl, že smyslem povinnosti konzultovat ECB je „především zajistit, aby autor takovéhoto aktu tento akt přijal až poté, co se vyjádří organizace, která díky zvláštním úkolům, které vykonává v rámci Společenství v dané oblasti, a díky své vysoké odborné úrovni může obzvláště vhodným způsobem přispět k zamýšlenému legislativnímu procesu“.

33

Komise v. ECB

(34)  Viz odstavec 2 stanoviska CON/2015/10, odstavec 4 stanoviska CON/2012/5, odstavec 8 stanoviska CON/2011/44 a odstavec 4 stanoviska CON/2011/42.

34

(35)  Viz čl. 1 odst. 7 písm. c) navrhovaného nařízení.

35

(36)  Viz čl. 1 odst. 16 navrhovaného nařízení.

36

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 15.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/16

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

14. listopadu 2017

(2017/C 385/05)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1745 |
| JPY | japonský jen | 133,29 |
| DKK | dánská koruna | 7,4414 |
| GBP | britská libra | 0,89585 |
| SEK | švédská koruna | 9,8905 |
| CHF | švýcarský frank | 1,1643 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 9,5923 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,566 |
| HUF | maďarský forint | 311,97 |
| PLN | polský zlotý | 4,2381 |
| RON | rumunský lei | 4,6493 |
| TRY | turecká lira | 4,5477 |
| AUD | australský dolar | 1,5361 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4933 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,1645 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7092 |
| SGD | singapurský dolar | 1,5978 |
| KRW | jihokorejský won | 1 309,46 |
| ZAR | jihoafrický rand | 16,8932 |
| CNY | čínský juan | 7,7950 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5520 |
| IDR | indonéská rupie | 15 918,59 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,9259 |
| PHP | filipínské peso | 60,070 |
| RUB | ruský rubl | 70,1633 |
| THB | thajský baht | 38,829 |
| BRL | brazilský real | 3,8488 |
| MXN | mexické peso | 22,4266 |
| INR | indická rupie | 76,8150 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1745

JPY

japonský jen

133,29

DKK

dánská koruna

7,4414

GBP

britská libra

0,89585

SEK

švédská koruna

9,8905

CHF

švýcarský frank

1,1643

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

9,5923

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,566

HUF

maďarský forint

311,97

PLN

polský zlotý

4,2381

RON

rumunský lei

4,6493

TRY

turecká lira

4,5477

AUD

australský dolar

1,5361

CAD

kanadský dolar

1,4933

HKD

hongkongský dolar

9,1645

NZD

novozélandský dolar

1,7092

SGD

singapurský dolar

1,5978

KRW

jihokorejský won

1 309,46

ZAR

jihoafrický rand

16,8932

CNY

čínský juan

7,7950

HRK

chorvatská kuna

7,5520

IDR

indonéská rupie

15 918,59

MYR

malajsijský ringgit

4,9259

PHP

filipínské peso

60,070

RUB

ruský rubl

70,1633

THB

thajský baht

38,829

BRL

brazilský real

3,8488

MXN

mexické peso

22,4266

INR

indická rupie

76,8150

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 15.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/17

---

Oznámení Komise o aktuální úrokové sazbě pro navrácení státní podpory a o referenční a diskontní sazbě pro 28 členských států použitelných od 1. prosince 2017

(Zveřejněno v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004 (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1))

(2017/C 385/06)

Základní sazby jsou vypočteny v souladu se sdělením Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6). V závislosti na použití referenční sazby se musí připočítat příslušné marže tak, jak je uvedeno v tomto sdělení. Pro diskontní sazbu to znamená, že je nutné připočítat marži ve výši 100 základních bodů. Nařízení Komise (ES) č. 271/2008 ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, předpokládá, že nebude-li zvláštním rozhodnutím stanoveno jinak, sazba pro navrácení státní podpory bude rovněž vypočtena připočtením 100 základních bodů k základní sazbě.

Upravené sazby jsou vyznačeny tučně.

Předchozí sazby byly zveřejněny v Úř. věst. C 346, 14.10.2017, s. 5.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.12.2017 | 31.12.2017 | -0,15 | -0,15 | 0,76 | -0,15 | 0,57 | -0,15 | 0,03 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 0,59 | 0,19 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 1,83 | -0,15 | 1,55 | -0,36 | -0,15 | -0,15 | 0,65 |
| 1.11.2017 | 30.11.2017 | -0,15 | -0,15 | 0,76 | -0,15 | 0,57 | -0,15 | 0,06 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 0,59 | 0,25 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 1,83 | -0,15 | 1,28 | -0,36 | -0,15 | -0,15 | 0,65 |
| 1.10.2017 | 31.10.2017 | -0,15 | -0,15 | 0,76 | -0,15 | 0,45 | -0,15 | 0,09 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 0,59 | 0,30 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | -0,15 | 1,83 | -0,15 | 1,10 | -0,36 | -0,15 | -0,15 | 0,65 |
| 1.9.2017 | 30.9.2017 | -0,13 | -0,13 | 0,76 | -0,13 | 0,45 | -0,13 | 0,12 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,59 | 0,30 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,83 | -0,13 | 1,10 | -0,36 | -0,13 | -0,13 | 0,65 |
| 1.8.2017 | 31.8.2017 | -0,13 | -0,13 | 0,76 | -0,13 | 0,45 | -0,13 | 0,12 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 0,59 | 0,30 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | -0,13 | 1,83 | -0,13 | 1,10 | -0,36 | -0,13 | -0,13 | 0,78 |
| 1.6.2017 | 31.7.2017 | -0,10 | -0,10 | 0,76 | -0,10 | 0,45 | -0,10 | 0,12 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | 0,70 | 0,37 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | 1,83 | -0,10 | 1,10 | -0,36 | -0,10 | -0,10 | 0,78 |
| 1.5.2017 | 31.5.2017 | -0,10 | -0,10 | 0,76 | -0,10 | 0,45 | -0,10 | 0,12 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | 0,70 | 0,44 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | -0,10 | 1,83 | -0,10 | 1,10 | -0,36 | -0,10 | -0,10 | 0,78 |
| 1.4.2017 | 30.4.2017 | -0,08 | -0,08 | 0,76 | -0,08 | 0,45 | -0,08 | 0,16 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | 0,83 | 0,44 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | 1,83 | -0,08 | 1,10 | -0,36 | -0,08 | -0,08 | 0,78 |
| 1.3.2017 | 31.3.2017 | -0,08 | -0,08 | 0,76 | -0,08 | 0,45 | -0,08 | 0,16 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | 1,05 | 0,53 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | -0,08 | 1,83 | -0,08 | 1,10 | -0,36 | -0,08 | -0,08 | 0,78 |
| 1.1.2017 | 28.2.2017 | -0,07 | -0,07 | 0,76 | -0,07 | 0,45 | -0,07 | 0,16 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | 1,05 | 0,75 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | -0,07 | 1,83 | -0,07 | 1,10 | -0,36 | -0,07 | -0,07 | 0,78 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.12.2017

31.12.2017

-0,15

-0,15

0,76

-0,15

0,57

-0,15

0,03

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

0,59

0,19

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

1,83

-0,15

1,55

-0,36

-0,15

-0,15

0,65

1.11.2017

30.11.2017

-0,15

-0,15

0,76

-0,15

0,57

-0,15

0,06

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

0,59

0,25

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

1,83

-0,15

1,28

-0,36

-0,15

-0,15

0,65

1.10.2017

31.10.2017

-0,15

-0,15

0,76

-0,15

0,45

-0,15

0,09

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

0,59

0,30

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

-0,15

1,83

-0,15

1,10

-0,36

-0,15

-0,15

0,65

1.9.2017

30.9.2017

-0,13

-0,13

0,76

-0,13

0,45

-0,13

0,12

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,59

0,30

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,83

-0,13

1,10

-0,36

-0,13

-0,13

0,65

1.8.2017

31.8.2017

-0,13

-0,13

0,76

-0,13

0,45

-0,13

0,12

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

0,59

0,30

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

-0,13

1,83

-0,13

1,10

-0,36

-0,13

-0,13

0,78

1.6.2017

31.7.2017

-0,10

-0,10

0,76

-0,10

0,45

-0,10

0,12

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

0,70

0,37

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

1,83

-0,10

1,10

-0,36

-0,10

-0,10

0,78

1.5.2017

31.5.2017

-0,10

-0,10

0,76

-0,10

0,45

-0,10

0,12

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

0,70

0,44

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

-0,10

1,83

-0,10

1,10

-0,36

-0,10

-0,10

0,78

1.4.2017

30.4.2017

-0,08

-0,08

0,76

-0,08

0,45

-0,08

0,16

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

0,83

0,44

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

1,83

-0,08

1,10

-0,36

-0,08

-0,08

0,78

1.3.2017

31.3.2017

-0,08

-0,08

0,76

-0,08

0,45

-0,08

0,16

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

1,05

0,53

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

-0,08

1,83

-0,08

1,10

-0,36

-0,08

-0,08

0,78

1.1.2017

28.2.2017

-0,07

-0,07

0,76

-0,07

0,45

-0,07

0,16

-0,07

-0,07

-0,07

-0,07

-0,07

1,05

0,75

-0,07

-0,07

-0,07

-0,07

-0,07

-0,07

-0,07

1,83

-0,07

1,10

-0,36

-0,07

-0,07

0,78

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 15.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/18

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.8639 – Cariparma / Caricesena, Carim, Carismi)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2017/C 385/07)

| 1. | Komise dne 8. listopadu 2017 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1).
  Toto oznámení se týká těchto podniků:






  — | Crédit Agricole Cariparma S.p.A. („Cariparma“, Itálie), |
| --- | --- | --- |

1.

Komise dne 8. listopadu 2017 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1).

Toto oznámení se týká těchto podniků:

—

Crédit Agricole Cariparma S.p.A. („Cariparma“, Itálie),

| — | Cassa di Risparmio di Cesena S.p.A. („Cariparma“, Itálie), |
| --- | --- |

—

Cassa di Risparmio di Cesena S.p.A. („Cariparma“, Itálie),

| — | Cassa di Risparmio di Rimini S.p.A. („Cariparma“, Itálie), |
| --- | --- |

—

Cassa di Risparmio di Rimini S.p.A. („Cariparma“, Itálie),

| — | Cassa di Risparmio di San Miniato S.p.A. („Carismi“, Itálie). |
| --- | --- |

—

Cassa di Risparmio di San Miniato S.p.A. („Carismi“, Itálie).

Podnik Crédit Agricole Cariparma S.p.A získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování kontrolu nad celými podniky Cassa di Risparmio di Cesena S.p.A., Cassa di Risparmio di Rimini S.p.A. a Cassa di Risparmio di San Miniato S.p.A.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:
  —   podniku Cariparma: dceřiná společnost podniku Crédit Agricole SA („Crédit Agricole“, Francie), který je v Evropě vedoucím poskytovatelem služeb „bancassurance“ a správcem aktiv. Skupina Crédit Agricole působí v Itálii a poskytuje celou škálu finančních služeb,
  —   podniku Caricesena: působí ve všech oblastech souvisejících s finančním zprostředkováním úvěrů, v severní a střední Itálii,
  —   podniku Carim: působí v retailovém bankovnictví v Itálii, zejména v italských regionech Emilia Romagna, Marche, Umbria a Lazio,
  —   podniku Carismi: působí hlavně v odvětví retailového bankovnictví, zejména v severní a střední Itálii, v regionu Toskánsko. |
| --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—   podniku Cariparma: dceřiná společnost podniku Crédit Agricole SA („Crédit Agricole“, Francie), který je v Evropě vedoucím poskytovatelem služeb „bancassurance“ a správcem aktiv. Skupina Crédit Agricole působí v Itálii a poskytuje celou škálu finančních služeb,

—   podniku Caricesena: působí ve všech oblastech souvisejících s finančním zprostředkováním úvěrů, v severní a střední Itálii,

—   podniku Carim: působí v retailovém bankovnictví v Itálii, zejména v italských regionech Emilia Romagna, Marche, Umbria a Lazio,

—   podniku Carismi: působí hlavně v odvětví retailového bankovnictví, zejména v severní a střední Itálii, v regionu Toskánsko.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.
  V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:
  M.8639 – Cariparma / Caricesena, Carim, Carismi.
  Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:





  E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fax: +32 22964301 |
| Poštovní adresa: |
| Commission européenne / Europese Commissie |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí k navrhované transakci předložily své případné připomínky.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.8639 – Cariparma / Caricesena, Carim, Carismi.

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

Poštovní adresa:

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 15.11.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 385/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 385/20

---

Zveřejnění žádosti o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

(2017/C 385/08)

Evropská komise schválila tuto změnu menšího rozsahu v souladu s čl. 6 odst. 2 třetím pododstavcem nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 664/2014 (1)

ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ ZMĚNY MENŠÍHO ROZSAHU

Žádost o schválení změny menšího rozsahu v souladu s čl. 53 odst. 2 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012
   (2)

„FINOCCHIONA“

EU č.: PGI-IT-01120-AM01 – 25.7.2017

CHOP ( ) CHZO ( X ) ZTS ( )

1.   Seskupení žadatelů a oprávněný zájem

| Consorzio di Tutela della Finocchiona |
| --- |
| Via Carlo del Prete, 49/r |
| 50127 Firenze (FI) |
| ITALIA |
| Tel. +39 0554221769 |
| E-mail: info@finocchionaigp.it – PEC: finocchionaigp@pec.it |

Consorzio di Tutela della Finocchiona

Via Carlo del Prete, 49/r

50127 Firenze (FI)

ITALIA

Tel. +39 0554221769

E-mail: info@finocchionaigp.it – PEC: finocchionaigp@pec.it

Sdružení na ochranu CHZO „Finocchiona“ je oprávněno k podání žádosti o změnu ve smyslu čl. 13 odst. 1 vyhlášky ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví č. 12511 ze dne 14. října 2013.

2.   Členský stát nebo třetí země

Itálie

3.   Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

| — | ☒ | Popis produktu |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Důkaz původu |
| — | ☐ | Metoda produkce |
| — | ☐ | Souvislost |
| — | ☐ | Označování |
| — | ☐ | Jiná [uveďte] |

—

☒

Popis produktu

—

☐

Důkaz původu

—

☐

Metoda produkce

—

☐

Souvislost

—

☐

Označování

—

☐

Jiná [uveďte]

4.   Druh změny (změn)

| — | ☐ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, jež nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu. |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, jež vyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu. |
| — | ☐ | Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, pro niž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent). |
| — | ☐ | Změna specifikace produktu jako zapsané ZTS, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012. |

—

☐

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, jež nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu.

—

☒

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, jež vyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu.

—

☐

Změna specifikace produktu se zapsaným CHOP nebo CHZO, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, pro niž nebyl zveřejněn jednotný dokument (nebo jeho ekvivalent).

—

☐

Změna specifikace produktu jako zapsané ZTS, která má být kvalifikována jako změna menšího rozsahu podle čl. 53 odst. 2 čtvrtého pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012.

5.   Změna (změny)

Popis produktu

Mění se současný požadavek uvedený v čl. 2 bodě 2.1.3 „Chemické vlastnosti“ specifikace a v bodě 3.2 jednotného dokumentu, pokud jde o „vodní aktivitu (aw): maximálně 0,92“.

Hodnota „vodní aktivita (aw): maximálně 0,92“ se nahrazuje hodnotou „vodní aktivita (aw): maximálně 0,945“.

Hodnota aw se oproti hodnotě uvedené v platné specifikaci zvyšuje, aby se zajistil vyšší obsah vody v produktu a zachovala se tak měkká konzistence plátků uzeniny, což je základní vlastnost, díky níž se produkt s CHZO „Finocchiona“ odlišuje od ostatních podobných produktů na trhu.

Má se tedy za to, že změna splňuje podmínky stanovené v čl. 53 odst. 2 písm. a) až e) nařízení (EU) č. 1151/2012 a lze ji považovat za změnu menšího rozsahu.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„FINOCCHIONA“

EU č.: PGI-IT-01120-AM01 – 25.7.2017

CHOP ( ) CHZO ( X )

1.   Název

„Finocchiona“

2.   Členský stát nebo třetí země

Itálie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1.   Druh produktu

Třída 1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Uzenina „Finocchiona“ CHZO se vyznačuje vůní fenyklu, jehož semínka a/nebo květy jsou obsaženy v masové směsi, a jemnou konzistencí, v jejímž důsledku mají plátky uzeniny tendenci se drobit. Uzenina má na řezu tmavě červenou (libová část) až bílou nebo narůžověle bílou barvu (tučná část), přičemž tyto části jsou dobře smísené a mají nejasné okrajové linie. Místy jsou viditelná semínka nebo květy fenyklu. Uzenina má příjemnou a charakteristickou vůni díky výraznému aromatu fenyklu a lehkému aromatu česneku. Chuť je svěží a lahodná, nikdy ne kyselá. Uzenina má tyto chemické vlastnosti: celkový obsah bílkovin: nejméně 20 %, celkový obsah tuků: ne více než 35 %, pH: mezi 5 a 6, vodní aktivita (aw): maximálně 0,945, sůl: ne více než 6 %.

Uzenina má válcovitý tvar s povrchem pokrytým charakteristickou plísní, jež se tvoří během období zrání. Velikost produktu se pohybuje od malých kusů o hmotnosti 0,5 kg po naplnění do střívka až po kusy o hmotnosti maximálně 25 kg po naplnění do střívka. Na trh se tento produkt uvádí vcelku nebo nakrájený na menší kusy, bez obalu, ve vakuovém balení nebo v balení s ochrannou atmosférou, anebo nakrájený na plátky ve vakuovém balení nebo v balení s ochrannou atmosférou.

3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Výživa prasat těžké hmotností kategorie se mění z hlediska složení i použití. Má dvě fáze a je převážně založena na vedlejších produktech odvětví výroby sýrů a produkce obilovin. Krmiva povolená během první fáze (do 80 kilogramů živé hmotnosti) jsou stejná jako krmiva povolená ve druhé fázi, v upravené koncentraci: podíl sušiny sestávající z obilovin nesmí být nižší než 45 % celkového množství sušiny. Jedná se o: extrahovaný šrot ze sóji, kukuřičnou siláž, kukuřičnou glutenovou krupici a/nebo krmiva na bázi kukuřičného lepku (corn gluten feed), rohovník (svatojánský chléb) bez semen, lihovarnické odpady, tuky s bodem tání vyšším než 36 °C, rybí moučku, proteinové lyzáty a podmáslí. Ve druhé fázi výkrmu nesmí být podíl sušiny sestávající z obilovin nižší než 55 % celkového množství sušiny a jsou povolena tato krmiva: obiloviny a méně významné obiloviny, otruby a jiné vedlejší produkty při zpracování pšenice, dehydratované brambory, lisované silážované řepné řízky, extrahovaný šrot ze sóji, šrot ze slunečnice, maniok, melasa, extrahovaný šrot z kokosu, extrahovaný šrot z kukuřičných klíčků, hrachu a/nebo jiných semen luštěnin, vyluhované suché řepné řízky, extrahovaný šrot ze sezamu, lněné pokrutiny, výlisky jablek a hrušek, slupky z hroznového vína a rajských jablek podporující průchodnost střev, dehydratovaná mouka z vojtěšky, pivovarské a/nebo lihovarské kvasnice (torula), tuky s bodem tání vyšším než 40 °C, syrovátka a podmáslí. Krmení prasat plemene Cinta Senese chovaných ve volném výběhu nebo s omezeným výběhem je zajišťováno prostřednictvím pastvin v lesích a/nebo bezlesých oblastech osetých krmnými a obilnářskými plodinami. V případě prasat starších než čtyři měsíce je ke krmivu povoleno denně přidávat doplňky krmné dávky, jejichž množství představuje maximálně 3 % živé hmotnosti zvířete.

Při tradiční výrobě uzeniny „Finocchiona“ CHZO se používá čerstvé maso, které nebylo zmrazeno a bylo získáno z jatečných těl těchto zvířat:

| — | prasata těžké hmotnostní kategorie chovaná minimálně 9 měsíců takovým způsobem, aby dosáhla vysoké hmotnosti a jejich maso bylo vhodné k produkci uzeniny „Finocchiona“ CHZO. Tato prasata mají zvláštní genetické vlastnosti (běžně se používají plemena Large White Italiana, Landrace Italiana a Duroc Italiana nebo vepři těchto plemen, případně jiných plemen či vybraní kříženci, kteří mají stejné genetické vlastnosti), díky nimž je zajištěno zachování, rozložení a jakostní složení tuků v mase, získávání jatečných těl klasifikovaných jako jatečná těla těžké hmotnostní kategorie a zároveň dodržování omezení, jimž podléhají příslušné střední třídy, jakož i vysoká hmotnost a věk prasat v době porážky. Všechny uvedené požadavky jsou spolu s technikou výživy zvířat založenou převážně na obilovinách nezbytné pro zrání a získání organoleptických vlastností uzeniny „Finocchiona“; |
| --- | --- |

—

prasata těžké hmotnostní kategorie chovaná minimálně 9 měsíců takovým způsobem, aby dosáhla vysoké hmotnosti a jejich maso bylo vhodné k produkci uzeniny „Finocchiona“ CHZO. Tato prasata mají zvláštní genetické vlastnosti (běžně se používají plemena Large White Italiana, Landrace Italiana a Duroc Italiana nebo vepři těchto plemen, případně jiných plemen či vybraní kříženci, kteří mají stejné genetické vlastnosti), díky nimž je zajištěno zachování, rozložení a jakostní složení tuků v mase, získávání jatečných těl klasifikovaných jako jatečná těla těžké hmotnostní kategorie a zároveň dodržování omezení, jimž podléhají příslušné střední třídy, jakož i vysoká hmotnost a věk prasat v době porážky. Všechny uvedené požadavky jsou spolu s technikou výživy zvířat založenou převážně na obilovinách nezbytné pro zrání a získání organoleptických vlastností uzeniny „Finocchiona“;

| — | prasata plemene Cinta Senese zapsaná v plemenném rejstříku, chovaná a poražená v dané oblasti a krmená tradičním způsobem. |
| --- | --- |

—

prasata plemene Cinta Senese zapsaná v plemenném rejstříku, chovaná a poražená v dané oblasti a krmená tradičním způsobem.

3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

Fáze produkce uzeniny „Finocchiona“ CHZO, které se musejí uskutečnit v zeměpisné oblasti uvedené v bodě 4 tohoto jednotného dokumentu, jsou ořezávání a konečná úprava povolených kusů masa, mletí, mísení, plnění do střívka, sušení a zrání.

Maso získávané z plemene Cinta Senese pochází ze zvířat chovaných na území zeměpisné oblasti uvedené v bodě 4 tohoto dokumentu.

3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Aby mohl být produkt „Finocchiona“ nakrájený na plátky uveden ke spotřebě, musí jeho krájení a balení (rovněž vakuové nebo s ochrannou atmosférou) probíhat výhradně v oblasti produkce uvedené v bodě 4 za dohledu schváleného kontrolního orgánu, aby tak byla zajištěna jakost produktu a aby se zamezilo zhoršení vlastností uvedených v bodě 3.2.

Díky smísení jemně nasekaných kousků libového masa a tuku jsou totiž jednotlivé plátky během manipulace i krájení obzvláště křehké. Příprava produktu ke krájení spočívá v odstranění střívka, což způsobí okamžité vystavení jeho jedlé části vnějšímu prostředí. V důsledku této expozice nekontrolovaným podmínkám na neurčité období dochází ke zhoršení vlastností produktu, jenž podléhá jevům, jako je oxidace, změna barvy a nadměrná ztráta vlhkosti, což má za následek narušení konzistence plátků a aromatické složky, která má být pro tuto uzeninu charakteristická. Za účelem zaručení a zachování původních vlastností produktu je nevyhnutelné, aby docházelo ke kontaktu zpracovatelů s tímto produktem za zvláštních podmínek a v omezeném čase.

Pokud by byl produkt určený ke krájení na plátky uskladněn během neurčitého období v podmínkách odlišných od stanovených podmínek, mohlo by dojít k nežádoucím jevům, jako je žluknutí, vysušení, tvorba anomálních plísní, nafouknutí nebo zhnědnutí, v důsledku čehož by produkt získal chuť, vůni a konzistenci odlišné od těch, které jsou produktu vlastní.

3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

Název „Finocchiona“ musí být na etiketách uveden zřetelným a nesmazatelným písmem, jehož barva výrazně kontrastuje s barvou samotné etikety. Musí být jasně odlišitelné od jakéhokoliv dalšího nápisu na etiketě a musí být větší (v každém případě větší než 3 mm). Ihned po něm musí následovat označení „Indicazione Geografica Protetta“ (chráněné zeměpisní označení) nebo zkratka „I.G.P.“ (CHZO). Na etiketě musí být vždy uvedeno logo CHZO Evropské unie případně doplněné o údaje stanovené v nařízení Komise (ES) č. 628/2008 (3). Dále je na etiketách povoleno použití označení, která odkazují na podniky, jména, obchodní firmy, soukromé značky nebo sdružení, pokud taková označení nemají pochvalný charakter a nejsou s to uvést kupujícího nebo spotřebitele v omyl. Na název podniku, kde se chovají prasata, z jejichž masa produkt pochází, je povoleno odkazovat pouze v případě, že výchozí surovina pochází výhradně z uvedeného chovu.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Oblast produkce uzeniny „Finocchiona“ CHZO zahrnuje s výjimkou ostrovů celé kontinentální území Toskánska, v němž se postupem času produkce této typické uzeniny ustálila.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

Oblast produkce uzeniny „Finocchiona“ CHZO je na severu a na východě ohraničena horským masívem a rozsáhlou kopcovitou oblastí, v níž se nacházejí vinice, lesnaté oblasti a pastviny sloužící pro chov ve volném výběhu, která se směrem k pobřežní nížině na západě svažuje.

V zemědělských chovech se do 70. let využíval systém pachtování, jenž poté z velké části nahradil systém chovu na vlastních pozemcích. Díky němu se na uvedeném území zachoval chov prasat historického plemene Cinta Senese (toto plemeno se mezitím stalo ohroženým druhem, avšak dokázalo tento problém překonat) a bílých plemen prasat, z nichž pochází surovina zpracovávaná toskánskými podniky vyrábějícími uzeniny, a předávaly se odborné znalosti a tradiční způsoby výroby uzeniny „Finocchiona“. Maso, víno a hojný výskyt volně rostoucího fenyklu přispěly k utváření typické chuti produktů uzenářských podniků, kde se uchovávají důmyslné a tradiční výrobní postupy, techniky a zvyky převzaté od předků, které přetrvaly po staletí, aby se dostaly do výrobních podniků na celém území.

Hlavními vlastnostmi, které uzeninu „Finocchiona“ odlišují a zaručují její jedinečnost mezi ostatními uzeninami, je její výrazné a nezaměnitelné aroma fenyklu, jehož semínka a/nebo květy se do směsi přidávají, jakož i jemnost plátků, které mají tendenci se při krájení drobit. Chuť je svěží a lahodná, nikdy ne kyselá.

Na řezu jsou viditelné tukové částice, které jsou kolem svaloviny uspořádány tak, aby výrobek zůstal měkký i po dlouhé době zrání. Středně velké kousky tuku a libového masa mají nejasné okrajové linie. Salám má na řezu tmavě červenou (libová část) až bílou nebo narůžověle bílou barvu (tučná část) a místy jsou viditelná semínka nebo květy fenyklu.

Uzenina „Finocchiona“ se těší historické pověsti, kterou dokládají početné dokumenty. Autoři Rigutini a Fanfani ji například uvádějí ve svém slovníku Vocabolario della lingua parlata z roku 1875. Vydání slovníku Vocabolario degli Accademici della Crusca z roku 1889 zase dokazuje souvislost mezi uzeninou „Finocchiona“ a územím Toskánska. Toskánský původ této uzeniny potvrdil v roce 1977 profesor Italo Ghinelli. „Finocchiona“ patří v Toskánsku mezi nejrozšířenější uzeniny a pravidelně se objevuje v týdenních bulletinech o uzenářských výrobcích publikovaných ve specializovaném renomovaném časopise na celostátní úrovni.

Uzenina „Finocchiona“ vděčí za své vlastnosti různým vazbám mezi toskánským prostředím, odkud pochází, a lidským faktorem, díky němuž se během staletí vyvinul nejvhodnější způsob výroby této uzeniny. K vytvoření jedinečného a neporovnatelného výrobku s výbornou pověstí přispěl originální výběr přísad, zejména fenyklu, který je typický pro mnohé recepty regionální kuchyně a jenž je součástí endemické flóry oblasti produkce, zaběhlá uzenářská tradice, specifické odborné a praktické znalosti kvalifikovaných výrobců, kteří pracují ručně a tradičním způsobem a vědí, jak vybrat a připravit ty nejlepší kusy masa, odhadnout přiměřený stupeň homogenizace mezi tukem a libovým masem a určit, kdy má uzenina „Finocchiona“ optimální konzistenci a jemnost. Přidávání vína do směsi na výrobu uzeniny „Finocchiona“ v souladu s historickou metodou výroby je rovněž důkazem silného pouta výrobku s územím, kde se vyrábí, a jehož vína jsou známá po celém světě. Produkce kvalitního masa pocházejícího z plemene Cinta Senese umožnila rozšíření zpracovatelských podniků po celém regionu, což je pro produkt charakteristické. U spotřebitelů pak došlo k posílení jeho pověsti a propojení s Toskánskem.

Uzenina „Finocchiona“, jež nesmí chybět na tradičních talířích s toskánskými uzeninami, překročila dokonce i italské hranice a konzumuje se v mnoha zemích střední Evropy, jakož i mimo Evropskou unii.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

---

(1)  Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 17.

(2)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 173, 3.7.2008, s. 3.

---