# Euroopa Liidu C 168E/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2013.168.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 168E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide14. juuni 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2013.168.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 168E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide14. juuni 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK13.–15. detsember 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 110 E, 17.4.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 13. detsember 2011 |
| 2013/C 168E/01 | Kaubandus- ja investeerimistõkkedEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (2011/2115(INI)) | 1 |
| | Kolmapäev, 14. detsember 2011 |
| 2013/C 168E/02 | Tulevane protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetusEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon tulevase protokolli kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (2011/2949(RSP)) | 8 |
| 2013/C 168E/03 | Finantskriisi mõju kaitsesektorileEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon finantskriisi mõju kohta ELi liikmesriikide kaitsesektorile (2011/2177(INI)) | 9 |
| 2013/C 168E/04 | ELi ja Venemaa tippkohtumineEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon eelseisva 15. detsembri 2011. aasta ELi ja Venemaa tippkohtumise ning 4. detsembril 2011 toimunud riigiduuma valimiste tulemuste kohta | 21 |
| 2013/C 168E/05 | Euroopa naabruspoliitikaEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (2011/2157(INI)) | 26 |
| 2013/C 168E/06 | ELi terrorismivastase võitluse poliitikaEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon ELi terrorismivastase võitluse poliitika peamiste saavutuste ja edasiste ülesannete kohta (2010/2311(INI)) | 45 |
| | Neljapäev, 15. detsember 2011 |
| 2013/C 168E/07 | Afganistanile antava ELi rahalise abi eelarvekontrollEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon Afganistanile antava ELi rahalise abi eelarvekontrolli kohta (2011/2014(INI)) | 55 |
| 2013/C 168E/08 | Olukord SüüriasEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Süürias | 65 |
| 2013/C 168E/09 | Makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli kavandEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli esialgse kavandi kohta | 70 |
| 2013/C 168E/10 | Euroopa ühtne transpordipiirkondEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava ning konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kohta (2011/2096(INI)) | 72 |
| 2013/C 168E/11 | Kinnipidamistingimused ELisEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon kinnipidamistingimuste kohta ELis (2011/2897(RSP)) | 82 |
| 2013/C 168E/12 | Töötajate vaba liikumine Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires | 88 |
| 2013/C 168E/13 | ELi Kesk-Aasia strateegiaEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamise kohta (2011/2008(INI)) | 91 |
| 2013/C 168E/14 | Töötervishoid ja tööohutusEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahehindamise kohta (2011/2147(INI)) | 102 |
| 2013/C 168E/15 | Aserbaidžaan ja eelkõige Rafig Tagi juhtumEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon Aserbaidžaani ja eelkõige Rafig Tagi juhtumi kohta | 117 |
| 2013/C 168E/16 | Naiste olukord Afganistanis ja PakistanisEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon naiste olukorra kohta Afganistanis ja Pakistanis | 119 |
| 2013/C 168E/17 | Tuneesia ja Zakaria Bouguira juhtumEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon resolutsioon Tuneesia ja Zacharia Bouguira juhtumi kohta | 126 |
| 2013/C 168E/18 | Rahvusvahelise tüdrukutepäeva toetuseksEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta deklaratsioon rahvusvahelise tüdrukutepäeva toetuseks | 129 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2011–2012 ISTUNGJÄRK13.–15. detsember 2011 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 110 E, 17.4.2012.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 13. detsember 2011

2013/C 168E/01

Kaubandus- ja investeerimistõkkedEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (2011/2115(INI))

1

Kolmapäev, 14. detsember 2011

2013/C 168E/02

Tulevane protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetusEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon tulevase protokolli kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (2011/2949(RSP))

8

2013/C 168E/03

Finantskriisi mõju kaitsesektorileEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon finantskriisi mõju kohta ELi liikmesriikide kaitsesektorile (2011/2177(INI))

9

2013/C 168E/04

ELi ja Venemaa tippkohtumineEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon eelseisva 15. detsembri 2011. aasta ELi ja Venemaa tippkohtumise ning 4. detsembril 2011 toimunud riigiduuma valimiste tulemuste kohta

21

2013/C 168E/05

Euroopa naabruspoliitikaEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (2011/2157(INI))

26

2013/C 168E/06

ELi terrorismivastase võitluse poliitikaEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon ELi terrorismivastase võitluse poliitika peamiste saavutuste ja edasiste ülesannete kohta (2010/2311(INI))

45

Neljapäev, 15. detsember 2011

2013/C 168E/07

Afganistanile antava ELi rahalise abi eelarvekontrollEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon Afganistanile antava ELi rahalise abi eelarvekontrolli kohta (2011/2014(INI))

55

2013/C 168E/08

Olukord SüüriasEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Süürias

65

2013/C 168E/09

Makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli kavandEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli esialgse kavandi kohta

70

2013/C 168E/10

Euroopa ühtne transpordipiirkondEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava ning konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kohta (2011/2096(INI))

72

2013/C 168E/11

Kinnipidamistingimused ELisEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon kinnipidamistingimuste kohta ELis (2011/2897(RSP))

82

2013/C 168E/12

Töötajate vaba liikumine Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires

88

2013/C 168E/13

ELi Kesk-Aasia strateegiaEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamise kohta (2011/2008(INI))

91

2013/C 168E/14

Töötervishoid ja tööohutusEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahehindamise kohta (2011/2147(INI))

102

2013/C 168E/15

Aserbaidžaan ja eelkõige Rafig Tagi juhtumEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon Aserbaidžaani ja eelkõige Rafig Tagi juhtumi kohta

117

2013/C 168E/16

Naiste olukord Afganistanis ja PakistanisEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon naiste olukorra kohta Afganistanis ja Pakistanis

119

2013/C 168E/17

Tuneesia ja Zakaria Bouguira juhtumEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon resolutsioon Tuneesia ja Zacharia Bouguira juhtumi kohta

126

2013/C 168E/18

Rahvusvahelise tüdrukutepäeva toetuseksEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta deklaratsioon rahvusvahelise tüdrukutepäeva toetuseks

129

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 14. detsember 2011 |
| 2013/C 168E/19 | Alaliste komisjonide liikmete arvEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta otsus alaliste komisjonide liikmete arvu kohta (2011/2838(RSO)) | 130 |
| 2013/C 168E/20 | Delegatsioonide liikmete arvEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta otsus parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide ning parlamentaarsetes koostöökomisjonides ja mitmepoolsetes parlamentaarsetes assambleedes osalevate delegatsioonide liikmete arvu kohta (2011/2839(RSO)) | 132 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 14. detsember 2011

2013/C 168E/19

Alaliste komisjonide liikmete arvEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta otsus alaliste komisjonide liikmete arvu kohta (2011/2838(RSO))

130

2013/C 168E/20

Delegatsioonide liikmete arvEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta otsus parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide ning parlamentaarsetes koostöökomisjonides ja mitmepoolsetes parlamentaarsetes assambleedes osalevate delegatsioonide liikmete arvu kohta (2011/2839(RSO))

132

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 13. detsember 2011 |
| 2013/C 168E/21 | Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine, et katta ITERi projekti lisarahastamisvajadusedEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga, et katta ITERi projekti lisarahastamisvajadused (COM(2011)0226 – C7-0108/2011 – 2011/2080(ACI)) | 133 |
| 1. LISA | 134 |
| 2. LISA | 135 |
| 2013/C 168E/22 | 2011. aasta paranduseelarve projekt nr 7/2011 – ELi solidaarsusfondi kasutuselevõtmine – Hispaania ja ItaaliaEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2011. aasta paranduseelarve projekti nr 7/2011 kohta, III jagu – Komisjon (17632/2011 – C7-0442/2011 – 2011/2301(BUD)) | 135 |
| 2013/C 168E/23 | Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine: maavärin Hispaanias Lorcas ja üleujutused Itaalias Veneto maakonnasEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 26 (KOM(2011)0792 – C7-0424/2011 – 2011/2300(BUD)) | 137 |
| LISA | 137 |
| 2013/C 168E/24 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/002 Trentino-Alto Adige / Südtirol – Hoonete ehitus / ItaaliaEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/002 IT/Trentino-Alto Adige/Südtirol – Hoonete ehitus, Itaalia) (KOM(2011)0480 – C7-0384/2011 – 2011/2279(BUD)) | 138 |
| LISA | 140 |
| 2013/C 168E/25 | Õigus kriminaalmenetluse teabele ***IEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet (COM(2010)0392 – C7-0189/2010 – 2010/0215(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0215Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet | 141 |
| 2013/C 168E/26 | Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (K. Pinxten – BE)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Karel Pinxten kontrollikoja liikmeks (C7-0349/2011 – 2011/0814(NLE)) | 141 |
| 2013/C 168E/27 | Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (H. Otbo – DK)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Henrik Otbo kontrollikoja liikmeks (C7-0345/2011 – 2011/0810(NLE)) | 142 |
| 2013/C 168E/28 | Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (J-F. Corona Ramón – ES)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Juan-Francisco Corona Ramón kontrollikoja liikmeks (C7-0343/2011 – 2011/0808(NLE)) | 142 |
| 2013/C 168E/29 | Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (V. Itälä – FI)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Ville Itälä kontrollikoja liikmeks (C7-0346/2011 – 2011/0811(NLE)) | 143 |
| 2013/C 168E/30 | Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (K. Cardiff – IE)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Kevin Cardiff kontrollikoja liikmeks (C7-0347/2011 – 2011/0812(NLE)) | 144 |
| 2013/C 168E/31 | Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (P. Russo – IT)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Pietro Russo kontrollikoja liikmeks (C7-0348/2011 – 2011/0813(NLE)) | 144 |
| 2013/C 168E/32 | Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (V. Caldeira – PT)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Vítor Manuel da Silva Caldeira kontrollikoja liikmeks (C7-0344/2011 – 2011/0809(NLE)) | 145 |
| 2013/C 168E/33 | Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (H.G. Wessberg – SE)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Hans Gustaf Wessberg kontrollikoja liikmeks (C7-0342/2011 – 2011/0807(NLE)) | 146 |
| 2013/C 168E/34 | Euroopa lähenemiskeeld ***IIEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa lähenemiskeelu kohta (15571/1/2011 – C7-0452/2011 – 2010/0802(COD)) | 146 |
| SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA | 147 |
| 2013/C 168E/35 | Ühtne elamis- ja tööloa taotlemise kord ***IIEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (13036/3/2011 – C7-0451/2011 – 2007/0229(COD)) | 148 |
| 2013/C 168E/36 | Vahemere üldise kalanduskomisjoni lepinguga hõlmatud piirkond ***IIEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (12607/2/2011 – C7-0370/2011 – 2009/0129(COD)) | 149 |
| 2013/C 168E/37 | Teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruanded seoses mikro-majandusüksustega ***IIEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse seoses mikro-majandusüksustega nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (10765/1/2011 – C7-0323/2011 – 2009/0035(COD)) | 150 |
| P7_TC2-COD(2009)0035Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse seoses mikro-majandusüksustega nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid | 150 |
| 2013/C 168E/38 | Sätted, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist ***IEuroopa Parlamendi 13 detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (COM(2011)0481 – C7-0218/2011 – 2011/0209(COD)) | 151 |
| P7_TC1-COD(2011)0209Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist | 151 |
| | Kolmapäev, 14. detsember 2011 |
| 2013/C 168E/39 | Ühinemiseelse abi rahastamisvahend ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (COM(2011)0446 – C7-0208/2011 – 2011/0193(COD)) | 152 |
| P7_TC1-COD(2011)0193Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend | 152 |
| 2013/C 168E/40 | Inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlad ja teatavad samalaadsed tooted ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlade ja teatavate samalaadsete toodete kohta (COM(2010)0490 – C7-0278/2010 – 2010/0254(COD)) | 153 |
| P7_TC1-COD(2010)0254Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlade ja teatavate samalaadsete toodete kohta | 153 |
| 2013/C 168E/41 | Fosfaatide ja muude fosforiühendite kasutamine kodumajapidamises kasutatavates pesupesemisvahendites ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004 selles osas, mis käsitleb fosfaatide ja muude fosforiühendite kasutamist kodumajapidamises kasutatavates pesupesemisvahendites (COM(2010)0597 – C7-0356/2010 – 2010/0298(COD)) | 154 |
| P7_TC1-COD(2010)0298Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 14. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004 selles osas, mis käsitleb fosfaatide ja muude fosforiühendite kasutamist kodumajapidamises kasutatavates pesupesemisvahendites ja kodumajapidamises kasutatavates nõudepesumasinate pesuvahendites | 154 |
| 2013/C 168E/42 | EÜ ja Maroko vaheline kalandusalane partnerlusleping ***Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahel (11226/2011 – C7-0201/2011 – 2011/0139(NLE)) | 155 |
| 2013/C 168E/43 | Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine: B. CoeuréEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta otsus nõukogu soovituse kohta nimetada ametisse Euroopa Keskpanga juhatuse liige (17227/2011 – C7-0459/2011 – 2011/0819(NLE)) | 155 |
| | Neljapäev, 15. detsember 2011 |
| 2013/C 168E/44 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine (taotlus EGF/2009/019 FR/Renault, Prantsusmaa)Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/019 FR/Renault, Prantsusmaa) (KOM(2011)0420 – C7-0193/2011 – 2011/2158(BUD)) | 157 |
| LISA | 159 |
| 2013/C 168E/45 | Üldsuse juurdepääs Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele ***IEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (uuesti sõnastatud) (KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD)) | 159 |
| P7_TC1-COD(2008)0090Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr.../2012 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele
  , millega määratletakse Euroopa Liidu institutsioonide, organite ja asutuste dokumentidele juurdepääsu üldpõhimõtted ja piirangud [ME 1] | 160 |
| LISA | 177 |
| 2013/C 168E/46 | Euroopa Meresõiduohutuse Amet ***IEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (KOM(2010)0611 – C7-0343/2010 – 2010/0303(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2010)0303Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (
  1
  ) | 179 |
| 2013/C 168E/47 | EÜ ja Usbekistani partnerlus- ja koostööleping ning kahepoolne tekstiilitoodetega kauplemineEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluva protokolli (millega muudetakse lepingut, et laiendada partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, kuna tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu kehtivus lõpeb) sõlmimise kohta (16384/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE)) | 195 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 13. detsember 2011

2013/C 168E/21

Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine, et katta ITERi projekti lisarahastamisvajadusedEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga, et katta ITERi projekti lisarahastamisvajadused (COM(2011)0226 – C7-0108/2011 – 2011/2080(ACI))

133

1. LISA

134

2. LISA

135

2013/C 168E/22

2011. aasta paranduseelarve projekt nr 7/2011 – ELi solidaarsusfondi kasutuselevõtmine – Hispaania ja ItaaliaEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2011. aasta paranduseelarve projekti nr 7/2011 kohta, III jagu – Komisjon (17632/2011 – C7-0442/2011 – 2011/2301(BUD))

135

2013/C 168E/23

Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine: maavärin Hispaanias Lorcas ja üleujutused Itaalias Veneto maakonnasEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 26 (KOM(2011)0792 – C7-0424/2011 – 2011/2300(BUD))

137

LISA

137

2013/C 168E/24

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/002 Trentino-Alto Adige / Südtirol – Hoonete ehitus / ItaaliaEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/002 IT/Trentino-Alto Adige/Südtirol – Hoonete ehitus, Itaalia) (KOM(2011)0480 – C7-0384/2011 – 2011/2279(BUD))

138

LISA

140

2013/C 168E/25

Õigus kriminaalmenetluse teabele ***IEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet (COM(2010)0392 – C7-0189/2010 – 2010/0215(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0215Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet

141

2013/C 168E/26

Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (K. Pinxten – BE)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Karel Pinxten kontrollikoja liikmeks (C7-0349/2011 – 2011/0814(NLE))

141

2013/C 168E/27

Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (H. Otbo – DK)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Henrik Otbo kontrollikoja liikmeks (C7-0345/2011 – 2011/0810(NLE))

142

2013/C 168E/28

Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (J-F. Corona Ramón – ES)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Juan-Francisco Corona Ramón kontrollikoja liikmeks (C7-0343/2011 – 2011/0808(NLE))

142

2013/C 168E/29

Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (V. Itälä – FI)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Ville Itälä kontrollikoja liikmeks (C7-0346/2011 – 2011/0811(NLE))

143

2013/C 168E/30

Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (K. Cardiff – IE)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Kevin Cardiff kontrollikoja liikmeks (C7-0347/2011 – 2011/0812(NLE))

144

2013/C 168E/31

Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (P. Russo – IT)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Pietro Russo kontrollikoja liikmeks (C7-0348/2011 – 2011/0813(NLE))

144

2013/C 168E/32

Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (V. Caldeira – PT)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Vítor Manuel da Silva Caldeira kontrollikoja liikmeks (C7-0344/2011 – 2011/0809(NLE))

145

2013/C 168E/33

Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (H.G. Wessberg – SE)Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Hans Gustaf Wessberg kontrollikoja liikmeks (C7-0342/2011 – 2011/0807(NLE))

146

2013/C 168E/34

Euroopa lähenemiskeeld ***IIEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa lähenemiskeelu kohta (15571/1/2011 – C7-0452/2011 – 2010/0802(COD))

146

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

147

2013/C 168E/35

Ühtne elamis- ja tööloa taotlemise kord ***IIEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (13036/3/2011 – C7-0451/2011 – 2007/0229(COD))

148

2013/C 168E/36

Vahemere üldise kalanduskomisjoni lepinguga hõlmatud piirkond ***IIEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (12607/2/2011 – C7-0370/2011 – 2009/0129(COD))

149

2013/C 168E/37

Teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruanded seoses mikro-majandusüksustega ***IIEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse seoses mikro-majandusüksustega nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (10765/1/2011 – C7-0323/2011 – 2009/0035(COD))

150

P7_TC2-COD(2009)0035Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse seoses mikro-majandusüksustega nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid

150

2013/C 168E/38

Sätted, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist ***IEuroopa Parlamendi 13 detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (COM(2011)0481 – C7-0218/2011 – 2011/0209(COD))

151

P7_TC1-COD(2011)0209Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist

151

Kolmapäev, 14. detsember 2011

2013/C 168E/39

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (COM(2011)0446 – C7-0208/2011 – 2011/0193(COD))

152

P7_TC1-COD(2011)0193Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend

152

2013/C 168E/40

Inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlad ja teatavad samalaadsed tooted ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlade ja teatavate samalaadsete toodete kohta (COM(2010)0490 – C7-0278/2010 – 2010/0254(COD))

153

P7_TC1-COD(2010)0254Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlade ja teatavate samalaadsete toodete kohta

153

2013/C 168E/41

Fosfaatide ja muude fosforiühendite kasutamine kodumajapidamises kasutatavates pesupesemisvahendites ***IEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004 selles osas, mis käsitleb fosfaatide ja muude fosforiühendite kasutamist kodumajapidamises kasutatavates pesupesemisvahendites (COM(2010)0597 – C7-0356/2010 – 2010/0298(COD))

154

P7_TC1-COD(2010)0298Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 14. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004 selles osas, mis käsitleb fosfaatide ja muude fosforiühendite kasutamist kodumajapidamises kasutatavates pesupesemisvahendites ja kodumajapidamises kasutatavates nõudepesumasinate pesuvahendites

154

2013/C 168E/42

EÜ ja Maroko vaheline kalandusalane partnerlusleping ***Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahel (11226/2011 – C7-0201/2011 – 2011/0139(NLE))

155

2013/C 168E/43

Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine: B. CoeuréEuroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta otsus nõukogu soovituse kohta nimetada ametisse Euroopa Keskpanga juhatuse liige (17227/2011 – C7-0459/2011 – 2011/0819(NLE))

155

Neljapäev, 15. detsember 2011

2013/C 168E/44

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine (taotlus EGF/2009/019 FR/Renault, Prantsusmaa)Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/019 FR/Renault, Prantsusmaa) (KOM(2011)0420 – C7-0193/2011 – 2011/2158(BUD))

157

LISA

159

2013/C 168E/45

Üldsuse juurdepääs Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele ***IEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (uuesti sõnastatud) (KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD))

159

P7_TC1-COD(2008)0090Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr.../2012 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele
  , millega määratletakse Euroopa Liidu institutsioonide, organite ja asutuste dokumentidele juurdepääsu üldpõhimõtted ja piirangud [ME 1]

üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele

, millega määratletakse Euroopa Liidu institutsioonide, organite ja asutuste dokumentidele juurdepääsu üldpõhimõtted ja piirangud

160

LISA

177

2013/C 168E/46

Euroopa Meresõiduohutuse Amet ***IEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (KOM(2010)0611 – C7-0343/2010 – 2010/0303(COD))

178

P7_TC1-COD(2010)0303Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (
  1
  )

1

179

2013/C 168E/47

EÜ ja Usbekistani partnerlus- ja koostööleping ning kahepoolne tekstiilitoodetega kauplemineEuroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluva protokolli (millega muudetakse lepingut, et laiendada partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, kuna tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu kehtivus lõpeb) sõlmimise kohta (16384/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

195

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2011–2012 ISTUNGJÄRK 13.–15. detsember 2011 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 110 E, 17.4.2012. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 13. detsember 2011

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/1

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Kaubandus- ja investeerimistõkked

P7_TA(2011)0565

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (2011/2115(INI))

2013/C 168 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni Uruguay vooru läbirääkimiste raames 1994. aastal vastu võetud tehniliste kaubandustõkete lepingut (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni Uruguay vooru läbirääkimiste raames 1994. aastal vastu võetud tehniliste kaubandustõkete lepingut (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (2) (kaubandustõkete määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine (2) (kaubandustõkete määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone, eriti 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta (3), 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (4), 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu majandus- ja kaubandussuhete kohta Indiaga (5), 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste majandus- ja kaubandussuhete kohta piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (6), 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa ja konkurentsivõime välisaspektide kohta (7), 19. juuni 2007. aasta resolutsiooni ELi majandus- ja kaubandussuhete kohta Venemaaga (8), 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (9), 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (10), 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga (11), 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu kohta (12), 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandussuhete kohta Ladina-Ameerikaga (13), 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta (14), 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (15), 10. mai 2011. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks (16), 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste seisu kohta (17), 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Jaapani kaubandussuhete kohta (18), 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Kanada kaubandussuhete kohta (19), 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (20), 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (21) ning 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni riigihangete ajakohastamise kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone, eriti 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina vaheliste kaubandussuhete väljavaadete kohta (3), 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni ELi ja USA Atlandi-üleste majandussuhete kohta (4), 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu majandus- ja kaubandussuhete kohta Indiaga (5), 12. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu ja Mercosuri vaheliste majandus- ja kaubandussuhete kohta piirkondadevahelise assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks (6), 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa ja konkurentsivõime välisaspektide kohta (7), 19. juuni 2007. aasta resolutsiooni ELi majandus- ja kaubandussuhete kohta Venemaaga (8), 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta turulepääsu tagamiseks Euroopa äriühingutele (9), 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (10), 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Hiinaga (11), 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu kohta (12), 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu kaubandussuhete kohta Ladina-Ameerikaga (13), 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta (14), 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa tulevase rahvusvahelise investeerimispoliitika kohta (15), 10. mai 2011. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse üleminekukord liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud investeeringuid käsitlevate kahepoolsete lepingute jaoks (16), 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja India vahelise vabakaubanduslepingu läbirääkimiste seisu kohta (17), 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Jaapani kaubandussuhete kohta (18), 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni ELi ja Kanada kaubandussuhete kohta (19), 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta (20), 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa uue kaubanduspoliitika kohta Euroopa 2020. aasta strateegia raames (21) ning 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni riigihangete ajakohastamise kohta (22),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (KOM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (KOM(2010)0612),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Ülemkogule „2011. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete aruanne. Strateegiliste majanduspartnerite kaasamine turulepääsu parandamisse: tegevusprioriteedid kaubandustõkete kõrvaldamiseks” (KOM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Ülemkogule „2011. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete aruanne. Strateegiliste majanduspartnerite kaasamine turulepääsu parandamisse: tegevusprioriteedid kaubandustõkete kõrvaldamiseks” (KOM(2011)0114),

| — | võttes arvesse Copenhagen Economicsi 30. novembril 2009. aastal avaldatud aruannet „Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan” (Hinnang ELi ja Jaapani vaheliste kaubandus- ja investeerimistõkete kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Copenhagen Economicsi 30. novembril 2009. aastal avaldatud aruannet „Assessment of barriers to trade and investment between the EU and Japan” (Hinnang ELi ja Jaapani vaheliste kaubandus- ja investeerimistõkete kohta),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0365/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0365/2011),

| A. | arvestades, et eeskirjapõhine mitmepoolne kaubandussüsteem, mis on loodud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) egiidi all, on kõige kohasem raamistik avatud ja õiglase kaubanduse reguleerimiseks ja edendamiseks ning õiglaste ülemaailmsete kaubanduseeskirjade väljatöötamise tagamiseks; arvestades, et endiselt on vaja teha pingutusi WTO reformimiseks, et muuta see demokraatlikumaks ja tõhusamaks ning muuta tema suhted teiste juhtivate rahvusvaheliste organisatsioonidega selgemaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eeskirjapõhine mitmepoolne kaubandussüsteem, mis on loodud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) egiidi all, on kõige kohasem raamistik avatud ja õiglase kaubanduse reguleerimiseks ja edendamiseks ning õiglaste ülemaailmsete kaubanduseeskirjade väljatöötamise tagamiseks; arvestades, et endiselt on vaja teha pingutusi WTO reformimiseks, et muuta see demokraatlikumaks ja tõhusamaks ning muuta tema suhted teiste juhtivate rahvusvaheliste organisatsioonidega selgemaks;

| B. | arvestades, et EL peaks jätkuvalt lugema esmatähtsaks Doha arengukava tasakaalustatud tulemuste saavutamist, mis toetaks arengumaade, eriti vähim arenenud riikide lõimumist rahvusvahelisse kaubandussüsteemi ja aitaks kehtestada õiglasemaid mitmepoolseid kaubanduseeskirju kõigi selle liikmete vahel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL peaks jätkuvalt lugema esmatähtsaks Doha arengukava tasakaalustatud tulemuste saavutamist, mis toetaks arengumaade, eriti vähim arenenud riikide lõimumist rahvusvahelisse kaubandussüsteemi ja aitaks kehtestada õiglasemaid mitmepoolseid kaubanduseeskirju kõigi selle liikmete vahel;

| C. | arvestades, et WTO rahvusvahelisest kaubandusstatistikast ajavahemiku 2000–2009 kohta nähtub väga suur kaubavahetuse kasv nende piirkondade vahel, mis on avanud oma turud kaubandustõkkeid kaotades või neid oluliselt vähendades (23); kuid arvestades, et samas on ILO–WTO ühisaruanne näidanud, et finantskriisi ajal kogesid mõned kaubandusele avatumad riigid – nii tööstus- kui ka arenguriigid – rohkem väliseid kaubandusšokke ja et need šokid tõid asjaomastes riikides kaasa olulise töökohtade kadumise (24); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et WTO rahvusvahelisest kaubandusstatistikast ajavahemiku 2000–2009 kohta nähtub väga suur kaubavahetuse kasv nende piirkondade vahel, mis on avanud oma turud kaubandustõkkeid kaotades või neid oluliselt vähendades (23); kuid arvestades, et samas on ILO–WTO ühisaruanne näidanud, et finantskriisi ajal kogesid mõned kaubandusele avatumad riigid – nii tööstus- kui ka arenguriigid – rohkem väliseid kaubandusšokke ja et need šokid tõid asjaomastes riikides kaasa olulise töökohtade kadumise (24);

| D. | arvestades, et komisjoni koostatud 2011. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete aruandes loetletakse näiteid selle kohta, kuidas ELi juurdepääsu maailma eri riikide, sealhulgas tööstusriikide ja suurte areneva turumajandusega ning WTO liikmesriikide turgudele piiravad rohkem eri mittetariifsed tõkked kui tollid, millest üleilmastumise käigus olulises mahus loobutakse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni koostatud 2011. aasta kaubandus- ja investeerimistõkete aruandes loetletakse näiteid selle kohta, kuidas ELi juurdepääsu maailma eri riikide, sealhulgas tööstusriikide ja suurte areneva turumajandusega ning WTO liikmesriikide turgudele piiravad rohkem eri mittetariifsed tõkked kui tollid, millest üleilmastumise käigus olulises mahus loobutakse;

| E. | arvestades, et riigihankemenetlused ELi strateegilistes partnerriikides on tihti välismaistele osalejatele suletud ning rahvusvahelistest kohustustest siiani suhteliselt puutumatud, samas kui EL on selles osas teistest riikidest palju avatum; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riigihankemenetlused ELi strateegilistes partnerriikides on tihti välismaistele osalejatele suletud ning rahvusvahelistest kohustustest siiani suhteliselt puutumatud, samas kui EL on selles osas teistest riikidest palju avatum;

| F. | arvestades, et ELi tootjad on kogenud pikaajalisi raskusi oma geograafiliste tähiste registreerimisel ja kaitsmisel Ameerika Ühendriikides; arvestades, et Ameerika Ühendriigid käsitlevad paljusid Euroopa veininimetusi (nt šampanja (Champagne)) pooleldi üldnimetusena, vaatamata kahjule, mis see kõnealuse Euroopa geograafilise tähise mainele ja turuosale võib tekitada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi tootjad on kogenud pikaajalisi raskusi oma geograafiliste tähiste registreerimisel ja kaitsmisel Ameerika Ühendriikides; arvestades, et Ameerika Ühendriigid käsitlevad paljusid Euroopa veininimetusi (nt šampanja (Champagne)) pooleldi üldnimetusena, vaatamata kahjule, mis see kõnealuse Euroopa geograafilise tähise mainele ja turuosale võib tekitada;

| G. | arvestades, et Euroopa tootjatel on raskusi Jaapani turule sisenemisel, eriti autotööstuse, lennunduse ja lennukitööstuse valdkonnas ning eelkõige riigihangete puhul; arvestades, et Jaapani autoturul tulenevad need raskused peamiselt aeglasest tempost, millega Jaapan asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid vastu võtab (kahetsusväärselt on Jaapan 1958. aasta lepingu kohasest 127-st ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjast võtnud vastu vaid 40); tunnistab siiski, et sõiduautosid (M1 kategooria) – mis on Euroopa autotootjate jaoks kõige olulisem Jaapani turu sektor – käsitlevast 47-st eeskirjast on vastu võetud 30 ning et rahvusvaheliste standardite vastuvõtmise aeglane tempo Jaapanis piirab 1958. aasta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni lepingu vastastikuse tunnustamise sätetest saadavat kasu; arvestades, et 1994. aastal algatatud ELi – Jaapani regulatiivsete reformide alane dialoog ei ole veel õigusnormide vastastikuse kooskõlastamise või tunnustamise osas märkimisväärseid edusamme saavutanud, mis näitab – eriti kui arvestada praegust majandusolukorda – kui tähtis on käsitleda tarbetuid mittetariifseid tõkkeid ja need kõrvaldada, võimaluse korral alustades ELi ja Jaapani vahelise majandusliku integratsiooni lepingu / vabakaubanduslepingu alaseid läbirääkimisi, juhul kui analüüs näitab, et nõutavad tingimused, muu hulgas eespool nimetatud tingimused – sealhulgas 17 M1 sektori tingimust – on täidetud, ning märgib, et Jaapanis kohaldatava katsetsükli (mille käigus mõõdetakse kergesõidukite tekitatud heitgaase ja kütusesäästlikkust) tõttu vastavad Euroopa sõidukid väiksema tõenäosusega keskkonnaohutusega seotud tulemuspõhiste maksusoodustuste tingimustele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa tootjatel on raskusi Jaapani turule sisenemisel, eriti autotööstuse, lennunduse ja lennukitööstuse valdkonnas ning eelkõige riigihangete puhul; arvestades, et Jaapani autoturul tulenevad need raskused peamiselt aeglasest tempost, millega Jaapan asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid vastu võtab (kahetsusväärselt on Jaapan 1958. aasta lepingu kohasest 127-st ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjast võtnud vastu vaid 40); tunnistab siiski, et sõiduautosid (M1 kategooria) – mis on Euroopa autotootjate jaoks kõige olulisem Jaapani turu sektor – käsitlevast 47-st eeskirjast on vastu võetud 30 ning et rahvusvaheliste standardite vastuvõtmise aeglane tempo Jaapanis piirab 1958. aasta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni lepingu vastastikuse tunnustamise sätetest saadavat kasu; arvestades, et 1994. aastal algatatud ELi – Jaapani regulatiivsete reformide alane dialoog ei ole veel õigusnormide vastastikuse kooskõlastamise või tunnustamise osas märkimisväärseid edusamme saavutanud, mis näitab – eriti kui arvestada praegust majandusolukorda – kui tähtis on käsitleda tarbetuid mittetariifseid tõkkeid ja need kõrvaldada, võimaluse korral alustades ELi ja Jaapani vahelise majandusliku integratsiooni lepingu / vabakaubanduslepingu alaseid läbirääkimisi, juhul kui analüüs näitab, et nõutavad tingimused, muu hulgas eespool nimetatud tingimused – sealhulgas 17 M1 sektori tingimust – on täidetud, ning märgib, et Jaapanis kohaldatava katsetsükli (mille käigus mõõdetakse kergesõidukite tekitatud heitgaase ja kütusesäästlikkust) tõttu vastavad Euroopa sõidukid väiksema tõenäosusega keskkonnaohutusega seotud tulemuspõhiste maksusoodustuste tingimustele;

| H. | arvestades, et Venemaa vase eksporditolli tõstmine 0 %-lt 10 %-ni ja nikli eksporditolli suurendamine 5 %-lt 10 %-ni 2010. aasta detsembris koos puidule kehtestatud kõrgete eksporditollidega on seadnud ekspordipiirangud Euroopa tööstustele olulisele toorainele, eriti terasesektoris (25) ja metsatööstuses; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Venemaa vase eksporditolli tõstmine 0 %-lt 10 %-ni ja nikli eksporditolli suurendamine 5 %-lt 10 %-ni 2010. aasta detsembris koos puidule kehtestatud kõrgete eksporditollidega on seadnud ekspordipiirangud Euroopa tööstustele olulisele toorainele, eriti terasesektoris (25) ja metsatööstuses;

| I. | arvestades, et kaevandustööstuse läbipaistvusalgatusest (EITI) peaks saama tõhus vahend tooraineturgude läbipaistvuse tagamiseks ja spekulatsioonide vältimiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kaevandustööstuse läbipaistvusalgatusest (EITI) peaks saama tõhus vahend tooraineturgude läbipaistvuse tagamiseks ja spekulatsioonide vältimiseks;

| J. | arvestades, et viimastel aastatel on mittetariifsed tõkked Hiina turul sagenenud ning need võivad seada piirid Hiina territooriumil tegutsevate ettevõtete, eelkõige VKEde arengule; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et viimastel aastatel on mittetariifsed tõkked Hiina turul sagenenud ning need võivad seada piirid Hiina territooriumil tegutsevate ettevõtete, eelkõige VKEde arengule;

| K. | arvestades, et rohkem kui aasta oli Euroopa kosmeetikatoodete, eriti uusi koostisaineid sisaldavate toodete registreerimine Hiinas peaaegu võimatu, kuna Hiinas puudus nende nõuetekohane õiguslik määratlus ja menetlust ennast puudutavad selged suunised (26); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rohkem kui aasta oli Euroopa kosmeetikatoodete, eriti uusi koostisaineid sisaldavate toodete registreerimine Hiinas peaaegu võimatu, kuna Hiinas puudus nende nõuetekohane õiguslik määratlus ja menetlust ennast puudutavad selged suunised (26);

| L. | arvestades, et alates 2010. aasta lõpust on väljendatud muret India telekommunikatsioonivaldkonda reguleeriva asutuse (TRAI) soovituse pärast seoses telekommunikatsiooniseadmete tootmise poliitikaga, mis annaks eelistatud juurdepääsu turule Indias toodetud toodetele/telekommunikatsiooniseadmetele, peamiselt toetuste ning konkreetsete maksu- ja valitsuse hangetega seotud meetmete kaudu (27); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et alates 2010. aasta lõpust on väljendatud muret India telekommunikatsioonivaldkonda reguleeriva asutuse (TRAI) soovituse pärast seoses telekommunikatsiooniseadmete tootmise poliitikaga, mis annaks eelistatud juurdepääsu turule Indias toodetud toodetele/telekommunikatsiooniseadmetele, peamiselt toetuste ning konkreetsete maksu- ja valitsuse hangetega seotud meetmete kaudu (27);

| M. | arvestades, et Brasiilia ja Argentiina kehtestavad regulaarselt Euroopa ettevõtetele ebasoodsaid tariifseid või mittetariifseid meetmeid, osaledes samal ajal Mercosuri liikmetena Euroopa Liiduga peetavatel läbirääkimistel vabakaubanduslepingu sõlmimise üle; arvestades, et lisaks märgivad ELi äriühingud puudusi intellektuaalomandi õiguste kaitsmisel ja jõustamisel ning eri tooteid puudutavate registreerimist ootavate patendi- ja kaubamärgitaotluste märkimisväärset kuhjumist, muu hulgas diskrimineerivaid lisanõudeid farmaatsiatoodetele Brasiilia turule sisenemisel, arvestades, et Madridi protokolli ratifitseerimisega viivitamine Brasiilias ja Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) internetialaste lepingutega ühinemata jätmine mõjutavad intellektuaalomandi mõjusat kaitset asjaomases riigis; ning arvestades, et sanktsioonid ei ole piisav hoiatus intellektuaalomandi õiguse rikkumisega võitlemiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Brasiilia ja Argentiina kehtestavad regulaarselt Euroopa ettevõtetele ebasoodsaid tariifseid või mittetariifseid meetmeid, osaledes samal ajal Mercosuri liikmetena Euroopa Liiduga peetavatel läbirääkimistel vabakaubanduslepingu sõlmimise üle; arvestades, et lisaks märgivad ELi äriühingud puudusi intellektuaalomandi õiguste kaitsmisel ja jõustamisel ning eri tooteid puudutavate registreerimist ootavate patendi- ja kaubamärgitaotluste märkimisväärset kuhjumist, muu hulgas diskrimineerivaid lisanõudeid farmaatsiatoodetele Brasiilia turule sisenemisel, arvestades, et Madridi protokolli ratifitseerimisega viivitamine Brasiilias ja Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) internetialaste lepingutega ühinemata jätmine mõjutavad intellektuaalomandi mõjusat kaitset asjaomases riigis; ning arvestades, et sanktsioonid ei ole piisav hoiatus intellektuaalomandi õiguse rikkumisega võitlemiseks;

| N. | arvestades, et ELi eksportöörid puutuvad muudel turgudel kokku mitut liiki piirangutega, nt vähesed piiriületuspunktid ja nõue esitada lisadokumente veinide ja piiritusjookide, kosmeetikatoodete ning mobiiltelefonide importimisel (28), Vietnami ja Ukraina koormav tolliväärtuse määramine, meelevaldne toodete ümberklassifitseerimine ning põllumajandus- ja toiduainetele, veinidele, piiritusejookidele, rõivastele ja masinatele kohaldatava käibemaksu tõstmine; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi eksportöörid puutuvad muudel turgudel kokku mitut liiki piirangutega, nt vähesed piiriületuspunktid ja nõue esitada lisadokumente veinide ja piiritusjookide, kosmeetikatoodete ning mobiiltelefonide importimisel (28), Vietnami ja Ukraina koormav tolliväärtuse määramine, meelevaldne toodete ümberklassifitseerimine ning põllumajandus- ja toiduainetele, veinidele, piiritusejookidele, rõivastele ja masinatele kohaldatava käibemaksu tõstmine;

| O. | arvestades, et sellistes riikides nagu Hiina, India, Ukraina, Brasiilia ja Nigeeria kohaldatakse puhta ja taastuva energia tehnoloogiale aina enam mittekaubanduslikke tõkkeid nagu omamaise osaluse nõuded, diskrimineerimine riigihangete korral, kodumaiste riigiettevõtete eelistamine, mittekodakondsete töötajate liikumise piiramine, kohalikud toorme kasutamise ja omandinõuded jne; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et sellistes riikides nagu Hiina, India, Ukraina, Brasiilia ja Nigeeria kohaldatakse puhta ja taastuva energia tehnoloogiale aina enam mittekaubanduslikke tõkkeid nagu omamaise osaluse nõuded, diskrimineerimine riigihangete korral, kodumaiste riigiettevõtete eelistamine, mittekodakondsete töötajate liikumise piiramine, kohalikud toorme kasutamise ja omandinõuded jne;

| P. | arvestades, et EL peaks vajadusel alati aktiivselt kaitsma oma tööstust, kui kaubanduspartnerid rikuvad kokkulepitud eeskirju, WTO standardeid ja põhimõtteid, kasutades selleks kõiki kättesaadavaid vahendeid, sealhulgas mitmepoolseid ja kahepoolseid vaidluste lahendamise mehhanisme ning WTO nõuetele vastavaid kaubanduse kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EL peaks vajadusel alati aktiivselt kaitsma oma tööstust, kui kaubanduspartnerid rikuvad kokkulepitud eeskirju, WTO standardeid ja põhimõtteid, kasutades selleks kõiki kättesaadavaid vahendeid, sealhulgas mitmepoolseid ja kahepoolseid vaidluste lahendamise mehhanisme ning WTO nõuetele vastavaid kaubanduse kaitsemeetmeid;

| Q. | arvestades, et Euroopa Liidu õigusaktid võimaldavad Euroopa ning välisettevõtetel diskrimineerimist kogemata Euroopa riigihanges osaleda ning et Euroopa Liidu partnerid peavad võtma kõik vajalikud meetmed lubamaks Euroopa ettevõtetel vastastikususe põhimõtte alusel ausalt ja õiglaselt konkureerida kolmandate riikide riigihangetel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liidu õigusaktid võimaldavad Euroopa ning välisettevõtetel diskrimineerimist kogemata Euroopa riigihanges osaleda ning et Euroopa Liidu partnerid peavad võtma kõik vajalikud meetmed lubamaks Euroopa ettevõtetel vastastikususe põhimõtte alusel ausalt ja õiglaselt konkureerida kolmandate riikide riigihangetel;

| 1. | on seisukohal, et üks Euroopa 2020. aasta strateegia kohase ELi uue kaubanduspoliitika peamisi regulatiivseid prioriteete peaks olema ELi peamiste strateegiliste partnerriikide põhjendamatute mittetariifsete tõkete ja muude regulatiivsete tõkete kaotamine või vähendamine regulatiivse dialoogi abil; peab põhjendamatuks kõiki piiranguid, mis tulenevad kahe- ja mitmepoolsete kaubanduseeskirjade järjekindlusetust rakendamisest; rõhutab siiski, et regulatiivses dialoogis tuleks austada kõigi riikide õigust edendada inimõigusi, keskkonnanorme, sotsiaalseid norme ja rahvatervist; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et üks Euroopa 2020. aasta strateegia kohase ELi uue kaubanduspoliitika peamisi regulatiivseid prioriteete peaks olema ELi peamiste strateegiliste partnerriikide põhjendamatute mittetariifsete tõkete ja muude regulatiivsete tõkete kaotamine või vähendamine regulatiivse dialoogi abil; peab põhjendamatuks kõiki piiranguid, mis tulenevad kahe- ja mitmepoolsete kaubanduseeskirjade järjekindlusetust rakendamisest; rõhutab siiski, et regulatiivses dialoogis tuleks austada kõigi riikide õigust edendada inimõigusi, keskkonnanorme, sotsiaalseid norme ja rahvatervist;

| 2. | kutsub komisjoni üles tegelema tervikliku strateegia, sealhulgas laiendatud regulatiivse dialoogi raames süsteemselt mittetariifsete tõkete suure erinevuse, tehnilise keerukuse ja poliitilise tundlikkusega ELi kõigi kaubandusparterite ja eriti strateegilise tähtsusega kaubanduspartnerite osas; peab nende regulatiivsete küsimuste arutamise jaoks sobivateks kohtadeks eelkõige kahepoolsete vabakaubanduslepingute täitmise järelevalve eest vastutavaid komisjone, WTO asjaomaseid komisjone ja standardite kehtestamisega tegelevaid ÜRO asutusi; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles tegelema tervikliku strateegia, sealhulgas laiendatud regulatiivse dialoogi raames süsteemselt mittetariifsete tõkete suure erinevuse, tehnilise keerukuse ja poliitilise tundlikkusega ELi kõigi kaubandusparterite ja eriti strateegilise tähtsusega kaubanduspartnerite osas; peab nende regulatiivsete küsimuste arutamise jaoks sobivateks kohtadeks eelkõige kahepoolsete vabakaubanduslepingute täitmise järelevalve eest vastutavaid komisjone, WTO asjaomaseid komisjone ja standardite kehtestamisega tegelevaid ÜRO asutusi;

| 3. | kutsub komisjoni üles tegema selget vahet sellistel mittetariifsetel barjääridel, mis tekitavad ebaõiglasi konkurentsimoonutusi, ning neil, mis täidavad õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, eelkõige rahvatervise või keskkonnakaitse vallas; rõhutab, et näiteks geneetiliselt muundatud organisme käsitlevaid ELi õigusakte ning põllumajandust mõjutavaid inim- ja taimetervisega seotud eeskirju ei saa pidada ebaõiglasteks mittetariifseteks tõketeks, vaid neid tuleks rahvusvahelise kaubanduse tasandil hoopis kaitsta; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles tegema selget vahet sellistel mittetariifsetel barjääridel, mis tekitavad ebaõiglasi konkurentsimoonutusi, ning neil, mis täidavad õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, eelkõige rahvatervise või keskkonnakaitse vallas; rõhutab, et näiteks geneetiliselt muundatud organisme käsitlevaid ELi õigusakte ning põllumajandust mõjutavaid inim- ja taimetervisega seotud eeskirju ei saa pidada ebaõiglasteks mittetariifseteks tõketeks, vaid neid tuleks rahvusvahelise kaubanduse tasandil hoopis kaitsta;

| 4. | rõhutab, et struktureeritud regulatiivsed dialoogid, mida näevad ette kahepoolsed vabakaubanduslepingud, peavad standardite vastuvõtmisel täiel määral austama demokraatlikku protsessi nii ELis kui ka selle kaubanduspartnerite puhul; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et struktureeritud regulatiivsed dialoogid, mida näevad ette kahepoolsed vabakaubanduslepingud, peavad standardite vastuvõtmisel täiel määral austama demokraatlikku protsessi nii ELis kui ka selle kaubanduspartnerite puhul;

| 5. | on veendunud, et mittetariifsete tõkete küsimuse lahendamine on talitustevaheline ülesanne, mis hõlmab komisjoni eri peadirektoraate ja mida tuleks komisjoni regulatiivse tegevuse raames käsitleda esmatähtsana, eelkõige tehniliste eeskirjade ühtlustamise kaudu rahvusvaheliste standardite alusel; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et mittetariifsete tõkete küsimuse lahendamine on talitustevaheline ülesanne, mis hõlmab komisjoni eri peadirektoraate ja mida tuleks komisjoni regulatiivse tegevuse raames käsitleda esmatähtsana, eelkõige tehniliste eeskirjade ühtlustamise kaudu rahvusvaheliste standardite alusel;

| 6. | palub komisjonil järjepidevalt toetada sobivaid sama meelt partneritega koostöö tegemise kanaleid, et tegeleda kolmandate riikide mittetariifsete kaubanduspiirangute ja regulatiivsete tõketega, eesmärgiga töötada välja kõnealuste tõkete kõrvaldamise ühisstrateegiad; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil järjepidevalt toetada sobivaid sama meelt partneritega koostöö tegemise kanaleid, et tegeleda kolmandate riikide mittetariifsete kaubanduspiirangute ja regulatiivsete tõketega, eesmärgiga töötada välja kõnealuste tõkete kõrvaldamise ühisstrateegiad;

| 7. | on seisukohal, et turgude vastastikuse juurdepääsu nõue tööstusriikide ja tärkava turumajandusega riikide vahel peab võrdväärselt mittetariifsete tõkete kaotamise või vähendamisega olema ELi kaubandusstrateegia lahutamatu osa; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et turgude vastastikuse juurdepääsu nõue tööstusriikide ja tärkava turumajandusega riikide vahel peab võrdväärselt mittetariifsete tõkete kaotamise või vähendamisega olema ELi kaubandusstrateegia lahutamatu osa;

| 8. | kutsub komisjoni üles käsitlema neid laialt levinud ja püsivaid probleeme kõigis mitme- ja kahepoolsetes kaubanduslepingutes, eriti vabakaubanduslepingutes, ning tagama selle, et mittetariifsetele tõketele pööratakse vähemalt sama palju tähelepanu, kui praegu pööratakse tollide kaotamisele kõigil asjakohastel regulatiivsetel foorumitel, eriti kaubandusalastel läbirääkimistel tööstus- ja tärkava turumajandusega riikidega; rõhutab, et arenguriikidega, eriti vähim arenenud riikide ja arengumaade hulka kuuluvate väikeste saareriikidega tehtavas koostöös tuleb prioriteediks seada kaubandusabi ning tehniline ja finantsabi, et aidata neil riikidel oma õiguskeskkonda parandada, võttes samas arvesse nende spetsiifilisi vajadusi arendada oma siseturgu ning kaitsta alustavaid tööstusharusid ning sageli haavatavas seisus olevaid põllumajandusstruktuure; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles käsitlema neid laialt levinud ja püsivaid probleeme kõigis mitme- ja kahepoolsetes kaubanduslepingutes, eriti vabakaubanduslepingutes, ning tagama selle, et mittetariifsetele tõketele pööratakse vähemalt sama palju tähelepanu, kui praegu pööratakse tollide kaotamisele kõigil asjakohastel regulatiivsetel foorumitel, eriti kaubandusalastel läbirääkimistel tööstus- ja tärkava turumajandusega riikidega; rõhutab, et arenguriikidega, eriti vähim arenenud riikide ja arengumaade hulka kuuluvate väikeste saareriikidega tehtavas koostöös tuleb prioriteediks seada kaubandusabi ning tehniline ja finantsabi, et aidata neil riikidel oma õiguskeskkonda parandada, võttes samas arvesse nende spetsiifilisi vajadusi arendada oma siseturgu ning kaitsta alustavaid tööstusharusid ning sageli haavatavas seisus olevaid põllumajandusstruktuure;

| 9. | on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks Euroopa eksportööride ja investorite, eelkõige VKEde juurdepääsu kolmandate riikide turgudele tagavate kaubanduslepingute hindamisel tulevikus pöörama rohkem tähelepanu sellele, kuidas mittetariifseid tõkkeid, eriti põhjendamatuid mittetariifseid tõkkeid on käsitletud, arvestades samas vajadust arenguriikide diferentseeritud erikohtlemiseks, mis on ette nähtud WTO eeskirjade kohaselt; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks Euroopa eksportööride ja investorite, eelkõige VKEde juurdepääsu kolmandate riikide turgudele tagavate kaubanduslepingute hindamisel tulevikus pöörama rohkem tähelepanu sellele, kuidas mittetariifseid tõkkeid, eriti põhjendamatuid mittetariifseid tõkkeid on käsitletud, arvestades samas vajadust arenguriikide diferentseeritud erikohtlemiseks, mis on ette nähtud WTO eeskirjade kohaselt;

| 10. | julgustab komisjoni jätkama jõupingutusi ajakohastatud nimekirja pidamisel peamiste tõkete kohta, millega ELi eksportijad või investorid seisavad silmitsi oluliste kolmandate riikide, eriti vabakaubanduslepingu partnerite turgudel, lisades sinna liikmesriikide ja ettevõtete tõstatatud probleemide arvu ja laadi, et kasutada seda vahendina olukorra hindamiseks kolmandates riikides; |
| --- | --- |

10.

julgustab komisjoni jätkama jõupingutusi ajakohastatud nimekirja pidamisel peamiste tõkete kohta, millega ELi eksportijad või investorid seisavad silmitsi oluliste kolmandate riikide, eriti vabakaubanduslepingu partnerite turgudel, lisades sinna liikmesriikide ja ettevõtete tõstatatud probleemide arvu ja laadi, et kasutada seda vahendina olukorra hindamiseks kolmandates riikides;

| 11. | tuletab komisjonile meelde, et Euroopa tollikontrolli poliitika arenguriikide suhtes peaks jääma TRIPS-lepingu kohustuste piiresse ning peab täielikult austama 2001. aasta TRIPS-lepingu ja rahvatervise kohast Doha deklaratsiooni, eriti geneeriliste ravimite ja rahvatervise valdkonnas, et jätta arenguriikidele ruumi poliitilisteks valikuteks, et lahendada avalikku huvi pakkuvaid probleeme; |
| --- | --- |

11.

tuletab komisjonile meelde, et Euroopa tollikontrolli poliitika arenguriikide suhtes peaks jääma TRIPS-lepingu kohustuste piiresse ning peab täielikult austama 2001. aasta TRIPS-lepingu ja rahvatervise kohast Doha deklaratsiooni, eriti geneeriliste ravimite ja rahvatervise valdkonnas, et jätta arenguriikidele ruumi poliitilisteks valikuteks, et lahendada avalikku huvi pakkuvaid probleeme;

| 12. | on arvamusel, et kuigi praegu ei ole võimalik näha otsest seost ühelt poolt konkreetsete mittetariifsete tõkete ja muude regulatiivsete takistuste, millega ELi äriühingud välisturgudele pääsu üritades kokku puutuvad, ja teiselt poolt praeguse töökohtade kadumise vahel ELi liikmesriikides, peaks komisjon uurima muude asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega konsulteerides, kas on olemas seos ELi ja kolmandate riikide konkreetsete mittetariifsete tõkete ja praeguse töökohtade loomise või kadumise vahel ELis; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et kuigi praegu ei ole võimalik näha otsest seost ühelt poolt konkreetsete mittetariifsete tõkete ja muude regulatiivsete takistuste, millega ELi äriühingud välisturgudele pääsu üritades kokku puutuvad, ja teiselt poolt praeguse töökohtade kadumise vahel ELi liikmesriikides, peaks komisjon uurima muude asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega konsulteerides, kas on olemas seos ELi ja kolmandate riikide konkreetsete mittetariifsete tõkete ja praeguse töökohtade loomise või kadumise vahel ELis;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et komisjon peaks uurima võimalust töötada välja ja kehtestada varase hoiatamise süsteem mittetariifsete tõkete tuvastamiseks ning tugevdama oma olemasolevaid analüütilisi töövahendeid nende tõkete kvalitatiivseks hindamiseks ning põhjendamatute mittetariifsete tõkete selgemaks määratlemiseks; teeb ettepaneku, et see mehhanism peaks toimima kolmandates riikides asuvate ELi esinduste kaudu ning koostöös liikmesriikide poolt juba loodud organitega; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et komisjon peaks uurima võimalust töötada välja ja kehtestada varase hoiatamise süsteem mittetariifsete tõkete tuvastamiseks ning tugevdama oma olemasolevaid analüütilisi töövahendeid nende tõkete kvalitatiivseks hindamiseks ning põhjendamatute mittetariifsete tõkete selgemaks määratlemiseks; teeb ettepaneku, et see mehhanism peaks toimima kolmandates riikides asuvate ELi esinduste kaudu ning koostöös liikmesriikide poolt juba loodud organitega;

| 14. | nõuab komisjonilt tungivalt rahvusvahelise regulatiivse koostöö parandamist, ka mitmepoolsetes suhetes, ja regulatiivsete nõuete ühtlustamist rahvusvaheliste standardite alusel ning võimaluse korral regulatiivse dialoogi alustamist olemasolevate või võimalike tulevaste kaubandustõketega tegelemiseks eesmärgiga vähendada vaidlusi ja sellega seotud kaubanduskulusid; |
| --- | --- |

14.

nõuab komisjonilt tungivalt rahvusvahelise regulatiivse koostöö parandamist, ka mitmepoolsetes suhetes, ja regulatiivsete nõuete ühtlustamist rahvusvaheliste standardite alusel ning võimaluse korral regulatiivse dialoogi alustamist olemasolevate või võimalike tulevaste kaubandustõketega tegelemiseks eesmärgiga vähendada vaidlusi ja sellega seotud kaubanduskulusid;

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks riigihankelepingu osapoolte vahel rahvusvahelistele standarditele tugineva riigihankekorra levitamist, mis on välja töötatud riigihankelepinguga, ning kasutaks või laiendaks olemasolevaid regulatiivseid dialooge, et edendada koosööd regulatiivse raamistiku ja ümberstruktureerimise alal ning vajaduse korral praeguse otsese ja kaudse diskrimineeriva tegevuse kaotamiseks ELi suhetes tööstusriikidest partneritega; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et komisjon edendaks riigihankelepingu osapoolte vahel rahvusvahelistele standarditele tugineva riigihankekorra levitamist, mis on välja töötatud riigihankelepinguga, ning kasutaks või laiendaks olemasolevaid regulatiivseid dialooge, et edendada koosööd regulatiivse raamistiku ja ümberstruktureerimise alal ning vajaduse korral praeguse otsese ja kaudse diskrimineeriva tegevuse kaotamiseks ELi suhetes tööstusriikidest partneritega;

| 16. | on veendunud, et mittetariifsete kaubandus- ja investeerimistõkete vähendamise üks võtmetegur on WTOs riigihankelepingu reformimine, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse hankepoliitika multifunktsionaalset olemust; kutsub peamisi areneva majandusega riike üles selles protsessis osalema ning tulevast lepingut viivitamatult allkirjastama ja ratifitseerima; |
| --- | --- |

16.

on veendunud, et mittetariifsete kaubandus- ja investeerimistõkete vähendamise üks võtmetegur on WTOs riigihankelepingu reformimine, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse hankepoliitika multifunktsionaalset olemust; kutsub peamisi areneva majandusega riike üles selles protsessis osalema ning tulevast lepingut viivitamatult allkirjastama ja ratifitseerima;

| 17. | palub, et komisjon jääks Hiina-poolset riigihankelepingu allkirjastamist käsitlevatel läbirääkimistel enda seisukohtadele veendunult kindlaks, et saavutada Hiina riigihangete samaväärne vastastikune avamine ning Euroopa ettevõtete võrdne kohtlemine ja prognoositavad tingimused; |
| --- | --- |

17.

palub, et komisjon jääks Hiina-poolset riigihankelepingu allkirjastamist käsitlevatel läbirääkimistel enda seisukohtadele veendunult kindlaks, et saavutada Hiina riigihangete samaväärne vastastikune avamine ning Euroopa ettevõtete võrdne kohtlemine ja prognoositavad tingimused;

| 18. | soovitab kontrollida, kuidas on võimalik õiguslikult tagada nõuet, et ELi rahastatavate projektide riigihankelepinguid ei tohi anda riigiettevõtetele nendest kolmandatest riikidest, mis ei ole ELiga allkirjastanud ei riigihankelepingut ega kahepoolseid vastastikuseid kokkuleppeid turgude avamiseks, samuti seda, kuidas on ELil võimalik sellistel juhtudel toetusrahasid tagasi nõuda; |
| --- | --- |

18.

soovitab kontrollida, kuidas on võimalik õiguslikult tagada nõuet, et ELi rahastatavate projektide riigihankelepinguid ei tohi anda riigiettevõtetele nendest kolmandatest riikidest, mis ei ole ELiga allkirjastanud ei riigihankelepingut ega kahepoolseid vastastikuseid kokkuleppeid turgude avamiseks, samuti seda, kuidas on ELil võimalik sellistel juhtudel toetusrahasid tagasi nõuda;

| 19. | tuletab meelde välismaiste otseinvesteeringute tähtsust Euroopa majandusele ning vajadust luua Euroopa investoritele välisriikides stabiilne ja atraktiivne keskkond, samuti vajadust edendada kogu Euroopa ulatuses avatud investeerimiskeskkonda; peab aga mõlema poole huvides soovitavaks kaaluda Euroopa tasandil investeeringute mõju hindamist siseturule, et ennetada võimalikke kahjulikke tagajärgi Euroopa innovatsioonile ja oskusteabele teatavates strateegilistes valdkondades; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde välismaiste otseinvesteeringute tähtsust Euroopa majandusele ning vajadust luua Euroopa investoritele välisriikides stabiilne ja atraktiivne keskkond, samuti vajadust edendada kogu Euroopa ulatuses avatud investeerimiskeskkonda; peab aga mõlema poole huvides soovitavaks kaaluda Euroopa tasandil investeeringute mõju hindamist siseturule, et ennetada võimalikke kahjulikke tagajärgi Euroopa innovatsioonile ja oskusteabele teatavates strateegilistes valdkondades;

| 20. | julgustab ELi äriühinguid ja eksportööre kasutama olemasolevaid kanaleid, sealhulgas kaubandustõkete määruse alusel esitatud kaebusi või kaebuste registrit turulepääsu andmebaasis, et teatada igasugustest kaubandustõketest tingitud olulisest kahjust komisjonile, kes peaks neid teateid analüüsima ja võtma kõiki vajalikke meetmeid põhjendamatute mittetariifsete tõkete probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

20.

julgustab ELi äriühinguid ja eksportööre kasutama olemasolevaid kanaleid, sealhulgas kaubandustõkete määruse alusel esitatud kaebusi või kaebuste registrit turulepääsu andmebaasis, et teatada igasugustest kaubandustõketest tingitud olulisest kahjust komisjonile, kes peaks neid teateid analüüsima ja võtma kõiki vajalikke meetmeid põhjendamatute mittetariifsete tõkete probleemi lahendamiseks;

| 21. | on seisukohal, et komisjon peaks toormaterjalide osas järgima jätkusuutlikku, laiaulatuslikku ja valdkonnaülest strateegiat, tunnistades samas asjaolu, et ekspordipiiranguid ja ekspordimakse võib pidada oluliseks arengueesmärkide toetamiseks, keskkonnakaitseks või loodusvarade säästlikuks kasutamiseks vähim arenenud riikides, arengumaade hulka kuuluvates väikestes saareriikides ja muudes arenguriikides, v.a. BRIC-riigid; märgib, et enamik WTO liikmeid, kes kasutavad ekspordimakse, on arenguriigid ja vähim arenenud riigid; kutsub ELi üles hoiduma püüetest keelata vähim arenenud riikidel, arengumaade hulka kuuluvatel väikestel saareriikidel ja muudel arenguriikidel, v.a. BRIC-riigid, ekspordimaksude kasutamine WTO, kahepoolsete kaubanduslepingute ja majanduspartnerluslepingute raames, kuni nad ei ole saavutanud enimarenenud arenguriikide staatust, kuna see piiraks arenguriikide poliitilisi võimalusi selle vahendi kasutamiseks lisandväärtuse, mitmekesistamise, tärkava tööstuse kaitse, toiduga kindlustatuse, tulu ja keskkonnaeesmärkidel; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et komisjon peaks toormaterjalide osas järgima jätkusuutlikku, laiaulatuslikku ja valdkonnaülest strateegiat, tunnistades samas asjaolu, et ekspordipiiranguid ja ekspordimakse võib pidada oluliseks arengueesmärkide toetamiseks, keskkonnakaitseks või loodusvarade säästlikuks kasutamiseks vähim arenenud riikides, arengumaade hulka kuuluvates väikestes saareriikides ja muudes arenguriikides, v.a. BRIC-riigid; märgib, et enamik WTO liikmeid, kes kasutavad ekspordimakse, on arenguriigid ja vähim arenenud riigid; kutsub ELi üles hoiduma püüetest keelata vähim arenenud riikidel, arengumaade hulka kuuluvatel väikestel saareriikidel ja muudel arenguriikidel, v.a. BRIC-riigid, ekspordimaksude kasutamine WTO, kahepoolsete kaubanduslepingute ja majanduspartnerluslepingute raames, kuni nad ei ole saavutanud enimarenenud arenguriikide staatust, kuna see piiraks arenguriikide poliitilisi võimalusi selle vahendi kasutamiseks lisandväärtuse, mitmekesistamise, tärkava tööstuse kaitse, toiduga kindlustatuse, tulu ja keskkonnaeesmärkidel;

| 22. | märgib lõpetuseks, et selleks et täielikult väärtustada kaubanduse liberaliseerimise eeliseid riikides, mis avavad oma turud ning kaotavad tollid ja mittetariifsed kaubandustõkked, peaksid kaubanduspartnerid leppima vastastikku kokku järkjärgulise ülemineku ajas turule juurdepääsu andmisel teatud tundlikes valdkondades ja sinna investeerimisel või – erandjuhtudel – need valdkonnad täiesti välja jätma; |
| --- | --- |

22.

märgib lõpetuseks, et selleks et täielikult väärtustada kaubanduse liberaliseerimise eeliseid riikides, mis avavad oma turud ning kaotavad tollid ja mittetariifsed kaubandustõkked, peaksid kaubanduspartnerid leppima vastastikku kokku järkjärgulise ülemineku ajas turule juurdepääsu andmisel teatud tundlikes valdkondades ja sinna investeerimisel või – erandjuhtudel – need valdkonnad täiesti välja jätma;

| 23. | kooskõlas ELi–USA info- ja sidetehnoloogiateenuste kaubanduspõhimõtetega (allkirjastatud USAga Atlandi-ülese majandusnõukogu raames) nõuab tungivalt, et komisjon vaataks täies mahus läbi ning käsitleks info- ja sidetehnoloogiavõrke ja teenuseid puudutavaid diskrimineerivaid või ebaproportsionaalsete määruste, kohustuste ja muude selliste seadusandlike meetodite kasutamist, mis piiravad teabe vaba liikumist, turu juurdepääsu teenustele ja suurendavad digitaalset lõhet; |
| --- | --- |

23.

kooskõlas ELi–USA info- ja sidetehnoloogiateenuste kaubanduspõhimõtetega (allkirjastatud USAga Atlandi-ülese majandusnõukogu raames) nõuab tungivalt, et komisjon vaataks täies mahus läbi ning käsitleks info- ja sidetehnoloogiavõrke ja teenuseid puudutavaid diskrimineerivaid või ebaproportsionaalsete määruste, kohustuste ja muude selliste seadusandlike meetodite kasutamist, mis piiravad teabe vaba liikumist, turu juurdepääsu teenustele ja suurendavad digitaalset lõhet;

| 24. | on seisukohal, et piisavat tähelepanu tuleks pöörata kaubandus- ja investeerimistõketele, mis mõjutavad ELi teenustesektoreid, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja telekommunikatsioon, spetsialistide ja ettevõtete teenused, finantsteenused, ehitus ning jae- ja hulgimüük; need mittetariifsed meetmed, sh siseriiklikud eeskirjad, omandipiirangud ja erinevad kriisimeetmed (sh diskrimineerivad sätted riigihangete puhul) on eriti tähtsad, arvestades teenustekaubanduse suuremat lisandväärtust ja ELi positsiooni suurima teenusteeksportijana; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et piisavat tähelepanu tuleks pöörata kaubandus- ja investeerimistõketele, mis mõjutavad ELi teenustesektoreid, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja telekommunikatsioon, spetsialistide ja ettevõtete teenused, finantsteenused, ehitus ning jae- ja hulgimüük; need mittetariifsed meetmed, sh siseriiklikud eeskirjad, omandipiirangud ja erinevad kriisimeetmed (sh diskrimineerivad sätted riigihangete puhul) on eriti tähtsad, arvestades teenustekaubanduse suuremat lisandväärtust ja ELi positsiooni suurima teenusteeksportijana;

| 25. | on seisukohal, et WTOs tuleks luua vahendusmehhanism, mis aitaks SOLVIT-süsteemi eeskujul konstruktiivselt, tulemuslikult, kiiresti ja konflikte vältides mittetariifseid tõkkeid kaotada, kooskõlas sarnaste nii ELi kui ka India esitatud varasemate ettepanekutega; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et WTOs tuleks luua vahendusmehhanism, mis aitaks SOLVIT-süsteemi eeskujul konstruktiivselt, tulemuslikult, kiiresti ja konflikte vältides mittetariifseid tõkkeid kaotada, kooskõlas sarnaste nii ELi kui ka India esitatud varasemate ettepanekutega;

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-trips_05_e.htm.

(2)  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 71.

(3)  ELT C 233 E, 28.9.2006, lk 103.

(4)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 235.

(5)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 400.

(6)  ELT C 308 E, 16.12.2006, lk 182.

(7)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 128.

(8)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 95.

(9)  ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 16.

(10)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 77.

(11)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 132.

(12)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 166.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0387.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0063.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0141.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0206.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0224.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0225.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0257.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0364.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0412.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0454.

(23)  Vt ka http://www.wto.org/english/res_e/statis_e/statis_e.htm.

(24)  WTO–ILO ühisaruanne „Globalization and informal jobs in developing countries”, 2009.

(25)  Vt Venemaa valitsuse väliskaubanduse kaitsemeetmete eest vastutava komisjoni tehtud otsust vastavalt Venemaa valitsuse poolt 12. novembril 2010 vastu võetud määrustele nr 892 ja 893.

(26)  Hiina toidu- ja ravimiameti poolt 2009. aasta detsembris vastu võetud ja 2010. aasta aprillis jõustunud määruse 856 kohaselt nõutakse kosmeetikatoodete registreerimist. ELi ettevõtetele sellest tulenevaid probleeme on tõstatatud tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi ning Hiina toidu- ja ravimiameti vahelise kosmeetikatoodete reguleerimist käsitleva dialoogi raames.

(27)  India telekommunikatsioonivaldkonda reguleeriva asutuse (TRAI) 12. aprilli 2011. aasta soovitused telekommunikatsiooniseadmete tootmise poliitika kohta (http://www.trai.gov.in/WriteReadData/trai/upload/Recommendations/133/Recommondation%20_telecom.pdf)

(28)  Vietnami 6. mai 2011. aasta teatis nr 197, millega kehtestati need kaks nõuet veinide ja piiritusjookide, kosmeetika ning mobiiltelefonide impordile ja mis jõustus 1. juunil 2011.

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/8

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011Tulevane protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

P7_TA(2011)0573

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon tulevase protokolli kohta, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (2011/2949(RSP))

2013/C 168 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut (nõukogu 22. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 764/2006 (1)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut (nõukogu 22. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 764/2006 (1)),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise protokolli kavandit, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (11225/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise protokolli kavandit, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (11225/2011),

| — | võttes arvesse nõusolekumenetlust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0201/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusolekumenetlust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0201/2011),

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitusele lisatud arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0394/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitusele lisatud arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0394/2011),

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovituse (A7-0394/2011) seletuskirja, milles esitatakse lühidalt kehtiva üheks aastaks sõlmitud protokolli puudused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovituse (A7-0394/2011) seletuskirja, milles esitatakse lühidalt kehtiva üheks aastaks sõlmitud protokolli puudused,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et komisjoni tellitud sõltumatu järelhindamise aruande kohaselt ei ole kehtiva protokolli tulude ja kulude suhe selgelt rahuldav, mis tuleneb kokkulepitud kalapüügivõimaluste vähesest kasutamisest, ülepüügist ning ökoloogiliste ja sotsiaalsete küsimuste käsitlemata jätmisest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni tellitud sõltumatu järelhindamise aruande kohaselt ei ole kehtiva protokolli tulude ja kulude suhe selgelt rahuldav, mis tuleneb kokkulepitud kalapüügivõimaluste vähesest kasutamisest, ülepüügist ning ökoloogiliste ja sotsiaalsete küsimuste käsitlemata jätmisest;

| B. | arvestades, et kõikides tulevastes protokollides, mille üle komisjon läbirääkimisi peab, tuleb käsitleda varasemate ja praeguste protokollidega seotud tõsiseid probleeme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõikides tulevastes protokollides, mille üle komisjon läbirääkimisi peab, tuleb käsitleda varasemate ja praeguste protokollidega seotud tõsiseid probleeme;

| C. | arvestades, et kalandusalased partnerluslepingud peaksid püüdma saavutada majanduslikke ja sotsiaalseid eesmärke teaduse ja tehnika alase tiheda koostöö alusel, et tagada kalavarude säästev kasutamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kalandusalased partnerluslepingud peaksid püüdma saavutada majanduslikke ja sotsiaalseid eesmärke teaduse ja tehnika alase tiheda koostöö alusel, et tagada kalavarude säästev kasutamine;

| 1. | palub komisjonil teha uut protokolli käsitlevatel läbirääkimistel edusamme, et välistada olukorrad, kus protokolli tuleb kohaldada ajutiselt, kuna Euroopa Parlament ei ole veel andnud oma nõusolekut; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil teha uut protokolli käsitlevatel läbirääkimistel edusamme, et välistada olukorrad, kus protokolli tuleb kohaldada ajutiselt, kuna Euroopa Parlament ei ole veel andnud oma nõusolekut;

| 2. | palub komisjonil tagada, et mis tahes uus protokoll oleks majanduslikult, ökoloogiliselt ja sotsiaalselt jätkusuutlik ning vastastikku kasulik; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil tagada, et mis tahes uus protokoll oleks majanduslikult, ökoloogiliselt ja sotsiaalselt jätkusuutlik ning vastastikku kasulik;

| 3. | palub komisjonil tagada, et kõikide tulevaste protokollide korral peetaks kinni põhimõttest, et ELi laevadele võib anda kalastamisõiguse ainult ülemääraste varude jaoks; rõhutab eelkõige, et kõiki kalavarusid tuleb rangelt hinnata; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil tagada, et kõikide tulevaste protokollide korral peetaks kinni põhimõttest, et ELi laevadele võib anda kalastamisõiguse ainult ülemääraste varude jaoks; rõhutab eelkõige, et kõiki kalavarusid tuleb rangelt hinnata;

| 4. | palub komisjonil tagada, et tulevase protokolli raames oleksid kalapüügivõimalused viidud kooskõlla teaduslike nõuannete ja kalavarude hinnangutega ning kalandussektori vajadustega; nõuab lisaks, et tehnilisi meetmeid ja kalapüügivõimalusi käsitlevaid otsuseid tuleb teha teaduslike nõuannete alusel, konsulteerides kaluritega; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil tagada, et tulevase protokolli raames oleksid kalapüügivõimalused viidud kooskõlla teaduslike nõuannete ja kalavarude hinnangutega ning kalandussektori vajadustega; nõuab lisaks, et tehnilisi meetmeid ja kalapüügivõimalusi käsitlevaid otsuseid tuleb teha teaduslike nõuannete alusel, konsulteerides kaluritega;

| 5. | palub komisjonil tagada, et kõik tulevased protokollid toetaksid Maroko kalavarude majandamise süsteemi arengut (sealhulgas kontroll ja järelevalve, teadusuuringud, kohalike laevastike areng, koolitus jne); |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil tagada, et kõik tulevased protokollid toetaksid Maroko kalavarude majandamise süsteemi arengut (sealhulgas kontroll ja järelevalve, teadusuuringud, kohalike laevastike areng, koolitus jne);

| 6. | palub komisjonil tagada, et valdkondlikke toetusi kasutataks tulemuslikumalt, ja nõuab kindlalt, et järelevalve oleks tulemuslikum; on veendunud, et kalandusalane partnerlusleping peab sisaldama tulemuslikke jälgimismehhanisme, mis tagaksid, et arengu toetamiseks ette nähtud vahendeid – eelkõige vahendeid infrastruktuuri parandamiseks kalandussektoris – kasutataks nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil tagada, et valdkondlikke toetusi kasutataks tulemuslikumalt, ja nõuab kindlalt, et järelevalve oleks tulemuslikum; on veendunud, et kalandusalane partnerlusleping peab sisaldama tulemuslikke jälgimismehhanisme, mis tagaksid, et arengu toetamiseks ette nähtud vahendeid – eelkõige vahendeid infrastruktuuri parandamiseks kalandussektoris – kasutataks nõuetekohaselt;

| 7. | palub komisjonil teha kõik selleks, et saada protokolli rakendamise kohta vajalikud andmed ja muuta seadusandlik menetlus seeläbi läbipaistvamaks; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil teha kõik selleks, et saada protokolli rakendamise kohta vajalikud andmed ja muuta seadusandlik menetlus seeläbi läbipaistvamaks;

| 8. | tuletab komisjonile meelde, et kalandusalasesse partnerluslepingusse tuleb lisada klausel inimõiguste järgimise kohta, mis sisaldub ka parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioonis inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (2); |
| --- | --- |

8.

tuletab komisjonile meelde, et kalandusalasesse partnerluslepingusse tuleb lisada klausel inimõiguste järgimise kohta, mis sisaldub ka parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioonis inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (2);

| 9. | palub komisjonil tagada, et tulevases protokollis võetaks täielikult arvesse rahvusvahelist õigust ja et see tooks kasu kõikidele asjaomastele kohalikele elanikkonnarühmadele; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil tagada, et tulevases protokollis võetaks täielikult arvesse rahvusvahelist õigust ja et see tooks kasu kõikidele asjaomastele kohalikele elanikkonnarühmadele;

| 10. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile üksikasjaliku kirjaliku aruande, milles oleks välja toodud, millisel määral on Euroopa Parlamendi soove tulevases protokollis arvesse võetud; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile üksikasjaliku kirjaliku aruande, milles oleks välja toodud, millisel määral on Euroopa Parlamendi soove tulevases protokollis arvesse võetud;

| 11. | palub komisjonil võtta arvesse ka institutsioonidevahelist raamkokkulepet ja Euroopa Parlamendi rolli vastavalt Lissaboni lepingu sätetele; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil võtta arvesse ka institutsioonidevahelist raamkokkulepet ja Euroopa Parlamendi rolli vastavalt Lissaboni lepingu sätetele;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, liikmesriikidele ja Maroko valitsusele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, liikmesriikidele ja Maroko valitsusele.

---

(1)  ELT L 141, 29.5.2006, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0434.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/9

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011Finantskriisi mõju kaitsesektorile

P7_TA(2011)0574

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon finantskriisi mõju kohta ELi liikmesriikide kaitsesektorile (2011/2177(INI))

2013/C 168 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist, eriti selle artikleid 21, 42, 45 ja 46 ning Euroopa Liidu toimimise lepingut ja selle protokolli nr 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist, eriti selle artikleid 21, 42, 45 ja 46 ning Euroopa Liidu toimimise lepingut ja selle protokolli nr 10,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas” ja selle rakendamise aruannet „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”, mis koostati ELi kõrge esindaja vastutusel ja mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 11.–12. detsembril 2008, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas” ja selle rakendamise aruannet „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”, mis koostati ELi kõrge esindaja vastutusel ja mille Euroopa Ülemkogu kinnitas 11.–12. detsembril 2008,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris seatud eesmärke Euroopa sõjalise võimekuse suurendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris seatud eesmärke Euroopa sõjalise võimekuse suurendamiseks,

| — | võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2011. aasta, 23. mai 2011. aasta, 31. jaanuari 2011. aasta ja 9. detsembri 2010. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika, sõjalise võimekuse ühendamise ja ühise kasutamise, ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning sõjalise võimekuse arendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2011. aasta, 23. mai 2011. aasta, 31. jaanuari 2011. aasta ja 9. detsembri 2010. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika, sõjalise võimekuse ühendamise ja ühise kasutamise, ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning sõjalise võimekuse arendamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsust 2011/411/ÜVJP, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord ning tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/551/ÜVJP (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsust 2011/411/ÜVJP, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord ning tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/551/ÜVJP (1),

| — | võttes arvesse kõrge esindaja 18. juuli 2011. aasta välisasjade nõukogule ÜJKP kohta esitatud aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja 18. juuli 2011. aasta välisasjade nõukogule ÜJKP kohta esitatud aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (3),

| — | võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengu kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (4), 23. novembri 2010. aasta resolutsiooni tsiviil-sõjalise koostöö ja tsiviil-sõjaliste võimete arendamise kohta (5), 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa julgeolekustrateegia ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (6) ning varasemaid ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika teemalisi resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengu kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (4), 23. novembri 2010. aasta resolutsiooni tsiviil-sõjalise koostöö ja tsiviil-sõjaliste võimete arendamise kohta (5), 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa julgeolekustrateegia ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (6) ning varasemaid ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika teemalisi resolutsioone,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0428/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A7-0428/2011),

Üldised kaalutlused

| 1. | võtab murega teadmiseks selle, et viimastel aastatel on finants-, majandus- ja võlakriisiga seoses enamikus ELi liikmesriikides hoogustunud suundumus kärpida kaitse-eelarvet ja nende meetmete võimaliku negatiivse mõju nende riikide sõjalisele võimekusele ja seega ELi suutlikkusele võtta tõhusalt vastutus rahuvalve, konfliktiennetuse ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamise eest kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtetega, kui liikmesriigid ei suuda neid kaotusi Euroopa tasandil tehtava suurema koostöö ja koordineerimise kaudu tasa teha; toonitab sellega seoses, et kaitse on avalik hüve, mis mõjutab kõigi Euroopa kodanike julgeolekut, ning kõik liikmesriigid peavad sellesse koostöö, koormuse jagamise ja kulutõhususe vaimus panustama; |
| --- | --- |

1.

võtab murega teadmiseks selle, et viimastel aastatel on finants-, majandus- ja võlakriisiga seoses enamikus ELi liikmesriikides hoogustunud suundumus kärpida kaitse-eelarvet ja nende meetmete võimaliku negatiivse mõju nende riikide sõjalisele võimekusele ja seega ELi suutlikkusele võtta tõhusalt vastutus rahuvalve, konfliktiennetuse ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamise eest kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtetega, kui liikmesriigid ei suuda neid kaotusi Euroopa tasandil tehtava suurema koostöö ja koordineerimise kaudu tasa teha; toonitab sellega seoses, et kaitse on avalik hüve, mis mõjutab kõigi Euroopa kodanike julgeolekut, ning kõik liikmesriigid peavad sellesse koostöö, koormuse jagamise ja kulutõhususe vaimus panustama;

| 2. | hoiatab, et kaitse-eelarve kooskõlastamata kärbete tulemusel võib teatav sõjaline võimekus Euroopas täielikult kaduda; kiidab seetõttu heaks ja toetab nõukogu üleskutset liikmesriikidele vahetada vajaduse korral teavet praeguste ja tulevaste kaitsealaste eelarvekärbete kohta ja suurendada sellealast läbipaistvust ning nõuab, et hinnataks selliste kärbete mõju ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat toetava võimekuse arendamisele; tuletab meelde, et sekkumine Liibüas näitas selgelt, et isegi Euroopa riikide koalitsioon ei ole võimeline sellist operatsiooni ilma Ameerika Ühendriikide toetuseta teostama; |
| --- | --- |

2.

hoiatab, et kaitse-eelarve kooskõlastamata kärbete tulemusel võib teatav sõjaline võimekus Euroopas täielikult kaduda; kiidab seetõttu heaks ja toetab nõukogu üleskutset liikmesriikidele vahetada vajaduse korral teavet praeguste ja tulevaste kaitsealaste eelarvekärbete kohta ja suurendada sellealast läbipaistvust ning nõuab, et hinnataks selliste kärbete mõju ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat toetava võimekuse arendamisele; tuletab meelde, et sekkumine Liibüas näitas selgelt, et isegi Euroopa riikide koalitsioon ei ole võimeline sellist operatsiooni ilma Ameerika Ühendriikide toetuseta teostama;

| 3. | võtab teadmiseks jätkuva ülemäärase sõltumise Ameerika Ühendriikidest kaitseküsimustes, arvestades, et Ameerika Ühendriikide osakaal kõigis Põhja-Atlandi Liidu kaitsekulutustes on kasvanud 75 %-ni ja sellest tuleneva vajaduse, et Euroopa liitlased suurendaksid oma osa kaitsekulutustes; märgib murega, et äsjased eelarvekärped on järgmine näide liikmesriikides viimasel kümnendil julgeoleku- ja kaitsesektoris tavaks saanud alainvesteerimise ja alakulutamise kohta; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks jätkuva ülemäärase sõltumise Ameerika Ühendriikidest kaitseküsimustes, arvestades, et Ameerika Ühendriikide osakaal kõigis Põhja-Atlandi Liidu kaitsekulutustes on kasvanud 75 %-ni ja sellest tuleneva vajaduse, et Euroopa liitlased suurendaksid oma osa kaitsekulutustes; märgib murega, et äsjased eelarvekärped on järgmine näide liikmesriikides viimasel kümnendil julgeoleku- ja kaitsesektoris tavaks saanud alainvesteerimise ja alakulutamise kohta;

| 4. | üha keerukamas ja ettearvamatumas julgeolekukeskkonnas nõuab kõigilt ELi liikmesriikidelt tungivalt, et nad teeksid tihedamat koostööd ja koordineeriksid Euroopa julgeolekustrateegias määratletud ühiste ohtude vastu suunatud tegevusi ja kannaksid täies mahus oma osa vastutusest rahu ja julgeoleku eest Euroopas, selle naaberriikides ja maailmas laiemalt; tunnistades samas, et kõik ohud ei ole oma olemuselt sõjalised ja et ELi käsutuses on mitmeid erinevaid kriiside ennetamise ja ohjamise vahendeid, nagu tsiviilvõimekus ja tehnilise abi vahendid, tuletab liikmesriikidele meelde nende korduvalt võetud kohustust – sealhulgas aluslepingus ja Euroopa Ülemkogu järeldustes – parandada oma sõjalist võimekust ning palub neil tagada võetud kohustuste täitmise; |
| --- | --- |

4.

üha keerukamas ja ettearvamatumas julgeolekukeskkonnas nõuab kõigilt ELi liikmesriikidelt tungivalt, et nad teeksid tihedamat koostööd ja koordineeriksid Euroopa julgeolekustrateegias määratletud ühiste ohtude vastu suunatud tegevusi ja kannaksid täies mahus oma osa vastutusest rahu ja julgeoleku eest Euroopas, selle naaberriikides ja maailmas laiemalt; tunnistades samas, et kõik ohud ei ole oma olemuselt sõjalised ja et ELi käsutuses on mitmeid erinevaid kriiside ennetamise ja ohjamise vahendeid, nagu tsiviilvõimekus ja tehnilise abi vahendid, tuletab liikmesriikidele meelde nende korduvalt võetud kohustust – sealhulgas aluslepingus ja Euroopa Ülemkogu järeldustes – parandada oma sõjalist võimekust ning palub neil tagada võetud kohustuste täitmise;

| 5. | kordab oma seisukohta, et Euroopa kaitsevõimekuse tugevdamine suurendab ELi strateegilist autonoomiat ja annab olulise panuse kollektiivsesse julgeolekusse NATO ja teiste partnerluste kontekstis; rõhutab Lissaboni lepingu sätete pakutavaid võimalusi selles kontekstis ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid alalist struktureeritud koostööd, määraksid kindlaks solidaarsusklausli ja vastastikuse abistamise klausli kohaldamise tingimused ning kasutaksid täies mahus Euroopa Kaitseagentuuri pakutavaid võimalusi; |
| --- | --- |

5.

kordab oma seisukohta, et Euroopa kaitsevõimekuse tugevdamine suurendab ELi strateegilist autonoomiat ja annab olulise panuse kollektiivsesse julgeolekusse NATO ja teiste partnerluste kontekstis; rõhutab Lissaboni lepingu sätete pakutavaid võimalusi selles kontekstis ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid alalist struktureeritud koostööd, määraksid kindlaks solidaarsusklausli ja vastastikuse abistamise klausli kohaldamise tingimused ning kasutaksid täies mahus Euroopa Kaitseagentuuri pakutavaid võimalusi;

| 6. | ambitsioonikuse eri tasemeid arvesse võttes juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriigid kokku kulutavad kaitsele umbes 200 miljardit eurot aastas, mis vastab vaid ligikaudu kolmandikule Ameerika Ühendriikide kaitse-eelarvest, kuid on siiski märkimisväärne summa, mis näitab kui suured on kaitsevaldkonnas Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad kulud; |
| --- | --- |

6.

ambitsioonikuse eri tasemeid arvesse võttes juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriigid kokku kulutavad kaitsele umbes 200 miljardit eurot aastas, mis vastab vaid ligikaudu kolmandikule Ameerika Ühendriikide kaitse-eelarvest, kuid on siiski märkimisväärne summa, mis näitab kui suured on kaitsevaldkonnas Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad kulud;

| 7. | taunib seda, kuidas enamikku neist rahalistest vahenditest kooskõlastamata riiklikele kaitse planeerimise otsustele tuginedes kasutatakse, mille tulemuseks ei ole mitte ainult püsivad võimekusealased puudused, vaid sageli ka pillajalik üleliigne võimekus ja tegevuse dubleerimine, samuti killustatud kaitsetööstus ja turud, mille tulemusena puuduvad ELil nii nähtavus, vahendid kui ka haare, mille 200 miljardi euro suurused kulutused anda võiksid; |
| --- | --- |

7.

taunib seda, kuidas enamikku neist rahalistest vahenditest kooskõlastamata riiklikele kaitse planeerimise otsustele tuginedes kasutatakse, mille tulemuseks ei ole mitte ainult püsivad võimekusealased puudused, vaid sageli ka pillajalik üleliigne võimekus ja tegevuse dubleerimine, samuti killustatud kaitsetööstus ja turud, mille tulemusena puuduvad ELil nii nähtavus, vahendid kui ka haare, mille 200 miljardi euro suurused kulutused anda võiksid;

| 8. | on seisukohal, et majandus- ja finantskriisi saab kasutada võimalusena ELi kaitsepoliitika suundade integreerimiseks, kuna see võib anda lõpuks impulsi sihiteadlike ja kauakestvate reformide väljatöötamiseks ja rakendamiseks; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et majandus- ja finantskriisi saab kasutada võimalusena ELi kaitsepoliitika suundade integreerimiseks, kuna see võib anda lõpuks impulsi sihiteadlike ja kauakestvate reformide väljatöötamiseks ja rakendamiseks;

| 9. | eespool toodut arvesse võttes nõuab tungivalt, et liikmesriigid tunnistaksid, et tihedam koostöö on parim võimalus edasi liikuda ja eelkõige a) kaitse planeerimise parem kooskõlastamine, mis hõlmab sõjaliste nõuete ühtlustamist ja koostalitluse laiendamise meetmeid, b) teatud võimekuse ja tugistruktuuride ühendamine ning jagamine, c) koostöö tugevdamine teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas, d) tööstusalase koostöö ja konsolideerimise lihtsustamine ning e) hangete optimeerimine ja turutõkete kaotamine võib aidata liikmesriikidel arendada suutlikkust kulutõhusamalt, ilma et see avaldaks negatiivset mõju nende suveräänsusele; |
| --- | --- |

9.

eespool toodut arvesse võttes nõuab tungivalt, et liikmesriigid tunnistaksid, et tihedam koostöö on parim võimalus edasi liikuda ja eelkõige a) kaitse planeerimise parem kooskõlastamine, mis hõlmab sõjaliste nõuete ühtlustamist ja koostalitluse laiendamise meetmeid, b) teatud võimekuse ja tugistruktuuride ühendamine ning jagamine, c) koostöö tugevdamine teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas, d) tööstusalase koostöö ja konsolideerimise lihtsustamine ning e) hangete optimeerimine ja turutõkete kaotamine võib aidata liikmesriikidel arendada suutlikkust kulutõhusamalt, ilma et see avaldaks negatiivset mõju nende suveräänsusele;

| 10. | toonitab, et nagu järgnevast nähtub, on ELi käsutuses vahendid ja mehhanismid, mis võivad aidata liikmesriikidel seda saavutada, sealhulgas selgitades välja valdkonnad, kus võiks eraldada rohkem rahalisi vahendeid Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

10.

toonitab, et nagu järgnevast nähtub, on ELi käsutuses vahendid ja mehhanismid, mis võivad aidata liikmesriikidel seda saavutada, sealhulgas selgitades välja valdkonnad, kus võiks eraldada rohkem rahalisi vahendeid Euroopa tasandil;

| 11. | tunnistab, et eespool öeldule vaatamata on piisava tööstus- ja tehnoloogiabaasi säilitamine ning varustuskindluse tagamine riikliku julgeoleku põhiteemad, milles ei tohi valitseda üksnes majanduslikud eesmärgid; |
| --- | --- |

11.

tunnistab, et eespool öeldule vaatamata on piisava tööstus- ja tehnoloogiabaasi säilitamine ning varustuskindluse tagamine riikliku julgeoleku põhiteemad, milles ei tohi valitseda üksnes majanduslikud eesmärgid;

| 12. | on seisukohal, et kõikide nende kaitsealaste jõupingutuste keskmes, mida EL teeb vastusena finantskriisile, peaks seisma Euroopa Kaitseagentuur (EDA), millel on potentsiaali tegeleda poliitika põhjaliku uuendamise ja planeerimise ulatuslike valdkondadega, kuid mis ei suuda seda oma praegusel kujul teha; nõuab EDA vormi uuendamist, pidades silmas, et selle eelarve, töötajate arvu, vastutusvaldkondade ja üldvolituste suurendamine oleks pikas perspektiivis kulutõhus ja võimaldaks teha paremat tööd ELi kaitsesektori optimeerimiseks koos konkreetse ülesandega hoiduda kulukast dubleerimisest ja rahaliselt jätkusuutmatust kaitsepoliitikast; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et kõikide nende kaitsealaste jõupingutuste keskmes, mida EL teeb vastusena finantskriisile, peaks seisma Euroopa Kaitseagentuur (EDA), millel on potentsiaali tegeleda poliitika põhjaliku uuendamise ja planeerimise ulatuslike valdkondadega, kuid mis ei suuda seda oma praegusel kujul teha; nõuab EDA vormi uuendamist, pidades silmas, et selle eelarve, töötajate arvu, vastutusvaldkondade ja üldvolituste suurendamine oleks pikas perspektiivis kulutõhus ja võimaldaks teha paremat tööd ELi kaitsesektori optimeerimiseks koos konkreetse ülesandega hoiduda kulukast dubleerimisest ja rahaliselt jätkusuutmatust kaitsepoliitikast;

(A)
     
  Kaitse planeerimise parem kooskõlastamine

| 13. | tuletab meelde oma üleskutset liikmesriikidele teha süsteemselt julgeoleku- ja kaitseanalüüse vastavalt ühistele kriteeriumitele ja ühtlustatud ajakavale; teeb ettepaneku, et sellest võiks kujuneda eelarvemenetlusega seotud korrapärane tegevus – omamoodi julgeoleku- ja kaitseanalüüside Euroopa poolaasta; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde oma üleskutset liikmesriikidele teha süsteemselt julgeoleku- ja kaitseanalüüse vastavalt ühistele kriteeriumitele ja ühtlustatud ajakavale; teeb ettepaneku, et sellest võiks kujuneda eelarvemenetlusega seotud korrapärane tegevus – omamoodi julgeoleku- ja kaitseanalüüside Euroopa poolaasta;

| 14. | toonitab, et selliste kooskõlastatud analüüside eesmärk oleks teha lõpp isoleerituse kultuurile riigikaitse planeerimisel ja luua platvorm struktureeritud aruteludeks, mis võimaldaks liikmesriikidel kaaluda üldist olukorda – Euroopa perspektiivi – enne oma kaitsevõimekuse kohta oluliste strateegiliste otsuste tegemist; rõhutab, et algatus peaks asjaomaste liikmesriikide jaoks täiendama koordineerimist NATO kaitseplaneerimise protsessi raames; |
| --- | --- |

14.

toonitab, et selliste kooskõlastatud analüüside eesmärk oleks teha lõpp isoleerituse kultuurile riigikaitse planeerimisel ja luua platvorm struktureeritud aruteludeks, mis võimaldaks liikmesriikidel kaaluda üldist olukorda – Euroopa perspektiivi – enne oma kaitsevõimekuse kohta oluliste strateegiliste otsuste tegemist; rõhutab, et algatus peaks asjaomaste liikmesriikide jaoks täiendama koordineerimist NATO kaitseplaneerimise protsessi raames;

| 15. | nõuab veel kord kaitset ja julgeolekut käsitleva ELi valge raamatu koostamist, millega arendataks ja rakendataks Euroopa julgeolekustrateegiat, määratledes paremini ELi kaitse- ja julgeolekueesmärgid ning vastavad huvid ja vajadused ning suhestataks need olemasolevate vahendite ja ressurssidega, võttes samal ajal arvesse ka mittetraditsioonilisi julgeolekuaspekte; toonitab, et valge raamat tuleks koostada ja seda tuleks korrapäraselt ajakohastada riiklike analüüside põhjal, samas oleks valge raamat nende analüüside koostamisel võrdlusaluseks, mille abil seostatakse riikliku kaitse planeerimine ühise vaatega julgeolekule ja ohtude hindamisega; rõhutab, et valges raamatus esitatakse probleemide ja lahenduste kohta ühine nägemus, mis loob usaldust ja annab suunatud strateegilised juhised vormi kohta, milleni ELi jõud peaksid jõudma; |
| --- | --- |

15.

nõuab veel kord kaitset ja julgeolekut käsitleva ELi valge raamatu koostamist, millega arendataks ja rakendataks Euroopa julgeolekustrateegiat, määratledes paremini ELi kaitse- ja julgeolekueesmärgid ning vastavad huvid ja vajadused ning suhestataks need olemasolevate vahendite ja ressurssidega, võttes samal ajal arvesse ka mittetraditsioonilisi julgeolekuaspekte; toonitab, et valge raamat tuleks koostada ja seda tuleks korrapäraselt ajakohastada riiklike analüüside põhjal, samas oleks valge raamat nende analüüside koostamisel võrdlusaluseks, mille abil seostatakse riikliku kaitse planeerimine ühise vaatega julgeolekule ja ohtude hindamisega; rõhutab, et valges raamatus esitatakse probleemide ja lahenduste kohta ühine nägemus, mis loob usaldust ja annab suunatud strateegilised juhised vormi kohta, milleni ELi jõud peaksid jõudma;

| 16. | tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga on tugevdatud Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) rolli liikmesriikide jõupingutuste toetamisel ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika jaoks sõjalise võimekuse parandamiseks; teeb seetõttu ettepaneku, et liikmesriigid paluksid agentuuril uurida, kuidas kaitse planeerimise kooskõlastamist Euroopas parandada; tuletab lisaks meelde, et aluslepinguga tehakse EDA-le ülesandeks hinnata võimekuse osas võetud kohustuste täitmist ja edendada operatiivvajaduste ühtlustamist, ning nõuab nende ülesannete paremat täitmist; soovitab, et esimese sammuna Euroopa poolaasta rakendamisel võiksid liikmesriigid esitada oma riiklike julgeoleku- ja kaitseanalüüside projektid EDA-le nõuannete saamiseks, kes hindaks neid, eriti EDA juhtorgani poolt võimekuse arengukavas kindlaks määratud esmatähtsa võimekuse, samuti teise liikmesriikide kavade ja NATO kaitseplaneerimise protsessi valguses; usub, et üsna varsti peaks EDA-l olema oluline roll ka Euroopa võimekuse ja relvastuspoliitika määratlemisel; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga on tugevdatud Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) rolli liikmesriikide jõupingutuste toetamisel ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika jaoks sõjalise võimekuse parandamiseks; teeb seetõttu ettepaneku, et liikmesriigid paluksid agentuuril uurida, kuidas kaitse planeerimise kooskõlastamist Euroopas parandada; tuletab lisaks meelde, et aluslepinguga tehakse EDA-le ülesandeks hinnata võimekuse osas võetud kohustuste täitmist ja edendada operatiivvajaduste ühtlustamist, ning nõuab nende ülesannete paremat täitmist; soovitab, et esimese sammuna Euroopa poolaasta rakendamisel võiksid liikmesriigid esitada oma riiklike julgeoleku- ja kaitseanalüüside projektid EDA-le nõuannete saamiseks, kes hindaks neid, eriti EDA juhtorgani poolt võimekuse arengukavas kindlaks määratud esmatähtsa võimekuse, samuti teise liikmesriikide kavade ja NATO kaitseplaneerimise protsessi valguses; usub, et üsna varsti peaks EDA-l olema oluline roll ka Euroopa võimekuse ja relvastuspoliitika määratlemisel;

| 17. | on seisukohal, et järgmise sammuna peaksid liikmesriigid läbima vastastikuse konsulteerimise protsessi, et ühtlustada oma sõjalised nõuded ja uurida kõiki võimalusi kulutõhususe saavutamiseks ELi tasandi, piirkondlike, kahepoolsete või muude kokkulepete abil; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et järgmise sammuna peaksid liikmesriigid läbima vastastikuse konsulteerimise protsessi, et ühtlustada oma sõjalised nõuded ja uurida kõiki võimalusi kulutõhususe saavutamiseks ELi tasandi, piirkondlike, kahepoolsete või muude kokkulepete abil;

| 18. | nõuab, et liikmesriigid hindaksid selle protsessi käigus olemasolevaid üleliigseid ressursse, eriti tehnika ja operatsioonidel vähem prioriteetse personali osas; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et liikmesriigid hindaksid selle protsessi käigus olemasolevaid üleliigseid ressursse, eriti tehnika ja operatsioonidel vähem prioriteetse personali osas;

(B)
     
  Võimekuse ühendamine ja ühine kasutamine

| 19. | on kindlalt veendunud, et võimekuse ühendamine ja ühine kasutamine ei ole enam võimalus, vaid vajadus; toetab liikmesriikide püüdeid selgitada välja kõige paremate väljavaadetega projektid 2010. aasta septembris Gentis toimunud ministrite kohtumisel algatatud protsessi raames ja kooskõlas 2010. aasta novembri Saksa-Rootsi algatusega, tunnistades samas, et ühendamine ja ühine kasutamine ei saa asendada võimekuse tegelikku arendamist, kuid tõhustab ja parandab seda; võtab teadmiseks esimesed projektid, mida EDA on edendanud ja mille nõukogu 1. detsembril 2011. aastal heaks kiitis, ning kutsub liikmesriike ja EDAt üles esitama üksikasjalikku ülevaadet konkreetsete tulemuste saavutamisel tehtud edusammude kohta ja tegema hiljemalt 2012. aasta kevadeks kindlaks edasised võimalused; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, eriti nn Weimari kolmik, aga ka nn Weimar Plus koosseis tagaksid poliitilise liikumapaneva jõuna tegutsedes võimekuse ühendamise ja jagamise edukuse; |
| --- | --- |

19.

on kindlalt veendunud, et võimekuse ühendamine ja ühine kasutamine ei ole enam võimalus, vaid vajadus; toetab liikmesriikide püüdeid selgitada välja kõige paremate väljavaadetega projektid 2010. aasta septembris Gentis toimunud ministrite kohtumisel algatatud protsessi raames ja kooskõlas 2010. aasta novembri Saksa-Rootsi algatusega, tunnistades samas, et ühendamine ja ühine kasutamine ei saa asendada võimekuse tegelikku arendamist, kuid tõhustab ja parandab seda; võtab teadmiseks esimesed projektid, mida EDA on edendanud ja mille nõukogu 1. detsembril 2011. aastal heaks kiitis, ning kutsub liikmesriike ja EDAt üles esitama üksikasjalikku ülevaadet konkreetsete tulemuste saavutamisel tehtud edusammude kohta ja tegema hiljemalt 2012. aasta kevadeks kindlaks edasised võimalused; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, eriti nn Weimari kolmik, aga ka nn Weimar Plus koosseis tagaksid poliitilise liikumapaneva jõuna tegutsedes võimekuse ühendamise ja jagamise edukuse;

| 20. | toonitab, et liikmesriigid võivad saada eriti sellistes valdkondades nagu strateegiline ja taktikaline transport, logistiline tugi, hooldus, kosmosealane suutlikkus, küberkaitse, meditsiiniline tugi, haridus ja koolitus ning teatud nišivaldkondade võimekus suurt kasu teatud ülesannete ja varade ühendamisest ning ühisest kasutamisest, ilma et sellega kaasneks nende suveräänsete otsuste tegemist piirav oluline sõltuvus; julgustab algatusi, mis on suunatud parandama puudusi võimekuse alal sellistes valdkondades nagu transpordihelikopterid, õhus tankimine, mereseire, mehitamata sõidukid, kaitse keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute vastu, improviseeritud lõhkeseadmete vastane tegevus, satelliitside, juhtimis- ja kontrollsüsteemid, luure, jälgimis- ja luuretegevuse sensorid ja platvormid, sealhulgas alternatiivid satelliitsüsteemidele, näiteks kõrgel lendavad ja kaua vastupidavad (High Altitude Long Endurance (HALE)) mehitamata õhusõidukid ning suure tegevusautonoomia ja kulutõhususe saavutamiseks vajalikud rohelised tehnoloogiad; |
| --- | --- |

20.

toonitab, et liikmesriigid võivad saada eriti sellistes valdkondades nagu strateegiline ja taktikaline transport, logistiline tugi, hooldus, kosmosealane suutlikkus, küberkaitse, meditsiiniline tugi, haridus ja koolitus ning teatud nišivaldkondade võimekus suurt kasu teatud ülesannete ja varade ühendamisest ning ühisest kasutamisest, ilma et sellega kaasneks nende suveräänsete otsuste tegemist piirav oluline sõltuvus; julgustab algatusi, mis on suunatud parandama puudusi võimekuse alal sellistes valdkondades nagu transpordihelikopterid, õhus tankimine, mereseire, mehitamata sõidukid, kaitse keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute vastu, improviseeritud lõhkeseadmete vastane tegevus, satelliitside, juhtimis- ja kontrollsüsteemid, luure, jälgimis- ja luuretegevuse sensorid ja platvormid, sealhulgas alternatiivid satelliitsüsteemidele, näiteks kõrgel lendavad ja kaua vastupidavad (High Altitude Long Endurance (HALE)) mehitamata õhusõidukid ning suure tegevusautonoomia ja kulutõhususe saavutamiseks vajalikud rohelised tehnoloogiad;

| 21. | rõhutab, et vahendite ühendamisega peab käima kaasas spetsialiseerumise paranemine, mille tulemusel liikmesriigid, kes loobuvad teatud võimekusest, võivad olla kindlad, et seda tagavad teised, ning mõistab, et selleks on vaja riikide valitsustelt tõsist poliitilist pühendumist; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et vahendite ühendamisega peab käima kaasas spetsialiseerumise paranemine, mille tulemusel liikmesriigid, kes loobuvad teatud võimekusest, võivad olla kindlad, et seda tagavad teised, ning mõistab, et selleks on vaja riikide valitsustelt tõsist poliitilist pühendumist;

| 22. | kutsub liikmesriike üles kasutama loominguliselt eri ühendamise ning ühise kasutamise mudeleid, mis jagunevad 1) ühendamiseks läbi ühisomandi, 2) riigile kuluvate varade ühendamiseks, 3) hangete ühendamiseks või 4) rollide ja ülesannete ühendamiseks, ja neid mudeleid asjakohaselt kombineerima ning nõuab kiireid edusamme, eriti eespool nimetatud valdkondades; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles kasutama loominguliselt eri ühendamise ning ühise kasutamise mudeleid, mis jagunevad 1) ühendamiseks läbi ühisomandi, 2) riigile kuluvate varade ühendamiseks, 3) hangete ühendamiseks või 4) rollide ja ülesannete ühendamiseks, ja neid mudeleid asjakohaselt kombineerima ning nõuab kiireid edusamme, eriti eespool nimetatud valdkondades;

| 23. | esiteks kutsub liikmesriike nn ühisomandi osas üles uurima võimalusi teatud varustuse ühiseks omandamiseks osalevate riikide konsortsiumite või ELi enese poolt, saades innustust sellistest algatustest nagu strateegilise õhutranspordi võimekus NATO raames, sõjalennukite müra (AWACS) NATO programm või ELi Galileo, või otsima ELi rahastamise või kaasrahastamise võimalusi liikmesriikide konsortsiumite poolt omandatavale varustusele; toonitab kõige kallimate seadmete, nt kosmosealase suutlikkuse, mehitamata õhusõidukite või transpordiks kasutavate strateegiliste õhusõidukite ühisomandi potentsiaali; |
| --- | --- |

23.

esiteks kutsub liikmesriike nn ühisomandi osas üles uurima võimalusi teatud varustuse ühiseks omandamiseks osalevate riikide konsortsiumite või ELi enese poolt, saades innustust sellistest algatustest nagu strateegilise õhutranspordi võimekus NATO raames, sõjalennukite müra (AWACS) NATO programm või ELi Galileo, või otsima ELi rahastamise või kaasrahastamise võimalusi liikmesriikide konsortsiumite poolt omandatavale varustusele; toonitab kõige kallimate seadmete, nt kosmosealase suutlikkuse, mehitamata õhusõidukite või transpordiks kasutavate strateegiliste õhusõidukite ühisomandi potentsiaali;

| 24. | teiseks, nn riigile kuuluvate varade ühendamise osas peab eriti kasulikuks näiteks nelja liikmesriigi Euroopa õhutranspordi juhtimissüsteemi algatust, kus olemasoleva võimekuse kasutamine on optimeeritud mõne pädevuse ümberpaigutamisega ühisesse struktuuri, jättes varad täielikult riiklikusse omandisse; peab sellist ühendatud, kuid eraldatava võimekuse mudelit hästi kohandatavaks ka muudele operatiivtoe valdkondadele, nagu transpordihelikopterid, merepatrulli õhusõidukid ja sõjalise meretranspordi vahendid; arvab, et igasugune võimekuse delegeerimine ühtsele struktuurile peab olema paindlik ega peaks eeldama kõigilt osalejatelt sama võimekuse delegeerimist, millega hoitakse ära oht leppida madalaima ühise nimetajaga; peab siiski soovitavaks, et liikmesriigid tagaksid riikliku võimekuse Euroopa õhutranspordi juhtimissüsteemi ülesannete täielikus ulatuses; |
| --- | --- |

24.

teiseks, nn riigile kuuluvate varade ühendamise osas peab eriti kasulikuks näiteks nelja liikmesriigi Euroopa õhutranspordi juhtimissüsteemi algatust, kus olemasoleva võimekuse kasutamine on optimeeritud mõne pädevuse ümberpaigutamisega ühisesse struktuuri, jättes varad täielikult riiklikusse omandisse; peab sellist ühendatud, kuid eraldatava võimekuse mudelit hästi kohandatavaks ka muudele operatiivtoe valdkondadele, nagu transpordihelikopterid, merepatrulli õhusõidukid ja sõjalise meretranspordi vahendid; arvab, et igasugune võimekuse delegeerimine ühtsele struktuurile peab olema paindlik ega peaks eeldama kõigilt osalejatelt sama võimekuse delegeerimist, millega hoitakse ära oht leppida madalaima ühise nimetajaga; peab siiski soovitavaks, et liikmesriigid tagaksid riikliku võimekuse Euroopa õhutranspordi juhtimissüsteemi ülesannete täielikus ulatuses;

| 25. | kolmandaks, toonitab hangete ühendamise, nt A400M programmi osas ühishangete võimalikke eeliseid mastaabisäästu, elujõulise tööstusbaasi ülesehitamist, koostalitusvõimet ja sellest tulenevaid kasutajatoe, hoolduse ja koolituse ühendamise ja ühise kasutamise võimalusi silmas pidades; taunib asjaolu, et need eelised lähevad sageli kaduma nõuete erinevuse ja töö jagamise lepingute tõttu nagu programmi EuroFighter puhul; toonitab, et säästuvõimaluste täielikuks kasutamiseks on oluline säilitada ühishankena omandatud seadmete kasutajatoe lihtsustamiseks konfiguratsioon kogu kasutustsükli jooksul; kutsub liikmesriike üles kaaluma sisseostetavate teenuste ühendamist; |
| --- | --- |

25.

kolmandaks, toonitab hangete ühendamise, nt A400M programmi osas ühishangete võimalikke eeliseid mastaabisäästu, elujõulise tööstusbaasi ülesehitamist, koostalitusvõimet ja sellest tulenevaid kasutajatoe, hoolduse ja koolituse ühendamise ja ühise kasutamise võimalusi silmas pidades; taunib asjaolu, et need eelised lähevad sageli kaduma nõuete erinevuse ja töö jagamise lepingute tõttu nagu programmi EuroFighter puhul; toonitab, et säästuvõimaluste täielikuks kasutamiseks on oluline säilitada ühishankena omandatud seadmete kasutajatoe lihtsustamiseks konfiguratsioon kogu kasutustsükli jooksul; kutsub liikmesriike üles kaaluma sisseostetavate teenuste ühendamist;

| 26. | neljandaks, on seisukohal, et rollide ja ülesannete ühendamise osas on positiivseid näiteid selliste algatuste kohta nagu Prantsusmaa ja Belgia koostöö hävituslendurite koolitamisel, Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa kokkulepe lennukikandjate ühise kasutamise kohta, Prantsusmaa ja Saksamaa algatus helikopteripilootide koolitamiseks või Belgia ja Hollandi merelaevastiku koostöö, kus mitut riiklikku tugistruktuuri kasutatakse ühiselt koos partneriga; toonitab eriti võimalusi hariduse, koolituse ja väljaõppe valdkonnas, eelkõige sõjanduskõrgkoolide, testimis- ja hindamismehhanismide ning lendurite koolitusvõimaluste ühisel kasutamisel; peab mõne nišivaldkonna võimekuse puhul rollide ja ülesannete jagamist enamuses liikmesriikides ainsaks elujõuliseks võimaluseks tagada juurdepääs sellisele haruldasele võimekusele nagu keemilised, bioloogilised, radioloogilised ja tuumaüksused või meditsiinilennukid; |
| --- | --- |

26.

neljandaks, on seisukohal, et rollide ja ülesannete ühendamise osas on positiivseid näiteid selliste algatuste kohta nagu Prantsusmaa ja Belgia koostöö hävituslendurite koolitamisel, Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa kokkulepe lennukikandjate ühise kasutamise kohta, Prantsusmaa ja Saksamaa algatus helikopteripilootide koolitamiseks või Belgia ja Hollandi merelaevastiku koostöö, kus mitut riiklikku tugistruktuuri kasutatakse ühiselt koos partneriga; toonitab eriti võimalusi hariduse, koolituse ja väljaõppe valdkonnas, eelkõige sõjanduskõrgkoolide, testimis- ja hindamismehhanismide ning lendurite koolitusvõimaluste ühisel kasutamisel; peab mõne nišivaldkonna võimekuse puhul rollide ja ülesannete jagamist enamuses liikmesriikides ainsaks elujõuliseks võimaluseks tagada juurdepääs sellisele haruldasele võimekusele nagu keemilised, bioloogilised, radioloogilised ja tuumaüksused või meditsiinilennukid;

| 27. | tuletab meelde aluslepingus määratletud EDA olulist rolli mitmepoolsete projektide ettepanekute esitamisel, liikmesriikide programmide kooskõlastamisel ning teadusuuringute ja tehnoloogia koostööprogrammide haldamisel; toonitab juba käimasolevaid EDA juhitavaid projekte, nagu helikopterikoolituse programm ja mobiliseeritavad kohtuekspertiisi laborid võitluseks improviseeritud lõhkeseadmete ja nende kasutamise vastu Afganistanis, ning nõuab suuremat edasiminekut selliste algatuste osas nagu Euroopa õhutranspordilaevastik; nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad kasutaksid ära agentuuri potentsiaali nii haldus- kui õigustoe osas ning usaldaksid talle oma koostööalgatuste haldamise, ning toonitab vajadust anda EDA-le tema ülesannete suurenemisega toimetulekuks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde aluslepingus määratletud EDA olulist rolli mitmepoolsete projektide ettepanekute esitamisel, liikmesriikide programmide kooskõlastamisel ning teadusuuringute ja tehnoloogia koostööprogrammide haldamisel; toonitab juba käimasolevaid EDA juhitavaid projekte, nagu helikopterikoolituse programm ja mobiliseeritavad kohtuekspertiisi laborid võitluseks improviseeritud lõhkeseadmete ja nende kasutamise vastu Afganistanis, ning nõuab suuremat edasiminekut selliste algatuste osas nagu Euroopa õhutranspordilaevastik; nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad kasutaksid ära agentuuri potentsiaali nii haldus- kui õigustoe osas ning usaldaksid talle oma koostööalgatuste haldamise, ning toonitab vajadust anda EDA-le tema ülesannete suurenemisega toimetulekuks vajalikud vahendid;

| 28. | tunnistab, et kahepoolsed ja piirkondlikud algatused, nt Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa 2010. aasta kaitselepingud, Põhjamaade kaitsekoostöö ja Baltimaade kaitsekoostöö, on tähtsad selleks, et vahendeid mõistlikult kasutada ja kõrvaldada lühiajalised puudused võimekuse osas; võtab teadmiseks sarnased koostööettepanekud muudes piirkondades, nt Visegradi rühma riikide vahel; on siiski seisukohal, et jätkuvalt esineb olulisi struktuurilisi puudusi, mis tuleb kõrvaldada kooskõlastatult ELi tasandil, ja et seetõttu on vaja teatud etapis need kahepoolsed või piirkondlikud kokkulepped laiemasse Euroopa perspektiivi integreerida, tagades, et need kokkulepped aitavad kaasa ÜJKP arendamisele ega ole ühelgi moel sellega vastuolus; on selles seoses veendunud, et EDA-le tuleks anda jõupingutuste üldise sidususe tagamise ülesanne, ning julgustab mõtlema põhjalikumalt selle üle, kuidas aluslepingu sätteid alalise struktureeritud koostöö kohta saaks kasutada üldise koordineerimisraamistiku loomiseks; |
| --- | --- |

28.

tunnistab, et kahepoolsed ja piirkondlikud algatused, nt Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa 2010. aasta kaitselepingud, Põhjamaade kaitsekoostöö ja Baltimaade kaitsekoostöö, on tähtsad selleks, et vahendeid mõistlikult kasutada ja kõrvaldada lühiajalised puudused võimekuse osas; võtab teadmiseks sarnased koostööettepanekud muudes piirkondades, nt Visegradi rühma riikide vahel; on siiski seisukohal, et jätkuvalt esineb olulisi struktuurilisi puudusi, mis tuleb kõrvaldada kooskõlastatult ELi tasandil, ja et seetõttu on vaja teatud etapis need kahepoolsed või piirkondlikud kokkulepped laiemasse Euroopa perspektiivi integreerida, tagades, et need kokkulepped aitavad kaasa ÜJKP arendamisele ega ole ühelgi moel sellega vastuolus; on selles seoses veendunud, et EDA-le tuleks anda jõupingutuste üldise sidususe tagamise ülesanne, ning julgustab mõtlema põhjalikumalt selle üle, kuidas aluslepingu sätteid alalise struktureeritud koostöö kohta saaks kasutada üldise koordineerimisraamistiku loomiseks;

| 29. | on seisukohal, et tsiviil-sõjaline ELi operatsiooni peakorter, mille loomist Euroopa Parlament korduvalt on nõudnud, edendaks oluliselt mitte ainult ELi suutlikkust rahvusvahelist rahu ja julgeolekut toetada, vaid aitaks pikemas perspektiivis ühendamise ja ühise kasutamise loogika kohaselt hoida kokku riikide eelarvevahendeid; rõhutab, et vaja on asepresidendi ja kõrge esindaja poolset poliitilist suunamist, ning kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles jätkama Weimari algatusele tuginevat tegevust ning uurima võimalikult kiiresti õiguslikke võimalusi autonoomse operatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse loomiseks, mis hõlmaks kaht eraldi (tsiviil- ja sõjalist) käsuliini, kooskõlas nõukogule 2011. aasta juulis tutvustatud mudeliga; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et tsiviil-sõjaline ELi operatsiooni peakorter, mille loomist Euroopa Parlament korduvalt on nõudnud, edendaks oluliselt mitte ainult ELi suutlikkust rahvusvahelist rahu ja julgeolekut toetada, vaid aitaks pikemas perspektiivis ühendamise ja ühise kasutamise loogika kohaselt hoida kokku riikide eelarvevahendeid; rõhutab, et vaja on asepresidendi ja kõrge esindaja poolset poliitilist suunamist, ning kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles jätkama Weimari algatusele tuginevat tegevust ning uurima võimalikult kiiresti õiguslikke võimalusi autonoomse operatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse loomiseks, mis hõlmaks kaht eraldi (tsiviil- ja sõjalist) käsuliini, kooskõlas nõukogule 2011. aasta juulis tutvustatud mudeliga;

| 30. | väljendab heameelt NATO nn aruka kaitse algatuse üle ja kinnitab taas, kui oluline on jätkuv koostöö ja mittevastandumine (deconfliction) ELi ja NATO vahel kõigil tasanditel, et hoiduda tarbetust dubleerimisest; rõhutab, et tingimata tuleb tugevdada ELi ja NATO vahelist praktilist koostööd, eriti seoses reageerimisega finantskriisile; kutsub eelkõige EDAt ja NATO arenduse väejuhatust üles tegema tihedat koostööd tagamaks, et kummagi organisatsiooni ühendamise ja ühise kasutamise projektid täiendaksid üksteist ja et nende rakendamine looks alati suurimat võimalikku lisandväärtust; |
| --- | --- |

30.

väljendab heameelt NATO nn aruka kaitse algatuse üle ja kinnitab taas, kui oluline on jätkuv koostöö ja mittevastandumine (deconfliction) ELi ja NATO vahel kõigil tasanditel, et hoiduda tarbetust dubleerimisest; rõhutab, et tingimata tuleb tugevdada ELi ja NATO vahelist praktilist koostööd, eriti seoses reageerimisega finantskriisile; kutsub eelkõige EDAt ja NATO arenduse väejuhatust üles tegema tihedat koostööd tagamaks, et kummagi organisatsiooni ühendamise ja ühise kasutamise projektid täiendaksid üksteist ja et nende rakendamine looks alati suurimat võimalikku lisandväärtust;

| 31. | võtab teadmiseks küberkaitse varade ühendamise potentsiaali, arvestades Euroopa kübersüsteemide integreerimist, ning vajaduse tihendada selles valdkonnas ELi tasandil kooskõlastamist; |
| --- | --- |

31.

võtab teadmiseks küberkaitse varade ühendamise potentsiaali, arvestades Euroopa kübersüsteemide integreerimist, ning vajaduse tihendada selles valdkonnas ELi tasandil kooskõlastamist;

(C)
     
  Kaitseuuringute ja tehnoloogiaarenduse toetamine

| 32. | tuletab meelde teadus- ja uuendustegevuse tähtsust julgeoleku- ja kaitsesektoris kui Euroopa kaitsetööstuse konkurentsi- ja vastupanuvõime alust ning selle olulisust Euroopa 2020. aasta jätkusuutliku majanduskasvu eesmärkide saavutamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et praegu teadusuuringute ja tehnoloogia alal tehtavad pingutused on otsustava tähtsusega tulevaste tehnoloogiliste edusammude kujundamisel; taunib asjaolu, et ainult ligikaudu 1 % ELi riikide üldistest kaitsekulutustest suunatakse teadusuuringutesse ja tehnoloogiasse (samas on töötajate osakaal kulutustes jätkuvalt üle 50 %), ja eriti seda, et enamuses liikmesriikides jääb see näitaja tublisti alla 1 %; nõuab liikmesriikidelt, et nad jätaksid prioriteedina kärpimata teadusuuringute ja tehnoloogia kulutused; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde teadus- ja uuendustegevuse tähtsust julgeoleku- ja kaitsesektoris kui Euroopa kaitsetööstuse konkurentsi- ja vastupanuvõime alust ning selle olulisust Euroopa 2020. aasta jätkusuutliku majanduskasvu eesmärkide saavutamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et praegu teadusuuringute ja tehnoloogia alal tehtavad pingutused on otsustava tähtsusega tulevaste tehnoloogiliste edusammude kujundamisel; taunib asjaolu, et ainult ligikaudu 1 % ELi riikide üldistest kaitsekulutustest suunatakse teadusuuringutesse ja tehnoloogiasse (samas on töötajate osakaal kulutustes jätkuvalt üle 50 %), ja eriti seda, et enamuses liikmesriikides jääb see näitaja tublisti alla 1 %; nõuab liikmesriikidelt, et nad jätaksid prioriteedina kärpimata teadusuuringute ja tehnoloogia kulutused;

| 33. | taunib asjaolu, et koostööprojektidest tulenev mastaabisäästu võimalus jääb suures osas kasutamata, kusjuures ligikaudu 85 % teadusuuringutele ja tehnoloogiale tehtavatest kulutustest on endiselt siseriiklikud ning enamik ülejäänud kulutustest on kahepoolsed ja mitte mitmepoolsed, mille tagajärjeks on liikmesriikidevaheline killustatus; tuletab meelde, et Euroopa kaitseministrid leppisid 2007. aasta novembris kokku ühised sihttasemed, et suurendada kaitsepoliitika teadusuuringute ja tehnoloogia kulutused 2 %-ni kõigist kaitsekulutustest ning tõsta Euroopa kaitsepoliitika koostöö raames tehtavate teadusuuringute ja tehnoloogia kulutuste osakaal 20 %-ni; |
| --- | --- |

33.

taunib asjaolu, et koostööprojektidest tulenev mastaabisäästu võimalus jääb suures osas kasutamata, kusjuures ligikaudu 85 % teadusuuringutele ja tehnoloogiale tehtavatest kulutustest on endiselt siseriiklikud ning enamik ülejäänud kulutustest on kahepoolsed ja mitte mitmepoolsed, mille tagajärjeks on liikmesriikidevaheline killustatus; tuletab meelde, et Euroopa kaitseministrid leppisid 2007. aasta novembris kokku ühised sihttasemed, et suurendada kaitsepoliitika teadusuuringute ja tehnoloogia kulutused 2 %-ni kõigist kaitsekulutustest ning tõsta Euroopa kaitsepoliitika koostöö raames tehtavate teadusuuringute ja tehnoloogia kulutuste osakaal 20 %-ni;

| 34. | rõhutab EDA põhjapanevat rolli ühiste kaitseuuringute kooskõlastamisel ja kavandamisel; toonitab, et teadusuuringute alane koostöö annab eelised parema koostalitusvõime ja lõpptulemusena riiklike relvajõudude varustuse ja võimete suurema ühtsuse näol, kuna teadustegevus on iga varustusprogrammi esimene etapp; |
| --- | --- |

34.

rõhutab EDA põhjapanevat rolli ühiste kaitseuuringute kooskõlastamisel ja kavandamisel; toonitab, et teadusuuringute alane koostöö annab eelised parema koostalitusvõime ja lõpptulemusena riiklike relvajõudude varustuse ja võimete suurema ühtsuse näol, kuna teadustegevus on iga varustusprogrammi esimene etapp;

| 35. | tuletab meelde, et järjest rohkem on tehnoloogiaid, mis võimaldavad kahesuguse kasutusega rakendusi, ja seetõttu on oluline suurendada täiendavust ja koostoimet Euroopa kaitsealaste ja tsiviiljulgeoleku teadusprogrammide vahel; julgustab EDAt ja komisjoni neid Euroopa koostöö raamistikus kooskõlastama, et maksimeerida koostoimet teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi julgeoleku teemavaldkonnaga, eriti sellistel aladel nagu CBRN-kaitse, improviseeritud lõhkeseadmete vastane tegevus, mehitamata õhusüsteemid, mereseire, teabehaldus ja -töötlus ning küberkaitse; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et järjest rohkem on tehnoloogiaid, mis võimaldavad kahesuguse kasutusega rakendusi, ja seetõttu on oluline suurendada täiendavust ja koostoimet Euroopa kaitsealaste ja tsiviiljulgeoleku teadusprogrammide vahel; julgustab EDAt ja komisjoni neid Euroopa koostöö raamistikus kooskõlastama, et maksimeerida koostoimet teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi julgeoleku teemavaldkonnaga, eriti sellistel aladel nagu CBRN-kaitse, improviseeritud lõhkeseadmete vastane tegevus, mehitamata õhusüsteemid, mereseire, teabehaldus ja -töötlus ning küberkaitse;

| 36. | rõhutab eelkõige, et julgeolekualane teadustöö peab jääma järgmises programmis Horizon 2020 eraldi sõltumatuks koostisosaks; on seisukohal, et julgeoleku teemavaldkonda tuleks laiendada, et kajastada vajadust tsiviil- ja sõjatööstuse vahelise innovatsiooni ja tehnosiirde järele, kuid on veendunud, et võttes nõuetekohaselt arvesse kõiki asjakohaseid kaitsealaseid nõudeid programmides ja projektides, tuleks siiski säilitada teemavaldkonna keskendatus tsiviilküsimustele; |
| --- | --- |

36.

rõhutab eelkõige, et julgeolekualane teadustöö peab jääma järgmises programmis Horizon 2020 eraldi sõltumatuks koostisosaks; on seisukohal, et julgeoleku teemavaldkonda tuleks laiendada, et kajastada vajadust tsiviil- ja sõjatööstuse vahelise innovatsiooni ja tehnosiirde järele, kuid on veendunud, et võttes nõuetekohaselt arvesse kõiki asjakohaseid kaitsealaseid nõudeid programmides ja projektides, tuleks siiski säilitada teemavaldkonna keskendatus tsiviilküsimustele;

| 37. | juhib tähelepanu asjaolule, et nii nagu tsiviiluuringutel on sageli kaitsealane rakendus, toovad kaitsealaste uuringute edasiarendused sageli kasu kogu ühiskonnale; tuletab eelkõige meelde selliseid näiteid nagu internet ja GPS; on seisukohal, et pikemas perspektiivis võiks järgmistes raamprogrammides keskendada erilist tähelepanu kaitseteemalisele uuringutele, et ergutada teadusalast koostööd ja ühendada hajutatud riiklikud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

37.

juhib tähelepanu asjaolule, et nii nagu tsiviiluuringutel on sageli kaitsealane rakendus, toovad kaitsealaste uuringute edasiarendused sageli kasu kogu ühiskonnale; tuletab eelkõige meelde selliseid näiteid nagu internet ja GPS; on seisukohal, et pikemas perspektiivis võiks järgmistes raamprogrammides keskendada erilist tähelepanu kaitseteemalisele uuringutele, et ergutada teadusalast koostööd ja ühendada hajutatud riiklikud rahalised vahendid;

| 38. | toonitab siiski, et tsiviiluuringutest ei tohi vahendeid ümber paigutada ning et kõigis ELi rahastatavates kaitseuuringutes tuleks eelkõige juhinduda ELi kriisiohjamisvõimekuse arendamise eesmärgist ja keskenduda kahesuguse rakendusega teadustegevusele; |
| --- | --- |

38.

toonitab siiski, et tsiviiluuringutest ei tohi vahendeid ümber paigutada ning et kõigis ELi rahastatavates kaitseuuringutes tuleks eelkõige juhinduda ELi kriisiohjamisvõimekuse arendamise eesmärgist ja keskenduda kahesuguse rakendusega teadustegevusele;

| 39. | tuletab meelde, et 7. raamprogrammi õiguslikes alustes on sätestatud, et 7. raamprogrammi toetatavas teadustegevuses tuleb austada eetilisi aluspõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas nimetatud põhimõtteid; palub Euroopa Komisjonil 7. raamprogrammi raames julgeoleku valdkonna teadusuuringute programmides osaleda soovijate abikõlbulikkuse kriteeriumide hindamisel tõhustada eetilistest põhimõtetest kinnipidamist; palub ühtlasi, et komisjon koostaks kõigi 7. raamprogrammi ja tulevaste teadusuuringute programmide raames rahastatavate projektide kohta eetilise ja ühiskondliku mõju hinnangu; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et 7. raamprogrammi õiguslikes alustes on sätestatud, et 7. raamprogrammi toetatavas teadustegevuses tuleb austada eetilisi aluspõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas nimetatud põhimõtteid; palub Euroopa Komisjonil 7. raamprogrammi raames julgeoleku valdkonna teadusuuringute programmides osaleda soovijate abikõlbulikkuse kriteeriumide hindamisel tõhustada eetilistest põhimõtetest kinnipidamist; palub ühtlasi, et komisjon koostaks kõigi 7. raamprogrammi ja tulevaste teadusuuringute programmide raames rahastatavate projektide kohta eetilise ja ühiskondliku mõju hinnangu;

| 40. | juhib tähelepanu ELi toimimise lepingu artiklile 185, millega EL-il lubatakse osaleda mitme liikmesriigi algatatud uurimis- ja arenguprogrammides; on seisukohal, et võiks uurida võimalust kasutada seda artiklit ÜJKP missioonideks ja operatsioonideks vajalike võimete väljaarendamise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu ELi toimimise lepingu artiklile 185, millega EL-il lubatakse osaleda mitme liikmesriigi algatatud uurimis- ja arenguprogrammides; on seisukohal, et võiks uurida võimalust kasutada seda artiklit ÜJKP missioonideks ja operatsioonideks vajalike võimete väljaarendamise kiirendamiseks;

| 41. | tuletab ühtlasi meelde, et võrdselt oluline on püüda saavutada koostoime Euroopa kosmoseprogrammidega, ja ergutab ulatuslikumat kooskõlastamist EDA, komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel üleeuroopalises koostööraamistikus, eriti kosmosepõhise maapinna kaugseire ja kosmose olukorrast ülevaate saamise osas; nõuab MUSISe, GMESi ja EDRSi programmide kooskõlastamist maapinna seireks ja tsiviilotstarbeliste ning sõjaliste ruumiandmete infrastruktuuride standardite ühtlustamist; nõuab, et GMESi projekti rahastatakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) jooksul jätkuvalt ELi eelarvest; |
| --- | --- |

41.

tuletab ühtlasi meelde, et võrdselt oluline on püüda saavutada koostoime Euroopa kosmoseprogrammidega, ja ergutab ulatuslikumat kooskõlastamist EDA, komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel üleeuroopalises koostööraamistikus, eriti kosmosepõhise maapinna kaugseire ja kosmose olukorrast ülevaate saamise osas; nõuab MUSISe, GMESi ja EDRSi programmide kooskõlastamist maapinna seireks ja tsiviilotstarbeliste ning sõjaliste ruumiandmete infrastruktuuride standardite ühtlustamist; nõuab, et GMESi projekti rahastatakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) jooksul jätkuvalt ELi eelarvest;

(D)
     
  Euroopa kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogiline baasi ülesehitamine

| 42. | tuletab meelde, et Euroopa tööstusliku ja tehnoloogilise baasi konsolideerimisel tuleb saavutada edusamme, kuna arvestades tehnoloogia järjest keerulisemaks muutumist, rahvusvahelise konkurentsi tihenemist ja kaitse-eelarvete kahenemist, ei suuda ühegi liikmesriigi kaitsetööstus olla enam jätkusuutlik pelgalt riiklikul alusel; taunib asjaolu, et kuigi Euroopa kosmosetööstuses on saavutatud teatud koondumiste tase, on maa- ja merendusliku varustuse sektor endiselt valdavalt riigiti killustunud; hoiatab liikmesriike võimaluse eest, et kaitseinvesteeringute vähendamine teeb Euroopa kaitsetööstused ja tehnoloogilise innovatsiooni avatuks riskile, et need võetakse üle teistsuguste strateegiliste huvidega kolmandate jõudude poolt; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et Euroopa tööstusliku ja tehnoloogilise baasi konsolideerimisel tuleb saavutada edusamme, kuna arvestades tehnoloogia järjest keerulisemaks muutumist, rahvusvahelise konkurentsi tihenemist ja kaitse-eelarvete kahenemist, ei suuda ühegi liikmesriigi kaitsetööstus olla enam jätkusuutlik pelgalt riiklikul alusel; taunib asjaolu, et kuigi Euroopa kosmosetööstuses on saavutatud teatud koondumiste tase, on maa- ja merendusliku varustuse sektor endiselt valdavalt riigiti killustunud; hoiatab liikmesriike võimaluse eest, et kaitseinvesteeringute vähendamine teeb Euroopa kaitsetööstused ja tehnoloogilise innovatsiooni avatuks riskile, et need võetakse üle teistsuguste strateegiliste huvidega kolmandate jõudude poolt;

| 43. | on seisukohal, et sõjaliste nõuete ühtlustamine jaotises (A) kirjeldatud kooskõlastatud julgeoleku- ja kaitseanalüüside protsessi abil peaks viima seadmete ostmise ühtlustamiseni ELi liikmesriikide vahel, mis on esimene eeltingimus selleks, et luua nõudluse poolel tingimused Euroopa kaitsetööstuse edukaks rahvusvaheliseks ümberkorraldamiseks; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et sõjaliste nõuete ühtlustamine jaotises (A) kirjeldatud kooskõlastatud julgeoleku- ja kaitseanalüüside protsessi abil peaks viima seadmete ostmise ühtlustamiseni ELi liikmesriikide vahel, mis on esimene eeltingimus selleks, et luua nõudluse poolel tingimused Euroopa kaitsetööstuse edukaks rahvusvaheliseks ümberkorraldamiseks;

| 44. | tunnistades, et ümberkorraldamise üks tõenäolisi tagajärgi on mõnest mitteelujõulisest riiklikust tööstussuutlikkusest loobumine, rõhutab samas, et kõiki sellise ümberkorraldamise keskpika ja pika perspektiivi kavasid tuleks suunata nii, et need mõjutaksid minimaalselt tööhõivet; soovitab seetõttu parandada ümberkorraldusi ja sünergiat spetsialiseerumise, koostalitlusvõime ja täiendavuse suurendamise kaudu; nõuab ELi rahaliste vahendite, nt Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi paremat kasutamist, et toetada muutuste ennetamist ja nendega kohanemist; |
| --- | --- |

44.

tunnistades, et ümberkorraldamise üks tõenäolisi tagajärgi on mõnest mitteelujõulisest riiklikust tööstussuutlikkusest loobumine, rõhutab samas, et kõiki sellise ümberkorraldamise keskpika ja pika perspektiivi kavasid tuleks suunata nii, et need mõjutaksid minimaalselt tööhõivet; soovitab seetõttu parandada ümberkorraldusi ja sünergiat spetsialiseerumise, koostalitlusvõime ja täiendavuse suurendamise kaudu; nõuab ELi rahaliste vahendite, nt Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi paremat kasutamist, et toetada muutuste ennetamist ja nendega kohanemist;

| 45. | rõhutab, et Euroopa kaitsetehnoloogilise ja -tööstusliku baasi edendamine võib luua Euroopa kodanikele töökohti ELi kaitsetööstuses; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et Euroopa kaitsetehnoloogilise ja -tööstusliku baasi edendamine võib luua Euroopa kodanikele töökohti ELi kaitsetööstuses;

| 46. | toonitab tööstuse ümberkorraldamisega seoses, et oluline on tagada ka see, et tarnekindlust ohtu ei seataks; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles töötama kiiresti välja vastastikustele tagatistele tuginev kõikehõlmav ja ambitsioonikas kogu ELi hõlmav tarnekindluse süsteem; nõuab liikmesriikidelt, et nad kasutaksid esimese sammuna selle eesmärgi saavutamise suunas täielikult ära kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo direktiivi võimalusi ja kiirendaks tööd 2006. aastal kokku lepitud raamkorra rakendamiseks varustuskindluse tagamiseks kiireloomulises operatiivolukorras; |
| --- | --- |

46.

toonitab tööstuse ümberkorraldamisega seoses, et oluline on tagada ka see, et tarnekindlust ohtu ei seataks; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles töötama kiiresti välja vastastikustele tagatistele tuginev kõikehõlmav ja ambitsioonikas kogu ELi hõlmav tarnekindluse süsteem; nõuab liikmesriikidelt, et nad kasutaksid esimese sammuna selle eesmärgi saavutamise suunas täielikult ära kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo direktiivi võimalusi ja kiirendaks tööd 2006. aastal kokku lepitud raamkorra rakendamiseks varustuskindluse tagamiseks kiireloomulises operatiivolukorras;

| 47. | julgustab EDAt töötama välja ühtse Euroopa seisukoha võtmetähtsusega tööstusvõimsuste kohta, mis tuleb säilitada või mida tuleb arendada Euroopas; kutsub sellest kontekstis agentuuri analüüsima sõltuvust väljaspool Euroopat toodetavast tehnoloogiast ja tarneallikatest Euroopa strateegilise autonoomia seisukohast ning esitama liikmesriikidele konkreetseid soovitusi kooskõlas Euroopa Komisjoni tööga, kellel on samuti teatud programmid eesmärgiga vähendada Euroopa tarnesõltuvust ja energiasõltuvust; |
| --- | --- |

47.

julgustab EDAt töötama välja ühtse Euroopa seisukoha võtmetähtsusega tööstusvõimsuste kohta, mis tuleb säilitada või mida tuleb arendada Euroopas; kutsub sellest kontekstis agentuuri analüüsima sõltuvust väljaspool Euroopat toodetavast tehnoloogiast ja tarneallikatest Euroopa strateegilise autonoomia seisukohast ning esitama liikmesriikidele konkreetseid soovitusi kooskõlas Euroopa Komisjoni tööga, kellel on samuti teatud programmid eesmärgiga vähendada Euroopa tarnesõltuvust ja energiasõltuvust;

| 48. | usub, et koostöös arendatavad relvastusprogrammid, nt EDA algatatud ja Relvastuskoostöö Organisatsiooni hallatavad programmid, kujutavad endast väga olulist vahendit arenduskulude vähendamiseks, tööstuse konsolideerumise toetamiseks, standardimise ja koostoime edendamiseks ning üldise konkurentsivõime suurendamiseks; toonitab, et EDA aitab lihtsustada võimekusvajaduste kajastamist koostööprogrammides ja selgitada välja koostöövajadused kasutustsükli varases etapis; kutsub EDAt üles jätkama koostöö andmebaasi väljatöötamist, et sobitada riiklike projekte kui võimalusi koostööks, ning julgustab liikmesriike seda andebaasi täiendama; kutsub EDAt esitama relvastusalase koostöö parimate tavade suunised, nagu Euroopa relvastuskoostöö strateegia ette näeb; |
| --- | --- |

48.

usub, et koostöös arendatavad relvastusprogrammid, nt EDA algatatud ja Relvastuskoostöö Organisatsiooni hallatavad programmid, kujutavad endast väga olulist vahendit arenduskulude vähendamiseks, tööstuse konsolideerumise toetamiseks, standardimise ja koostoime edendamiseks ning üldise konkurentsivõime suurendamiseks; toonitab, et EDA aitab lihtsustada võimekusvajaduste kajastamist koostööprogrammides ja selgitada välja koostöövajadused kasutustsükli varases etapis; kutsub EDAt üles jätkama koostöö andmebaasi väljatöötamist, et sobitada riiklike projekte kui võimalusi koostööks, ning julgustab liikmesriike seda andebaasi täiendama; kutsub EDAt esitama relvastusalase koostöö parimate tavade suunised, nagu Euroopa relvastuskoostöö strateegia ette näeb;

| 49. | nõuab liikmesriikidelt, et nad hoiduksid ühistes relvastusprogrammides jäikadest töö jagamise lepingutest, kuna õiglase vastutasu (juste retour) põhimõtte rakendamisel on negatiivne mõju, sest see toob kaasa ebatõhusa tööjaotuse, mis omakorda viib aeglasema täitmise ja kõrgemate kuludeni; nõuab õiglase vastutasu põhimõtte asendamist palju paindlikuma üldise tasakaalu kontseptsiooniga, mis võimaldab töövõtjate valikul tulemuslikku tervet ELi hõlmavat konkurentsi tingimusel, et saavutatakse piisav tasakaalutase selleks, et tagada, et keskmise suurusega tööstused saaksid konkureerida suurtööstustega võrdsetel alustel; avaldab heameelt asjaolu üle, et üldise tasakaalu põhimõtet kasutatakse EDA ühises relvajõudude kaitse investeerimisprogrammis, ning kutsub agentuuri üles rakendama seda kontseptsiooni kõigis tegevusvaldkondades, mille lõppeesmärk on pidada kinni võrdsetest tingimustest Euroopa kaitsevarustuse turul ja arvestada väikeste ning keskmise suurusega ettevõtjate huvidega; |
| --- | --- |

49.

nõuab liikmesriikidelt, et nad hoiduksid ühistes relvastusprogrammides jäikadest töö jagamise lepingutest, kuna õiglase vastutasu (juste retour) põhimõtte rakendamisel on negatiivne mõju, sest see toob kaasa ebatõhusa tööjaotuse, mis omakorda viib aeglasema täitmise ja kõrgemate kuludeni; nõuab õiglase vastutasu põhimõtte asendamist palju paindlikuma üldise tasakaalu kontseptsiooniga, mis võimaldab töövõtjate valikul tulemuslikku tervet ELi hõlmavat konkurentsi tingimusel, et saavutatakse piisav tasakaalutase selleks, et tagada, et keskmise suurusega tööstused saaksid konkureerida suurtööstustega võrdsetel alustel; avaldab heameelt asjaolu üle, et üldise tasakaalu põhimõtet kasutatakse EDA ühises relvajõudude kaitse investeerimisprogrammis, ning kutsub agentuuri üles rakendama seda kontseptsiooni kõigis tegevusvaldkondades, mille lõppeesmärk on pidada kinni võrdsetest tingimustest Euroopa kaitsevarustuse turul ja arvestada väikeste ning keskmise suurusega ettevõtjate huvidega;

| 50. | kutsub liikmesriike üles kasutama Relvastuskoostöö Organisatsiooni haldusalaseid oskusteadmisi EDA poolt ettevalmistatud ühisprogrammide rakendamiseks ning kutsub EDAt ja Relvastuskoostöö Organisatsiooni üles sõlmima koostöö osas halduskokkulepet; tuletab meelde, et Relvastuskoostöö Organisatsiooniga võib ühineda iga ELi liikmesriik, kes seda soovib ja kes täidab liitumiskriteeriume; |
| --- | --- |

50.

kutsub liikmesriike üles kasutama Relvastuskoostöö Organisatsiooni haldusalaseid oskusteadmisi EDA poolt ettevalmistatud ühisprogrammide rakendamiseks ning kutsub EDAt ja Relvastuskoostöö Organisatsiooni üles sõlmima koostöö osas halduskokkulepet; tuletab meelde, et Relvastuskoostöö Organisatsiooniga võib ühineda iga ELi liikmesriik, kes seda soovib ja kes täidab liitumiskriteeriume;

| 51. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema omavahel koostööd, et tagada küberjulgeolek kui kaitsesektori lahutamatu osa; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema omavahel koostööd, et tagada küberjulgeolek kui kaitsesektori lahutamatu osa;

| 52. | märgib, et Euroopa kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi mõiste ei ole ikka veel Euroopa tasandil juriidiliselt määratletud ning kutsub komisjoni ja EDAt üles analüüsima sellise määratluse võimalikke kriteeriume ja nende mõju; rõhutab sellega seoses, et üks oluline kriteerium võiks olla tehnoloogiline lisandväärtus, mis luuakse projektibüroode asumisega ELi liikmesriikide territooriumil; ergutab liikmesriike kaaluma kaitsetööstuse peaeesmärgi püstitamist, et anda Euroopa kaitsesektori tööstuslikule ja tehnoloogilisele baasile selge ja pikaajaline visioon; |
| --- | --- |

52.

märgib, et Euroopa kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi mõiste ei ole ikka veel Euroopa tasandil juriidiliselt määratletud ning kutsub komisjoni ja EDAt üles analüüsima sellise määratluse võimalikke kriteeriume ja nende mõju; rõhutab sellega seoses, et üks oluline kriteerium võiks olla tehnoloogiline lisandväärtus, mis luuakse projektibüroode asumisega ELi liikmesriikide territooriumil; ergutab liikmesriike kaaluma kaitsetööstuse peaeesmärgi püstitamist, et anda Euroopa kaitsesektori tööstuslikule ja tehnoloogilisele baasile selge ja pikaajaline visioon;

| 53. | juhib tähelepanu asjaolule, kui tähtis on konkurentsivõimelise Euroopa kaitsetööstuse jaoks Atlandi-ülene koostöö tööstuse valdkonnas, mis võib soodustada juurdepääsu uutele tehnoloogiatele, edendada kõrgel tasemel tootearendust ning pakkuda stiimuleid kulude vähendamiseks ja tootmistsükli lühendamiseks; juhib tähelepanu ka teiste välispartneritega tehtava koostöö potentsiaalile; |
| --- | --- |

53.

juhib tähelepanu asjaolule, kui tähtis on konkurentsivõimelise Euroopa kaitsetööstuse jaoks Atlandi-ülene koostöö tööstuse valdkonnas, mis võib soodustada juurdepääsu uutele tehnoloogiatele, edendada kõrgel tasemel tootearendust ning pakkuda stiimuleid kulude vähendamiseks ja tootmistsükli lühendamiseks; juhib tähelepanu ka teiste välispartneritega tehtava koostöö potentsiaalile;

(E)
     
  Euroopa kaitsevarustuse turu loomine

| 54. | tuletab meelde, et Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõime tõstmiseks ja maksumaksjate huvide asjakohaseks kaitsmiseks peavad liikmesriigid kiiremas korras parandama oma kaitseturgude läbipaistvust ja avatust; on seisukohal, et kaitse- ja tundlikke julgeolekuhankeid käsitlev direktiiv 2009/81/EÜ tugevdab ühtset turgu, vähendades hankeeeskirjade paljusust kaitsesektoris ja avades liikmesriikide turge suuremale konkurentsile, ning tuletab meelde, et tähtaeg selle direktiivi ülevõtmiseks oli 21. august 2011; kutsub komisjoni üles esitama õigeaegselt aruande liikmesriikide võetud ülevõtmismeetmete kohta ja võtma kõik vajalikud meetmed õigeaegse ja järjekindla ülevõtmise ning nõuetekohase rakendamise tagamiseks; |
| --- | --- |

54.

tuletab meelde, et Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõime tõstmiseks ja maksumaksjate huvide asjakohaseks kaitsmiseks peavad liikmesriigid kiiremas korras parandama oma kaitseturgude läbipaistvust ja avatust; on seisukohal, et kaitse- ja tundlikke julgeolekuhankeid käsitlev direktiiv 2009/81/EÜ tugevdab ühtset turgu, vähendades hankeeeskirjade paljusust kaitsesektoris ja avades liikmesriikide turge suuremale konkurentsile, ning tuletab meelde, et tähtaeg selle direktiivi ülevõtmiseks oli 21. august 2011; kutsub komisjoni üles esitama õigeaegselt aruande liikmesriikide võetud ülevõtmismeetmete kohta ja võtma kõik vajalikud meetmed õigeaegse ja järjekindla ülevõtmise ning nõuetekohase rakendamise tagamiseks;

| 55. | toonitab, et direktiiv on koostatud spetsiaalselt kaitse- ja julgeolekuhangete eripära arvestades ja seetõttu võib lepingute puhul erandite tegemise ELi õigusest ELi toimimise lepingu artikli 346 alusel lugeda seaduslikuks ainult erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel eesmärgiga kaitsta olulisi riiklikke julgeolekuhuve; kutsub komisjoni üles tagama, et direktiivi ja ELi toimimise lepingu artikli 346 kohast erandit kohaldatakse nõuetekohaselt; rõhutab, et sel puhul oleks kasu komisjonipoolsest hinnangust, kus antakse aru headest tavadest ning uute eeskirjade väärkohaldamise juhtumitest; |
| --- | --- |

55.

toonitab, et direktiiv on koostatud spetsiaalselt kaitse- ja julgeolekuhangete eripära arvestades ja seetõttu võib lepingute puhul erandite tegemise ELi õigusest ELi toimimise lepingu artikli 346 alusel lugeda seaduslikuks ainult erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel eesmärgiga kaitsta olulisi riiklikke julgeolekuhuve; kutsub komisjoni üles tagama, et direktiivi ja ELi toimimise lepingu artikli 346 kohast erandit kohaldatakse nõuetekohaselt; rõhutab, et sel puhul oleks kasu komisjonipoolsest hinnangust, kus antakse aru headest tavadest ning uute eeskirjade väärkohaldamise juhtumitest;

| 56. | rõhutab, et kooskõlas praeguste jõupingutustega Euroopa riigihangete raamistiku kaasajastamiseks ja sujuvamaks muutmiseks peaksid halduskoormuse lihtsustamise ja vähendamise eesmärgid kajastuma direktiivi tegelikus rakendamises ning et piiriülese pakkumise hõlbustamiseks tuleks läbi vaadata kokkusobimatud või ebaproportsionaalsed tehnilised nõuded, mis kujutavad endast takistusi siseturul; tuletab lisaks meelde, et potentsiaalseid alltöövõtjaid ei tohiks diskrimineerida nende kodakondsuse alusel; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et kooskõlas praeguste jõupingutustega Euroopa riigihangete raamistiku kaasajastamiseks ja sujuvamaks muutmiseks peaksid halduskoormuse lihtsustamise ja vähendamise eesmärgid kajastuma direktiivi tegelikus rakendamises ning et piiriülese pakkumise hõlbustamiseks tuleks läbi vaadata kokkusobimatud või ebaproportsionaalsed tehnilised nõuded, mis kujutavad endast takistusi siseturul; tuletab lisaks meelde, et potentsiaalseid alltöövõtjaid ei tohiks diskrimineerida nende kodakondsuse alusel;

| 57. | tuletab meelde, et EDA kaitsevarustuse hangete toimimisjuhendi ja tarneahela tegevusjuhisega kehtestatud korda kohaldatakse ainult ELi toimimise lepingu artikli 346 kohase erandiga hõlmatud lepingute suhtes; kutsub EDAt ja komisjoni hindama uuesti selle korra asjakohasust pärast kaitsehangete direktiivi jõustumist; |
| --- | --- |

57.

tuletab meelde, et EDA kaitsevarustuse hangete toimimisjuhendi ja tarneahela tegevusjuhisega kehtestatud korda kohaldatakse ainult ELi toimimise lepingu artikli 346 kohase erandiga hõlmatud lepingute suhtes; kutsub EDAt ja komisjoni hindama uuesti selle korra asjakohasust pärast kaitsehangete direktiivi jõustumist;

| 58. | nõuab, et liikmesriigid peaksid eeskätt käesoleva direktiivi nõuetekohase rakendamise abil esmatähtsaks võitlust korruptsiooni vastu kaitsehangete puhul, mõistes hukka korruptsiooni laastava mõju, eriti seoses paisutatud kulude, ebavajaliku, ebapiisava või mitteoptimaalse varustuse ostmise, ühishangete ja koostööprogrammide takistamise, turu avamise pärssimisega, mis loob riigieelarvetele suure koormuse; lisaks läbipaistvate ja konkurentsil põhinevate avaliku hanke menetluste üldiseks muutmisele soovitab Euroopa Parlament tungivalt järgida NATO / Relvajõudude Demokraatliku Kontrolli Genfi Keskuse kaitsesektoris usaldusäärsuse loomist ja korruptsiooni vähendamist käsitlevas parimate tavade ülevaates sisalduvaid soovitusi; toonitab positiivseid näiteid, nagu valitsuste ja pakkujate vaheliste nn kaitsesektori usaldusväärsuse paktide kontseptsiooni sõltumatute vaatlejate osalemisel või süsteemset parlamentaarset järelevalvet teatud künnist ületavate hankemenetluste kõigi etappide üle, nagu mitmes liikmesriigis tehakse; |
| --- | --- |

58.

nõuab, et liikmesriigid peaksid eeskätt käesoleva direktiivi nõuetekohase rakendamise abil esmatähtsaks võitlust korruptsiooni vastu kaitsehangete puhul, mõistes hukka korruptsiooni laastava mõju, eriti seoses paisutatud kulude, ebavajaliku, ebapiisava või mitteoptimaalse varustuse ostmise, ühishangete ja koostööprogrammide takistamise, turu avamise pärssimisega, mis loob riigieelarvetele suure koormuse; lisaks läbipaistvate ja konkurentsil põhinevate avaliku hanke menetluste üldiseks muutmisele soovitab Euroopa Parlament tungivalt järgida NATO / Relvajõudude Demokraatliku Kontrolli Genfi Keskuse kaitsesektoris usaldusäärsuse loomist ja korruptsiooni vähendamist käsitlevas parimate tavade ülevaates sisalduvaid soovitusi; toonitab positiivseid näiteid, nagu valitsuste ja pakkujate vaheliste nn kaitsesektori usaldusväärsuse paktide kontseptsiooni sõltumatute vaatlejate osalemisel või süsteemset parlamentaarset järelevalvet teatud künnist ületavate hankemenetluste kõigi etappide üle, nagu mitmes liikmesriigis tehakse;

| 59. | toonitab, et kompensatsiooninõuded saavad põhimõtteliselt olla õigustatud vaid juhul, kui need on vajalikud oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 346, need peaksid vastama läbipaistvuse põhimõtetele ning ei tohiks mingil juhul põhjustada korruptsiooniohtu ega takistada Euroopa kaitsevarustuse turu toimimist; |
| --- | --- |

59.

toonitab, et kompensatsiooninõuded saavad põhimõtteliselt olla õigustatud vaid juhul, kui need on vajalikud oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 346, need peaksid vastama läbipaistvuse põhimõtetele ning ei tohiks mingil juhul põhjustada korruptsiooniohtu ega takistada Euroopa kaitsevarustuse turu toimimist;

| 60. | kutsub liikmesriike, EDAt ja komisjoni tegema koostööd kompensatsiooninõuete järk-järguliseks kaotamiseks, soodustades samas väiksemate liikmesriikide tööstuste lõimumist Euroopa kaitsesektori tööstuslikku ja tehnoloogilisse baasi muude kui kompensatsioonimeetmete abil; |
| --- | --- |

60.

kutsub liikmesriike, EDAt ja komisjoni tegema koostööd kompensatsiooninõuete järk-järguliseks kaotamiseks, soodustades samas väiksemate liikmesriikide tööstuste lõimumist Euroopa kaitsesektori tööstuslikku ja tehnoloogilisse baasi muude kui kompensatsioonimeetmete abil;

| 61. | kutsub komisjoni ja EDAt üles kaaluma vahendeid muude turgu moonutavate tegevuste (nt riigiabi ja eksporditoetused) käsitlemiseks, tuginedes EDA võrdsete võimaluste algatusele; |
| --- | --- |

61.

kutsub komisjoni ja EDAt üles kaaluma vahendeid muude turgu moonutavate tegevuste (nt riigiabi ja eksporditoetused) käsitlemiseks, tuginedes EDA võrdsete võimaluste algatusele;

| 62. | usub, et praeguse eelarve oludes võib Euroopa eelistust kaitsetehnika soetamisel näha omamoodi Euroopa solidaarsusena; kutsub komisjoni ja EDAt üles esitama Euroopa eelistuse menetluse kulude ja kasulikkuse analüüsi teatud kaitsevarustuse valdkondades, mille jaoks on oluline säilitada strateegiline autonoomia, ning juhtudel, kus ei ole vastastikust pääsu kolmandate riikide kaitseturgudele; rõhutab kolmandate riikide turgudele parema juurdepääsu tagamise tähtsust Euroopa kaitsetoodete jaoks; |
| --- | --- |

62.

usub, et praeguse eelarve oludes võib Euroopa eelistust kaitsetehnika soetamisel näha omamoodi Euroopa solidaarsusena; kutsub komisjoni ja EDAt üles esitama Euroopa eelistuse menetluse kulude ja kasulikkuse analüüsi teatud kaitsevarustuse valdkondades, mille jaoks on oluline säilitada strateegiline autonoomia, ning juhtudel, kus ei ole vastastikust pääsu kolmandate riikide kaitseturgudele; rõhutab kolmandate riikide turgudele parema juurdepääsu tagamise tähtsust Euroopa kaitsetoodete jaoks;

| 63. | tuletab meelde, et lubadega seotud kohustustest tulenev halduskoormus ELi siseses kaitsetoodete kaubanduses mõjub takistavalt tööstuse konsolideerumisele ja on olnud tõsine takistus rahvusvahelises koostöös arendatavatele relvastusprogrammidele; tuletab meelde, et tähtaeg kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisest vedu käsitleva direktiivi 2009/43/EÜ ülevõtmiseks oli 30. juuni 2011 ja liikmesriigid peavad kohaldama uut eeskirja alates 30. juunist 2012; kutsub komisjoni üles esitama õigeaegselt aruande liikmesriikide võetud ülevõtmismeetmete kohta ja võtma kõik vajalikud meetmed nõuetekohase rakendamise tagamiseks; |
| --- | --- |

63.

tuletab meelde, et lubadega seotud kohustustest tulenev halduskoormus ELi siseses kaitsetoodete kaubanduses mõjub takistavalt tööstuse konsolideerumisele ja on olnud tõsine takistus rahvusvahelises koostöös arendatavatele relvastusprogrammidele; tuletab meelde, et tähtaeg kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisest vedu käsitleva direktiivi 2009/43/EÜ ülevõtmiseks oli 30. juuni 2011 ja liikmesriigid peavad kohaldama uut eeskirja alates 30. juunist 2012; kutsub komisjoni üles esitama õigeaegselt aruande liikmesriikide võetud ülevõtmismeetmete kohta ja võtma kõik vajalikud meetmed nõuetekohase rakendamise tagamiseks;

| 64. | nõuab liikmesriikidelt, et nad kasutaksid tarneteks muude liikmesriikide relvajõududele võimalikult hästi ära uusi üldlube, mis on tähtis vahend kogu ELi hõlmava varustuskindluse parandamiseks; |
| --- | --- |

64.

nõuab liikmesriikidelt, et nad kasutaksid tarneteks muude liikmesriikide relvajõududele võimalikult hästi ära uusi üldlube, mis on tähtis vahend kogu ELi hõlmava varustuskindluse parandamiseks;

| 65. | toonitab, et direktiivi edu, eelkõige seoses lubadega äriühingute vahelisteks vedudeks, sõltub suuresti liikmesriikidel usaldusest üksteise ekspordikontrolli suhtes; nõuab liikmesriikidelt, et nad järgiksid rangelt nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) sätestatud kohustusi ja tagaksid kõigi loataotluste range hindamise kõigi kaheksa nõutava kriteeriumi suhtes; kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles hindama ühise seisukoha läbivaatamise raames seda, kuidas liikmesriigid seda järgivad nii kaubandus- kui välispoliitika kaalutluste, sh importivate riikide inimõiguste ja demokraatia järgimise valguses; |
| --- | --- |

65.

toonitab, et direktiivi edu, eelkõige seoses lubadega äriühingute vahelisteks vedudeks, sõltub suuresti liikmesriikidel usaldusest üksteise ekspordikontrolli suhtes; nõuab liikmesriikidelt, et nad järgiksid rangelt nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) sätestatud kohustusi ja tagaksid kõigi loataotluste range hindamise kõigi kaheksa nõutava kriteeriumi suhtes; kutsub komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles hindama ühise seisukoha läbivaatamise raames seda, kuidas liikmesriigid seda järgivad nii kaubandus- kui välispoliitika kaalutluste, sh importivate riikide inimõiguste ja demokraatia järgimise valguses;

| 66. | kordab, et äärmiselt oluline on standardida kaitsevarustus, et luua ühine Euroopa kaitseturg ja tagada koostalitusvõime ning lihtsustada relvastusprogrammide alast koostööd, projektide ühendamist ja ühist kasutamist ja operatsioone; julgustab EDAt, komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioone (CEN, CENELEC, ETSI) kiirendama koostöös kaitsetööstuse ja eriti NATO standardiagentuuriga kaitse- ja julgeolekutööstuse ning tsiviil- ja sõjalise varustuse standardite erinevuste vähendamist; toetab Euroopa kaitsestandardite teabesüsteemi ja Euroopa kaitsehangete käsiraamatu kasutamist ning edasiarendamist; |
| --- | --- |

66.

kordab, et äärmiselt oluline on standardida kaitsevarustus, et luua ühine Euroopa kaitseturg ja tagada koostalitusvõime ning lihtsustada relvastusprogrammide alast koostööd, projektide ühendamist ja ühist kasutamist ja operatsioone; julgustab EDAt, komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioone (CEN, CENELEC, ETSI) kiirendama koostöös kaitsetööstuse ja eriti NATO standardiagentuuriga kaitse- ja julgeolekutööstuse ning tsiviil- ja sõjalise varustuse standardite erinevuste vähendamist; toetab Euroopa kaitsestandardite teabesüsteemi ja Euroopa kaitsehangete käsiraamatu kasutamist ning edasiarendamist;

| 67. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kehtestama üleeuroopaline julgeoleku- ja kaitsetoodete sertifitseerimine, et teha lõpp jätkusuutmatule olukorrale, kus iga liikmesriik nõuab eraldi testimist; osutab asjaolule, et see aeganõudev ja koormav protsess tõstab oluliselt tootjahindu ning kahjustab konkurentsivõimet selliselt, et need kulud on eriti väikeettevõtjatele takistavalt kõrged; toetab EDA tegevust kaitsevaldkonna lennukõlblikkuse osas ja julgustab liikmesriike kiirendama tööd Euroopa ühise kaitsevaldkonna lennukõlblikkuse organisatsiooni loomiseks, mis oleks kaitsevaldkonnas Euroopa Lennuohutusametile sarnane organisatsioon; |
| --- | --- |

67.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles kehtestama üleeuroopaline julgeoleku- ja kaitsetoodete sertifitseerimine, et teha lõpp jätkusuutmatule olukorrale, kus iga liikmesriik nõuab eraldi testimist; osutab asjaolule, et see aeganõudev ja koormav protsess tõstab oluliselt tootjahindu ning kahjustab konkurentsivõimet selliselt, et need kulud on eriti väikeettevõtjatele takistavalt kõrged; toetab EDA tegevust kaitsevaldkonna lennukõlblikkuse osas ja julgustab liikmesriike kiirendama tööd Euroopa ühise kaitsevaldkonna lennukõlblikkuse organisatsiooni loomiseks, mis oleks kaitsevaldkonnas Euroopa Lennuohutusametile sarnane organisatsioon;

| 68. | rõhutab, et eespool nimetatud standardimine ja konsolideerimine peaks olema osa ELi, aga mitte tööstuse poolt juhitavast protsessist Euroopa huvide ja ühiskonna tegelike vajaduste nimel ning et ühistes ELi programmides ja ELi sünergias osalemine peaks põhimõtteliselt olema avatud kõigile liikmesriikidele; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et eespool nimetatud standardimine ja konsolideerimine peaks olema osa ELi, aga mitte tööstuse poolt juhitavast protsessist Euroopa huvide ja ühiskonna tegelike vajaduste nimel ning et ühistes ELi programmides ja ELi sünergias osalemine peaks põhimõtteliselt olema avatud kõigile liikmesriikidele;

(F)
     
  Uute ELi tasandi rahastamisviiside otsimine

| 69. | on veendunud, et eelkõige uue mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise raames tuleb kaaluda võimalusi aidata liikmesriikidel saavutada ELi eelarve abil ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika eesmärgid kulutõhusamalt; |
| --- | --- |

69.

on veendunud, et eelkõige uue mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise raames tuleb kaaluda võimalusi aidata liikmesriikidel saavutada ELi eelarve abil ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika eesmärgid kulutõhusamalt;

| 70. | nõuab, nagu on märgitud jaotises (C), julgeolekualase teadustöö tugevdamist ja laiendamist teadusuuringute raamprogrammi alusel, ELi toimimise lepingu artikli 185 kasutamist olemasolevate uurimis- ja arenguprogrammide kaasrahastamiseks ning uue julgeoleku teemavaldkonna ettevalmistamist tsiviil-sõjalise rakendusega kaitseuuringuteks eesmärgiga ergutada kaitsealast teaduslikku koostööd; |
| --- | --- |

70.

nõuab, nagu on märgitud jaotises (C), julgeolekualase teadustöö tugevdamist ja laiendamist teadusuuringute raamprogrammi alusel, ELi toimimise lepingu artikli 185 kasutamist olemasolevate uurimis- ja arenguprogrammide kaasrahastamiseks ning uue julgeoleku teemavaldkonna ettevalmistamist tsiviil-sõjalise rakendusega kaitseuuringuteks eesmärgiga ergutada kaitsealast teaduslikku koostööd;

| 71. | on seisukohal, et ELi rahalisi vahendeid tuleks kasutada koostöö edendamiseks hariduse ja koolituse valdkonnas, soodustades kaitsetööstuse, uurimisasutuste ja akadeemiliste ringkondade vaheliste võrgustike loomist; nõuab vajaliku korra kehtestamist, mis võimaldaks ELi eelarvest stipendiumite maksmist nn sõjalise Erasmuse programmis osalevatele kadettidele, et kohelda neid võrdselt tsiviilkõrgkoolides õppivate üliõpilastega ning aidata seeläbi kaasa julgeolekuvaldkonnas ühise kultuuri ja lähenemisviisi arengule; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et ELi rahalisi vahendeid tuleks kasutada koostöö edendamiseks hariduse ja koolituse valdkonnas, soodustades kaitsetööstuse, uurimisasutuste ja akadeemiliste ringkondade vaheliste võrgustike loomist; nõuab vajaliku korra kehtestamist, mis võimaldaks ELi eelarvest stipendiumite maksmist nn sõjalise Erasmuse programmis osalevatele kadettidele, et kohelda neid võrdselt tsiviilkõrgkoolides õppivate üliõpilastega ning aidata seeläbi kaasa julgeolekuvaldkonnas ühise kultuuri ja lähenemisviisi arengule;

| 72. | soovitab rahastada stabiliseerimisvahendist Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledžit, mis on keskendunud tsiviil- ja sõjaliste ekspertide koolitamisele kriisiohjamise ja ÜJKP valdkonnas ning ühise julgeolekukultuuri edendamisele ELis; |
| --- | --- |

72.

soovitab rahastada stabiliseerimisvahendist Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledžit, mis on keskendunud tsiviil- ja sõjaliste ekspertide koolitamisele kriisiohjamise ja ÜJKP valdkonnas ning ühise julgeolekukultuuri edendamisele ELis;

| 73. | julgustab arendama edasi kolledži ülesandeid, et sellest saaks koostööfoorum riikide kaitseakadeemiate ja julgeolekualast koolitust pakkuvate tsiviilõppeasutuste vahel, et ühtlasi selgitada välja ja arendada edasi nendevahelisi kulusäästlikke projekte ühendamise ja ühise kasutamise põhimõttel; kutsub liikmesriike üles muutma kolledži tegelikuks kõrgharidusasutuseks ja teeb selle tugevat tsiviil-sõjalist suunitlust arvestades ettepaneku rahastada seda järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ajal ELi eelarvest; |
| --- | --- |

73.

julgustab arendama edasi kolledži ülesandeid, et sellest saaks koostööfoorum riikide kaitseakadeemiate ja julgeolekualast koolitust pakkuvate tsiviilõppeasutuste vahel, et ühtlasi selgitada välja ja arendada edasi nendevahelisi kulusäästlikke projekte ühendamise ja ühise kasutamise põhimõttel; kutsub liikmesriike üles muutma kolledži tegelikuks kõrgharidusasutuseks ja teeb selle tugevat tsiviil-sõjalist suunitlust arvestades ettepaneku rahastada seda järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ajal ELi eelarvest;

| 74. | kutsub asjaomaseid osapooli üles hindama, kas jaotises (B) märgitud ELi omanduses olevad varad (sarnaselt Galileoga) võiks olla elujõuline ja kulutõhus lahendus, eriti sellistes valdkondades nagu strateegiline ja taktikaline transport või järelevalve; |
| --- | --- |

74.

kutsub asjaomaseid osapooli üles hindama, kas jaotises (B) märgitud ELi omanduses olevad varad (sarnaselt Galileoga) võiks olla elujõuline ja kulutõhus lahendus, eriti sellistes valdkondades nagu strateegiline ja taktikaline transport või järelevalve;

| 75. | nõuab liikmesriikidelt esmajärjekorras EDA eelarve suurendamist, tunnistades agentuuri lisandväärtust, millega kompenseeritakse koostöö kaudu riiklikul tasandil otsustatud kärped; taunib asjaolu, et EDAt käsitleva nõukogu otsusega ei ole agentuurile antud ELi üldeelarvega võrreldavat mitmeaastast finantsraamistikku; |
| --- | --- |

75.

nõuab liikmesriikidelt esmajärjekorras EDA eelarve suurendamist, tunnistades agentuuri lisandväärtust, millega kompenseeritakse koostöö kaudu riiklikul tasandil otsustatud kärped; taunib asjaolu, et EDAt käsitleva nõukogu otsusega ei ole agentuurile antud ELi üldeelarvega võrreldavat mitmeaastast finantsraamistikku;

| 76. | juhib tähelepanu sellele, et tagasihoidliku eelarvega töötav ELi Satelliidikeskus on tõestanud oma tõhusust ja lisaväärtust mitmesuguste julgeoleku ja kaitseoperatsioonide käigus; tuletab meelde kasvavat nõudlust satelliidipildi järele, sh hiljutiste Põhja-Aafrika sündmuste taustal; kutsub liikmesriike pakkuma sellele keskusele olulisemat eelarvet ning, arvestades selle tsiviil-sõjalisi kasutusotstarbeid, on seisukohal, et seda peaks rahastama ELi eelarvest; |
| --- | --- |

76.

juhib tähelepanu sellele, et tagasihoidliku eelarvega töötav ELi Satelliidikeskus on tõestanud oma tõhusust ja lisaväärtust mitmesuguste julgeoleku ja kaitseoperatsioonide käigus; tuletab meelde kasvavat nõudlust satelliidipildi järele, sh hiljutiste Põhja-Aafrika sündmuste taustal; kutsub liikmesriike pakkuma sellele keskusele olulisemat eelarvet ning, arvestades selle tsiviil-sõjalisi kasutusotstarbeid, on seisukohal, et seda peaks rahastama ELi eelarvest;

| 77. | avaldab heameelt Poola eesistumisperioodil tehtud jõupingutuste üle ATHENA mehhanismi läbivaatamisel; ärgitab liikmesriike suurendama jõupingutusi ühist rahastamist käsitleva kokkuleppe saavutamiseks; kutsub liikmesriike üles kaaluma ATHENA mehhanismi läbivaatamise käigus selle laiendamise võimalust, et võimaldada ühisrahastamine ka meetmetele või ostudele, millega toetatakse suuremat kulutõhusust Euroopa kaitsesektoris, aga mida ei saa rahastada ELi eelarvest, eelkõige tarnitava varustuse rahastamist; |
| --- | --- |

77.

avaldab heameelt Poola eesistumisperioodil tehtud jõupingutuste üle ATHENA mehhanismi läbivaatamisel; ärgitab liikmesriike suurendama jõupingutusi ühist rahastamist käsitleva kokkuleppe saavutamiseks; kutsub liikmesriike üles kaaluma ATHENA mehhanismi läbivaatamise käigus selle laiendamise võimalust, et võimaldada ühisrahastamine ka meetmetele või ostudele, millega toetatakse suuremat kulutõhusust Euroopa kaitsesektoris, aga mida ei saa rahastada ELi eelarvest, eelkõige tarnitava varustuse rahastamist;

*

* *

| 78. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide parlamentidele, NATO parlamentaarsele assambleele ning NATO peasekretärile. |
| --- | --- |

78.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide parlamentidele, NATO parlamentaarsele assambleele ning NATO peasekretärile.

---

(1)  ELT L 183, 13.7.2011, lk 16.

(2)  ELT L 146, 10.6.2009, lk 1.

(3)  ELT L 216, 20.8.2009, lk 76.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0228.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0419.

(6)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 63.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/21

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011ELi ja Venemaa tippkohtumine

P7_TA(2011)0575

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon eelseisva 15. detsembri 2011. aasta ELi ja Venemaa tippkohtumise ning 4. detsembril 2011 toimunud riigiduuma valimiste tulemuste kohta

2013/C 168 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige oma 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni (1) ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta 9. ja 10. juunil 2011 ning 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni (2) ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige oma 9. juuni 2011. aasta resolutsiooni (1) ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta 9. ja 10. juunil 2011 ning 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni (2) ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ELi ja Venemaa suhete kohta, sealhulgas 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni detsembris 2011 toimuvate Venemaa riigiduuma valimiste ettevalmistuste kohta (3), lisaks 16. detsembri 2010. aasta resolutsioonile aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ELi ja Venemaa suhete kohta, sealhulgas 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni detsembris 2011 toimuvate Venemaa riigiduuma valimiste ettevalmistuste kohta (3), lisaks 16. detsembri 2010. aasta resolutsioonile aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni partnerlus- ja koostöölepingut (5) ning 2008. aastal alustatud läbirääkimisi ELi ja Venemaa uue lepingu sõlmimiseks, samuti 2010. aastal algatatud moderniseerimispartnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni partnerlus- ja koostöölepingut (5) ning 2008. aastal alustatud läbirääkimisi ELi ja Venemaa uue lepingu sõlmimiseks, samuti 2010. aastal algatatud moderniseerimispartnerlust,

| — | võttes arvesse 31. mail 2003. aastal Peterburis toimunud ELi ja Venemaa 11. tippkohtumise järel tehtud ühisavalduses püstitatud ELi ja Venemaa ühist eesmärki luua ühine majandusruum, ühine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, ühine välisjulgeolekualase koostöö ruum ning ühine teadus- ja haridusruum, mis hõlmab ka kultuuriküsimusi (nn neli ühist ruumi), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. mail 2003. aastal Peterburis toimunud ELi ja Venemaa 11. tippkohtumise järel tehtud ühisavalduses püstitatud ELi ja Venemaa ühist eesmärki luua ühine majandusruum, ühine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, ühine välisjulgeolekualase koostöö ruum ning ühine teadus- ja haridusruum, mis hõlmab ka kultuuriküsimusi (nn neli ühist ruumi),

| — | võttes arvesse 19.–20. septembril 2011 Varssavis toimunud ELi ja Venemaa parlamentaarse koostöökomisjoni kohtumise ühist lõppavaldust ning soovitust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. septembril 2011 Varssavis toimunud ELi ja Venemaa parlamentaarse koostöökomisjoni kohtumise ühist lõppavaldust ning soovitust,

| — | võttes arvesse ELi ja Venemaa vabadust, julgeolekut ja õigust käsitleva alalise partnerlusnõukogu 11. oktoobril 2011. aastal Varssavi kohtumisel tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Venemaa vabadust, julgeolekut ja õigust käsitleva alalise partnerlusnõukogu 11. oktoobril 2011. aastal Varssavi kohtumisel tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Asthoni sõnavõttu ELi ja Venemaa alalise partnerlusnõukogu 17. novembril 2011. aastal Moskvas toimunud kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Asthoni sõnavõttu ELi ja Venemaa alalise partnerlusnõukogu 17. novembril 2011. aastal Moskvas toimunud kohtumisel,

| — | võttes arvesse 29. novembril 2011 toimunud viimast ELi ja Venemaa inimõigustelast dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. novembril 2011 toimunud viimast ELi ja Venemaa inimõigustelast dialoogi,

| — | võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni 6. ja 7. detsembril 2011. aastal Venemaa Föderatsiooni riigiduuma valimiste kohta tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja Catherine Ashtoni 6. ja 7. detsembril 2011. aastal Venemaa Föderatsiooni riigiduuma valimiste kohta tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR), OSCE Parlamentaarse Assamblee ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (PACE) 5. detsembri esialgseid järeldusi, mis esitati pärast Venemaa riigiduuma 4. detsembri 2011. aasta valimiste rahvusvahelist vaatlemist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR), OSCE Parlamentaarse Assamblee ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (PACE) 5. detsembri esialgseid järeldusi, mis esitati pärast Venemaa riigiduuma 4. detsembri 2011. aasta valimiste rahvusvahelist vaatlemist,

| — | võttes arvesse ELi ja Venemaa 15. detsembril 2011. aastal Brüsselis toimuva tippkohtumise päevakorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Venemaa 15. detsembril 2011. aastal Brüsselis toimuva tippkohtumise päevakorda,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et EL ja Venemaa on nii majanduslikult kui ka poliitiliselt vastastikku sõltuvad; arvestades, et ELi ja Venemaa tõhustatud koostöö ja heanaaberlikud suhted on kogu Euroopa stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu seisukohast suure tähtsusega; arvestades, et Euroopa Liit teeb jätkuvalt jõupingutusi, et süvendada ja arendada Venemaaga suhteid, mis põhinevad kindlal pühendumisel demokraatia põhimõtetele; arvestades, et ELi ja Venemaa Föderatsiooni strateegilise partnerluse lepingu sõlmimine on tõelise strateegilise partnerluse loomiseks endiselt ülimalt oluline; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL ja Venemaa on nii majanduslikult kui ka poliitiliselt vastastikku sõltuvad; arvestades, et ELi ja Venemaa tõhustatud koostöö ja heanaaberlikud suhted on kogu Euroopa stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu seisukohast suure tähtsusega; arvestades, et Euroopa Liit teeb jätkuvalt jõupingutusi, et süvendada ja arendada Venemaaga suhteid, mis põhinevad kindlal pühendumisel demokraatia põhimõtetele; arvestades, et ELi ja Venemaa Föderatsiooni strateegilise partnerluse lepingu sõlmimine on tõelise strateegilise partnerluse loomiseks endiselt ülimalt oluline;

| B. | arvestades, et energiavarustuse kindlus on ELi jaoks üks suuremaid väljakutseid ja Venemaaga tehtava koostöö üks tähtsamaid valdkondi; arvestades, et ELi jaoks on ülimalt tähtis rääkida ühel häälel ja näidata üles tugevat sisemist solidaarsust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et energiavarustuse kindlus on ELi jaoks üks suuremaid väljakutseid ja Venemaaga tehtava koostöö üks tähtsamaid valdkondi; arvestades, et ELi jaoks on ülimalt tähtis rääkida ühel häälel ja näidata üles tugevat sisemist solidaarsust;

| C. | arvestades, et Venemaal kui ÜRO Julgeolekunõukogu alalisel liikmel on koos teiste liikmetega ühine kohustus säilitada stabiilsus maailmas; arvestades, et paljusid rahvusvahelisi probleeme – eelkõige ühises naabruses (Lõuna-Kaukaasias ja Moldova Vabariigis), Põhja-Aafrikas, Süürias, Lähis-Idas ja Iraanis, terrorismi, energiavarustuse kindluse, kliimamuutuse ja finantskriisi vallas saab lahendada ainult kooskõlastatud lähenemisega, mis hõlmab ka Venemaad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaal kui ÜRO Julgeolekunõukogu alalisel liikmel on koos teiste liikmetega ühine kohustus säilitada stabiilsus maailmas; arvestades, et paljusid rahvusvahelisi probleeme – eelkõige ühises naabruses (Lõuna-Kaukaasias ja Moldova Vabariigis), Põhja-Aafrikas, Süürias, Lähis-Idas ja Iraanis, terrorismi, energiavarustuse kindluse, kliimamuutuse ja finantskriisi vallas saab lahendada ainult kooskõlastatud lähenemisega, mis hõlmab ka Venemaad;

| D. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon on Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni täisliige ning on sellega võtnud endale kohustuse järgida demokraatia põhimõtteid ja austada põhiõigusi; arvestades, et muret tekitab endiselt inimõiguste olukord, õigusriigi, kohtuvõimu sõltumatuse ning ajakirjanike ja opositsiooni suhtes kasutatavate repressiivmeetmete küsimus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon on Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni täisliige ning on sellega võtnud endale kohustuse järgida demokraatia põhimõtteid ja austada põhiõigusi; arvestades, et muret tekitab endiselt inimõiguste olukord, õigusriigi, kohtuvõimu sõltumatuse ning ajakirjanike ja opositsiooni suhtes kasutatavate repressiivmeetmete küsimus;

| E. | arvestades, et 2011. aastal täitub 20 aastat NSVL lagunemisest, mis on Euroopa ajaloo oluline sündmus; arvestades, et tuleks tunnustada nende inimeste panust, kes astusid aktiivselt vastu totalitarismile ja aitasid kaasa sellest vabanemisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2011. aastal täitub 20 aastat NSVL lagunemisest, mis on Euroopa ajaloo oluline sündmus; arvestades, et tuleks tunnustada nende inimeste panust, kes astusid aktiivselt vastu totalitarismile ja aitasid kaasa sellest vabanemisele;

| F. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus kritiseeris 12. aprillil 2011 Venemaa keerukat erakondade registreerimise korda, mis ei ole kooskõlas Euroopa Nõukogu ja OSCE kehtestatud valimisstandarditega; arvestades, et endiselt tekitab tõsist muret erakondade raskendatud osalemine valimistel, mis tegelikult piirab poliitilist konkurentsi ja pluralismi Venemaal ning kahjustab valimiste õiguspärasust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus kritiseeris 12. aprillil 2011 Venemaa keerukat erakondade registreerimise korda, mis ei ole kooskõlas Euroopa Nõukogu ja OSCE kehtestatud valimisstandarditega; arvestades, et endiselt tekitab tõsist muret erakondade raskendatud osalemine valimistel, mis tegelikult piirab poliitilist konkurentsi ja pluralismi Venemaal ning kahjustab valimiste õiguspärasust;

| G. | arvestades, et valimiste päeval teatati paljudest eeskirjade eiramistest, sealhulgas mitmekordsest hääletamisest (valijate ühest jaoskonnast teise toimetamiseks kasutati busse), erakondade vaatlejate takistamisest ja valimiskasti ebaseaduslikust täitmisest hääletussedelitega; arvestades, et politsei pidas kinni sadu opositsiooniaktiviste, kes püüdsid 4. detsembril 2011 ja järgnevatel päevadel Moskvas, Peterburis ja muudes Venemaa linnades kogunemisi korraldada, et avaldada protesti valimiste läbiviimise korra vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et valimiste päeval teatati paljudest eeskirjade eiramistest, sealhulgas mitmekordsest hääletamisest (valijate ühest jaoskonnast teise toimetamiseks kasutati busse), erakondade vaatlejate takistamisest ja valimiskasti ebaseaduslikust täitmisest hääletussedelitega; arvestades, et politsei pidas kinni sadu opositsiooniaktiviste, kes püüdsid 4. detsembril 2011 ja järgnevatel päevadel Moskvas, Peterburis ja muudes Venemaa linnades kogunemisi korraldada, et avaldada protesti valimiste läbiviimise korra vastu;

| H. | arvestades, et 10. detsembril 2011 kogunes Moskvas vähemalt 50 000 inimest Bolotnaja väljakule, et nõuda 4. detsembri 2011 valimistulemuste tühistamist, uusi valimisi, valimiskomisjoni esimehe tagasiastumist, väidetavate valimispettuste uurimist ja kinnipeetud meeleavaldajate viivitamatut vabastamist; arvestades, et samasugused meeleavaldused toimusid ka teistes Venemaa linnades; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 10. detsembril 2011 kogunes Moskvas vähemalt 50 000 inimest Bolotnaja väljakule, et nõuda 4. detsembri 2011 valimistulemuste tühistamist, uusi valimisi, valimiskomisjoni esimehe tagasiastumist, väidetavate valimispettuste uurimist ja kinnipeetud meeleavaldajate viivitamatut vabastamist; arvestades, et samasugused meeleavaldused toimusid ka teistes Venemaa linnades;

| I. | arvestades, et aasta on möödunud sellest, kui Euroopa Parlament palus nõukogu juhul, „kui Venemaa ametivõimud ei astu positiivseid samme koostöö tegemiseks ja Sergei Magnitski juhtumi uurimiseks, taotleks nõukogu Venemaa ametivõimudelt süüdlaste kohtu ette toomist ja kaaluks ELi sisenemise keelu kehtestamist”, ning soovitas samuti „ELi õiguskaitseorganitel teha koostööd, et külmutada kõnealuste Venemaa ametnike pangakontod ja vara kõigis ELi liikmesriikides” (6); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et aasta on möödunud sellest, kui Euroopa Parlament palus nõukogu juhul, „kui Venemaa ametivõimud ei astu positiivseid samme koostöö tegemiseks ja Sergei Magnitski juhtumi uurimiseks, taotleks nõukogu Venemaa ametivõimudelt süüdlaste kohtu ette toomist ja kaaluks ELi sisenemise keelu kehtestamist”, ning soovitas samuti „ELi õiguskaitseorganitel teha koostööd, et külmutada kõnealuste Venemaa ametnike pangakontod ja vara kõigis ELi liikmesriikides” (6);

| 1. | kinnitab veel kord oma veendumust, et Venemaa jääb strateegilise koostöö arendamisel üheks Euroopa Liidu kõige tähtsamaks partneriks ning et ELil on Venemaaga peale majanduslike ja kaubanduslike ühishuvide ka ühine eesmärk teha tihedat koostööd ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

1.

kinnitab veel kord oma veendumust, et Venemaa jääb strateegilise koostöö arendamisel üheks Euroopa Liidu kõige tähtsamaks partneriks ning et ELil on Venemaaga peale majanduslike ja kaubanduslike ühishuvide ka ühine eesmärk teha tihedat koostööd ülemaailmsel tasandil;

| 2. | kutsub ELi ja Venemaad kasutama eelseisvat tippkohtumist, et uue hooga jätkata partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavaid läbirääkimisi; kordab uuesti oma toetust ulatuslikule, õiguslikult siduvale lepingule, mis hõlmab poliitilisi, majanduslikke ja ühiskondlikke küsimusi ning kõiki demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja inimõigustega seotud valdkondi; kordab oma seisukohta, et demokraatia ja inimõigused peavad olema uue lepingu lahutamatu osa, ning et eelkõige tuleb määratleda ja lepingusse lisada tõhus ja toimiv inimõiguste klausel; |
| --- | --- |

2.

kutsub ELi ja Venemaad kasutama eelseisvat tippkohtumist, et uue hooga jätkata partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavaid läbirääkimisi; kordab uuesti oma toetust ulatuslikule, õiguslikult siduvale lepingule, mis hõlmab poliitilisi, majanduslikke ja ühiskondlikke küsimusi ning kõiki demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja inimõigustega seotud valdkondi; kordab oma seisukohta, et demokraatia ja inimõigused peavad olema uue lepingu lahutamatu osa, ning et eelkõige tuleb määratleda ja lepingusse lisada tõhus ja toimiv inimõiguste klausel;

| 3. | nõuab samuti suuremate jõupingutuste tegemist ELi ja Venemaa moderniseerimispartnerluse edendamiseks; väljendab veendumust, et moderniseerimispartnerlusega toetatakse reforme ja antakse uus tõuge ELi ja Venemaa vahelistele suhetele, arendatakse mõlemale poolele kasulikku koostööd kaubanduse, majanduse ja energiavarustuse kindluse alal ning aidatakse samas kaasa kogu maailma majanduse taastumisele; on seisukohal, et moderniseerimispartnerlusega peavad kaasnema põhjalikud riiklikud reformid, mis hõlmavad demokraatlike institutsioonide ja usaldusväärse õigussüsteemi tugevdamist; palub sellega seoses ELil ja Venemaa valitsusel kindlaks määrata konkreetsed meetmed nende eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

3.

nõuab samuti suuremate jõupingutuste tegemist ELi ja Venemaa moderniseerimispartnerluse edendamiseks; väljendab veendumust, et moderniseerimispartnerlusega toetatakse reforme ja antakse uus tõuge ELi ja Venemaa vahelistele suhetele, arendatakse mõlemale poolele kasulikku koostööd kaubanduse, majanduse ja energiavarustuse kindluse alal ning aidatakse samas kaasa kogu maailma majanduse taastumisele; on seisukohal, et moderniseerimispartnerlusega peavad kaasnema põhjalikud riiklikud reformid, mis hõlmavad demokraatlike institutsioonide ja usaldusväärse õigussüsteemi tugevdamist; palub sellega seoses ELil ja Venemaa valitsusel kindlaks määrata konkreetsed meetmed nende eesmärkide saavutamiseks;

| 4. | väljendab heameelt Venemaa liitumisläbirääkimiste lõppemise üle Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO), mis aitab luua võrdsemad tingimused mõlema poole äriringkondadele ning hõlbustab ja liberaliseerib kaubandust maailmamajanduses; rõhutab, et ühinemisega on Venemaal juriidiline kohustus täita kõiki WTO eeskirju, sealhulgas loobuda protektsionistlikest meetmetest; väljendab sellega seoses muret Venemaa, Kasahstani ja Valgevene tolliliidu pärast, mille tõttu on tõusnud konsolideeritud tariifid; väljendab oma veendumust, et Venemaa WTO-liikmesus kujutab endast samuti olulist hüppelauda mõlemapoolse majandusliku integratsiooni süvendamiseks, sh uue lepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimise abil; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt Venemaa liitumisläbirääkimiste lõppemise üle Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO), mis aitab luua võrdsemad tingimused mõlema poole äriringkondadele ning hõlbustab ja liberaliseerib kaubandust maailmamajanduses; rõhutab, et ühinemisega on Venemaal juriidiline kohustus täita kõiki WTO eeskirju, sealhulgas loobuda protektsionistlikest meetmetest; väljendab sellega seoses muret Venemaa, Kasahstani ja Valgevene tolliliidu pärast, mille tõttu on tõusnud konsolideeritud tariifid; väljendab oma veendumust, et Venemaa WTO-liikmesus kujutab endast samuti olulist hüppelauda mõlemapoolse majandusliku integratsiooni süvendamiseks, sh uue lepingu üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimise abil;

| 5. | rõhutab, et tähtis on tugevdada energiapartnerlust Venemaaga; kordab taas, et loodusvarade tarnet ei tohi kasutada poliitilise vahendina; toonitab energeetika-alase koostöö tähtsust, kuna see loob võimaluse edasiseks kaubandus- ja majanduskoostööks avatud ja läbipaistval turul, samas täielikult mõistes, et EL peab mitmekesistama oma energiatarnijaid ja tarnekanaleid; rõhutab, et sellise koostöö aluseks peaks olema vastastikuse sõltuvuse põhimõte ja läbipaistvus, samuti võrdne juurdepääs turgudele, infrastruktuurile ja investeeringutele, ning õiguslikult siduv energeetikaalane raamistik, mis tagab kõigile ELi liikmesriikidele usaldusväärse ja kindla ning ühesugustel standarditel põhineva energiavarustuse; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et tähtis on tugevdada energiapartnerlust Venemaaga; kordab taas, et loodusvarade tarnet ei tohi kasutada poliitilise vahendina; toonitab energeetika-alase koostöö tähtsust, kuna see loob võimaluse edasiseks kaubandus- ja majanduskoostööks avatud ja läbipaistval turul, samas täielikult mõistes, et EL peab mitmekesistama oma energiatarnijaid ja tarnekanaleid; rõhutab, et sellise koostöö aluseks peaks olema vastastikuse sõltuvuse põhimõte ja läbipaistvus, samuti võrdne juurdepääs turgudele, infrastruktuurile ja investeeringutele, ning õiguslikult siduv energeetikaalane raamistik, mis tagab kõigile ELi liikmesriikidele usaldusväärse ja kindla ning ühesugustel standarditel põhineva energiavarustuse;

| 6. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et energiaharta lepingu ning sellele lisatud transiidiprotokolli põhimõtted lisatakse uude ELi ja Venemaa vahelisse partnerluslepingusse; väljendab rahulolu sellega, et 2011. aasta veebruaris allkirjastati ajakohastatud varajase hoiatamise mehhanism, mis võimaldab veelgi parandada kooskõlastamist tarne või nõudlusega seotud hädaolukordades; |
| --- | --- |

6.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et energiaharta lepingu ning sellele lisatud transiidiprotokolli põhimõtted lisatakse uude ELi ja Venemaa vahelisse partnerluslepingusse; väljendab rahulolu sellega, et 2011. aasta veebruaris allkirjastati ajakohastatud varajase hoiatamise mehhanism, mis võimaldab veelgi parandada kooskõlastamist tarne või nõudlusega seotud hädaolukordades;

| 7. | rõhutab, et EL peaks laiendama energiaalast koostööd Venemaaga sellistesse valdkondadesse nagu energiatõhusus ja taastuvenergia tehnoloogiate uuringud; kordab, et valitsustevahelised ja kaubanduskokkulepped, mis energia valdkonnas sõlmitakse Venemaa ja ELi üksuste vahel, peavad olema kooskõlas mõlema poole juriidiliste kohustustega; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et EL peaks laiendama energiaalast koostööd Venemaaga sellistesse valdkondadesse nagu energiatõhusus ja taastuvenergia tehnoloogiate uuringud; kordab, et valitsustevahelised ja kaubanduskokkulepped, mis energia valdkonnas sõlmitakse Venemaa ja ELi üksuste vahel, peavad olema kooskõlas mõlema poole juriidiliste kohustustega;

| 8. | nõuab tungivalt, et Venemaa Föderatsioon suurendaks oma panust kliimamuutuse leevendamiseks ning vähendaks sel eemärgil kasvuhoonegaaside heidet riigis ja osaleks rahvusvahelistel läbirääkimistel 2012. aasta järgse tervikliku kliimapoliitika raamistiku üle lähtuvalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Kyoto protokollist; rõhutab seoses sellega, et I lisas nimetatud riikides vajaliku vähendamise saavutamiseks 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta heitega peavad kõik tööstusriigid võtma endale eesmärgiks tunduvalt vähendada praeguseid heitkoguseid ja suurendada süsiniku sidumist metsades; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Venemaa Föderatsioon suurendaks oma panust kliimamuutuse leevendamiseks ning vähendaks sel eemärgil kasvuhoonegaaside heidet riigis ja osaleks rahvusvahelistel läbirääkimistel 2012. aasta järgse tervikliku kliimapoliitika raamistiku üle lähtuvalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Kyoto protokollist; rõhutab seoses sellega, et I lisas nimetatud riikides vajaliku vähendamise saavutamiseks 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta heitega peavad kõik tööstusriigid võtma endale eesmärgiks tunduvalt vähendada praeguseid heitkoguseid ja suurendada süsiniku sidumist metsades;

| 9. | kutsub Venemaad üles viivitamata ratifitseerima ja täitma ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (Espoo) konventsiooni ning tuletab Venemaale meelde kohustust välja töötada ühtlustatud standardid piiriüleste projektide keskkonnamõju hindamiseks; |
| --- | --- |

9.

kutsub Venemaad üles viivitamata ratifitseerima ja täitma ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (Espoo) konventsiooni ning tuletab Venemaale meelde kohustust välja töötada ühtlustatud standardid piiriüleste projektide keskkonnamõju hindamiseks;

| 10. | tunnustab 11. oktoobril 2011. aastal tehtud ühiseid järeldusi, milles tehti lõplikult teatavaks viisavabaduse kehtestamiseks võetavate ühiste meetmete loetelu, ning toetab selle ametlikku heakskiitmist ja edasist rakendamist; tuletab meelde, et oluline on tagada piirkondlik ühtekuuluvus lähenemisviisis, mis võetakse Venemaa ja idapartnerluse riikidega kehtestatava viisavabaduse suhtes; väljendab heameelt selle üle, et lõpule on jõudnud läbirääkimised muutmaks 2006. aastal Venemaa ja ELi vahel sõlmitud ja praegu kehtivat viisalihtsustuslepingut ning et algust on tehtud ELi ja Venemaa rändedialoogiga; rõhutab, kui oluline on Venemaa ja ELi vahelise tagasivõtulepingu tõhus rakendamine; nõuab edasist koostööd ebaseadusliku sisserände küsimuses, paremat kontrolli piiripunktides ning teabevahetust terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

tunnustab 11. oktoobril 2011. aastal tehtud ühiseid järeldusi, milles tehti lõplikult teatavaks viisavabaduse kehtestamiseks võetavate ühiste meetmete loetelu, ning toetab selle ametlikku heakskiitmist ja edasist rakendamist; tuletab meelde, et oluline on tagada piirkondlik ühtekuuluvus lähenemisviisis, mis võetakse Venemaa ja idapartnerluse riikidega kehtestatava viisavabaduse suhtes; väljendab heameelt selle üle, et lõpule on jõudnud läbirääkimised muutmaks 2006. aastal Venemaa ja ELi vahel sõlmitud ja praegu kehtivat viisalihtsustuslepingut ning et algust on tehtud ELi ja Venemaa rändedialoogiga; rõhutab, kui oluline on Venemaa ja ELi vahelise tagasivõtulepingu tõhus rakendamine; nõuab edasist koostööd ebaseadusliku sisserände küsimuses, paremat kontrolli piiripunktides ning teabevahetust terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse valdkonnas;

| 11. | peab tervitatavaks ettepanekut lihtsustada kohalikku piiriliiklust Kaliningradi oblastis ning arvab, et see aitab kaasa ELi ja Venemaa strateegilise partnerluse edasisele arendamisele kooskõlas prioriteetidega, mis on kindlaks määratud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ühist ala käsitlevas tegevuskavas; |
| --- | --- |

11.

peab tervitatavaks ettepanekut lihtsustada kohalikku piiriliiklust Kaliningradi oblastis ning arvab, et see aitab kaasa ELi ja Venemaa strateegilise partnerluse edasisele arendamisele kooskõlas prioriteetidega, mis on kindlaks määratud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ühist ala käsitlevas tegevuskavas;

| 12. | võtab teadmiseks 4. detsembril 2011. aastal toimunud riigiduuma valimiste tulemused; rõhutab, et valimiste kulg näitas, et Venemaa ei täida OSCE kehtestatud valimisstandardeid; väljendab sügavat muret teatatud valimispettuste ja OSCE/ODIHRi aruandes esitatud esialgsete tulemuste pärast, mis käsitlevad valimiskorra rikkumisi, meedia erapooletuse puudumist, sõltumatute vaatlejate ahistamist ning partei ja riigi lahususe eiramist; |
| --- | --- |

12.

võtab teadmiseks 4. detsembril 2011. aastal toimunud riigiduuma valimiste tulemused; rõhutab, et valimiste kulg näitas, et Venemaa ei täida OSCE kehtestatud valimisstandardeid; väljendab sügavat muret teatatud valimispettuste ja OSCE/ODIHRi aruandes esitatud esialgsete tulemuste pärast, mis käsitlevad valimiskorra rikkumisi, meedia erapooletuse puudumist, sõltumatute vaatlejate ahistamist ning partei ja riigi lahususe eiramist;

| 13. | sedastab taas kord, et keeruka registreerimiskorra tõttu jäid valimistest kõrvale mitmed opositsiooniparteid ning algusest peale kahjustati seetõttu tõsiselt ühinemisvabadust, poliitilist konkurentsi ja pluralismi; |
| --- | --- |

13.

sedastab taas kord, et keeruka registreerimiskorra tõttu jäid valimistest kõrvale mitmed opositsiooniparteid ning algusest peale kahjustati seetõttu tõsiselt ühinemisvabadust, poliitilist konkurentsi ja pluralismi;

| 14. | mõistab hukka meetmed, mida Venemaa ametivõimud on rakendanud Vene vaatlusühenduse Golos vastu pärast seda, kui Golos seadis sisse eriveebisaidi valimispettuste ja eeskirjade eiramise registreerimiseks; |
| --- | --- |

14.

mõistab hukka meetmed, mida Venemaa ametivõimud on rakendanud Vene vaatlusühenduse Golos vastu pärast seda, kui Golos seadis sisse eriveebisaidi valimispettuste ja eeskirjade eiramise registreerimiseks;

| 15. | tervitab meeleavaldusi Venemaal kui Vene inimeste tahteavaldust suurema demokraatia järele; mõistab hukka politsei vägivalla rahumeelsete meeleavaldajate vastu, kes protesteerivad valimiseeskirjade eiramise ja valimispettuse vastu, millest on teatanud rahvusvahelised vaatlejad; nõuab tungivalt, et Vene ametivõimud austaksid kogunemis- ja sõnavabadust, ei tekitaks kahju rahulikele meeleavaldajatele ning vabastaksid viivitamata ja tingimusteta kõik rahumeelsed meeleavaldajad, kes on valimistega seoses vahistatud; nõuab, et viivitamata ja täielikult uuritaks kõiki teatatud pettus- ja hirmutamisejuhtumeid ning karistataks nende eest vastutajaid, loodab, et president Medvedevi käsk neid juhtumeid uurida osutub sisuliseks ja läbipaistvaks; |
| --- | --- |

15.

tervitab meeleavaldusi Venemaal kui Vene inimeste tahteavaldust suurema demokraatia järele; mõistab hukka politsei vägivalla rahumeelsete meeleavaldajate vastu, kes protesteerivad valimiseeskirjade eiramise ja valimispettuse vastu, millest on teatanud rahvusvahelised vaatlejad; nõuab tungivalt, et Vene ametivõimud austaksid kogunemis- ja sõnavabadust, ei tekitaks kahju rahulikele meeleavaldajatele ning vabastaksid viivitamata ja tingimusteta kõik rahumeelsed meeleavaldajad, kes on valimistega seoses vahistatud; nõuab, et viivitamata ja täielikult uuritaks kõiki teatatud pettus- ja hirmutamisejuhtumeid ning karistataks nende eest vastutajaid, loodab, et president Medvedevi käsk neid juhtumeid uurida osutub sisuliseks ja läbipaistvaks;

| 16. | võtab teadmiseks äsjaseid üleskutsed 4. detsembri 2011. aasta Vene Riigiduuma valimised tühistada; kutsub Venemaa ametivõime üles põhjalikult uurima kõiki valimisrikkumisi, et karistada neis osalenud ametnikke ja korraldada uus hääletus kohtades, kus eeskirjade eiramine on aset leidnud; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks äsjaseid üleskutsed 4. detsembri 2011. aasta Vene Riigiduuma valimised tühistada; kutsub Venemaa ametivõime üles põhjalikult uurima kõiki valimisrikkumisi, et karistada neis osalenud ametnikke ja korraldada uus hääletus kohtades, kus eeskirjade eiramine on aset leidnud;

| 17. | nõuab kooskõlas ODIHRi ja Golosi esialgsete järeldustega ning sadade tuhandete meeleavaldajate, nagu ka Mihhail Gorbatšovi nõudmistega uute, vabade ja õiglaste valimiste korraldamist pärast kõigi opositsiooniparteide registreerimist; |
| --- | --- |

17.

nõuab kooskõlas ODIHRi ja Golosi esialgsete järeldustega ning sadade tuhandete meeleavaldajate, nagu ka Mihhail Gorbatšovi nõudmistega uute, vabade ja õiglaste valimiste korraldamist pärast kõigi opositsiooniparteide registreerimist;

| 18. | kutsub Euroopa Ülemkogu eesistujat, komisjoni presidenti ning asepresidenti ja kõrget esindajat üles tõstatama tippkohtumisel 4. detsembri 2011 valimiste küsimust ning nõudma, et Venemaa täidaks oma rahvusvahelisi kohustusi, mis tulenevad eelkõige Venemaa liikmesusest Euroopa Nõukogus ja OSCEs; kutsub Euroopa Nõukogu ja OSCEd üles hindama, kuidas täidab Venemaa nende organisatsioonide liikmeks olemisest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

18.

kutsub Euroopa Ülemkogu eesistujat, komisjoni presidenti ning asepresidenti ja kõrget esindajat üles tõstatama tippkohtumisel 4. detsembri 2011 valimiste küsimust ning nõudma, et Venemaa täidaks oma rahvusvahelisi kohustusi, mis tulenevad eelkõige Venemaa liikmesusest Euroopa Nõukogus ja OSCEs; kutsub Euroopa Nõukogu ja OSCEd üles hindama, kuidas täidab Venemaa nende organisatsioonide liikmeks olemisest tulenevaid kohustusi;

| 19. | nõuab tungivalt, et Vene ametivõimud tegeleksid OSCE/ODIHRi vaatlusaruandes märgitud probleemidega, reformiksid koostöös Veneetsia komisjoniga valimisseadust vastavalt OSCE ja Euroopa Nõukogu standarditele ning järgiksid neid standardeid ka tegelikkuses, et tagada vabade ja demokraatlike presidendivalimiste toimumine 2012. aastal ning võrdsed võimalused opositsioonikandidaatidele; kutsub Venemaad üles looma võimalused valimiste piisavaks ja tõhusaks jälgimiseks kooskõlas OSCE/ODIHRi ja Euroopa Nõukogu standarditega; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et Vene ametivõimud tegeleksid OSCE/ODIHRi vaatlusaruandes märgitud probleemidega, reformiksid koostöös Veneetsia komisjoniga valimisseadust vastavalt OSCE ja Euroopa Nõukogu standarditele ning järgiksid neid standardeid ka tegelikkuses, et tagada vabade ja demokraatlike presidendivalimiste toimumine 2012. aastal ning võrdsed võimalused opositsioonikandidaatidele; kutsub Venemaad üles looma võimalused valimiste piisavaks ja tõhusaks jälgimiseks kooskõlas OSCE/ODIHRi ja Euroopa Nõukogu standarditega;

| 20. | väljendab taas muret inimõiguste olukorra pärast Venemaal ning õigusriigi ja sõltumatu kohtusüsteemi puudumise pärast; väljendab tõsist muret eeskätt Sergei Magnitski juhtumi ja tema surmas süüdiolevate isikute karistamata jätmise pärast; võtab teadmiseks president Medvedevi juures tegutseva inimõiguste nõukogu 2011. aasta juulis avaldatud aruande, kus esitatakse tõendid selle kohta, et Sergei Magnitski vahistamine oli seadusvastane ning teda peksti ja piinati vangistuse ajal, et sundida teda süüd omaks võtma; märgib, et USA välisministeerium, Ühendkuningriigi välisministeerium ja Hollandi parlament otsustasid 2011. aastal kehtestada viisakeelu umbes 60-le Vene ametnikule, keda peetakse Sergei Magnitski surmaga seotuks Vene ametivõimude tegevusetuse tõttu; |
| --- | --- |

20.

väljendab taas muret inimõiguste olukorra pärast Venemaal ning õigusriigi ja sõltumatu kohtusüsteemi puudumise pärast; väljendab tõsist muret eeskätt Sergei Magnitski juhtumi ja tema surmas süüdiolevate isikute karistamata jätmise pärast; võtab teadmiseks president Medvedevi juures tegutseva inimõiguste nõukogu 2011. aasta juulis avaldatud aruande, kus esitatakse tõendid selle kohta, et Sergei Magnitski vahistamine oli seadusvastane ning teda peksti ja piinati vangistuse ajal, et sundida teda süüd omaks võtma; märgib, et USA välisministeerium, Ühendkuningriigi välisministeerium ja Hollandi parlament otsustasid 2011. aastal kehtestada viisakeelu umbes 60-le Vene ametnikule, keda peetakse Sergei Magnitski surmaga seotuks Vene ametivõimude tegevusetuse tõttu;

| 21. | kutsub uurimiskomisjoni viima läbi igakülgse ja põhjaliku ning kõiki aspekte käsitleva uurimise, esitama kiiresti konkreetsed järeldused ning võtma kõik vajalikud meetmed, et tuua süüdlased kohtu ette; nõuab, et Venemaa ametivõimude edaspidise tegevusetuse korral kaaluks nõukogu selliste meetmete võtmist nagu ELi reisimise keeld ja finantsvarade külmutamine nende isikute puhul, kes on osutunud süüdi Sergei Magnitski piinamises ja surmas ning juhtumi varjamises; |
| --- | --- |

21.

kutsub uurimiskomisjoni viima läbi igakülgse ja põhjaliku ning kõiki aspekte käsitleva uurimise, esitama kiiresti konkreetsed järeldused ning võtma kõik vajalikud meetmed, et tuua süüdlased kohtu ette; nõuab, et Venemaa ametivõimude edaspidise tegevusetuse korral kaaluks nõukogu selliste meetmete võtmist nagu ELi reisimise keeld ja finantsvarade külmutamine nende isikute puhul, kes on osutunud süüdi Sergei Magnitski piinamises ja surmas ning juhtumi varjamises;

| 22. | rõhutab, kui tähtis on Venemaaga inimõiguste teemal ELi ja Venemaa inimõigustealaste konsultatsioonide raames toimuv pidev arvamuste vahetus, mis aitab kõikides koostöövaldkondades tugevdada poolte koostegutsemisvõimet, ning nõuab kõnealuste kohtumiste vormi täiustamist, et suurendada tulemuslikkust, pöörates erilist tähelepanu rassismi- ja ksenofoobiavastastele ühismeetmetele, ning avada see protsess Euroopa Parlamendi, riigiduuma ja inimõigustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide tulemuslikule panusele, olenemata sellest, kas dialoog toimub Venemaal või mõnes ELi liikmesriigis; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui tähtis on Venemaaga inimõiguste teemal ELi ja Venemaa inimõigustealaste konsultatsioonide raames toimuv pidev arvamuste vahetus, mis aitab kõikides koostöövaldkondades tugevdada poolte koostegutsemisvõimet, ning nõuab kõnealuste kohtumiste vormi täiustamist, et suurendada tulemuslikkust, pöörates erilist tähelepanu rassismi- ja ksenofoobiavastastele ühismeetmetele, ning avada see protsess Euroopa Parlamendi, riigiduuma ja inimõigustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide tulemuslikule panusele, olenemata sellest, kas dialoog toimub Venemaal või mõnes ELi liikmesriigis;

| 23. | mõistab hukka mitmetes Venemaa piirkondades ja föderaaltasandil hiljuti tehtud ettepanekud kriminaalkaristuse kehtestamiseks seksuaalset sättumust ja soolist identiteeti puudutava teabe avalikustamise eest; |
| --- | --- |

23.

mõistab hukka mitmetes Venemaa piirkondades ja föderaaltasandil hiljuti tehtud ettepanekud kriminaalkaristuse kehtestamiseks seksuaalset sättumust ja soolist identiteeti puudutava teabe avalikustamise eest;

| 24. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles algatama koos Venemaa valitsusega ühisalgatusi, mille eesmärk on tugevdada julgeolekut ja stabiilsust meie ühises naabruses; kutsub Venemaad üles aitama aktiivselt kaasa külmutatud konfliktide lahendamisele naaberriikides ning austama külmutatud konfliktides osalevate riikide suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; |
| --- | --- |

24.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles algatama koos Venemaa valitsusega ühisalgatusi, mille eesmärk on tugevdada julgeolekut ja stabiilsust meie ühises naabruses; kutsub Venemaad üles aitama aktiivselt kaasa külmutatud konfliktide lahendamisele naaberriikides ning austama külmutatud konfliktides osalevate riikide suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust;

| 25. | kordab, et Venemaal on kohustus täielikult rakendada kuuepunktilist relvarahukokkulepet ning austada Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; tunneb heameelt Venemaa valmisoleku üle jätkata tööd raamlepinguga kriisiohjamisoperatsioonide valdkonnas; kutsub sellega seoses Venemaa ametivõime üles olema järjekindlad ja võimaldama ELi vaatlusmissioonile Gruusias juurdepääsu Abhaasia ja Lõuna-Osseetia okupeeritud territooriumidele vastavalt 2008. aasta relvarahukokkuleppele; |
| --- | --- |

25.

kordab, et Venemaal on kohustus täielikult rakendada kuuepunktilist relvarahukokkulepet ning austada Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; tunneb heameelt Venemaa valmisoleku üle jätkata tööd raamlepinguga kriisiohjamisoperatsioonide valdkonnas; kutsub sellega seoses Venemaa ametivõime üles olema järjekindlad ja võimaldama ELi vaatlusmissioonile Gruusias juurdepääsu Abhaasia ja Lõuna-Osseetia okupeeritud territooriumidele vastavalt 2008. aasta relvarahukokkuleppele;

| 26. | toetab OSCE Minski rühma ja selle kaasesimehe tegevust Mägi-Karabahhia konflikti lahendamisel; |
| --- | --- |

26.

toetab OSCE Minski rühma ja selle kaasesimehe tegevust Mägi-Karabahhia konflikti lahendamisel;

| 27. | tunneb heameelt 5+2 vormis läbirääkimiste taasalustamise üle seoses Transnistria konfliktiga ja võtab teadmiseks, et 1. detsembril 2011 toimus esimene ametlik kohtumine, mis loodetavasti on konflikti lahendamise lähtepunkt; |
| --- | --- |

27.

tunneb heameelt 5+2 vormis läbirääkimiste taasalustamise üle seoses Transnistria konfliktiga ja võtab teadmiseks, et 1. detsembril 2011 toimus esimene ametlik kohtumine, mis loodetavasti on konflikti lahendamise lähtepunkt;

| 28. | on seisukohal, et Venemaa, kellel on ÜRO Julgeolekunõukogus vetoõigus, peab ise täitma oma kohustusi rahvusvahelistes kriisiolukordades; rõhutab, et rahvusvahelisi probleeme, nt Süürias ja Iraanis, ei ole võimalik lahendada ilma kooskõlastatud lähenemiseta, mis hõlmab ka Venemaad; palub Venemaal võtta konstruktiivsem lähenemine, eeskätt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide osas; kutsub Venemaad üles ühinema ülemaailmsete püüdlustega tõkestada Iraani katsed uraani rikastada ja muu tuumaalane tegevus, mille eesmärk on tuumarelvade tootmine; kutsub Venemaa ametivõime üles ühinema Iraani üksuste vastaste rahvusvaheliste sanktsioonidega vastuseks Ühendkuningriigi suursaatkonna ründamisele; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et Venemaa, kellel on ÜRO Julgeolekunõukogus vetoõigus, peab ise täitma oma kohustusi rahvusvahelistes kriisiolukordades; rõhutab, et rahvusvahelisi probleeme, nt Süürias ja Iraanis, ei ole võimalik lahendada ilma kooskõlastatud lähenemiseta, mis hõlmab ka Venemaad; palub Venemaal võtta konstruktiivsem lähenemine, eeskätt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide osas; kutsub Venemaad üles ühinema ülemaailmsete püüdlustega tõkestada Iraani katsed uraani rikastada ja muu tuumaalane tegevus, mille eesmärk on tuumarelvade tootmine; kutsub Venemaa ametivõime üles ühinema Iraani üksuste vastaste rahvusvaheliste sanktsioonidega vastuseks Ühendkuningriigi suursaatkonna ründamisele;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0268.

(2)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 101.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0335.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489.

(5)  EÜT L 327, 28.11.1997, lk 1.

(6)  Vaata ülalnimetatud 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/26

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011Euroopa naabruspoliitika

P7_TA(2011)0576

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta (2011/2157(INI))

2013/C 168 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. mai 2011. aasta ühisteatist uue lähenemisviisi kohta muutuvale naabrusele (KOM(2011)0303) ja 8. märtsi 2011. aasta ühisteatist partnerluse kohta Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel (KOM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 25. mai 2011. aasta ühisteatist uue lähenemisviisi kohta muutuvale naabrusele (KOM(2011)0303) ja 8. märtsi 2011. aasta ühisteatist partnerluse kohta Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel (KOM(2011)0200),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist laienenud Euroopa naaberriikide kohta, milles esitatakse uus raamistik suheteks ida- ja lõunanaabritega (KOM(2003)0104), 12. mai 2004. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika strateegiadokumendi kohta (KOM(2004)0373), 4. detsembri 2006. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726), 5. detsembri 2007. aasta teatist tõhusa Euroopa naabruspoliitika kohta (KOM(2007)0774), 3. detsembri 2008. aasta teatist idapartnerluse kohta (KOM(2008)0823), 20. mai 2008. aasta teatist Barcelona protsessi (Vahemere Liit) kohta (KOM(2008)0319), 12. mai 2010. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika hindamise kohta (KOM(2010)0207) ning 24. mai 2011. aasta teatist dialoogi kohta Vahemere lõunapiirkonna riikidega rännet, liikuvust ja turvalisust käsitlevates küsimustes (KOM(2011)0292), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist laienenud Euroopa naaberriikide kohta, milles esitatakse uus raamistik suheteks ida- ja lõunanaabritega (KOM(2003)0104), 12. mai 2004. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika strateegiadokumendi kohta (KOM(2004)0373), 4. detsembri 2006. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726), 5. detsembri 2007. aasta teatist tõhusa Euroopa naabruspoliitika kohta (KOM(2007)0774), 3. detsembri 2008. aasta teatist idapartnerluse kohta (KOM(2008)0823), 20. mai 2008. aasta teatist Barcelona protsessi (Vahemere Liit) kohta (KOM(2008)0319), 12. mai 2010. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika hindamise kohta (KOM(2010)0207) ning 24. mai 2011. aasta teatist dialoogi kohta Vahemere lõunapiirkonna riikidega rännet, liikuvust ja turvalisust käsitlevates küsimustes (KOM(2011)0292),

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika arengut alates 2004. aastast ja eelkõige komisjoni eduaruandeid selle rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika arengut alates 2004. aastast ja eelkõige komisjoni eduaruandeid selle rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse koos Egiptuse, Iisraeli, Jordaania, Liibanoni, Maroko, Palestiina omavalitsuse, Tuneesia, Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia ja Moldovaga vastu võetud tegevuskavasid ning koos Ukrainaga vastu võetud assotsieerimiskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koos Egiptuse, Iisraeli, Jordaania, Liibanoni, Maroko, Palestiina omavalitsuse, Tuneesia, Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia ja Moldovaga vastu võetud tegevuskavasid ning koos Ukrainaga vastu võetud assotsieerimiskava,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 26. juuli 2010. aasta ja 20. juuni 2011. aasta järeldusi Euroopa naabruspoliitika kohta ning välisasjade nõukogu (kaubandusküsimused) 26. septembri 2011. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 26. juuli 2010. aasta ja 20. juuni 2011. aasta järeldusi Euroopa naabruspoliitika kohta ning välisasjade nõukogu (kaubandusküsimused) 26. septembri 2011. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse idapartnerluse riikide välisministrite 13. detsembri 2010. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse riikide välisministrite 13. detsembri 2010. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ja 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ja 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldusi,

| — | võttes arvesse Barcelona deklaratsiooni, mis võeti vastu 27. ja 28. novembril 1995. aastal toimunud Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide välisministrite konverentsil ja millega loodi Euroopa–Vahemere piirkonna partnerlus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Barcelona deklaratsiooni, mis võeti vastu 27. ja 28. novembril 1995. aastal toimunud Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide välisministrite konverentsil ja millega loodi Euroopa–Vahemere piirkonna partnerlus,

| — | võttes arvesse, et Euroopa Ülemkogu kiitis 13. ja 14. märtsil 2008. aastal Brüsselis toimunud kohtumisel heaks Barcelona protsessi ja Vahemere Liidu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Euroopa Ülemkogu kiitis 13. ja 14. märtsil 2008. aastal Brüsselis toimunud kohtumisel heaks Barcelona protsessi ja Vahemere Liidu,

| — | võttes arvesse 13. juulil 2008. aastal Pariisis toimunud Vahemeremaade tippkohtumise deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. juulil 2008. aastal Pariisis toimunud Vahemeremaade tippkohtumise deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ELi ja Maroko assotsieerimisnõukogu 13. oktoobri 2008. aasta järeldusi, millega Marokole anti edasijõudnu staatus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Maroko assotsieerimisnõukogu 13. oktoobri 2008. aasta järeldusi, millega Marokole anti edasijõudnu staatus,

| — | võttes arvesse ELi ja Jordaania assotsieerimisnõukogu 26. oktoobri 2010. aasta järeldusi, millega Jordaaniale anti edasijõudnu staatus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Jordaania assotsieerimisnõukogu 26. oktoobri 2010. aasta järeldusi, millega Jordaaniale anti edasijõudnu staatus,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta deklaratsiooni Euroopa – Vahemere piirkonna programmide Erasmus ja Leonardo da Vinci loomise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta deklaratsiooni Euroopa – Vahemere piirkonna programmide Erasmus ja Leonardo da Vinci loomise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 13/2010 „Kas uue Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi kasutuselevõtt Lõuna- Kaukaasias (Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia) on olnud edukas ja tulemuslik?”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 13/2010 „Kas uue Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi kasutuselevõtt Lõuna- Kaukaasias (Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia) on olnud edukas ja tulemuslik?”,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsust 2011/424/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Vahemere lõunapiirkonnas (3) ja nõukogu 25. augusti 2011. aasta otsust 2011/518/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias ja Gruusia kriisi jaoks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsust 2011/424/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Vahemere lõunapiirkonnas (3) ja nõukogu 25. augusti 2011. aasta otsust 2011/518/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias ja Gruusia kriisi jaoks (4),

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsioone Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta (5) ja Euroopa naabruspoliitika lõunamõõtme läbivaatamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsioone Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta (5) ja Euroopa naabruspoliitika lõunamõõtme läbivaatamise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kohta (7), 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (8)
  ,6. juuli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi kohta (9), 5. juuni 2008. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhiliste valikuvõimaluste kohta (10), 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi läbivaatamise kohta (11), 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Barcelona protsessi (Vahemere Liit) kohta (12), 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta (13), 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (14), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni Vahemere Liidu kohta (15), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni vajaduse kohta ELi Lõuna-Kaukaasia strateegia järele (16), 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni Jordani jõe olukorra kohta, eelkõige alamjooksu piirkonnas (17), 3. veebruari 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Tuneesias (18), 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (19), 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni lõunapoolsete naaberriikide ja eelkõige Liibüa ning humanitaaraspektide kohta (20), 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni Süüria, Jeemeni ja Bahreini kohta araabia maailmas ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal, 15. septembri 2011. aasta ja 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes ja kõiki oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Liibüas (21) ja 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kohta (7), 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (8)
  ,6. juuli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa naabruse ja partnerluse instrumendi kohta (9), 5. juuni 2008. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhiliste valikuvõimaluste kohta (10), 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi läbivaatamise kohta (11), 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Barcelona protsessi (Vahemere Liit) kohta (12), 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta (13), 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Musta mere strateegia kohta (14), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni Vahemere Liidu kohta (15), 20. mai 2010. aasta resolutsiooni vajaduse kohta ELi Lõuna-Kaukaasia strateegia järele (16), 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni Jordani jõe olukorra kohta, eelkõige alamjooksu piirkonnas (17), 3. veebruari 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Tuneesias (18), 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (19), 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni lõunapoolsete naaberriikide ja eelkõige Liibüa ning humanitaaraspektide kohta (20), 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni Süüria, Jeemeni ja Bahreini kohta araabia maailmas ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal, 15. septembri 2011. aasta ja 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Valgevenes ja kõiki oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Liibüas (21) ja 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias (22),

| — | võttes arvesse Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee komisjonide soovitusi, mis võeti vastu assamblee seitsmendal täiskogu istungil Roomas 3. ja 4. märtsil 2011. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee komisjonide soovitusi, mis võeti vastu assamblee seitsmendal täiskogu istungil Roomas 3. ja 4. märtsil 2011. aastal,

| — | võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Ida-Euroopa naabruspoliitika parlamentaarse assamblee (Euronest) moodustamisakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Ida-Euroopa naabruspoliitika parlamentaarse assamblee (Euronest) moodustamisakti,

| — | võttes arvesse 21. jaanuaril 2010. aastal Barcelonas toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) avakoosoleku järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. jaanuaril 2010. aastal Barcelonas toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) avakoosoleku järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta (23),

| — | võttes arvesse Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava üleilmastuvas maailmas (KOM(2007)0242), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava üleilmastuvas maailmas (KOM(2007)0242),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 8 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 8 ja 21,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0400/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0400/2011),

| A. | arvestades, et demokraatia ja inimõiguste – eeskätt naiste, laste ja alaealiste õiguste – austamine ja edendamine, õigus ja õigusriigi põhimõtted, põhivabadused – sealhulgas sõnavabadus, südametunnistuse, usu- või veendumusvabadus, seksuaalne sättumus, ühinemis- ja meediavabadus, sealhulgas piiranguteta juurdepääs teabele, kommunikatsioonivahenditele ja internetile, kodanikuühiskonna ja julgeoleku tugevdamine, sealhulgas konfliktide rahumeelne lahendamine ja heanaaberlikud suhted, demokraatlik stabiilsus, heaolu, sissetuleku õiglane jagunemine, jõukus ja võimalused, sotsiaalne ühtekuuluvus, võitlus korruptsiooni vastu ning hea valitsemistava ja jätkusuutliku arengu edendamine on ELi aluspõhimõtted ja eesmärgid, mis peavad olema ühised väärtused, mida Euroopa naabruspoliitika läbivaatamisel kindlalt silmas pidada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et demokraatia ja inimõiguste – eeskätt naiste, laste ja alaealiste õiguste – austamine ja edendamine, õigus ja õigusriigi põhimõtted, põhivabadused – sealhulgas sõnavabadus, südametunnistuse, usu- või veendumusvabadus, seksuaalne sättumus, ühinemis- ja meediavabadus, sealhulgas piiranguteta juurdepääs teabele, kommunikatsioonivahenditele ja internetile, kodanikuühiskonna ja julgeoleku tugevdamine, sealhulgas konfliktide rahumeelne lahendamine ja heanaaberlikud suhted, demokraatlik stabiilsus, heaolu, sissetuleku õiglane jagunemine, jõukus ja võimalused, sotsiaalne ühtekuuluvus, võitlus korruptsiooni vastu ning hea valitsemistava ja jätkusuutliku arengu edendamine on ELi aluspõhimõtted ja eesmärgid, mis peavad olema ühised väärtused, mida Euroopa naabruspoliitika läbivaatamisel kindlalt silmas pidada;

| B. | arvestades, et EL peaks olema ambitsioonikas majanduskoostöös ja võtma vastu vastastikku kasulikud, vastutustundlikud ja paindlikud strateegiad, mis põhinevad demokraatiale ülemineku toetamisel, inimõiguste kaitsmisel, ELi ja liikmesriikide poliitika ebaõnnestumistest ja vigadest õppimisel, eriti mis puutub leppimisse lõunanaabruse autoritaarsete režiimidega, mille põhjal on tehtud järeldus, et kogu ELi naabruspoliitika peaks olema väärtuspõhine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL peaks olema ambitsioonikas majanduskoostöös ja võtma vastu vastastikku kasulikud, vastutustundlikud ja paindlikud strateegiad, mis põhinevad demokraatiale ülemineku toetamisel, inimõiguste kaitsmisel, ELi ja liikmesriikide poliitika ebaõnnestumistest ja vigadest õppimisel, eriti mis puutub leppimisse lõunanaabruse autoritaarsete režiimidega, mille põhjal on tehtud järeldus, et kogu ELi naabruspoliitika peaks olema väärtuspõhine;

| C. | arvestades, et selles uues olukorras peavad suhted kõnealuste riikidega saavutama uued mõõtmed ning tuginema koostööle, mille prioriteediks ei ole ainult julgeolek ja rände kontrollimine, vaid ka demokraatia ja heaolu Vahemere mõlemal kaldal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et selles uues olukorras peavad suhted kõnealuste riikidega saavutama uued mõõtmed ning tuginema koostööle, mille prioriteediks ei ole ainult julgeolek ja rände kontrollimine, vaid ka demokraatia ja heaolu Vahemere mõlemal kaldal;

| D. | arvestades, et Vahemere Liit loodi julge eesmärgiga kui alaline instrument suhete tugevdamiseks lõunapoolsete naaberriikidega ning sellega asendati endine Barcelona protsess, et seda tugevdada ja nähtavamaks muuta, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Vahemere Liit loodi julge eesmärgiga kui alaline instrument suhete tugevdamiseks lõunapoolsete naaberriikidega ning sellega asendati endine Barcelona protsess, et seda tugevdada ja nähtavamaks muuta,

| E. | arvestades, et koostöö eesmärk Euronesti parlamentaarse assamblee raames on toimiv platvorm arvamuste vahetamiseks, ühiste seisukohtade leidmiseks tänastes ülemaailmsetes demokraatia, poliitika, majanduse, energiajulgeoleku ja sotsiaalküsimustes, piirkonna riikide omavaheliste ja ELiga tekkinud sidemete tugevdamiseks ning seeläbi positiivse mõju tekitamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et koostöö eesmärk Euronesti parlamentaarse assamblee raames on toimiv platvorm arvamuste vahetamiseks, ühiste seisukohtade leidmiseks tänastes ülemaailmsetes demokraatia, poliitika, majanduse, energiajulgeoleku ja sotsiaalküsimustes, piirkonna riikide omavaheliste ja ELiga tekkinud sidemete tugevdamiseks ning seeläbi positiivse mõju tekitamine;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 49 on sätestatud, et liidu liikmeks astumise avalduse võib esitada iga Euroopa riik, kes austab põhimõtteid, millel EL rajaneb, nimelt demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste austamine, ning võtab endale kohustuse neid edendada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 49 on sätestatud, et liidu liikmeks astumise avalduse võib esitada iga Euroopa riik, kes austab põhimõtteid, millel EL rajaneb, nimelt demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste austamine, ning võtab endale kohustuse neid edendada;

| G. | arvestades, et tugevdatud suhted eeldavad selget ja tõestatud pühendumust reformidele eesmärgiga teha konkreetseid edusamme kindlaksmääratud kriteeriumide täitmiseks, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tugevdatud suhted eeldavad selget ja tõestatud pühendumust reformidele eesmärgiga teha konkreetseid edusamme kindlaksmääratud kriteeriumide täitmiseks,

| H. | arvestades, et EL peaks võtma kasutusele paindlikud ja piisavalt rahastatud vahendid, et oma soovitud eesmärke saavutada ja piirkonnas aset leidnud sündmustele reageerida, soodustades olemasolevate rahastamisvahendite optimaalset kasutamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL peaks võtma kasutusele paindlikud ja piisavalt rahastatud vahendid, et oma soovitud eesmärke saavutada ja piirkonnas aset leidnud sündmustele reageerida, soodustades olemasolevate rahastamisvahendite optimaalset kasutamist;

| I. | arvestades, et majandus- ja finantskriisi mõju on lisandunud partnerriikides juba olemasolevatele poliitilistele, sotsiaalsetele ja eelkõige töötusega seotud probleemidele; arvestades, et nende riikide ja ELi ühistes huvides on vähendada tööpuuduse määra piirkonnas ning anda selle elanikkonnale, eelkõige naistele, noortele ja maaelanikele lootus tulevikuks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et majandus- ja finantskriisi mõju on lisandunud partnerriikides juba olemasolevatele poliitilistele, sotsiaalsetele ja eelkõige töötusega seotud probleemidele; arvestades, et nende riikide ja ELi ühistes huvides on vähendada tööpuuduse määra piirkonnas ning anda selle elanikkonnale, eelkõige naistele, noortele ja maaelanikele lootus tulevikuks;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlament toetab Euroopa – Vahemere piirkonna programmide Erasmus ja Leonardo da Vinci loomist oma 27. septembri 2011. aasta deklaratsiooni kaudu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlament toetab Euroopa – Vahemere piirkonna programmide Erasmus ja Leonardo da Vinci loomist oma 27. septembri 2011. aasta deklaratsiooni kaudu;

| 1. | tervitab Euroopa komisjoni ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühiseid teatisi „Uus lähenemisviis muutustele naaberriikides” ja „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” ning nendes esitatud lähenemisviisi, eeskätt vastastikuse vastutuse põhimõtte osas ja ühise pühendumise osas universaalsetele väärtustele – inimõigustele, demokraatiale ja õigusriigi põhimõttele, samuti tingimuslikkust ja eripära arvestavat lähenemist partnerriikidele, mitmepoolse ja allpiirkondliku koostöö edendamist ning põhimõtet kaasata ühiskondi rohkem naabruspoliitikasse; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa komisjoni ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühiseid teatisi „Uus lähenemisviis muutustele naaberriikides” ja „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” ning nendes esitatud lähenemisviisi, eeskätt vastastikuse vastutuse põhimõtte osas ja ühise pühendumise osas universaalsetele väärtustele – inimõigustele, demokraatiale ja õigusriigi põhimõttele, samuti tingimuslikkust ja eripära arvestavat lähenemist partnerriikidele, mitmepoolse ja allpiirkondliku koostöö edendamist ning põhimõtet kaasata ühiskondi rohkem naabruspoliitikasse;

| 2. | tunnustab mõne partnerriigi püüdlusi Euroopa suunal ja Euroopale orienteeritust ning pühendumust luua igakülgset ja jätkusuutlikku demokraatiat ning rõhutab vajadust arendada ELi ja idapartnerluse riikide vahel välja uued ja erilised suhted, toetades nende tööd jätkusuutliku demokraatia ja turumajanduse kindlustamiseks; |
| --- | --- |

2.

tunnustab mõne partnerriigi püüdlusi Euroopa suunal ja Euroopale orienteeritust ning pühendumust luua igakülgset ja jätkusuutlikku demokraatiat ning rõhutab vajadust arendada ELi ja idapartnerluse riikide vahel välja uued ja erilised suhted, toetades nende tööd jätkusuutliku demokraatia ja turumajanduse kindlustamiseks;

| 3. | rõhutab siiski, et naaberriikidele tuleks luua materiaalsed ja kindlad stiimulid, et nad võtaksid omaks eesmärgi ehitada üles tugev demokraatia, ning et diferentseerimine iga riigi poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse olukorra, tulemuslikkuse ja saavutuste alusel peaks tuginema selgelt kindlaksmääratud kriteeriumidele ning hinnatavatele ja regulaarselt kontrollitavatele võrdlusalustele iga partnerriigi puhul; palub sellega seoses komisjonil ja Euroopa välisteenistusel lugeda ühisteatises sätestatud võrdlusalused saavutamist vajavateks eesmärkideks ja märgib, et tehtud edusammude hindamiseks on tarvis konkreetsemaid, paremini hinnatavaid, saavutatavaid ja ajapiirangutega võrdlusaluseid, mille lähtepunkt on erinev lõuna- ja idanaaberluse puhul; on arvamusel, et tulemustele orienteeritud poliitikas on vajadus selgema võrdlusaluste metoodika järele, ning rõhutab, et naabruspoliitika partnerriikide edusammude hindamiseks on tähtis kehtestada asjakohased järelmehhanismid; rõhutab, et seda tuleb kajastada naabruspoliitika tegevuskavade ja nendega seotud iga-aastaste eduaruannete struktuuris; |
| --- | --- |

3.

rõhutab siiski, et naaberriikidele tuleks luua materiaalsed ja kindlad stiimulid, et nad võtaksid omaks eesmärgi ehitada üles tugev demokraatia, ning et diferentseerimine iga riigi poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse olukorra, tulemuslikkuse ja saavutuste alusel peaks tuginema selgelt kindlaksmääratud kriteeriumidele ning hinnatavatele ja regulaarselt kontrollitavatele võrdlusalustele iga partnerriigi puhul; palub sellega seoses komisjonil ja Euroopa välisteenistusel lugeda ühisteatises sätestatud võrdlusalused saavutamist vajavateks eesmärkideks ja märgib, et tehtud edusammude hindamiseks on tarvis konkreetsemaid, paremini hinnatavaid, saavutatavaid ja ajapiirangutega võrdlusaluseid, mille lähtepunkt on erinev lõuna- ja idanaaberluse puhul; on arvamusel, et tulemustele orienteeritud poliitikas on vajadus selgema võrdlusaluste metoodika järele, ning rõhutab, et naabruspoliitika partnerriikide edusammude hindamiseks on tähtis kehtestada asjakohased järelmehhanismid; rõhutab, et seda tuleb kajastada naabruspoliitika tegevuskavade ja nendega seotud iga-aastaste eduaruannete struktuuris;

| 4. | on veendunud, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine loob ELile võimaluse saavutada tõhusal viisil poliitika eesmärgid ja pidada kinni selle väärtustest, mis on sätestatud ELi lepingu artiklites 2, 3, 6, 8 ja 21; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine loob ELile võimaluse saavutada tõhusal viisil poliitika eesmärgid ja pidada kinni selle väärtustest, mis on sätestatud ELi lepingu artiklites 2, 3, 6, 8 ja 21;

| 5. | rõhutab, et kuigi ELi arengukoostöö poliitika puhul lähtutakse ELi välistegevuse põhimõtetest ja eesmärkidest ning seetõttu kehtib see ka Euroopa naabruspoliitika puhul, on ELil siiski aluslepingust tulenev, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõike 1 teises lõigus sätestatud kohustus võtta arvesse arengukoostöö eesmärke muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid; kutsub seetõttu komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles pidama Euroopa naabruspoliitika rakendamisel alati silmas neid eesmärke, milleks on vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine, olenemata sellest, kas tegu on ida- või lõunapoolsete partnerriikidega; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et kuigi ELi arengukoostöö poliitika puhul lähtutakse ELi välistegevuse põhimõtetest ja eesmärkidest ning seetõttu kehtib see ka Euroopa naabruspoliitika puhul, on ELil siiski aluslepingust tulenev, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 lõike 1 teises lõigus sätestatud kohustus võtta arvesse arengukoostöö eesmärke muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid; kutsub seetõttu komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles pidama Euroopa naabruspoliitika rakendamisel alati silmas neid eesmärke, milleks on vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine, olenemata sellest, kas tegu on ida- või lõunapoolsete partnerriikidega;

| 6. | toetab seda, et Euroopa naabruspoliitikas ühendatakse välis- ja abipoliitika harud, mis olid varem eraldatud; loodab, et luuakse tugevam, kindel ja ökonoomne institutsioonilise korra võrk, mille eesmärk on arendada kõikide osaliste vahel tihedamat majanduslikku integratsiooni ja poliitilist ühinemist, muu hulgas ka lähendades kõigil rahvusvahelistel foorumitel, eeskätt ÜROs, oma väärtusi Euroopa Liidu väärtustele; |
| --- | --- |

6.

toetab seda, et Euroopa naabruspoliitikas ühendatakse välis- ja abipoliitika harud, mis olid varem eraldatud; loodab, et luuakse tugevam, kindel ja ökonoomne institutsioonilise korra võrk, mille eesmärk on arendada kõikide osaliste vahel tihedamat majanduslikku integratsiooni ja poliitilist ühinemist, muu hulgas ka lähendades kõigil rahvusvahelistel foorumitel, eeskätt ÜROs, oma väärtusi Euroopa Liidu väärtustele;

Tõeline demokraatia ja partnerlus ühiskondadega

| 7. | kuigi EL ei soovi peale suruda poliitilise reformi mudelit ega valmisretsepti, toonitab, et Euroopa naabruspoliitika põhineb jagatud väärtustel, ühisvastutusel, vastastikusel usaldusel ja demokraatia ja inimõiguste austamisel ning nendele ning õigusriigi põhimõtetele, korruptsioonivastasele võitlusele, turumajandusele ja heale valitsemistavale pühendumisel; |
| --- | --- |

7.

kuigi EL ei soovi peale suruda poliitilise reformi mudelit ega valmisretsepti, toonitab, et Euroopa naabruspoliitika põhineb jagatud väärtustel, ühisvastutusel, vastastikusel usaldusel ja demokraatia ja inimõiguste austamisel ning nendele ning õigusriigi põhimõtetele, korruptsioonivastasele võitlusele, turumajandusele ja heale valitsemistavale pühendumisel;

| 8. | rõhutab aktiivsete ja sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas sotsiaalpartnerite olulisust demokraatiale; rõhutab, kui oluline on dialoogi pidamine ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu eraldatavad vahendid kodanikuühiskonna organisatsioonidele; rõhutab, et ELi, naabruspoliitika partnerriikide ja vastavate kodanikuühiskondade partnerlust tuleks tugevdada, et aidata luua toimivaid demokraatlikke riike, edendada reformide elluviimist ja jätkusuutlikku majanduskasvu; rõhutab, et partnerlus kodanikuühiskonnaga peab olema avatud kõigile, sealhulgas eelkõige naisorganisatsioonide ja vähemusrühmade esindajatele; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles toetama parlamente, kohalikke ja piirkondlikke ametivõime ning kodanikuühiskonda nende jõupingutustes täita õiget rolli naabruspoliitika strateegiate kindlaksmääramisel, valitsuste vastutusele võtmisel ning varasema tulemuslikkuse ning saavutatud tulemuste seirel ja hindamisel; |
| --- | --- |

8.

rõhutab aktiivsete ja sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas sotsiaalpartnerite olulisust demokraatiale; rõhutab, kui oluline on dialoogi pidamine ja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu eraldatavad vahendid kodanikuühiskonna organisatsioonidele; rõhutab, et ELi, naabruspoliitika partnerriikide ja vastavate kodanikuühiskondade partnerlust tuleks tugevdada, et aidata luua toimivaid demokraatlikke riike, edendada reformide elluviimist ja jätkusuutlikku majanduskasvu; rõhutab, et partnerlus kodanikuühiskonnaga peab olema avatud kõigile, sealhulgas eelkõige naisorganisatsioonide ja vähemusrühmade esindajatele; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles toetama parlamente, kohalikke ja piirkondlikke ametivõime ning kodanikuühiskonda nende jõupingutustes täita õiget rolli naabruspoliitika strateegiate kindlaksmääramisel, valitsuste vastutusele võtmisel ning varasema tulemuslikkuse ning saavutatud tulemuste seirel ja hindamisel;

| 9. | rõhutab, kui oluline on luua partnerlussuhteid kodanikuühiskondadega, sest see aitaks luua soodsat pinnast muutustele ja demokratiseerimisele; märgib selles kontekstis ära 22 miljoni euro eraldamise kodanikuühiskonna rahastamisvahendile ajavahemikuks 2011–2013 ja loodab väga, et eraldised rahastamisvahendile on järgmises mitmeaastases finantsraamistikus palju suuremad; palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil paremini selgitada potentsiaalse kodanikuühiskonna rahastamisvahendi ulatust ja eesmärke ning nõuab, et täpsustataks, kui palju kodanikuühiskonna rahastamisvahend, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument üksteist vastastikku täiendavad; märgib, et tuleks määrata kindlaks instrumendid, millega toetada konkreetselt usulisi ja etnilisi vähemusi algatuse piirkondades; soovitab kasutada vahendit selleks, et parandada idapartnerluses kodanikuühiskonna foorumi tööd ja võimaluse korral luua selline foorum ka lõunapoolsete partnerite jaoks; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, kui oluline on luua partnerlussuhteid kodanikuühiskondadega, sest see aitaks luua soodsat pinnast muutustele ja demokratiseerimisele; märgib selles kontekstis ära 22 miljoni euro eraldamise kodanikuühiskonna rahastamisvahendile ajavahemikuks 2011–2013 ja loodab väga, et eraldised rahastamisvahendile on järgmises mitmeaastases finantsraamistikus palju suuremad; palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil paremini selgitada potentsiaalse kodanikuühiskonna rahastamisvahendi ulatust ja eesmärke ning nõuab, et täpsustataks, kui palju kodanikuühiskonna rahastamisvahend, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend ning Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument üksteist vastastikku täiendavad; märgib, et tuleks määrata kindlaks instrumendid, millega toetada konkreetselt usulisi ja etnilisi vähemusi algatuse piirkondades; soovitab kasutada vahendit selleks, et parandada idapartnerluses kodanikuühiskonna foorumi tööd ja võimaluse korral luua selline foorum ka lõunapoolsete partnerite jaoks;

| 10. | tervitab ettepanekut luua Euroopa demokraatia sihtkapital, mis on naaberriikide elanikkonna häälekaid demokraatianõudeid arvestades õigeaegne samm; rõhutab, et see peaks olema paindlik, kiire ja suunatud toetusmehhanism ning täiendama ELi olemasolevaid rahastamisvahendeid ja pikaaegsete poliitiliste või mittepoliitiliste fondide eeskujulikku tööd ning et algatuse üks eesmärke peaks olema saavutada reaalsed tulemused; rõhutab, et nimetatud sihtkapital ei tohiks takistada ega dubleerida tööd, mis on juba tehtud olemasolevate sihtasutuste või Euroopa programmide, nt demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames; rõhutab, et selle ulatus ja korraldus peavad olema selgelt kindlaksmääratud ning struktuuri ja menetluskorra poolest peab see olema lihtne ja arusaadav; kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja eesistujariiki (Poolat) üles piiritlema selgelt tulevase Euroopa demokraatia sihtasutuse volitused seoses nimetatud instrumentide ja raamistikega; rõhutab kontrolliõigust ning nõuab, et Euroopa Parlament kaasataks sihtkapitali juhtimisstruktuuri, et aidata üldjoontes määratleda iga-aastased eesmärgid, prioriteedid, oodatavad tulemused ja rahaeraldised ning osaleda tegevuse järelevalves; väljendab muret seoses tõsiasjaga, et tulevast fondi võiks kas osaliselt või tervikuna rahastada ELi eelarve väliselt, ning rõhutab eelarvepädevate institutsioonide õigust jälgida ja kontrollida fondi rakendamist; nõuab seetõttu komisjonilt ja nõukogult selgitust selles küsimuses; |
| --- | --- |

10.

tervitab ettepanekut luua Euroopa demokraatia sihtkapital, mis on naaberriikide elanikkonna häälekaid demokraatianõudeid arvestades õigeaegne samm; rõhutab, et see peaks olema paindlik, kiire ja suunatud toetusmehhanism ning täiendama ELi olemasolevaid rahastamisvahendeid ja pikaaegsete poliitiliste või mittepoliitiliste fondide eeskujulikku tööd ning et algatuse üks eesmärke peaks olema saavutada reaalsed tulemused; rõhutab, et nimetatud sihtkapital ei tohiks takistada ega dubleerida tööd, mis on juba tehtud olemasolevate sihtasutuste või Euroopa programmide, nt demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames; rõhutab, et selle ulatus ja korraldus peavad olema selgelt kindlaksmääratud ning struktuuri ja menetluskorra poolest peab see olema lihtne ja arusaadav; kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja eesistujariiki (Poolat) üles piiritlema selgelt tulevase Euroopa demokraatia sihtasutuse volitused seoses nimetatud instrumentide ja raamistikega; rõhutab kontrolliõigust ning nõuab, et Euroopa Parlament kaasataks sihtkapitali juhtimisstruktuuri, et aidata üldjoontes määratleda iga-aastased eesmärgid, prioriteedid, oodatavad tulemused ja rahaeraldised ning osaleda tegevuse järelevalves; väljendab muret seoses tõsiasjaga, et tulevast fondi võiks kas osaliselt või tervikuna rahastada ELi eelarve väliselt, ning rõhutab eelarvepädevate institutsioonide õigust jälgida ja kontrollida fondi rakendamist; nõuab seetõttu komisjonilt ja nõukogult selgitust selles küsimuses;

| 11. | palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil jätkata vastavalt uuele, saavutuspõhisele lähenemisviisile „rohkema eest rohkem” poliitiliste reformide edendamist, võttes arvesse iga partnerriigi vajadusi ning majandusliku ja sotsiaalse arengu taset; palub neil koostada selge ja sobiva metoodika ning üksikasjalikud kriteeriumid Euroopa naabruspoliitika riikide arengu hindamiseks demokraatia ja inimõiguste (sealhulgas eelkõige sõna-, südametunnistuse-, usu-, ühinemis- ja meediavabadus) austamise ja edendamise osas ja esitada regulaarselt piisavalt detailseid aruandeid, mis peaksid olema vahendite eraldamise aluseks vastavalt uuele, saavutuspõhisele lähenemisviisile „rohkema eest rohkem”; palub, et need hindamised lisataks naabruspoliitika eduaruannetesse ja esitataks igal aastal Euroopa Parlamendi väliskomisjonile; rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonid peavad olema süstemaatiliselt kaasatud läbivaatamise protsessi igas etapis; leiab, et selline tulemuspõhine lähenemine tähendab samuti „vähema eest vähem”, ja kordab oma nõudmist, et ELi lepingutes kolmandate riikidega rakendataks tõhusalt inimõiguste ja demokraatia klauslit; |
| --- | --- |

11.

palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil jätkata vastavalt uuele, saavutuspõhisele lähenemisviisile „rohkema eest rohkem” poliitiliste reformide edendamist, võttes arvesse iga partnerriigi vajadusi ning majandusliku ja sotsiaalse arengu taset; palub neil koostada selge ja sobiva metoodika ning üksikasjalikud kriteeriumid Euroopa naabruspoliitika riikide arengu hindamiseks demokraatia ja inimõiguste (sealhulgas eelkõige sõna-, südametunnistuse-, usu-, ühinemis- ja meediavabadus) austamise ja edendamise osas ja esitada regulaarselt piisavalt detailseid aruandeid, mis peaksid olema vahendite eraldamise aluseks vastavalt uuele, saavutuspõhisele lähenemisviisile „rohkema eest rohkem”; palub, et need hindamised lisataks naabruspoliitika eduaruannetesse ja esitataks igal aastal Euroopa Parlamendi väliskomisjonile; rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonid peavad olema süstemaatiliselt kaasatud läbivaatamise protsessi igas etapis; leiab, et selline tulemuspõhine lähenemine tähendab samuti „vähema eest vähem”, ja kordab oma nõudmist, et ELi lepingutes kolmandate riikidega rakendataks tõhusalt inimõiguste ja demokraatia klauslit;

| 12. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles esitama rohkem teavet selle kohta, kuidas rakendada vastastikuse vastutuse põhimõtet; |
| --- | --- |

12.

kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles esitama rohkem teavet selle kohta, kuidas rakendada vastastikuse vastutuse põhimõtet;

| 13. | on seisukohal, et inimõiguste olukorda tuleks pidevalt jälgida, pöörates erilist tähelepanu laste, naiste ja vähemuste õigustele, ja pidada kõigi partnerriikidega inimõigustealast dialoogi ning et iga partnerriigi iga-aastase eduaruande lisa peab sisaldama hinnangut olukorrale ja dialoogi tulemusi, samuti oleks vaja selget mehhanismi, mille alusel kahepoolne koostöö läbi vaadata ja seda järk-järgult piirata, kui inimõiguste rikkumised kinnitust leiavad; rõhutab, et lähenemisviis erinevate partnerriikide inimõiguste olukorrale peab olema usaldusväärne; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et inimõiguste olukorda tuleks pidevalt jälgida, pöörates erilist tähelepanu laste, naiste ja vähemuste õigustele, ja pidada kõigi partnerriikidega inimõigustealast dialoogi ning et iga partnerriigi iga-aastase eduaruande lisa peab sisaldama hinnangut olukorrale ja dialoogi tulemusi, samuti oleks vaja selget mehhanismi, mille alusel kahepoolne koostöö läbi vaadata ja seda järk-järgult piirata, kui inimõiguste rikkumised kinnitust leiavad; rõhutab, et lähenemisviis erinevate partnerriikide inimõiguste olukorrale peab olema usaldusväärne;

| 14. | kutsub ELi ja liikmesriike üles keskenduma oma naabruspoliitika koostöös ELi demokraatlike osalejate, nagu ametiühingute, vabaühenduste, asjaomaste tööandjate organisatsioonide, põllumajandustootjate, naiste, religioosses dialoogis osalejate, tarbijate, noorte, ajakirjanike ja õpetajate, kohalike omavalitsusorganite, ülikoolide, üliõpilaste, kliimamuutustega tegelevate osalejate ja naabruspoliitika partnerriikides tekkivate vastavate osalejate partnerlusele; |
| --- | --- |

14.

kutsub ELi ja liikmesriike üles keskenduma oma naabruspoliitika koostöös ELi demokraatlike osalejate, nagu ametiühingute, vabaühenduste, asjaomaste tööandjate organisatsioonide, põllumajandustootjate, naiste, religioosses dialoogis osalejate, tarbijate, noorte, ajakirjanike ja õpetajate, kohalike omavalitsusorganite, ülikoolide, üliõpilaste, kliimamuutustega tegelevate osalejate ja naabruspoliitika partnerriikides tekkivate vastavate osalejate partnerlusele;

| 15. | rõhutab, et sõnavabadus, meedia sõltumatus ja pluralism on tugeva ja jätkusuutliku demokraatia ning ühiste väärtuste nurgakivid; peab väga oluliseks, et sõltumatu, jätkusuutlik ja vastutustundlik avalik-õiguslik meedia pakuks kvaliteetset ja mitmekesist infosisu, ja tuletab meelde, et vaba ja sõltumatu avalik-õiguslik meedia mängib alati olulist rolli demokraatia süvendamisel, kodanikuühiskonna võimalikult suurel kaasamisel avalikesse küsimustesse ja kodanike võimestamisel demokraatia ülesehitamise käigus; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et sõnavabadus, meedia sõltumatus ja pluralism on tugeva ja jätkusuutliku demokraatia ning ühiste väärtuste nurgakivid; peab väga oluliseks, et sõltumatu, jätkusuutlik ja vastutustundlik avalik-õiguslik meedia pakuks kvaliteetset ja mitmekesist infosisu, ja tuletab meelde, et vaba ja sõltumatu avalik-õiguslik meedia mängib alati olulist rolli demokraatia süvendamisel, kodanikuühiskonna võimalikult suurel kaasamisel avalikesse küsimustesse ja kodanike võimestamisel demokraatia ülesehitamise käigus;

| 16. | nõuab, et tagataks teabe vaba liikumist, ajakirjanike tõhusat tööd võimaldavad tingimused, kus puudub poliitiline, majanduslik või muu surve, ning infrastruktuuri loomine, mis võimaldab arendada nüüdisaegset elektroonilist tehnoloogiat, ning toetab neid jõuliselt; väljendab heameelt ÜRO 6. juuni 2011. aasta deklaratsiooni üle, milles tunnistatakse juurdepääs internetile inimõiguseks; nõuab seoses sellega, et Euroopa välisteenistus ja komisjon looksid erivahendid naabruspoliitika partnerriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide ja üksikisikute abistamiseks, et neil oleks takistusteta juurdepääs internetile ja muule elektroonilisele sidetehnoloogiale; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et tagataks teabe vaba liikumist, ajakirjanike tõhusat tööd võimaldavad tingimused, kus puudub poliitiline, majanduslik või muu surve, ning infrastruktuuri loomine, mis võimaldab arendada nüüdisaegset elektroonilist tehnoloogiat, ning toetab neid jõuliselt; väljendab heameelt ÜRO 6. juuni 2011. aasta deklaratsiooni üle, milles tunnistatakse juurdepääs internetile inimõiguseks; nõuab seoses sellega, et Euroopa välisteenistus ja komisjon looksid erivahendid naabruspoliitika partnerriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide ja üksikisikute abistamiseks, et neil oleks takistusteta juurdepääs internetile ja muule elektroonilisele sidetehnoloogiale;

| 17. | rõhutab, et araabia kevade riikide käimasolevates demokraatiale ülemineku protsessides omandab otsustava tähtsuse naiste, noorte ja kodanikuühiskonna osalemine ning vaba ja sõltumatu meedia toimimine, ning kutsub ELi suurendama toetust nende osalejate koolitamiseks ja organiseerimiseks, muu hulgas kutsudes neid vaatlema demokraatlike ELi institutsioonide valimisi ja toimimist; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et araabia kevade riikide käimasolevates demokraatiale ülemineku protsessides omandab otsustava tähtsuse naiste, noorte ja kodanikuühiskonna osalemine ning vaba ja sõltumatu meedia toimimine, ning kutsub ELi suurendama toetust nende osalejate koolitamiseks ja organiseerimiseks, muu hulgas kutsudes neid vaatlema demokraatlike ELi institutsioonide valimisi ja toimimist;

| 18. | toetab usuvabaduse õiguse täieliku ja tõhusa austamise (individuaalses, kollektiivses, riiklikus, isiklikus ja institutsionaalses mõõtmes) käsitlemist prioriteedina eelkõige piirkonnas asuvate usuvähemuste puhul koos sellest tuleneva vajadusega neid gruppe konkreetselt toetada; |
| --- | --- |

18.

toetab usuvabaduse õiguse täieliku ja tõhusa austamise (individuaalses, kollektiivses, riiklikus, isiklikus ja institutsionaalses mõõtmes) käsitlemist prioriteedina eelkõige piirkonnas asuvate usuvähemuste puhul koos sellest tuleneva vajadusega neid gruppe konkreetselt toetada;

| 19. | rõhutab eriti lapse õiguste edendamise ja lastekaitse olulisust, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus; |
| --- | --- |

19.

rõhutab eriti lapse õiguste edendamise ja lastekaitse olulisust, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus;

| 20. | nõuab, et toetataks demokraatlikult meelestatud erakondade arengut ja vabaühenduste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide loomist endiselt demokraatia poole püüdlevates naaberriikides; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et toetataks demokraatlikult meelestatud erakondade arengut ja vabaühenduste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide loomist endiselt demokraatia poole püüdlevates naaberriikides;

| 21. | Rõhutab, et on tähtis, et naised oleksid hästi esindatud parlamendis, ministeeriumides, valitsuse juhtivatel kohtadel, otsuste tegemisega seotud ametikohtadel avalikus halduses ja kohalikes omavalitsustes ning avalik-õiguslike äriühingute juhtimises; innustab naabruspoliitika partnerriike võtma vastu soolise võrdõiguslikkuse poliitika, seda süvalaiendama ja kehtestama soolise võrdõiguslikkuse valdkonna tegevuskavad; |
| --- | --- |

21.

Rõhutab, et on tähtis, et naised oleksid hästi esindatud parlamendis, ministeeriumides, valitsuse juhtivatel kohtadel, otsuste tegemisega seotud ametikohtadel avalikus halduses ja kohalikes omavalitsustes ning avalik-õiguslike äriühingute juhtimises; innustab naabruspoliitika partnerriike võtma vastu soolise võrdõiguslikkuse poliitika, seda süvalaiendama ja kehtestama soolise võrdõiguslikkuse valdkonna tegevuskavad;

| 22. | kiidab heaks ELi kõrgetasemelise Armeenia Vabariigi nõuanderühma töö ja sarnase rühma loomise Moldovas; innustab komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat pakkuma sellist abi kõigile idapartneritele ja hoolitsema selle eest, et nagu Armeeniagi puhul, tegeletakse parlamentaarse mõõtmega; palub kõnealust instrumenti uuendada ja soovitab, et Euroopa välisteenistus vastutaks otseselt nii nõustajate värbamise kui ka juhtimise eest, et ELi teadmisi antaks idapartnerluse riikidele edasi kõige asjakohasemalt; |
| --- | --- |

22.

kiidab heaks ELi kõrgetasemelise Armeenia Vabariigi nõuanderühma töö ja sarnase rühma loomise Moldovas; innustab komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat pakkuma sellist abi kõigile idapartneritele ja hoolitsema selle eest, et nagu Armeeniagi puhul, tegeletakse parlamentaarse mõõtmega; palub kõnealust instrumenti uuendada ja soovitab, et Euroopa välisteenistus vastutaks otseselt nii nõustajate värbamise kui ka juhtimise eest, et ELi teadmisi antaks idapartnerluse riikidele edasi kõige asjakohasemalt;

| 23. | kutsub komisjoni üles suurendama idapartnerluse ja Vahemere Liidu projektide nähtavust partnerriikides ja muutma need kodanikele arusaadavamaks, juhtides tähelepanu ELiga koostöö tegemise lisandväärtusele; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles suurendama idapartnerluse ja Vahemere Liidu projektide nähtavust partnerriikides ja muutma need kodanikele arusaadavamaks, juhtides tähelepanu ELiga koostöö tegemise lisandväärtusele;

| 24. | tuletab meelde, et ELi suhted naabritega peaksid sõltuma nende demokraatlikust arengust ja inimõiguste austamisest; kutsub seetõttu rahvusvahelist üldsust ja rahvusvahelisi finantsinstitutsioone, millesse selle liikmed kuuluvad, üles külmutama finantsabi Valgevene režiimile, kuni kõik kinnipeetud ja vahistatud opositsiooniliidrid, ajakirjanikud, presidendikandidaadid ja nende toetajad on vabaks lastud, süüdistustest vabastatud ja rehabiliteeritud; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et ELi suhted naabritega peaksid sõltuma nende demokraatlikust arengust ja inimõiguste austamisest; kutsub seetõttu rahvusvahelist üldsust ja rahvusvahelisi finantsinstitutsioone, millesse selle liikmed kuuluvad, üles külmutama finantsabi Valgevene režiimile, kuni kõik kinnipeetud ja vahistatud opositsiooniliidrid, ajakirjanikud, presidendikandidaadid ja nende toetajad on vabaks lastud, süüdistustest vabastatud ja rehabiliteeritud;

| 25. | toetab ELi praegust ametlikku vaatenurka, mille kohaselt karistatakse Valgevene võime ja püütakse tugevdada sidemeid Valgevene kodanikuühiskonna ja inimestega; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit orienteeruks ümber ühiskonnale ja suurendaks abi Valgevenele, selleks et tegeleda elanikkonna vajadustega, tugevdada finants- ja tehnilist abi demokraatlikule opositsioonile, inimõiguste kaitsjatele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele – sealhulgas registreerimata kodanikuühiskonna organisatsioonid –, õpilastele ning vabale meediale; |
| --- | --- |

25.

toetab ELi praegust ametlikku vaatenurka, mille kohaselt karistatakse Valgevene võime ja püütakse tugevdada sidemeid Valgevene kodanikuühiskonna ja inimestega; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit orienteeruks ümber ühiskonnale ja suurendaks abi Valgevenele, selleks et tegeleda elanikkonna vajadustega, tugevdada finants- ja tehnilist abi demokraatlikule opositsioonile, inimõiguste kaitsjatele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele – sealhulgas registreerimata kodanikuühiskonna organisatsioonid –, õpilastele ning vabale meediale;

Jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne areng

| 26. | rõhutab, et jätkusuutlik demokraatia, toimivad ja bürokraatiavabad institutsioonid, õigusriigi põhimõtted ja kvaliteetne haridus mitte ainult ei edenda poliitilist stabiilsust, sotsiaalset heaolu ja ühtekuuluvust, vaid aitavad kaasa ka majanduskasvule, parandades ärikeskkonda ja tõmmates ligi investeeringuid, võimaldades uute VKEde teket ja kindlustades kaubandust, keskkonnahoidlikku majandust ning turismi, mis kõik loovad uusi töökohti ja võimalusi; tuletab meelde vajadust luua investeeringutele soodne raamistik, milles on keskne roll stabiilsusel ja õiguskindlusel ning võitlusel korruptsiooni vastu; kutsub sellega seoses Euroopa Liitu üles soodustama oma demokraatiale ülemineku toetamise raamistikus struktuurireforme majandus-, sotsiaal- ja õigusvaldkonnas ja rõhutab, et demokraatlik ja sotsiaalmajanduslik areng on omavahel tihedalt põimunud; väljendab heameelt komisjoni juhtalgatuste üle, mis on seotud VKEde, piirkondlike energiaturgude ja energiatõhususega; usub, et need jõupingutused peaksid kajastuma ka mitmeaastases finantsraamistikus; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et jätkusuutlik demokraatia, toimivad ja bürokraatiavabad institutsioonid, õigusriigi põhimõtted ja kvaliteetne haridus mitte ainult ei edenda poliitilist stabiilsust, sotsiaalset heaolu ja ühtekuuluvust, vaid aitavad kaasa ka majanduskasvule, parandades ärikeskkonda ja tõmmates ligi investeeringuid, võimaldades uute VKEde teket ja kindlustades kaubandust, keskkonnahoidlikku majandust ning turismi, mis kõik loovad uusi töökohti ja võimalusi; tuletab meelde vajadust luua investeeringutele soodne raamistik, milles on keskne roll stabiilsusel ja õiguskindlusel ning võitlusel korruptsiooni vastu; kutsub sellega seoses Euroopa Liitu üles soodustama oma demokraatiale ülemineku toetamise raamistikus struktuurireforme majandus-, sotsiaal- ja õigusvaldkonnas ja rõhutab, et demokraatlik ja sotsiaalmajanduslik areng on omavahel tihedalt põimunud; väljendab heameelt komisjoni juhtalgatuste üle, mis on seotud VKEde, piirkondlike energiaturgude ja energiatõhususega; usub, et need jõupingutused peaksid kajastuma ka mitmeaastases finantsraamistikus;

| 27. | rõhutab, et sotsiaalmajanduslikus kriisis olevate riikide olukorra leevendamiseks tuleks kiiresti võtta vahetuid meetmeid, näiteks tuleks kaasrahastada juba kindlaksmääratud juht- või katseprojekte või muid konkreetseid strateegilise tähtsusega majandusprojekte, mida saab kohapeal kiiresti ellu viia ja mis annavad vaieldamatult käegakatsutavaid tulemusi, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata partnerriikidele, kus üleminek demokraatiale süvendab majanduslikke raskusi; rõhutab, et selliseid ELi rahastatavaid meetmeid tohib võtta ainult tingimusel, et kõik osalejad kohustuvad konkreetsel juhul kontrollitaval viisil järgima rahvusvaheliselt ja ELis kehtivaid sotsiaalseid, keskkonna- ja tööõigusealaseid standardeid ning et kõnealused meetmed on suunatud Euroopa naabruspoliitika riikide kodanike sotsiaalse olukorra otsesele parandamisele; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et sotsiaalmajanduslikus kriisis olevate riikide olukorra leevendamiseks tuleks kiiresti võtta vahetuid meetmeid, näiteks tuleks kaasrahastada juba kindlaksmääratud juht- või katseprojekte või muid konkreetseid strateegilise tähtsusega majandusprojekte, mida saab kohapeal kiiresti ellu viia ja mis annavad vaieldamatult käegakatsutavaid tulemusi, kusjuures erilist tähelepanu tuleks pöörata partnerriikidele, kus üleminek demokraatiale süvendab majanduslikke raskusi; rõhutab, et selliseid ELi rahastatavaid meetmeid tohib võtta ainult tingimusel, et kõik osalejad kohustuvad konkreetsel juhul kontrollitaval viisil järgima rahvusvaheliselt ja ELis kehtivaid sotsiaalseid, keskkonna- ja tööõigusealaseid standardeid ning et kõnealused meetmed on suunatud Euroopa naabruspoliitika riikide kodanike sotsiaalse olukorra otsesele parandamisele;

| 28. | toetab kindlalt allpiirkondlikku koostööd ja piiriüleseid projekte ning rõhutab, kui oluline on arendada partneritevahelist kahepoolset ja mitmepoolset majanduskoostööd, mis tooks kodanikele reaalset kasu ja parandaks piirkonna poliitilist kliimat; rõhutab, et selline allpiirkondlik majanduskoostöö peaks olema osa laiemast integratsiooniprojektist, et soodustada liikuvuse, sotsiaal- ja keskkonnakaitse ning kultuuri ja haridusega seotud allpiirkondlike projektide rakendamist; rõhutab eriti lõuna-lõuna ja ida-ida telje kaubanduse arendamise ja asjaomaste riikide omavahelise majandusintegratsiooni edendamise olulisust; leiab, et partnerite omavahelise koostöö edendamine oleks märk pühendumisest Euroopa heanaaberlike suhete ja vastastikku kasulike partnerluste väärtustele; |
| --- | --- |

28.

toetab kindlalt allpiirkondlikku koostööd ja piiriüleseid projekte ning rõhutab, kui oluline on arendada partneritevahelist kahepoolset ja mitmepoolset majanduskoostööd, mis tooks kodanikele reaalset kasu ja parandaks piirkonna poliitilist kliimat; rõhutab, et selline allpiirkondlik majanduskoostöö peaks olema osa laiemast integratsiooniprojektist, et soodustada liikuvuse, sotsiaal- ja keskkonnakaitse ning kultuuri ja haridusega seotud allpiirkondlike projektide rakendamist; rõhutab eriti lõuna-lõuna ja ida-ida telje kaubanduse arendamise ja asjaomaste riikide omavahelise majandusintegratsiooni edendamise olulisust; leiab, et partnerite omavahelise koostöö edendamine oleks märk pühendumisest Euroopa heanaaberlike suhete ja vastastikku kasulike partnerluste väärtustele;

| 29. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks haldussuutlikkuse suurendamist tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas, pöörates eraldi tähelepanu suutlikkuse arendamisele õigusteenuste valdkonnas, aidates sellega kaasa reformide ettevalmistamisele ja läbiviimisele; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et komisjon toetaks haldussuutlikkuse suurendamist tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas, pöörates eraldi tähelepanu suutlikkuse arendamisele õigusteenuste valdkonnas, aidates sellega kaasa reformide ettevalmistamisele ja läbiviimisele;

| 30. | rõhutab, et naabruspoliitika partnerriikide demokraatia arengus on olulised ametiühingud ja sotsiaalne dialoog; julgustab partnerriike tugevdama tööõigusi ja ametiühingute õigusi; märgib, et sotsiaalsel dialoogil võib olla tähtis osa piirkonna sotsiaal-majanduslike probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et naabruspoliitika partnerriikide demokraatia arengus on olulised ametiühingud ja sotsiaalne dialoog; julgustab partnerriike tugevdama tööõigusi ja ametiühingute õigusi; märgib, et sotsiaalsel dialoogil võib olla tähtis osa piirkonna sotsiaal-majanduslike probleemide lahendamisel;

| 31. | tuletab meelde vajadust tagada, et riigi tavade kohane miinimumpalk annaks töötajatele ja nende peredele piisava elatustaseme ja et kinnipidamised palgast ei jätaks töötajaid ja nende ülalpeetavaid ilma põhilistest elatusvahenditest; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde vajadust tagada, et riigi tavade kohane miinimumpalk annaks töötajatele ja nende peredele piisava elatustaseme ja et kinnipidamised palgast ei jätaks töötajaid ja nende ülalpeetavaid ilma põhilistest elatusvahenditest;

| 32. | märgib, et töösuhte lõpetamise teated tuleks esitada piisavalt aegsasti, võttes arvesse töötaja tööstaaži pikkust; |
| --- | --- |

32.

märgib, et töösuhte lõpetamise teated tuleks esitada piisavalt aegsasti, võttes arvesse töötaja tööstaaži pikkust;

| 33. | märgib, et liit peab pöörama erilist tähelepanu detsentraliseeritud koostööle kohalikul tasandil, mis hõlmab naaberriikide kodanike elukvaliteeti kohe ja käegakatsutavalt parandavaid väikeprojekte ning soodustab ühtlasi ka demokraatiaalaseid edusamme kõnealuste riikide kogu territooriumil; |
| --- | --- |

33.

märgib, et liit peab pöörama erilist tähelepanu detsentraliseeritud koostööle kohalikul tasandil, mis hõlmab naaberriikide kodanike elukvaliteeti kohe ja käegakatsutavalt parandavaid väikeprojekte ning soodustab ühtlasi ka demokraatiaalaseid edusamme kõnealuste riikide kogu territooriumil;

| 34. | kutsub komisjoni üles tunnustama vaesuse vähendamise strateegia dokumente peamise poliitikaraamistikuna vaeseid toetava keskpika majanduskasvu ja rikkuse võrdse jagamise eesmärgil vastavalt riigi vajadustele; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles tunnustama vaesuse vähendamise strateegia dokumente peamise poliitikaraamistikuna vaeseid toetava keskpika majanduskasvu ja rikkuse võrdse jagamise eesmärgil vastavalt riigi vajadustele;

Assotsieerimislepingud

| 35. | toonitab, et läbirääkimised assotsiatsioonilepingute üle annavad hea võimaluse reformide edendamiseks; rõhutab, et kõik komponendid peavad olema ühendatud, et EL süvendaks oma suhteid ulatuslikult ja sidusalt; usub, et seepärast peaksid need hõlmama konkreetseid tingimusi, ajakavasid ja võrdlusaluseid, mida tuleks regulaarselt jälgida; rõhutab vajadust lisada nimetatud lepingutesse partnerite jaoks reaalsed ja materiaalsed stiimulid, et reformid nende jaoks atraktiivsemaks muuta; |
| --- | --- |

35.

toonitab, et läbirääkimised assotsiatsioonilepingute üle annavad hea võimaluse reformide edendamiseks; rõhutab, et kõik komponendid peavad olema ühendatud, et EL süvendaks oma suhteid ulatuslikult ja sidusalt; usub, et seepärast peaksid need hõlmama konkreetseid tingimusi, ajakavasid ja võrdlusaluseid, mida tuleks regulaarselt jälgida; rõhutab vajadust lisada nimetatud lepingutesse partnerite jaoks reaalsed ja materiaalsed stiimulid, et reformid nende jaoks atraktiivsemaks muuta;

| 36. | märgib, et kaupade ja teenuste kaubanduse suhtes tuleks rakendada diferentseerimist; kutsub Euroopa naabruspoliitika partnerriike üles looma tingimusi, mis võimaldavad rajada laialdasi ja terviklikke vabakaubandusalasid, ja palub ELil neid reformipüüdlustes aidata, avada oma siseturg koos ohutus- ja kvaliteedinõuete vajaliku kohandamisega Euroopa standarditele ning viia sellega paralleelselt läbi oma turu järkjärguline ja tasakaalustatud avamine, mis on kasulik mõlemale poolele; rõhutab, et EL peaks tulevases laialdases ja terviklikus vabakaubandusalas osalemise kontekstis hindama ka iga riigi olukorda poliitilisest, sotsiaalsest ja keskkonnaaspektist ning määrama kindlaks lõpuks vabakaubandusala kehtestamise järkjärgulised sammud ja tagama, et jälgitakse tööõiguste- ja lapstööjõuteemaliste rahvusvaheliste konventsioonide järgimist; rõhutab, et kaubandussidemeid, eriti laialdast ja terviklikku vabakaubandusala tuleks nende nõuete põhjal vaadelda kui vahendeid, millega suurendada naabruspoliitika partnerriikide pühendumust demokraatlikele väärtustele ja mille puhul kehtib tingimuslikkuse põhimõte; toetab samal ajal kõikide idapartnerluse riikide WTO täisliikmeks saamist; |
| --- | --- |

36.

märgib, et kaupade ja teenuste kaubanduse suhtes tuleks rakendada diferentseerimist; kutsub Euroopa naabruspoliitika partnerriike üles looma tingimusi, mis võimaldavad rajada laialdasi ja terviklikke vabakaubandusalasid, ja palub ELil neid reformipüüdlustes aidata, avada oma siseturg koos ohutus- ja kvaliteedinõuete vajaliku kohandamisega Euroopa standarditele ning viia sellega paralleelselt läbi oma turu järkjärguline ja tasakaalustatud avamine, mis on kasulik mõlemale poolele; rõhutab, et EL peaks tulevases laialdases ja terviklikus vabakaubandusalas osalemise kontekstis hindama ka iga riigi olukorda poliitilisest, sotsiaalsest ja keskkonnaaspektist ning määrama kindlaks lõpuks vabakaubandusala kehtestamise järkjärgulised sammud ja tagama, et jälgitakse tööõiguste- ja lapstööjõuteemaliste rahvusvaheliste konventsioonide järgimist; rõhutab, et kaubandussidemeid, eriti laialdast ja terviklikku vabakaubandusala tuleks nende nõuete põhjal vaadelda kui vahendeid, millega suurendada naabruspoliitika partnerriikide pühendumust demokraatlikele väärtustele ja mille puhul kehtib tingimuslikkuse põhimõte; toetab samal ajal kõikide idapartnerluse riikide WTO täisliikmeks saamist;

| 37. | rõhutab, et väljavaade Euroopa Liiduga ühineda ja Euroopa Liidu lepingu artikkel 8 ning idapartnerluse riikide ühinemispüüdlused kooskõlas ELi lepingu artikliga 49 on nendes riikides reformide edasiviivaks jõuks ja tugevdavad veelgi riikide pühendumist jagatud väärtustele ja põhimõtetele, nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte, inimõiguste austamine ja hea valitsemistava; usub, et assotsieerimislepingute sõlmimine võib olla oluline samm edasiste poliitiliste suhete suunas ja tugevamate suhete loomisel Euroopaga heade tavade ning ühtse poliitilise ja majandusliku dialoogi kaudu; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et väljavaade Euroopa Liiduga ühineda ja Euroopa Liidu lepingu artikkel 8 ning idapartnerluse riikide ühinemispüüdlused kooskõlas ELi lepingu artikliga 49 on nendes riikides reformide edasiviivaks jõuks ja tugevdavad veelgi riikide pühendumist jagatud väärtustele ja põhimõtetele, nagu demokraatia, õigusriigi põhimõte, inimõiguste austamine ja hea valitsemistava; usub, et assotsieerimislepingute sõlmimine võib olla oluline samm edasiste poliitiliste suhete suunas ja tugevamate suhete loomisel Euroopaga heade tavade ning ühtse poliitilise ja majandusliku dialoogi kaudu;

| 38. | kinnitab taas, et lõunapoolsete naaberriikidega loodava partnerluse eesmärk on lähendada Vahemere riike, et luua rahul, demokraatial, turvalisusel ja heaolul rajanev ala nende riikide 800 miljoni elaniku jaoks ning pakkuda tõhusat kahe- ja mitmepoolset raamistikku ELile ja ELi partneritele, et lahendada demokraatia, sotsiaalseid ja majandusprobleeme, edendada piirkondlikku integratsiooni, sealhulgas kaubandust, ning tagada nende kaasarenemist, millest saavad kasu kõik, ning aidata partneritel ehitada üles demokraatlikud, mitmekesised ja ilmalikud riigid, eelkõige institutsionaalse suutlikkuse suurendamise programmide kaudu, ning töötada välja vastastikku kasulikud ja ambitsioonikad kaupade ja teenuste kaubandustingimused, mis võivad viia laialdaste ja terviklike vabakaubandusalade loomiseni, mis omakorda on kindlasti esimeseks sammuks suure Euroopa – Vahemere majandusruumi loomisel ja võiks aidata leevendada meie lõunapoolsete naabrite majandusprobleeme ning lihtsustada lõuna-lõuna telje integratsiooni; palub komisjonil ja nõukogul lihtsustada kuue meetmete paketi rakendamist, mis esitati komisjoni 30. märtsi 2011. aasta dokumendis kaubanduse ja Vahemere lõunapiirkonna partnerite kasuks tehtavate investeeringutega seotud algatuste järelevalve kohta; |
| --- | --- |

38.

kinnitab taas, et lõunapoolsete naaberriikidega loodava partnerluse eesmärk on lähendada Vahemere riike, et luua rahul, demokraatial, turvalisusel ja heaolul rajanev ala nende riikide 800 miljoni elaniku jaoks ning pakkuda tõhusat kahe- ja mitmepoolset raamistikku ELile ja ELi partneritele, et lahendada demokraatia, sotsiaalseid ja majandusprobleeme, edendada piirkondlikku integratsiooni, sealhulgas kaubandust, ning tagada nende kaasarenemist, millest saavad kasu kõik, ning aidata partneritel ehitada üles demokraatlikud, mitmekesised ja ilmalikud riigid, eelkõige institutsionaalse suutlikkuse suurendamise programmide kaudu, ning töötada välja vastastikku kasulikud ja ambitsioonikad kaupade ja teenuste kaubandustingimused, mis võivad viia laialdaste ja terviklike vabakaubandusalade loomiseni, mis omakorda on kindlasti esimeseks sammuks suure Euroopa – Vahemere majandusruumi loomisel ja võiks aidata leevendada meie lõunapoolsete naabrite majandusprobleeme ning lihtsustada lõuna-lõuna telje integratsiooni; palub komisjonil ja nõukogul lihtsustada kuue meetmete paketi rakendamist, mis esitati komisjoni 30. märtsi 2011. aasta dokumendis kaubanduse ja Vahemere lõunapiirkonna partnerite kasuks tehtavate investeeringutega seotud algatuste järelevalve kohta;

| 39. | soovib kindlaks määrata objektiivsed ja siduvad kriteeriumid, mis võimaldavad kohaldada edasijõudnud riigi staatuse korda; rõhutab vajadust selgitada kõnealuste kahepoolsete suhete õigusi ja kohustusi partnerriikide ja Euroopa Liidu jaoks; |
| --- | --- |

39.

soovib kindlaks määrata objektiivsed ja siduvad kriteeriumid, mis võimaldavad kohaldada edasijõudnud riigi staatuse korda; rõhutab vajadust selgitada kõnealuste kahepoolsete suhete õigusi ja kohustusi partnerriikide ja Euroopa Liidu jaoks;

| 40. | toonitab, et lepingulised suhted kõigi Euroopa naabruspoliitika riikidega peaksid hõlmama sätteid inimõigustega seotud küsimustega tegeleva regulaarse foorumi kohta, mis toimub inimõiguste allkomitee vormis; palub Euroopa välisteenistust nimetatud sätteid maksimaalselt ära kasutada ning hõlmata mis tahes läbirääkimistesse olemasolevaid allkomiteesid; |
| --- | --- |

40.

toonitab, et lepingulised suhted kõigi Euroopa naabruspoliitika riikidega peaksid hõlmama sätteid inimõigustega seotud küsimustega tegeleva regulaarse foorumi kohta, mis toimub inimõiguste allkomitee vormis; palub Euroopa välisteenistust nimetatud sätteid maksimaalselt ära kasutada ning hõlmata mis tahes läbirääkimistesse olemasolevaid allkomiteesid;

Valdkondlik koostöö

| 41. | rõhutab, et EL peaks suurendama sünergiat Euroopa välis- ja sisepoliitika vahel, eeskätt ühtlustades õigusakte, mille eesmärk on töökohtade loomine, vaesuse vähendamine, tööhõivepoliitika ajakohastamine, energiajulgeolek ja -tõhusus, taastuvate energiaallikate areng ja keskkonnasäästlikkus, sotsiaalse kaitse parandamine, heaolu loomine ja õigus ning kaubanduse edendamine lähtuvalt mitmekesistamise põhimõttest; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et EL peaks suurendama sünergiat Euroopa välis- ja sisepoliitika vahel, eeskätt ühtlustades õigusakte, mille eesmärk on töökohtade loomine, vaesuse vähendamine, tööhõivepoliitika ajakohastamine, energiajulgeolek ja -tõhusus, taastuvate energiaallikate areng ja keskkonnasäästlikkus, sotsiaalse kaitse parandamine, heaolu loomine ja õigus ning kaubanduse edendamine lähtuvalt mitmekesistamise põhimõttest;

| 42. | on seisukohal, et ühise ruumi jagamisega kaasneb ka kohustuste võrdne jagamine, ning kutsub üles tegema tihedamat koostööd, eelkõige piiriülese mõõtega probleemide ja poliitika valdkonnas; kutsub sellega seoses üles tugevdama valdkondliku koostöö piirkondlikku ja piiriülest mõõdet; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et ühise ruumi jagamisega kaasneb ka kohustuste võrdne jagamine, ning kutsub üles tegema tihedamat koostööd, eelkõige piiriülese mõõtega probleemide ja poliitika valdkonnas; kutsub sellega seoses üles tugevdama valdkondliku koostöö piirkondlikku ja piiriülest mõõdet;

| 43. | väljendab heameelt selle üle, et partnerriigid osalevad rohkem ELi ametite töös mitmes valdkonnas; kutsub komisjoni üles esitama selge ja põhjaliku nimekirja vastavatest ametitest ja programmidest, milles naaberriigid võiksid osaleda, ning ülevaate sellise diferentseeritud osaluse vormi, rahalise toetuse ja meetodite kohta; |
| --- | --- |

43.

väljendab heameelt selle üle, et partnerriigid osalevad rohkem ELi ametite töös mitmes valdkonnas; kutsub komisjoni üles esitama selge ja põhjaliku nimekirja vastavatest ametitest ja programmidest, milles naaberriigid võiksid osaleda, ning ülevaate sellise diferentseeritud osaluse vormi, rahalise toetuse ja meetodite kohta;

| 44. | toetab edasist koostööd sellistes sektorites nagu tööstus, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, info- ja sidetehnoloogia, sealhulgas IT-süsteemide turvalisus, kosmos ja turism ning rõhutab Euroopa Liidu ja tema naabrite ühiste teadusprogrammide eeliseid; väljendab heameelt komisjoni ettepanekute üle, mis käsitlevad ühise teadus- ja innovatsiooniruumi ning digitaalse majanduse väljaarendamist info- ja kommunikatsioonitehnoloogia põhjal, ning kutsub liikmesriike ja naaberriike üles kinnitama veel kord oma jõupingutusi selle arengu suunas töötamise nimel; kordab, kui tähtsad on ELi ja naaberriikide vahelist kaubandust ja investeeringuid lihtsustavad tulemuslikud mehhanismid, mis aitavad tugevdada kaubandusalaseid partnerlussuhteid ja võimaldavad ettevõtjatel, iseäranis VKEdel saada piisavat ja usaldusväärset teavet partnerriikide kaubandus- ja investeerimistingimuste kohta; |
| --- | --- |

44.

toetab edasist koostööd sellistes sektorites nagu tööstus, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, info- ja sidetehnoloogia, sealhulgas IT-süsteemide turvalisus, kosmos ja turism ning rõhutab Euroopa Liidu ja tema naabrite ühiste teadusprogrammide eeliseid; väljendab heameelt komisjoni ettepanekute üle, mis käsitlevad ühise teadus- ja innovatsiooniruumi ning digitaalse majanduse väljaarendamist info- ja kommunikatsioonitehnoloogia põhjal, ning kutsub liikmesriike ja naaberriike üles kinnitama veel kord oma jõupingutusi selle arengu suunas töötamise nimel; kordab, kui tähtsad on ELi ja naaberriikide vahelist kaubandust ja investeeringuid lihtsustavad tulemuslikud mehhanismid, mis aitavad tugevdada kaubandusalaseid partnerlussuhteid ja võimaldavad ettevõtjatel, iseäranis VKEdel saada piisavat ja usaldusväärset teavet partnerriikide kaubandus- ja investeerimistingimuste kohta;

| 45. | pooldab Euroopa naabruspoliitika energiakoostöö mõõtme tugevdamist; rõhutab energiasektori reformide valdkonnas naaberriikidega ELi kogemuste jagamise tähtsust; peab vajalikuks suurendada energiatõhusust ja taastuvenergia edendamist; nõuab, et energiavarustuse kindlus allikate mitmekesistamise, nõudluse haldamise ning põhitarnijate ja transiitriikidega koostöö tugevdamise ning tuumaohutusmeetmete abil, eelkõige kõrge seismilise aktiivsusega piirkondades, ning suurem läbipaistvus täieliku vastavuse tagamiseks keskkonna- ja rahvusvaheliste tuumaohutuslepetega jääks ELi energiapoliitika prioriteediks ning et ELi energiaalases välispoliitikas oleks jätkuvalt tähelepanu keskmes ida- ja lõunanaabrid; nõuab tulemuslikke meetmeid, et tagada solidaarsuspõhimõtte kohaldamine energia valdkonnas; |
| --- | --- |

45.

pooldab Euroopa naabruspoliitika energiakoostöö mõõtme tugevdamist; rõhutab energiasektori reformide valdkonnas naaberriikidega ELi kogemuste jagamise tähtsust; peab vajalikuks suurendada energiatõhusust ja taastuvenergia edendamist; nõuab, et energiavarustuse kindlus allikate mitmekesistamise, nõudluse haldamise ning põhitarnijate ja transiitriikidega koostöö tugevdamise ning tuumaohutusmeetmete abil, eelkõige kõrge seismilise aktiivsusega piirkondades, ning suurem läbipaistvus täieliku vastavuse tagamiseks keskkonna- ja rahvusvaheliste tuumaohutuslepetega jääks ELi energiapoliitika prioriteediks ning et ELi energiaalases välispoliitikas oleks jätkuvalt tähelepanu keskmes ida- ja lõunanaabrid; nõuab tulemuslikke meetmeid, et tagada solidaarsuspõhimõtte kohaldamine energia valdkonnas;

| 46. | väljendab heameelt Euroopa energiaühenduse loomise ettepaneku üle ning usub, et see võib osutuda tähtsaks sammuks koostöö suunas meie naabritega; rõhutab lõunapoolsete naaberriikide olulist rolli paljude liikmesriikide energiaga varustamisel; märgib vajadust edendada Euroopa – Vahemere ühenduste loomist gaasi ja elektri sektoris; rõhutab, et strateegilise tähtsusega on Nabucco projekt ja selle kiire elluviimine ning veeldatud maagaasi vedu AGRI kava raames; kutsub komisjoni üles soodustama muu hulgas investeeringute abil koos ELi naabritega arukate energiavõrkude ja infrastruktuuride rajamist, uuendamist ja arendamist; |
| --- | --- |

46.

väljendab heameelt Euroopa energiaühenduse loomise ettepaneku üle ning usub, et see võib osutuda tähtsaks sammuks koostöö suunas meie naabritega; rõhutab lõunapoolsete naaberriikide olulist rolli paljude liikmesriikide energiaga varustamisel; märgib vajadust edendada Euroopa – Vahemere ühenduste loomist gaasi ja elektri sektoris; rõhutab, et strateegilise tähtsusega on Nabucco projekt ja selle kiire elluviimine ning veeldatud maagaasi vedu AGRI kava raames; kutsub komisjoni üles soodustama muu hulgas investeeringute abil koos ELi naabritega arukate energiavõrkude ja infrastruktuuride rajamist, uuendamist ja arendamist;

| 47. | juhib lisaks tähelepanu toetavale rollile, mis võiks ELil olla keskkonnaprobleemide lahendamisel naaberriikides, eelkõige ulatuslikku kemikaalisaastet põhjustada võivate üleliigsete taimekaitsevahendite suurte varude kõrvaldamisel; |
| --- | --- |

47.

juhib lisaks tähelepanu toetavale rollile, mis võiks ELil olla keskkonnaprobleemide lahendamisel naaberriikides, eelkõige ulatuslikku kemikaalisaastet põhjustada võivate üleliigsete taimekaitsevahendite suurte varude kõrvaldamisel;

| 48. | toetab täiendavat koostööd transpordisektoris, sealhulgas kavatsust ühendada omavahel tihedamalt ELi ja partnerriikide infrastruktuurivõrgud, et hõlbustada inimeste ja kaupade liikumist, mis on võimalik saavutada tihedama turuintegratsiooni ja paremate infrastruktuuriühenduste abil; |
| --- | --- |

48.

toetab täiendavat koostööd transpordisektoris, sealhulgas kavatsust ühendada omavahel tihedamalt ELi ja partnerriikide infrastruktuurivõrgud, et hõlbustada inimeste ja kaupade liikumist, mis on võimalik saavutada tihedama turuintegratsiooni ja paremate infrastruktuuriühenduste abil;

| 49. | peab väga oluliseks rahvusvahelist, piirkondlikku ja piirkondadevahelist kultuurikoostööd, mis põhineb tõelisel kultuuridevahelisel dialoogil ja kaasab kõiki ühiskonna osapooli (kultuuriasutusi, institutsioone, organisatsioone ja liite); kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles koordineerima välispoliitika kultuuriaspektide strateegilist rakendamist, püüdes täiendada liikmesriikide kultuurialast välispoliitikat; |
| --- | --- |

49.

peab väga oluliseks rahvusvahelist, piirkondlikku ja piirkondadevahelist kultuurikoostööd, mis põhineb tõelisel kultuuridevahelisel dialoogil ja kaasab kõiki ühiskonna osapooli (kultuuriasutusi, institutsioone, organisatsioone ja liite); kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles koordineerima välispoliitika kultuuriaspektide strateegilist rakendamist, püüdes täiendada liikmesriikide kultuurialast välispoliitikat;

| 50. | kinnitab veendunult seost ühelt poolt ELi ja selle naabruspoliitikas osalevate riikide vahel kultuuri, hariduse ja spordi valdkondades toimuva vahetuse ja koostöö ning teiselt poolt avatud kodanikuühiskonna, demokraatia ja õigusriigi arendamise ja tugevdamise, samuti põhivabaduste ja inimõiguste edendamise vahel; rõhutab, et koostöö nendes valdkondades on lisandväärtus nii ELi kui ka selle naabruspoliitikas osalevate riikide jaoks; |
| --- | --- |

50.

kinnitab veendunult seost ühelt poolt ELi ja selle naabruspoliitikas osalevate riikide vahel kultuuri, hariduse ja spordi valdkondades toimuva vahetuse ja koostöö ning teiselt poolt avatud kodanikuühiskonna, demokraatia ja õigusriigi arendamise ja tugevdamise, samuti põhivabaduste ja inimõiguste edendamise vahel; rõhutab, et koostöö nendes valdkondades on lisandväärtus nii ELi kui ka selle naabruspoliitikas osalevate riikide jaoks;

| 51. | usub, et Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikide majanduse ja majandusvälisele arengule on kasulik edendada osalemist ELi kultuuriprogrammides, ning rõhutab seepärast, kui olulised on sellised programmid nagu MEDIA Mundus ning Vahemere Liidu ja idapartnerluse kultuuriprogrammi raames toimuvad projektid; juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et kultuuriprogrammides ja liikuvust edendavates programmides tuleks samuti keskenduda kunstnike ja kunstiõpingutega tegelevate isikute liikuvusele; pooldab Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikide kodanikest kunstnike ja teiste kultuurikutsealade esindajate jaoks kultuuriviisa loomist; palub samuti komisjonil teha ettepanek lühiajaliste viisade algatuse kohta eesmärgiga kaotada liikuvuse takistused kultuurisektoris; |
| --- | --- |

51.

usub, et Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikide majanduse ja majandusvälisele arengule on kasulik edendada osalemist ELi kultuuriprogrammides, ning rõhutab seepärast, kui olulised on sellised programmid nagu MEDIA Mundus ning Vahemere Liidu ja idapartnerluse kultuuriprogrammi raames toimuvad projektid; juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et kultuuriprogrammides ja liikuvust edendavates programmides tuleks samuti keskenduda kunstnike ja kunstiõpingutega tegelevate isikute liikuvusele; pooldab Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikide kodanikest kunstnike ja teiste kultuurikutsealade esindajate jaoks kultuuriviisa loomist; palub samuti komisjonil teha ettepanek lühiajaliste viisade algatuse kohta eesmärgiga kaotada liikuvuse takistused kultuurisektoris;

| 52. | rõhutab, kui tähtis on tugevdada Euroopa naabruspoliitika raames koostööd spordi arendamiseks asjaomastes riikides, võttes arvesse sporditegevuse hariduslikku väärtust; palub Euroopa institutsioonidel ja liikmesriikidel teha tööd sportlaste vaba liikumise võimaldamiseks maailmas, alustades Euroopa naabruspoliitika riikide sportlastest; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, kui tähtis on tugevdada Euroopa naabruspoliitika raames koostööd spordi arendamiseks asjaomastes riikides, võttes arvesse sporditegevuse hariduslikku väärtust; palub Euroopa institutsioonidel ja liikmesriikidel teha tööd sportlaste vaba liikumise võimaldamiseks maailmas, alustades Euroopa naabruspoliitika riikide sportlastest;

| 53. | nõuab tungivalt olemasolevate programmide hindamist, et tagada vahendite tõhus kasutamine ELi eesmärkide täitmiseks; toetab komisjoni sisemise tegevuse täiustamist seoses erinevate olemasolevate kultuuri- ja haridusprogrammide ning -projektidega; |
| --- | --- |

53.

nõuab tungivalt olemasolevate programmide hindamist, et tagada vahendite tõhus kasutamine ELi eesmärkide täitmiseks; toetab komisjoni sisemise tegevuse täiustamist seoses erinevate olemasolevate kultuuri- ja haridusprogrammide ning -projektidega;

| 54. | toonitab programmi Tempus IV lisandväärtust koostöö edendamises ja ELi naaberriikide haridussüsteemide moderniseerimispüüdlustes ning kutsub komisjoni üles toetama seda programmi järgmises mitmeaastases finantsraamistikus; |
| --- | --- |

54.

toonitab programmi Tempus IV lisandväärtust koostöö edendamises ja ELi naaberriikide haridussüsteemide moderniseerimispüüdlustes ning kutsub komisjoni üles toetama seda programmi järgmises mitmeaastases finantsraamistikus;

| 55. | soovib partnerriikide suuremat osalemist Euroopa Koolitusfondi ja Euroopa Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti töös; |
| --- | --- |

55.

soovib partnerriikide suuremat osalemist Euroopa Koolitusfondi ja Euroopa Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusameti töös;

| 56. | märgib, et idapartnerluse ja Vahemere Liidu noorte mõõtme tugevdamine on oluline investeering ELi ja naabruspoliitika tulevikku ja sel on suur potentsiaal nende partnerite demokratiseerimisel ja nende õigusaktide ühtlustamisel Euroopa normidega; kordab, et ELi 2012. aasta eelarves programmidele Erasmus Mundus ja Euroopa Noored 2012. aastaks täiendavalt eraldatud vahendid peaksid edendama kõrgkoolide koostööd ning õppejõu- ja üliõpilasvahetust ning looma võrgustikke, mis tugevdavad vabaühenduste suutlikkust Euroopa ja Euroopa naabruspoliitika partnerriikide noorte valdkonnas; |
| --- | --- |

56.

märgib, et idapartnerluse ja Vahemere Liidu noorte mõõtme tugevdamine on oluline investeering ELi ja naabruspoliitika tulevikku ja sel on suur potentsiaal nende partnerite demokratiseerimisel ja nende õigusaktide ühtlustamisel Euroopa normidega; kordab, et ELi 2012. aasta eelarves programmidele Erasmus Mundus ja Euroopa Noored 2012. aastaks täiendavalt eraldatud vahendid peaksid edendama kõrgkoolide koostööd ning õppejõu- ja üliõpilasvahetust ning looma võrgustikke, mis tugevdavad vabaühenduste suutlikkust Euroopa ja Euroopa naabruspoliitika partnerriikide noorte valdkonnas;

| 57. | usub, et Euroopa – Vahemere piirkonna ülikool (EMUNI) on ainulaadne platvorm ja võimalus tugevdada meie lõunanaabritega koostööd kõrghariduse ja üliõpilaste liikuvuse valdkonnas ajal, mil on eriti oluline süvendada suhteid lõunanaabruse partnerriikidega ja eelkõige nende noorte põlvkondadega; rõhutab sellega seoses, et Euroopa – Vahemere piirkonna ülikooli potentsiaali tuleks arendada nii palju kui võimalik; |
| --- | --- |

57.

usub, et Euroopa – Vahemere piirkonna ülikool (EMUNI) on ainulaadne platvorm ja võimalus tugevdada meie lõunanaabritega koostööd kõrghariduse ja üliõpilaste liikuvuse valdkonnas ajal, mil on eriti oluline süvendada suhteid lõunanaabruse partnerriikidega ja eelkõige nende noorte põlvkondadega; rõhutab sellega seoses, et Euroopa – Vahemere piirkonna ülikooli potentsiaali tuleks arendada nii palju kui võimalik;

| 58. | kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma omaks Euroopa Parlamendi ettepanekut, mis esitati araabia kevade tulemusel ning millega toetatakse Euroopa – Vahemere programmi Erasmus loomist – algatus, mis õnnestumise korral võiks laieneda kogu naabruskonda; taunib selles etapis Euroopa Komisjoni nende ettepanekute nõrkust, milles hoolimata 27. septembri 2011. aasta teadaannetest suurendati väga vähe Erasmus Munduse stipendiumite arvu; |
| --- | --- |

58.

kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma omaks Euroopa Parlamendi ettepanekut, mis esitati araabia kevade tulemusel ning millega toetatakse Euroopa – Vahemere programmi Erasmus loomist – algatus, mis õnnestumise korral võiks laieneda kogu naabruskonda; taunib selles etapis Euroopa Komisjoni nende ettepanekute nõrkust, milles hoolimata 27. septembri 2011. aasta teadaannetest suurendati väga vähe Erasmus Munduse stipendiumite arvu;

| 59. | kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma omaks Euroopa Parlamendi ettepanekut, mis esitati araabia kevade tulemusel ning millega toetatakse Euroopa – Vahemere piirkonna programmi Leonardo da Vinci loomist, mille eesmärk on soodustada nende noorte praktikantide liikuvust, kes soovivad omandada kutseharidust välismaal ning aidata sellega kaasa võitlusele noorte töötuse vastu, mis on paikkondlik nähtus Vahemere lõunapiirkonna riikides; |
| --- | --- |

59.

kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma omaks Euroopa Parlamendi ettepanekut, mis esitati araabia kevade tulemusel ning millega toetatakse Euroopa – Vahemere piirkonna programmi Leonardo da Vinci loomist, mille eesmärk on soodustada nende noorte praktikantide liikuvust, kes soovivad omandada kutseharidust välismaal ning aidata sellega kaasa võitlusele noorte töötuse vastu, mis on paikkondlik nähtus Vahemere lõunapiirkonna riikides;

| 60. | kinnitab veel kord, et toetab täiesti ELi rahastatud naabruspoliitika partnerriikide ja ELi ülikoolilõpetajate stipendiumite projekti Euroopa Kolledžis; usub, et see viib tulevased Euroopa ja ELi naaberriikide eestkõnelejad kokku ELi poliitika, õiguse ja institutsioonide sisu ja olemusega ning aitab neid valmistada täielikult ja professionaalselt ette ELi ja naabruspoliitikaga seotud tööks; palub, et partnerriigid, kelle kodanikud on saanud nimetatud stipendiumi, kaasaksid need kodanikud riigiasutuste töösse ja pakuksid neile adekvaatseid töötingimusi ning kasutaksid nii nende teadmisi ja kogemusi; |
| --- | --- |

60.

kinnitab veel kord, et toetab täiesti ELi rahastatud naabruspoliitika partnerriikide ja ELi ülikoolilõpetajate stipendiumite projekti Euroopa Kolledžis; usub, et see viib tulevased Euroopa ja ELi naaberriikide eestkõnelejad kokku ELi poliitika, õiguse ja institutsioonide sisu ja olemusega ning aitab neid valmistada täielikult ja professionaalselt ette ELi ja naabruspoliitikaga seotud tööks; palub, et partnerriigid, kelle kodanikud on saanud nimetatud stipendiumi, kaasaksid need kodanikud riigiasutuste töösse ja pakuksid neile adekvaatseid töötingimusi ning kasutaksid nii nende teadmisi ja kogemusi;

| 61. | rõhutab, et kohalikel omavalitsustel on meie partnerriikide demokraatlikus arengus oluline roll; palub seepärast komisjonil tugevdada ja laiendada TAIEXi (Technical Assistance and Information Exchange – tehnilise abi ja infovahetuse programm) ning ELi ja partnerriikide kohalike omavalitsuste vahelisi mestimisprogramme; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et kohalikel omavalitsustel on meie partnerriikide demokraatlikus arengus oluline roll; palub seepärast komisjonil tugevdada ja laiendada TAIEXi (Technical Assistance and Information Exchange – tehnilise abi ja infovahetuse programm) ning ELi ja partnerriikide kohalike omavalitsuste vahelisi mestimisprogramme;

Liikuvus

| 62. | tuletab meelde, et EL peaks parandama rändevoogude juhtimist ja maksimeerima rände vastastikust kasu arengule, muu hulgas luues seaduslikele sisserännanutele ELis sisseseadmiseks paremad tingimused ja tegeldes partnerriikide ebaseadusliku rände algpõhjustega; on seisukohal, et EL peab toetama seaduslikku tööjõu rännet, sõlmides partnerlussuhteid liikuvuse tagamiseks, võttes arvesse mõlema poole elanikkonna koosseisu, sotsioloogilist ja kutsealast tasakaalu ning edendades spetsialistide vahetamist ELi ja kolmandate riikide vahel; palub liikmesriikidel lugeda liikuvust käsitlevat arutelu naabruspoliitika oluliseks osaks, milles julgeolekukaalutlused ei tohiks peamist mõju avaldada; toonitab, et on oluline vältida ebaseaduslikku sisserännet ning anda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise eest vastutavad organisatsioonid kohtu alla; |
| --- | --- |

62.

tuletab meelde, et EL peaks parandama rändevoogude juhtimist ja maksimeerima rände vastastikust kasu arengule, muu hulgas luues seaduslikele sisserännanutele ELis sisseseadmiseks paremad tingimused ja tegeldes partnerriikide ebaseadusliku rände algpõhjustega; on seisukohal, et EL peab toetama seaduslikku tööjõu rännet, sõlmides partnerlussuhteid liikuvuse tagamiseks, võttes arvesse mõlema poole elanikkonna koosseisu, sotsioloogilist ja kutsealast tasakaalu ning edendades spetsialistide vahetamist ELi ja kolmandate riikide vahel; palub liikmesriikidel lugeda liikuvust käsitlevat arutelu naabruspoliitika oluliseks osaks, milles julgeolekukaalutlused ei tohiks peamist mõju avaldada; toonitab, et on oluline vältida ebaseaduslikku sisserännet ning anda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise eest vastutavad organisatsioonid kohtu alla;

| 63. | on seisukohal, et EL peaks edendama oma tööd viisamenetluste lihtsustamisel ja tagasivõtulepingute sõlmimisel suurema läbipaistvusega, et liikuda järk-järgult ja igal üksikjuhul eraldi viisanõude täieliku kaotamise suunas, kuni vajalikud tingimused on täidetud; nõuab samuti viisa andmise ja uuendamise materiaalsete tingimuste loomist, millega austatakse senisest enam isikute õigusi; toonitab siinkohal, et noorte ja õpilaste liikuvust tuleb käsitleda prioriteedina; rõhutab, et ELi ettepanek idapartnerluse riikidele viisavabaduse kohta on idapartnerluse riikidele kasulik nii ajaliselt kui ka sisuliselt; rõhutab, et sätted varjupaiga andmise kohta peavad olema täielikult kooskõlas rahvusvaheliste kohustuste ja ELi normidega, eriti inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

63.

on seisukohal, et EL peaks edendama oma tööd viisamenetluste lihtsustamisel ja tagasivõtulepingute sõlmimisel suurema läbipaistvusega, et liikuda järk-järgult ja igal üksikjuhul eraldi viisanõude täieliku kaotamise suunas, kuni vajalikud tingimused on täidetud; nõuab samuti viisa andmise ja uuendamise materiaalsete tingimuste loomist, millega austatakse senisest enam isikute õigusi; toonitab siinkohal, et noorte ja õpilaste liikuvust tuleb käsitleda prioriteedina; rõhutab, et ELi ettepanek idapartnerluse riikidele viisavabaduse kohta on idapartnerluse riikidele kasulik nii ajaliselt kui ka sisuliselt; rõhutab, et sätted varjupaiga andmise kohta peavad olema täielikult kooskõlas rahvusvaheliste kohustuste ja ELi normidega, eriti inimõiguste valdkonnas;

| 64. | tuletab sellega seoses meelde, et liikmesriigid peavad järgima tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet ning tegema kõik võimaliku, et võimaldada üles ehitada kergesti ligipääsetav, õiglane ja kaitsev Euroopa varjupaigasüsteem; |
| --- | --- |

64.

tuletab sellega seoses meelde, et liikmesriigid peavad järgima tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet ning tegema kõik võimaliku, et võimaldada üles ehitada kergesti ligipääsetav, õiglane ja kaitsev Euroopa varjupaigasüsteem;

| 65. | kutsub liikmesriike ja ELi üles ratifitseerima rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendavat maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalase ebaseaduslikku toimetamist tõkestavat protokolli; on seisukohal, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine peaks lihtsustama konkreetsete meetmete võtmist neis valdkondades; nõustub komisjoni tähelepanekutega perekondlikel põhjustel toimuva rände olukorra kohta ning tervitab komisjoni selleteemalise rohelise raamatu peatset ilmumist; |
| --- | --- |

65.

kutsub liikmesriike ja ELi üles ratifitseerima rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendavat maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalase ebaseaduslikku toimetamist tõkestavat protokolli; on seisukohal, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine peaks lihtsustama konkreetsete meetmete võtmist neis valdkondades; nõustub komisjoni tähelepanekutega perekondlikel põhjustel toimuva rände olukorra kohta ning tervitab komisjoni selleteemalise rohelise raamatu peatset ilmumist;

| 66. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata noortele, ning toonitab, et tuleb suurendada sünergiat juhtalgatuse „Noorte liikuvus” ja Euroopa naabruspoliitika vahel; rõhutab, et EL peaks suurendama koostööd kõrg- ja kutsehariduse valdkonnas, laiendama stipendiumiprogramme ja suurendama tudengite, ülikoolilõpetajate, õpetajate ja akadeemikute liikuvust, edendades vahetusi kõrg- ja kutseharidusasutuste vahel ning avaliku ja erasektori partnerlust teadusuuringutes ja ettevõtluses; peab vältimatuks määrata kindlaks paindlikum ja kiirendatud viisa andmise kord nendes programmides osalejatele; rõhutab, et koos naabruspoliitika partnerriikidega on vaja edendada kvalifikatsioonide ja haridussüsteemide vastastikuse tunnustamise alast tööd, eelkõige kõrgharidusdiplomite ja normide vastavusse viimist Euroopa kõrgharidusruumiga; rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika partnerriikide kodanike jaoks on tungivalt vaja struktureeritud teabepoliitikat, informeerimaks neid võimalustest osaleda ELi programmides; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata noortele, ning toonitab, et tuleb suurendada sünergiat juhtalgatuse „Noorte liikuvus” ja Euroopa naabruspoliitika vahel; rõhutab, et EL peaks suurendama koostööd kõrg- ja kutsehariduse valdkonnas, laiendama stipendiumiprogramme ja suurendama tudengite, ülikoolilõpetajate, õpetajate ja akadeemikute liikuvust, edendades vahetusi kõrg- ja kutseharidusasutuste vahel ning avaliku ja erasektori partnerlust teadusuuringutes ja ettevõtluses; peab vältimatuks määrata kindlaks paindlikum ja kiirendatud viisa andmise kord nendes programmides osalejatele; rõhutab, et koos naabruspoliitika partnerriikidega on vaja edendada kvalifikatsioonide ja haridussüsteemide vastastikuse tunnustamise alast tööd, eelkõige kõrgharidusdiplomite ja normide vastavusse viimist Euroopa kõrgharidusruumiga; rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika partnerriikide kodanike jaoks on tungivalt vaja struktureeritud teabepoliitikat, informeerimaks neid võimalustest osaleda ELi programmides;

| 67. | palub nõukogul ja komisjonil algatada struktureeritud dialoog kolmandate riikide ametiasutustega, et töötada välja kõigi jaoks kasulik lähenemisviis liikuvuse valdkonnas, muuta viisaformaalsusi paindlikumaks, kasutada rohkem ELi viisaeeskirjaga pakutavaid võimalusi ning edendada ja ühtlustada eeskirja rakendamist, et tagada kõigis liikmesriikides viisataotlejatele võrdsed ja õiglased tingimused, keskendudes eelkõige sellele, millist mõju avaldab vastastikune sõltuvus arenguabi, julgeoleku, seadusliku rände ja ebaseadusliku rände vahel, nagu need on määratletud üldises lähenemisviisis migratsioonile; palub pöörata tähelepanu eriti sellele, et partnerriigid ei kannataks ajude äravoolu all; |
| --- | --- |

67.

palub nõukogul ja komisjonil algatada struktureeritud dialoog kolmandate riikide ametiasutustega, et töötada välja kõigi jaoks kasulik lähenemisviis liikuvuse valdkonnas, muuta viisaformaalsusi paindlikumaks, kasutada rohkem ELi viisaeeskirjaga pakutavaid võimalusi ning edendada ja ühtlustada eeskirja rakendamist, et tagada kõigis liikmesriikides viisataotlejatele võrdsed ja õiglased tingimused, keskendudes eelkõige sellele, millist mõju avaldab vastastikune sõltuvus arenguabi, julgeoleku, seadusliku rände ja ebaseadusliku rände vahel, nagu need on määratletud üldises lähenemisviisis migratsioonile; palub pöörata tähelepanu eriti sellele, et partnerriigid ei kannataks ajude äravoolu all;

| 68. | kutsub ELi üles parandama ELi vahendite kättesaadavust ja suunama neid eelkõige nendele projektidele, mille eesmärk on teavitada rändajaid nende õigustest ja kohustustest ning kaitsta rändajate õiguseid, pidades eelkõige silmas saatjata alaealiste, naiste ja muude haavatavate rühmade õiguseid; palub komisjonil seetõttu esitada parlamendile üksikasjalik aruanne naabruspoliitikas osalevate riikide jaoks mõeldud Euroopa rahade kasutamise kohta, sealhulgas komisjoni kolmandate riikidega rände- ja varjupaigaküsimuste vallas teostatavat koostööd käsitleva temaatilise programmi raames eraldatavad vahendid; |
| --- | --- |

68.

kutsub ELi üles parandama ELi vahendite kättesaadavust ja suunama neid eelkõige nendele projektidele, mille eesmärk on teavitada rändajaid nende õigustest ja kohustustest ning kaitsta rändajate õiguseid, pidades eelkõige silmas saatjata alaealiste, naiste ja muude haavatavate rühmade õiguseid; palub komisjonil seetõttu esitada parlamendile üksikasjalik aruanne naabruspoliitikas osalevate riikide jaoks mõeldud Euroopa rahade kasutamise kohta, sealhulgas komisjoni kolmandate riikidega rände- ja varjupaigaküsimuste vallas teostatavat koostööd käsitleva temaatilise programmi raames eraldatavad vahendid;

Piirkondlik mõõde

| 69. | kordab oma veendumust, et Euroopa naabruspoliitika saab olla täiesti tõhus ainult siis, kui on loodud sünergia selle kahe- ja mitmepoolsete mõõtmete vahel; peab seetõttu oluliseks tugevdada mitmepoolseid suhteid Euroopa naabruspoliitika raames ning pühendada oluliselt rohkem vahendeid Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi rahastamisele; |
| --- | --- |

69.

kordab oma veendumust, et Euroopa naabruspoliitika saab olla täiesti tõhus ainult siis, kui on loodud sünergia selle kahe- ja mitmepoolsete mõõtmete vahel; peab seetõttu oluliseks tugevdada mitmepoolseid suhteid Euroopa naabruspoliitika raames ning pühendada oluliselt rohkem vahendeid Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi rahastamisele;

| 70. | tunneb heameelt ettepaneku üle kasutada mitmepoolset raamistikku strateegilisemalt, et arendada partnerite kahepoolseid suhteid, ja eeldab, et ettepaneku elluviimiseks võetakse konkreetseid meetmeid; samuti ootab suure huviga, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjon esitaksid tegevuskava, milles käsitletakse eesmärke, vahendeid ja meetmeid; |
| --- | --- |

70.

tunneb heameelt ettepaneku üle kasutada mitmepoolset raamistikku strateegilisemalt, et arendada partnerite kahepoolseid suhteid, ja eeldab, et ettepaneku elluviimiseks võetakse konkreetseid meetmeid; samuti ootab suure huviga, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjon esitaksid tegevuskava, milles käsitletakse eesmärke, vahendeid ja meetmeid;

| 71. | peab vajalikuks tugevdada ja arendada idapartnerluse mitmepoolset mõõdet, kaasa arvatud kodanikuühiskonna foorumit; märgib, et tähtis on alustada Türgi ja Venemaaga konstruktiivset dialoogi piirkondlike küsimuste üle, mis on meie ühistes huvides, ning kindlasti julgeolekuküsimuste üle; |
| --- | --- |

71.

peab vajalikuks tugevdada ja arendada idapartnerluse mitmepoolset mõõdet, kaasa arvatud kodanikuühiskonna foorumit; märgib, et tähtis on alustada Türgi ja Venemaaga konstruktiivset dialoogi piirkondlike küsimuste üle, mis on meie ühistes huvides, ning kindlasti julgeolekuküsimuste üle;

| 72. | märgib, et pikaajaliste sotsiaal- ja majandusreformide edu tagamisel ning jätkusuutliku arengu kindlustamisel on regioonide roll otsustavalt tähtis; rõhutab, et Euroopa naabruspoliitikat tuleks käsitleda terviklikult, et elavdada piirialade majanduslikku arengut; on seisukohal, et territoriaalse koostöö põhimõtted kehtivad ka välispiiride kohta ning on peamine vahend nii ELi majandusliku arengu kui ka liidu üldiste Euroopa naabruspoliitikaga seotud poliitiliste eesmärkide paremaks edendamiseks; on seisukohal, et Euroopa naabruspoliitika uus lähenemine peab võimaldama ELi makroregioonide strateegiate rakendamist ning et naaberriike hõlmavate ELi makroregioonide potentsiaali tuleks täielikult ära kasutada Euroopa Liidule ja naabruspoliitikaga hõlmatud riikidele huvi pakkuvate prioriteetide ja projektide paremaks koordineerimiseks, et saavutada mõlemale poolele positiivseid tulemusi ja optimeerida investeeritud vahendeid; |
| --- | --- |

72.

märgib, et pikaajaliste sotsiaal- ja majandusreformide edu tagamisel ning jätkusuutliku arengu kindlustamisel on regioonide roll otsustavalt tähtis; rõhutab, et Euroopa naabruspoliitikat tuleks käsitleda terviklikult, et elavdada piirialade majanduslikku arengut; on seisukohal, et territoriaalse koostöö põhimõtted kehtivad ka välispiiride kohta ning on peamine vahend nii ELi majandusliku arengu kui ka liidu üldiste Euroopa naabruspoliitikaga seotud poliitiliste eesmärkide paremaks edendamiseks; on seisukohal, et Euroopa naabruspoliitika uus lähenemine peab võimaldama ELi makroregioonide strateegiate rakendamist ning et naaberriike hõlmavate ELi makroregioonide potentsiaali tuleks täielikult ära kasutada Euroopa Liidule ja naabruspoliitikaga hõlmatud riikidele huvi pakkuvate prioriteetide ja projektide paremaks koordineerimiseks, et saavutada mõlemale poolele positiivseid tulemusi ja optimeerida investeeritud vahendeid;

| 73. | rõhutab euroregioonide väljapaistvat rolli ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisel ning ergutab komisjoni edendama ja toetama nende arengut, eriti piirialadel, et suurendada euroregioonide osatähtsust Euroopa naabruspoliitikas; |
| --- | --- |

73.

rõhutab euroregioonide väljapaistvat rolli ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisel ning ergutab komisjoni edendama ja toetama nende arengut, eriti piirialadel, et suurendada euroregioonide osatähtsust Euroopa naabruspoliitikas;

| 74. | rõhutab Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKRide) suurt potentsiaali väljaspool välispiire asuvate piirkondade kaasamisel; julgustab sõlmima erikokkuleppeid naabruses asuvate kolmandate riikidega seoses siseriiklike seaduste kehtestamisega, mis võimaldaksid ETKRi struktuuride loomist nende siseriiklike seaduste raames, ning riikidevahelisi kokkuleppeid, mis võimaldaksid kolmandate riikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ETKRides osaleda; |
| --- | --- |

74.

rõhutab Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKRide) suurt potentsiaali väljaspool välispiire asuvate piirkondade kaasamisel; julgustab sõlmima erikokkuleppeid naabruses asuvate kolmandate riikidega seoses siseriiklike seaduste kehtestamisega, mis võimaldaksid ETKRi struktuuride loomist nende siseriiklike seaduste raames, ning riikidevahelisi kokkuleppeid, mis võimaldaksid kolmandate riikide kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ETKRides osaleda;

| 75. | leiab, et Euroopa naabruspoliitika peaks tulevikus arvesse võtma kaugeimate piirkondade rolli ELi välissuhetes; märgib, et need piirkonnad annavad reaalse võimaluse liidu välispoliitikat mõjutada, sest võimaldavad ühest küljest arvukate kolmandate riikidega tihedamaid sidemeid hoida ja teisest küljest lahendada keerukaid küsimusi, nagu ebaseaduslik ränne; palub komisjonil võimaldada suuremat paindlikkust seoses ühtekuuluvuspoliitika raamistikus välja valitud projektide uuenduslike rahastamisvõimalustega, et neid projekte rakendataks ja neist saadaks kasu nii ELi kui ka kolmandate riikide piirkondades; |
| --- | --- |

75.

leiab, et Euroopa naabruspoliitika peaks tulevikus arvesse võtma kaugeimate piirkondade rolli ELi välissuhetes; märgib, et need piirkonnad annavad reaalse võimaluse liidu välispoliitikat mõjutada, sest võimaldavad ühest küljest arvukate kolmandate riikidega tihedamaid sidemeid hoida ja teisest küljest lahendada keerukaid küsimusi, nagu ebaseaduslik ränne; palub komisjonil võimaldada suuremat paindlikkust seoses ühtekuuluvuspoliitika raamistikus välja valitud projektide uuenduslike rahastamisvõimalustega, et neid projekte rakendataks ja neist saadaks kasu nii ELi kui ka kolmandate riikide piirkondades;

| 76. | rõhutab, et edasises naabruspoliitikas on tähtis kasutada laiemat geograafilist ja strateegilist meetodit, ja tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2006. aasta naabruspoliitika resolutsiooni tulemusel arendas Euroopa Liit 2007. aasta novembris välja konkreetse poliitika Atlandi ookeani saartel asuvate Euroopa maailmajaoga külgnevate ELi äärepoolseimate piirkondade naaberriikide kohta, kus eriküsimused geograafilisest lähedusest, kultuurilisest ja ajaloolisest seotusest ning vastastikusest julgeolekust leiti olevat asjakohased; tervitab saavutatud kõrgetasemelisi tulemusi ja juba elluviidud konkreetse poliitika, nimelt ELi ja Roheneemesaarte eripartnerluse dünaamilisust; kutsub ELi üles tugevdama veelgi oma dialoogi ja poliitika lähendamist kõnealuste riikidega ning toetama nende püüdlusi kindlustada poliitilisi, sotsiaal- ja majandusreforme; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, et edasises naabruspoliitikas on tähtis kasutada laiemat geograafilist ja strateegilist meetodit, ja tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2006. aasta naabruspoliitika resolutsiooni tulemusel arendas Euroopa Liit 2007. aasta novembris välja konkreetse poliitika Atlandi ookeani saartel asuvate Euroopa maailmajaoga külgnevate ELi äärepoolseimate piirkondade naaberriikide kohta, kus eriküsimused geograafilisest lähedusest, kultuurilisest ja ajaloolisest seotusest ning vastastikusest julgeolekust leiti olevat asjakohased; tervitab saavutatud kõrgetasemelisi tulemusi ja juba elluviidud konkreetse poliitika, nimelt ELi ja Roheneemesaarte eripartnerluse dünaamilisust; kutsub ELi üles tugevdama veelgi oma dialoogi ja poliitika lähendamist kõnealuste riikidega ning toetama nende püüdlusi kindlustada poliitilisi, sotsiaal- ja majandusreforme;

| 77. | mõistab, et komisjoni regionaalarengu peadirektoraadil on Euroopa Regionaalarengu Fondi juhtimises suured kogemused, ning on veendunud, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi eesmärkide huvides tuleks rahastamisvahendite haldamisel tugineda regionaalpoliitika peadirektoraadi nõuannetele; on seetõttu veendunud, et piiriülese koostöö programmidega seotud finantsvahendite haldamine tuleks uuesti anda regionaalpoliitika peadirektoraadi kätte, kes varem selle eest vastutas; |
| --- | --- |

77.

mõistab, et komisjoni regionaalarengu peadirektoraadil on Euroopa Regionaalarengu Fondi juhtimises suured kogemused, ning on veendunud, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi eesmärkide huvides tuleks rahastamisvahendite haldamisel tugineda regionaalpoliitika peadirektoraadi nõuannetele; on seetõttu veendunud, et piiriülese koostöö programmidega seotud finantsvahendite haldamine tuleks uuesti anda regionaalpoliitika peadirektoraadi kätte, kes varem selle eest vastutas;

| 78. | väljendab heameelt 30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduse üle ja avalduse üle olukorra kohta Valgevenes, eelkõige seoses demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtetega, pühendumusega süvendada nii majanduslikke kui ka poliitilisi kahepoolseid suhteid, sealhulgas valmisolekut jätkata assotsiatsioonilepingute läbirääkimistega, tugevdada partnerite mitmepoolset koostööd ja hõlbustada liikuvust, pühenduda selle rakendamise tõhustamisele, millest saaks selget kasu partnerriikide ühiskonnad; |
| --- | --- |

78.

väljendab heameelt 30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduse üle ja avalduse üle olukorra kohta Valgevenes, eelkõige seoses demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtetega, pühendumusega süvendada nii majanduslikke kui ka poliitilisi kahepoolseid suhteid, sealhulgas valmisolekut jätkata assotsiatsioonilepingute läbirääkimistega, tugevdada partnerite mitmepoolset koostööd ja hõlbustada liikuvust, pühenduda selle rakendamise tõhustamisele, millest saaks selget kasu partnerriikide ühiskonnad;

| 79. | on veendunud, et idapartnerluse tugevdamine on ELi piirialade arengus keskse tähtsusega; rõhutab, et idapartnerlus ja piirkondlik areng peavad olema kooskõlas ning tuleks julgustada kahe- ja mitmepoolset koostööd, nagu vabakaubanduslepingute sõlmimine ning nõuetekohaselt rahastatud ühisprojektid, näiteks kultuuri ja kodanikuühiskonna vallas; |
| --- | --- |

79.

on veendunud, et idapartnerluse tugevdamine on ELi piirialade arengus keskse tähtsusega; rõhutab, et idapartnerlus ja piirkondlik areng peavad olema kooskõlas ning tuleks julgustada kahe- ja mitmepoolset koostööd, nagu vabakaubanduslepingute sõlmimine ning nõuetekohaselt rahastatud ühisprojektid, näiteks kultuuri ja kodanikuühiskonna vallas;

| 80. | rõhutab, et tähtis on soodustada veelgi piirkondlikku koostööd Musta mere piirkonnas ja arendada edasi ELi Musta mere strateegiat; toonitab, et Musta mere piirkonda käsitlev ELi poliitika ja idapartnerlus täiendavad üksteist; palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel kasutada hästi ära nende kahe algatuse erinevaid meetodeid ja selgitada igal tasandil, kuidas nii suurt vastastikust täiendavust hästi ära kasutada; |
| --- | --- |

80.

rõhutab, et tähtis on soodustada veelgi piirkondlikku koostööd Musta mere piirkonnas ja arendada edasi ELi Musta mere strateegiat; toonitab, et Musta mere piirkonda käsitlev ELi poliitika ja idapartnerlus täiendavad üksteist; palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel kasutada hästi ära nende kahe algatuse erinevaid meetodeid ja selgitada igal tasandil, kuidas nii suurt vastastikust täiendavust hästi ära kasutada;

| 81. | rõhutab Vahemere Liidu tähtsust dialoogi ja koostöö alalise foorumina ning demokraatia edendamise vahendina; nõuab tungivalt, et (järgmised) Vahemere Liidu kaaseesistujad täidaksid jätkuvalt alguses seatud ambitsioonikaid eesmärke, ning aitaksid kaasa Euroopa naabruspoliitika Vahemere mooduli tõhusale arengule; on arvamusel, et Vahemere Liit peab edendama soodsat majanduslikku, sotsiaalset ja demokraatlikku arengut ning moodustama tugeva ühtse aluse ELi ja lõunapoolsete naaberriikide vahelistele tihedale piirkondlikule koostööle; väljendab heameelt Vahemere Liidu pakutava võimaluse üle, et kahepoolne poliitika ja piirkondlik poliitika täiendaksid üksteist paremini, et saavutada tõhusamalt Euroopa – Vahemere piirkonna koostöö eesmärgid, mis põhinevad ühiste väärtuste vastastikusel tunnustamisel ning rahul, turvalisusel ja heaolul rajaneva ala loomisel; tunneb eriti heameelt Vahemere Liidu uue peasekretäri pühendumuse üle teha demokraatia- ja kodanikuühiskonnaalast tööd ja esitada nendes valdkondades Vahemere Liidu projektid; tervitab sellega seoses juba praegu naaberriikide investeerimisrahastule jaotatud vahendite suurendamist; |
| --- | --- |

81.

rõhutab Vahemere Liidu tähtsust dialoogi ja koostöö alalise foorumina ning demokraatia edendamise vahendina; nõuab tungivalt, et (järgmised) Vahemere Liidu kaaseesistujad täidaksid jätkuvalt alguses seatud ambitsioonikaid eesmärke, ning aitaksid kaasa Euroopa naabruspoliitika Vahemere mooduli tõhusale arengule; on arvamusel, et Vahemere Liit peab edendama soodsat majanduslikku, sotsiaalset ja demokraatlikku arengut ning moodustama tugeva ühtse aluse ELi ja lõunapoolsete naaberriikide vahelistele tihedale piirkondlikule koostööle; väljendab heameelt Vahemere Liidu pakutava võimaluse üle, et kahepoolne poliitika ja piirkondlik poliitika täiendaksid üksteist paremini, et saavutada tõhusamalt Euroopa – Vahemere piirkonna koostöö eesmärgid, mis põhinevad ühiste väärtuste vastastikusel tunnustamisel ning rahul, turvalisusel ja heaolul rajaneva ala loomisel; tunneb eriti heameelt Vahemere Liidu uue peasekretäri pühendumuse üle teha demokraatia- ja kodanikuühiskonnaalast tööd ja esitada nendes valdkondades Vahemere Liidu projektid; tervitab sellega seoses juba praegu naaberriikide investeerimisrahastule jaotatud vahendite suurendamist;

| 82. | tuletab meelde, kui oluline on, et Euroopa naabruspoliitika oma mitmepoolsetes suhetes toetab Vahemere Liidu konkreetsete projektide tõhusat ja kiiret käivitamist, mille eesmärk on toetada arengu ja integratsiooni ühist protsessi, eelkõige otstarbekusuuringute kaasrahastamise ja toetuslaenude suurendamise toetamise kaudu; |
| --- | --- |

82.

tuletab meelde, kui oluline on, et Euroopa naabruspoliitika oma mitmepoolsetes suhetes toetab Vahemere Liidu konkreetsete projektide tõhusat ja kiiret käivitamist, mille eesmärk on toetada arengu ja integratsiooni ühist protsessi, eelkõige otstarbekusuuringute kaasrahastamise ja toetuslaenude suurendamise toetamise kaudu;

| 83. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles uurima naabruspoliitika ja peamiste piirkondlike osalejate, eelkõige Türgi naabruspoliitika institutsioonide ühendamise võimalusi; tuletab meelde Ankara soovi innustada lõunanaabruses üleminekut demokraatiale ja sotsiaal-majanduslike reformide läbiviimist ning olla selles abiks; märgib, et Türgi institutsioonide ja vabaühenduste osalemine naabruspoliitika vahendites looks unikaalse sünergia, eelkõige sellistes valdkondades nagu institutsioonide ja kodanikuühiskonna väljaarendamine; leiab, et praktilist koostööd peaks täiendama struktureeritud dialoog ELi ja Türgi vahel, et kooskõlastada mõlema naabruspoliitikat; leiab, et samalaadse ettepaneku teha naabruspoliitika-alast koostööd peaks põhimõtteliselt esitama ka Venemaale ja teistele asjaomastele sidusrühmadele; |
| --- | --- |

83.

kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles uurima naabruspoliitika ja peamiste piirkondlike osalejate, eelkõige Türgi naabruspoliitika institutsioonide ühendamise võimalusi; tuletab meelde Ankara soovi innustada lõunanaabruses üleminekut demokraatiale ja sotsiaal-majanduslike reformide läbiviimist ning olla selles abiks; märgib, et Türgi institutsioonide ja vabaühenduste osalemine naabruspoliitika vahendites looks unikaalse sünergia, eelkõige sellistes valdkondades nagu institutsioonide ja kodanikuühiskonna väljaarendamine; leiab, et praktilist koostööd peaks täiendama struktureeritud dialoog ELi ja Türgi vahel, et kooskõlastada mõlema naabruspoliitikat; leiab, et samalaadse ettepaneku teha naabruspoliitika-alast koostööd peaks põhimõtteliselt esitama ka Venemaale ja teistele asjaomastele sidusrühmadele;

EL ja konfliktide lahendamine

| 84. | tuletab meelde, et piirkondlike sõjaliste, sealhulgas külmutatud konfliktide rahumeelne lahendamine on demokraatia kindlustamise, inimõiguste austamise, heaolu ja majanduskasvu oluline eeltingimus ja peaks seega olema eriti ELi huvides; |
| --- | --- |

84.

tuletab meelde, et piirkondlike sõjaliste, sealhulgas külmutatud konfliktide rahumeelne lahendamine on demokraatia kindlustamise, inimõiguste austamise, heaolu ja majanduskasvu oluline eeltingimus ja peaks seega olema eriti ELi huvides;

| 85. | tuletab meelde, et EL peaks osalema aktiivsemalt, ühtsemalt ja konstruktiivsemalt piirkondlike konfliktide lahendamises, muu hulgas Euroopa välisteenistuse kaudu, töötades välja rohkem meetmeid usalduse tugevdamiseks, ning lepitus- ja vahendustöös, kaaludes uusi pragmaatilisi ja innovaatilisi lähenemisviise, sealhulgas võttes kasutusele avalikkusele suunatud kommunikatsioonistrateegiaid partnerriikides, toetades Euroopa tsiviilotstarbelise rahukorpuse ja kohalike vahendusmeetmete loomist, kodanikukultuuri, eelkõige laste ja noorte koolitamist, haridust ja osalemist ning kogukondadevahelist dialoogi, millest võtavad osa kodanikuühiskonna organisatsioonid ja milles arendatakse välja piiriülesed projektid, ning tugevdades heanaaberlikke suhteid; tuletab meelde turvalisuse ning terrorismi- ja ekstremismivastase võitlusega seotud poliitilise koostöö tugevdamise strateegilist tähtsust; |
| --- | --- |

85.

tuletab meelde, et EL peaks osalema aktiivsemalt, ühtsemalt ja konstruktiivsemalt piirkondlike konfliktide lahendamises, muu hulgas Euroopa välisteenistuse kaudu, töötades välja rohkem meetmeid usalduse tugevdamiseks, ning lepitus- ja vahendustöös, kaaludes uusi pragmaatilisi ja innovaatilisi lähenemisviise, sealhulgas võttes kasutusele avalikkusele suunatud kommunikatsioonistrateegiaid partnerriikides, toetades Euroopa tsiviilotstarbelise rahukorpuse ja kohalike vahendusmeetmete loomist, kodanikukultuuri, eelkõige laste ja noorte koolitamist, haridust ja osalemist ning kogukondadevahelist dialoogi, millest võtavad osa kodanikuühiskonna organisatsioonid ja milles arendatakse välja piiriülesed projektid, ning tugevdades heanaaberlikke suhteid; tuletab meelde turvalisuse ning terrorismi- ja ekstremismivastase võitlusega seotud poliitilise koostöö tugevdamise strateegilist tähtsust;

| 86. | leiab, et vastastikuse mõistmise, austuse, solidaarsuse ja sallivuse suurendamise jaoks naaberriikidega ja nende vahel on ülitähtis kultuuride- ja religioonidevaheline dialoog; palub, et esitatud uute naabruspoliitika instrumentide puhul pöörataks erilist tähelepanu sellise dialoogi edendamisele; |
| --- | --- |

86.

leiab, et vastastikuse mõistmise, austuse, solidaarsuse ja sallivuse suurendamise jaoks naaberriikidega ja nende vahel on ülitähtis kultuuride- ja religioonidevaheline dialoog; palub, et esitatud uute naabruspoliitika instrumentide puhul pöörataks erilist tähelepanu sellise dialoogi edendamisele;

| 87. | rõhutab Põhja-Aafrika revolutsioonidejärgse olukorra taustal, et tähtis on pakkuda tuge üleminekuperioodi õigusemõistmisele, ja nõuab, et kõik partnerriigid teeksid koostööd rahvusvahelise õigusemõistmisega, nimelt Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga; |
| --- | --- |

87.

rõhutab Põhja-Aafrika revolutsioonidejärgse olukorra taustal, et tähtis on pakkuda tuge üleminekuperioodi õigusemõistmisele, ja nõuab, et kõik partnerriigid teeksid koostööd rahvusvahelise õigusemõistmisega, nimelt Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga;

| 88. | rõhutab, et on vaja säilitada piirkondlik lähenemisviis ja tervitab otsust määrata ELi eriesindaja nii Lõuna-Kaukaasiasse kui ka Vahemere lõunapiirkonda ning määrata töörühm Vahemere lõunapiirkonda; on seisukohal, et tuleks kaaluda sarnase töörühma määramist Lõuna-Kaukaasiasse; rõhutab, et ELi ettevaatavat tegevust 5+2- kõnelustel Transnistria üle tuleb piisavalt rahastada, eriti pärast ELi eriesindaja volituste lõppemist; |
| --- | --- |

88.

rõhutab, et on vaja säilitada piirkondlik lähenemisviis ja tervitab otsust määrata ELi eriesindaja nii Lõuna-Kaukaasiasse kui ka Vahemere lõunapiirkonda ning määrata töörühm Vahemere lõunapiirkonda; on seisukohal, et tuleks kaaluda sarnase töörühma määramist Lõuna-Kaukaasiasse; rõhutab, et ELi ettevaatavat tegevust 5+2- kõnelustel Transnistria üle tuleb piisavalt rahastada, eriti pärast ELi eriesindaja volituste lõppemist;

| 89. | rõhutab, et piirkondlikke konflikte saab mõista ainult siis, kui võetakse arvesse nende kultuurilist tausta; kutsub üles rakendama ühtset strateegiat, nagu seda on teinud Blue Shield, andes kultuurile oma rolli seoses konfliktide ennetamise ja rahu taastamisega; |
| --- | --- |

89.

rõhutab, et piirkondlikke konflikte saab mõista ainult siis, kui võetakse arvesse nende kultuurilist tausta; kutsub üles rakendama ühtset strateegiat, nagu seda on teinud Blue Shield, andes kultuurile oma rolli seoses konfliktide ennetamise ja rahu taastamisega;

| 90. | kiidab heaks rahvusvaheliste organisatsioonide, eeskätt OSCE ja ÜRO agentuuride töö konfliktipiirkondades ja konfliktijärgsetes oludes ning jätkusuutliku arengu edendamisel kogu naabruskonnas, eelkõige UNRWA pikaajalise pühendumuse palestiinlastest põgenike aitamisel; |
| --- | --- |

90.

kiidab heaks rahvusvaheliste organisatsioonide, eeskätt OSCE ja ÜRO agentuuride töö konfliktipiirkondades ja konfliktijärgsetes oludes ning jätkusuutliku arengu edendamisel kogu naabruskonnas, eelkõige UNRWA pikaajalise pühendumuse palestiinlastest põgenike aitamisel;

| 91. | toetab ELi humanitaarabimeetmeid ning tegevust arengu ja rahu hüvanguks idapoolsetes partnerriikides, eriti ELi olulist panust Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetava ÜRO abiorganisatsiooni UNRWA töösse; väljendab siiski kahetsust, et sellele tegevusele ei ole järgnenud ELi suuremat juhtrolli Lähis-Idas; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja komisjon teeksid kõik võimaliku, et lisada ELi kohalolekule ja tegevusele selles piirkonnas poliitilist kaalu, mis vastab liidu otsustavale rollile humanitaarabi ja arenguabi valdkonnas; |
| --- | --- |

91.

toetab ELi humanitaarabimeetmeid ning tegevust arengu ja rahu hüvanguks idapoolsetes partnerriikides, eriti ELi olulist panust Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetava ÜRO abiorganisatsiooni UNRWA töösse; väljendab siiski kahetsust, et sellele tegevusele ei ole järgnenud ELi suuremat juhtrolli Lähis-Idas; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja komisjon teeksid kõik võimaliku, et lisada ELi kohalolekule ja tegevusele selles piirkonnas poliitilist kaalu, mis vastab liidu otsustavale rollile humanitaarabi ja arenguabi valdkonnas;

Parlamentaarne mõõde

| 92. | rõhutab, et Euroopa Parlament täidab oma parlamendidelegatsioonide kaudu ja delegatsioonide kaudu parlamentaarsetes assambleedes tähtsat rolli poliitilise dialoogi tugevdamisel ja täielike vabaduste, demokraatlike reformide ja õigusriigi põhimõtete edendamisel naaberriikides, ning toonitab, et need kontaktid võivad ka pakkuda võimalust tulevaste kriteeriumide täitmise hindamiseks ning kohandada kahe- ja mitmepoolset koostööd, võttes arvesse toimunud sündmusi ja saavutatud edu; |
| --- | --- |

92.

rõhutab, et Euroopa Parlament täidab oma parlamendidelegatsioonide kaudu ja delegatsioonide kaudu parlamentaarsetes assambleedes tähtsat rolli poliitilise dialoogi tugevdamisel ja täielike vabaduste, demokraatlike reformide ja õigusriigi põhimõtete edendamisel naaberriikides, ning toonitab, et need kontaktid võivad ka pakkuda võimalust tulevaste kriteeriumide täitmise hindamiseks ning kohandada kahe- ja mitmepoolset koostööd, võttes arvesse toimunud sündmusi ja saavutatud edu;

| 93. | kinnitab veel kord, et mitmepoolsed parlamentaarsed assambleed, nagu Euronest ja Vahemere Liidu parlamentaarne assamblee on üliolulised vahendid ühtsuse ja usalduse suurendamiseks ELi ja partnerriikide vahel ning partnerriikide endi seas ning aitavad seepärast suuresti kaasa idapartnerluse ja Vahemere Liidu eesmärkide saavutamisele; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles kaasama Euronesti liikmeid nii palju kui võimalik idapartnerluse mitmepoolsetesse struktuuridesse ja platvormidesse; rõhutab, et Vahemere Liidu parlamentaarne assamblee tuleb tunnistada Vahemere Liidu seaduslikuks parlamentaarseks institutsiooniks; rõhutab, et täieõiguslik sekretariaat annab Euronesti ja Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee tööle suurema sidususe ja kooskõla Euroopa naabruspoliitika ida- ja lõunapiirkonna jaoks kavandatud programmidega; |
| --- | --- |

93.

kinnitab veel kord, et mitmepoolsed parlamentaarsed assambleed, nagu Euronest ja Vahemere Liidu parlamentaarne assamblee on üliolulised vahendid ühtsuse ja usalduse suurendamiseks ELi ja partnerriikide vahel ning partnerriikide endi seas ning aitavad seepärast suuresti kaasa idapartnerluse ja Vahemere Liidu eesmärkide saavutamisele; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles kaasama Euronesti liikmeid nii palju kui võimalik idapartnerluse mitmepoolsetesse struktuuridesse ja platvormidesse; rõhutab, et Vahemere Liidu parlamentaarne assamblee tuleb tunnistada Vahemere Liidu seaduslikuks parlamentaarseks institutsiooniks; rõhutab, et täieõiguslik sekretariaat annab Euronesti ja Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee tööle suurema sidususe ja kooskõla Euroopa naabruspoliitika ida- ja lõunapiirkonna jaoks kavandatud programmidega;

| 94. | kutsub komisjoni üles toetama idapartnerluse riikide parlamentide juhtkondi tervikliku institutsioonide ülesehitamise programmi raames parema oskusteabe ning tehnilise ja finantsabiga, et tugevdada nende tõhusust, läbipaistvust ja vastutust, mis on oluline, et parlamendid saaksid täita oma õiget rolli demokraatlikes otsustusprotsessides; |
| --- | --- |

94.

kutsub komisjoni üles toetama idapartnerluse riikide parlamentide juhtkondi tervikliku institutsioonide ülesehitamise programmi raames parema oskusteabe ning tehnilise ja finantsabiga, et tugevdada nende tõhusust, läbipaistvust ja vastutust, mis on oluline, et parlamendid saaksid täita oma õiget rolli demokraatlikes otsustusprotsessides;

| 95. | kinnitab oma nõusolekut võtta Valgevene parlamendi esindajaid vastu Euronesti niipea, kui selgub, et rahvusvaheline üldsus, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon on Valgevene parlamendivalimised demokraatlikuks tunnistanud; |
| --- | --- |

95.

kinnitab oma nõusolekut võtta Valgevene parlamendi esindajaid vastu Euronesti niipea, kui selgub, et rahvusvaheline üldsus, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon on Valgevene parlamendivalimised demokraatlikuks tunnistanud;

Rahastamine

| 96. | tervitab ettepanekut luua uus Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, samuti Euroopa naabruspoliitikale eraldatavate vahendite suurendamist, nagu Euroopa Parlament oma varasemates resolutsioonides taotles; on seisukohal, et vahendeid tuleb jagada paindlikult ja asjakohaselt mõlemas piirkonnas, säilitades piirkondlikku tasakaalu ja rakendades partnerriikide kohustustel ja reformide edukusel põhinevat, aga ka nende vajadustel ja suutlikkusel põhinevat lähenemisviisi; märgib, et suurem paindlikkus ja lihtsus peaks olema kooskõlas demokraatliku kontrolli põhimõttega ning sellega peaks kaasnema suurem järelevalve kulutuste üle; |
| --- | --- |

96.

tervitab ettepanekut luua uus Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, samuti Euroopa naabruspoliitikale eraldatavate vahendite suurendamist, nagu Euroopa Parlament oma varasemates resolutsioonides taotles; on seisukohal, et vahendeid tuleb jagada paindlikult ja asjakohaselt mõlemas piirkonnas, säilitades piirkondlikku tasakaalu ja rakendades partnerriikide kohustustel ja reformide edukusel põhinevat, aga ka nende vajadustel ja suutlikkusel põhinevat lähenemisviisi; märgib, et suurem paindlikkus ja lihtsus peaks olema kooskõlas demokraatliku kontrolli põhimõttega ning sellega peaks kaasnema suurem järelevalve kulutuste üle;

| 97. | on arvamusel, et on oluline säilitada mõistlik tasakaal ida- ja lõunapoolsete riikide vahel eelkõige sellepärast, et idapoolsed naaberriigid rakendavad idapartnerlusega seotud programme ja reforme ning neil on väljavaade saada ELi liikmeks; on siiski veendunud, et sellist tasakaalu ei saa käsitleda lõplikuna; toetab täielikult põhimõtet, et finantsabi peab olema diferentseeritud, tulemuslikkusele suunatud ja paindlik ning põhinema tegelikel vajadustel, abi vastuvõtmise suutlikkusel ja saavutatud sihtidel; |
| --- | --- |

97.

on arvamusel, et on oluline säilitada mõistlik tasakaal ida- ja lõunapoolsete riikide vahel eelkõige sellepärast, et idapoolsed naaberriigid rakendavad idapartnerlusega seotud programme ja reforme ning neil on väljavaade saada ELi liikmeks; on siiski veendunud, et sellist tasakaalu ei saa käsitleda lõplikuna; toetab täielikult põhimõtet, et finantsabi peab olema diferentseeritud, tulemuslikkusele suunatud ja paindlik ning põhinema tegelikel vajadustel, abi vastuvõtmise suutlikkusel ja saavutatud sihtidel;

| 98. | on arvamusel, et Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi läbivaatamine peab toimuma ajavahemikku 2007–2013 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku hindamisega ning 2013. aasta järgset perioodi käsitlevate läbirääkimistega samal ajal ja olema nendega kooskõlas, et 2012. ja 2013. aastal mitte alustada uuesti naabruspoliitika rahastamise läbirääkimisi; |
| --- | --- |

98.

on arvamusel, et Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi läbivaatamine peab toimuma ajavahemikku 2007–2013 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku hindamisega ning 2013. aasta järgset perioodi käsitlevate läbirääkimistega samal ajal ja olema nendega kooskõlas, et 2012. ja 2013. aastal mitte alustada uuesti naabruspoliitika rahastamise läbirääkimisi;

| 99. | nõuab ELi eelarve rubriigi 4 ülemmäära märkimisväärset suurendamist Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi jaoks, võttes arvesse, et kuigi viimaste aastate jooksul on saavutatud mõningast edu Euroopa Liidu ja partnerriikide vahelise tõhusama koostöö edendamisel ning järkjärgulises majanduslikus integratsioonis, on vaja teha rohkem, sest esile kerkivad uued probleemid ja koostöövaldkonnad; |
| --- | --- |

99.

nõuab ELi eelarve rubriigi 4 ülemmäära märkimisväärset suurendamist Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi jaoks, võttes arvesse, et kuigi viimaste aastate jooksul on saavutatud mõningast edu Euroopa Liidu ja partnerriikide vahelise tõhusama koostöö edendamisel ning järkjärgulises majanduslikus integratsioonis, on vaja teha rohkem, sest esile kerkivad uued probleemid ja koostöövaldkonnad;

| 100. | rõhutab, et naabruspoliitika rahastamise suurendamiseks vajalike eraldiste ümberjaotamisel tuleks lähtuda selgetest prioriteetidest ja nagu mainib komisjon, ei tohi seetõttu kahjustada stabiliseerimisvahendit, mis on ELi ainuke kriisidele reageerimise ja rahutagamise vahend; rõhutab, et praegune valitsemissektori võlakriis ei tohiks Euroopa naabruspoliitika rahastamist mõjutada; |
| --- | --- |

100.

rõhutab, et naabruspoliitika rahastamise suurendamiseks vajalike eraldiste ümberjaotamisel tuleks lähtuda selgetest prioriteetidest ja nagu mainib komisjon, ei tohi seetõttu kahjustada stabiliseerimisvahendit, mis on ELi ainuke kriisidele reageerimise ja rahutagamise vahend; rõhutab, et praegune valitsemissektori võlakriis ei tohiks Euroopa naabruspoliitika rahastamist mõjutada;

| 101. | avaldab kahetsust, et suurt osa naabruspoliitika vahenditest kasutatakse nõustamise jaoks, mitte projektide ega programmide tarbeks, ja nõuab uue instrumendi raames vahendite kasutamise kiiret tasakaalustamist; |
| --- | --- |

101.

avaldab kahetsust, et suurt osa naabruspoliitika vahenditest kasutatakse nõustamise jaoks, mitte projektide ega programmide tarbeks, ja nõuab uue instrumendi raames vahendite kasutamise kiiret tasakaalustamist;

| 102. | rõhutab, et olukorras, kus EL on kasutusele võtnud humanitaarabi, on oluline tagada asjakohane üleminek taastamise, ümberkorralduste ja arengu vahel, et tegeleda revolutsioonide mõningate hävitavate tagajärgedega; |
| --- | --- |

102.

rõhutab, et olukorras, kus EL on kasutusele võtnud humanitaarabi, on oluline tagada asjakohane üleminek taastamise, ümberkorralduste ja arengu vahel, et tegeleda revolutsioonide mõningate hävitavate tagajärgedega;

| 103. | märgib, et kodanikuühiskonna rahastamisvahend võiks olla Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi osa; soovitab kaaluda võimalust suunata Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi fondide haldamine üle kodanikuühiskonna rahastamisvahendile, kui riigid ei täida mitterahuldavate tulemuste tõttu rahastamiseks vajalikke tingimusi; |
| --- | --- |

103.

märgib, et kodanikuühiskonna rahastamisvahend võiks olla Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi osa; soovitab kaaluda võimalust suunata Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi fondide haldamine üle kodanikuühiskonna rahastamisvahendile, kui riigid ei täida mitterahuldavate tulemuste tõttu rahastamiseks vajalikke tingimusi;

| 104. | rõhutab Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi otsustavat rolli selliste ELi makropiirkondlike strateegiate toetamisel nagu ELi Läänemere strateegia ja ELi Doonau piirkonna strateegia, sest rahastatakse nende strateegiate välismõõdet, enamasti tegevusi, mis hõlmavad naaberriike; |
| --- | --- |

104.

rõhutab Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi otsustavat rolli selliste ELi makropiirkondlike strateegiate toetamisel nagu ELi Läänemere strateegia ja ELi Doonau piirkonna strateegia, sest rahastatakse nende strateegiate välismõõdet, enamasti tegevusi, mis hõlmavad naaberriike;

| 105. | rõhutab, et vahendite eraldamisel tuleb lähtuda piiratud arvust selgesti määratud prioriteetidest ja mõõdetavatest eesmärkidest kokkuleppel partnerriikidega, võttes arvesse partnerriikide vajadusi ja tuginedes selgelt tingimuslikkusele ja juba tehtud edusammudele; toonitab, et eelarvetoetust võib kasutada ainult siis, kui on kindel, et eelarvet juhitakse mõistlikult, ning et kõiki olemasolevaid vahendeid tuleks kasutada rohkem prioriteete arvestades; märgib sellega seoses, et on vaja tõhustada naabruspoliitika partnerriikide riigihanke õigusakte ja riigi rahanduse juhtimist; |
| --- | --- |

105.

rõhutab, et vahendite eraldamisel tuleb lähtuda piiratud arvust selgesti määratud prioriteetidest ja mõõdetavatest eesmärkidest kokkuleppel partnerriikidega, võttes arvesse partnerriikide vajadusi ja tuginedes selgelt tingimuslikkusele ja juba tehtud edusammudele; toonitab, et eelarvetoetust võib kasutada ainult siis, kui on kindel, et eelarvet juhitakse mõistlikult, ning et kõiki olemasolevaid vahendeid tuleks kasutada rohkem prioriteete arvestades; märgib sellega seoses, et on vaja tõhustada naabruspoliitika partnerriikide riigihanke õigusakte ja riigi rahanduse juhtimist;

| 106. | rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika raames liikmesriikide ja ELi poolt naaberriikidele antava abi suhtes tuleb kohaldada järjekindlat lähenemisviisi; toetab kõiki mehhanisme, mis aitaksid erinevate ELi doonorite tegevust Euroopa naabruspoliitika riikides koordineerida ja sujuvamaks muuta, lisamata tarbetut bürokraatiat; |
| --- | --- |

106.

rõhutab, et Euroopa naabruspoliitika raames liikmesriikide ja ELi poolt naaberriikidele antava abi suhtes tuleb kohaldada järjekindlat lähenemisviisi; toetab kõiki mehhanisme, mis aitaksid erinevate ELi doonorite tegevust Euroopa naabruspoliitika riikides koordineerida ja sujuvamaks muuta, lisamata tarbetut bürokraatiat;

| 107. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi abi võib naabruspoliitika partnerriikidele olla finantsvõimenduseks, ei piisa sellest jätkusuutlikuks ja püsivaks arenguks; palub seetõttu naabruspoliitika partnerriikidel tugevdada oma riigi ressursse ja need kasutusele võtta, luua läbipaistvad maksusüsteemid ning kaasata Euroopa naabruspoliitika kavva tõhusalt erasektor, kohalikud omavalitsused ja kodanikuühiskond, kel lasuks suurem vastutus naabruspoliitika projektide eest; |
| --- | --- |

107.

juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi abi võib naabruspoliitika partnerriikidele olla finantsvõimenduseks, ei piisa sellest jätkusuutlikuks ja püsivaks arenguks; palub seetõttu naabruspoliitika partnerriikidel tugevdada oma riigi ressursse ja need kasutusele võtta, luua läbipaistvad maksusüsteemid ning kaasata Euroopa naabruspoliitika kavva tõhusalt erasektor, kohalikud omavalitsused ja kodanikuühiskond, kel lasuks suurem vastutus naabruspoliitika projektide eest;

| 108. | tunneb heameelt G8 riikide otsuse üle suurendada laene, mida antakse nendele lõunapartnerluse riikidele, kes lähevad üle demokraatiale; on seisukohal, et 27. mail 2011. aastal Deauville'i partnerluse raamistikus võetud kohustused, mis oma olemuselt julgustavad rahaliste vahendite kasutusele võtmist demokraatia soodustamiseks ning arendamiseks Euroopa Liidu partnerriikides; |
| --- | --- |

108.

tunneb heameelt G8 riikide otsuse üle suurendada laene, mida antakse nendele lõunapartnerluse riikidele, kes lähevad üle demokraatiale; on seisukohal, et 27. mail 2011. aastal Deauville'i partnerluse raamistikus võetud kohustused, mis oma olemuselt julgustavad rahaliste vahendite kasutusele võtmist demokraatia soodustamiseks ning arendamiseks Euroopa Liidu partnerriikides;

| 109. | kutsub üles seoses araabia kevadega ning demokraatiast taganemisega mõnedes idapartnerluse riikides konkreetselt ja enesekriitiliselt hindama Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames varem kasutatud rahastamisvahendeid ja nende toimimist demokraatia, inimõiguste, valitsemise, korruptsioonivastase võitluse, institutsioonide ülesehitamise ja kodanikuühiskonna toetamise valdkonnas; usub, et EL peab omandama uuema lähenemise, et edendada koostööd konfliktide ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

109.

kutsub üles seoses araabia kevadega ning demokraatiast taganemisega mõnedes idapartnerluse riikides konkreetselt ja enesekriitiliselt hindama Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames varem kasutatud rahastamisvahendeid ja nende toimimist demokraatia, inimõiguste, valitsemise, korruptsioonivastase võitluse, institutsioonide ülesehitamise ja kodanikuühiskonna toetamise valdkonnas; usub, et EL peab omandama uuema lähenemise, et edendada koostööd konfliktide ärahoidmiseks;

| 110. | on kindlalt veendunud, et selle läbivaatamisega seoses tuleb üle vaadata ka finantsabi andmine Palestiina omavalitsusele ja Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetavale ÜRO abiorganisatsioonile, ning kuna see on naabruspoliitika lahutamatu osa, tuleb selles valdkonnas kohaldada pikaajalise kavandamise põhimõtet; ei pea õigeks väidet, et piirkonna poliitilise ebastabiilsuse ja rahuprotsessi erisuste tõttu on võimalik ainult ajutiste kavade koostamine ja iga üksikjuhtumi puhul eraldi otsustatav toetuste suurendamine; |
| --- | --- |

110.

on kindlalt veendunud, et selle läbivaatamisega seoses tuleb üle vaadata ka finantsabi andmine Palestiina omavalitsusele ja Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetavale ÜRO abiorganisatsioonile, ning kuna see on naabruspoliitika lahutamatu osa, tuleb selles valdkonnas kohaldada pikaajalise kavandamise põhimõtet; ei pea õigeks väidet, et piirkonna poliitilise ebastabiilsuse ja rahuprotsessi erisuste tõttu on võimalik ainult ajutiste kavade koostamine ja iga üksikjuhtumi puhul eraldi otsustatav toetuste suurendamine;

| 111. | nõuab, arvestades praeguste pakiliste vajadustega – seda eriti lõunapoolsetes naaberriikides –, et Euroopa Parlament ja nõukogu lepiksid kiiresti kokku ettepaneku osas tugevdada 2012. kuni 2013. aastal naabruspoliitika instrumenti; kutsub ühtlasi liikmesriike üles viivitamata täitma kahepoolsed lubadused, mis on antud Vahemere lõunapiirkonnale ja idapartnerluse riikidele; |
| --- | --- |

111.

nõuab, arvestades praeguste pakiliste vajadustega – seda eriti lõunapoolsetes naaberriikides –, et Euroopa Parlament ja nõukogu lepiksid kiiresti kokku ettepaneku osas tugevdada 2012. kuni 2013. aastal naabruspoliitika instrumenti; kutsub ühtlasi liikmesriike üles viivitamata täitma kahepoolsed lubadused, mis on antud Vahemere lõunapiirkonnale ja idapartnerluse riikidele;

| 112. | palub tungivalt nõukogul viivitamata vastu võtta Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi määruse artikli 23 muutmist käsitlev seadusandlik ettepanek, mille komisjon esitas 2008. aasta mais ja mille Euroopa Parlament 8. juulil 2008 heaks kiitis, see võimaldaks reinvesteerida varasematest tehingutest tagasimakstud vahendid; tuletab meelde, et seda meedet loetakse juba vastuvõetuks ning see kajastub Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise rahastamist käsitlevas ettepanekus 2011.–2013. aasta eelarves; kutsub komisjoni üles kaaluma alternatiivseid võimalusi, et täiendavad riskifondid oleksid kohe Euroopa Investeerimispanga kaudu kättesaadavad nii lõuna- kui ka idamõõtme jaoks; |
| --- | --- |

112.

palub tungivalt nõukogul viivitamata vastu võtta Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi määruse artikli 23 muutmist käsitlev seadusandlik ettepanek, mille komisjon esitas 2008. aasta mais ja mille Euroopa Parlament 8. juulil 2008 heaks kiitis, see võimaldaks reinvesteerida varasematest tehingutest tagasimakstud vahendid; tuletab meelde, et seda meedet loetakse juba vastuvõetuks ning see kajastub Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise rahastamist käsitlevas ettepanekus 2011.–2013. aasta eelarves; kutsub komisjoni üles kaaluma alternatiivseid võimalusi, et täiendavad riskifondid oleksid kohe Euroopa Investeerimispanga kaudu kättesaadavad nii lõuna- kui ka idamõõtme jaoks;

| 113. | tervitab Euroopa Investeerimispanga, eelkõige Euroopa – Vahemere investeerimisrahastu kaudu, ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) tööd ning rõhutab, kui oluline ja vajalik on suurem sünergia teiste riiklike ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega, kes samuti nendes riikides tegutsevad; toetab EBRD põhikirja muutmist, nii et ka lõunapoolsed naaberriigid võiksid sellelt pangalt abi saada, tagades samal ajal viljaka koostöösuhte loomist Euroopa Investeerimispanga ja EBRD vahel, kuna mõlemad põhinevad peamiselt Euroopa kapitalil ning ei peaks üksteisega konkureerima; |
| --- | --- |

113.

tervitab Euroopa Investeerimispanga, eelkõige Euroopa – Vahemere investeerimisrahastu kaudu, ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) tööd ning rõhutab, kui oluline ja vajalik on suurem sünergia teiste riiklike ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega, kes samuti nendes riikides tegutsevad; toetab EBRD põhikirja muutmist, nii et ka lõunapoolsed naaberriigid võiksid sellelt pangalt abi saada, tagades samal ajal viljaka koostöösuhte loomist Euroopa Investeerimispanga ja EBRD vahel, kuna mõlemad põhinevad peamiselt Euroopa kapitalil ning ei peaks üksteisega konkureerima;

*

* *

| 114. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajale, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide ja Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikide valitsustele ja parlamentidele ning Vahemere Liidu peasekretärile. |
| --- | --- |

114.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajale, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide ja Euroopa naabruspoliitikas osalevate riikide valitsustele ja parlamentidele ning Vahemere Liidu peasekretärile.

---

(1)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0413.

(3)  ELT L 188, 19.7.2011, lk 24.

(4)  ELT L 221, 27.8.2011, lk 5.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0153.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0154.

(7)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 312.

(8)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 443.

(9)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 760.

(10)  ELT C 285 E, 26.11.2009, lk 11.

(11)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 83.

(12)  ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 76.

(13)  ELT C 41 E, 19.2.2009, lk 64.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0025.

(15)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 126.

(16)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 136.

(17)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 81.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0038.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0064.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0095.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0386.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0387.

(23)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0239.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/45 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/45

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011ELi terrorismivastase võitluse poliitika

P7_TA(2011)0577

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsioon ELi terrorismivastase võitluse poliitika peamiste saavutuste ja edasiste ülesannete kohta (2010/2311(INI))

2013/C 168 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse põhiõiguste hartat, Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3 ja 6 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu asjaomaseid artikleid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiõiguste hartat, Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3 ja 6 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu asjaomaseid artikleid,

| — | võttes arvesse 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat (1) ja selle 2008. aasta rakendusaruannet (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat (1) ja selle 2008. aasta rakendusaruannet (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (3), mida on muudetud raamotsusega 2008/919/JSK (4), ja eelkõige selle artiklit 10 ohvrite kaitse ja abistamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (3), mida on muudetud raamotsusega 2008/919/JSK (4), ja eelkõige selle artiklit 10 ohvrite kaitse ja abistamise kohta,

| — | võttes arvesse 2005. aasta Euroopa Liidu terrorismivastast strateegiat (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aasta Euroopa Liidu terrorismivastast strateegiat (5),

| — | võttes arvesse radikaliseerumise ja terroristide värbamise vastast Euroopa Liidu strateegiat (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse radikaliseerumise ja terroristide värbamise vastast Euroopa Liidu strateegiat (6),

| — | võttes arvesse Stockholmi programmi „Avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel“ (7) ning komisjoni 20. aprilli 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele pealkirjaga „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele: Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (KOM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Stockholmi programmi „Avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel“ (7) ning komisjoni 20. aprilli 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele pealkirjaga „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala Euroopa kodanikele: Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava” (KOM(2010)0171),

| — | võttes arvesse Europoli 2011. aasta aruannet terrorismi olukorra ja suundumuste kohta ELis (TE-SAT 2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 2011. aasta aruannet terrorismi olukorra ja suundumuste kohta ELis (TE-SAT 2011),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded” (KOM(2010)0386), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded” (KOM(2010)0386),

| — | võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 24. novembri 2010. aasta arvamust teatise „ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded“ (8) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 24. novembri 2010. aasta arvamust teatise „ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded“ (8) kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teatise „ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded“ (9) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teatise „ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded“ (9) kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeolekustrateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas“ (KOM(2010)0673), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi sisejulgeolekustrateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas“ (KOM(2010)0673),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 1983. aasta vägivaldsete kuritegude ohvrite hüvitisi käsitlevat konventsiooni (CETS nr 116), Euroopa Nõukogu 2005. aasta terrorismi tõkestamise konventsiooni, (CETS nr 196), Euroopa Nõukogu 2005. aasta suuniseid terroriaktides kannatanute kaitsmise kohta, Euroopa Nõukogu 2006. aasta soovitust (2006)8 kuriteoohvrite abistamise kohta ning komisjoni 2011. aasta ettepanekut võtta vastu direktiiv, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (KOM(2011)0275), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 1983. aasta vägivaldsete kuritegude ohvrite hüvitisi käsitlevat konventsiooni (CETS nr 116), Euroopa Nõukogu 2005. aasta terrorismi tõkestamise konventsiooni, (CETS nr 196), Euroopa Nõukogu 2005. aasta suuniseid terroriaktides kannatanute kaitsmise kohta, Euroopa Nõukogu 2006. aasta soovitust (2006)8 kuriteoohvrite abistamise kohta ning komisjoni 2011. aasta ettepanekut võtta vastu direktiiv, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (KOM(2011)0275),

| — | võttes arvesse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi vahekokkuvõtet ja rohelist raamatut pealkirjaga „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi vahekokkuvõtet ja rohelist raamatut pealkirjaga „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine”,

| — | võttes arvesse oma mitmeid resolutsioone terrorismivastase võitluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma mitmeid resolutsioone terrorismivastase võitluse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks (10) ning nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks (10) ning nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühist seisukohta 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0286/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0286/2011),

| A. | arvestades, et pärast 2001. aasta 11. septembri koletislikke rünnakuid iseloomustab 21. sajandi esimest kümnendit eriti Ameerika Ühendriikide jaoks nn terrorismivastane sõda; arvestades, et kuigi nimetatud või muud sama mastaapsed rünnakud ei leidnud aset Euroopa pinnal, toimus nende kavandamine ja ettevalmistamine osaliselt Euroopas, ning et paljud eurooplased pidasid seda rünnakuks nende väärtuste ja elustiili vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast 2001. aasta 11. septembri koletislikke rünnakuid iseloomustab 21. sajandi esimest kümnendit eriti Ameerika Ühendriikide jaoks nn terrorismivastane sõda; arvestades, et kuigi nimetatud või muud sama mastaapsed rünnakud ei leidnud aset Euroopa pinnal, toimus nende kavandamine ja ettevalmistamine osaliselt Euroopas, ning et paljud eurooplased pidasid seda rünnakuks nende väärtuste ja elustiili vastu;

| B. | arvestades, et 21. sajandil on Euroopa Liit olnud üha enam terrorismi sihtmärgiks ja ohvriks ning seisab silmitsi pideva ohuga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 21. sajandil on Euroopa Liit olnud üha enam terrorismi sihtmärgiks ja ohvriks ning seisab silmitsi pideva ohuga;

| C. | arvestades, et pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid Ameerika Ühendriikides ELi pinnal toimunud tõsised terrorirünnakud, sealhulgas 2004. aastal Madridis ja 2005. aastal Londonis, on oluliselt mõjutanud ELi kodanike ühist turvatunnet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid Ameerika Ühendriikides ELi pinnal toimunud tõsised terrorirünnakud, sealhulgas 2004. aastal Madridis ja 2005. aastal Londonis, on oluliselt mõjutanud ELi kodanike ühist turvatunnet;

| D. | arvestades, et Europoli 2011. aasta ülevaates terrorismi olukorra ja suundumuste kohta ELis (TE-SAT 2011) öeldakse, et Euroopas valitseb endiselt tõsine terrorirünnakute oht ning terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse sidemed näivad tugevnevat, samuti juhitakse tähelepanu asjaolule, et 2006. aastaga võrreldes on vähenenud separatistide terroriorganisatsioonide sooritatud või neile omistatud rünnakute osakaal, ehkki need moodustavad endiselt enamiku ELis toimepandud terrorirünnakutest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Europoli 2011. aasta ülevaates terrorismi olukorra ja suundumuste kohta ELis (TE-SAT 2011) öeldakse, et Euroopas valitseb endiselt tõsine terrorirünnakute oht ning terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse sidemed näivad tugevnevat, samuti juhitakse tähelepanu asjaolule, et 2006. aastaga võrreldes on vähenenud separatistide terroriorganisatsioonide sooritatud või neile omistatud rünnakute osakaal, ehkki need moodustavad endiselt enamiku ELis toimepandud terrorirünnakutest;

| E. | arvestades, et Stockholmi programmis nimetatakse kaht sisejulgeolekut ähvardavat ohtu – rahvusvahelist terrorismi ja organiseeritud kuritegevust, mis on sageli seotud samade tegevusvaldkondade, näiteks relvade ja narkootikumide salakaubandusega, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Stockholmi programmis nimetatakse kaht sisejulgeolekut ähvardavat ohtu – rahvusvahelist terrorismi ja organiseeritud kuritegevust, mis on sageli seotud samade tegevusvaldkondade, näiteks relvade ja narkootikumide salakaubandusega,

| F. | arvestades, et terrorism ei ole viimase aja ilming; arvestades, et viimastel kümnenditel on tekkinud sellised uued terrorismi liigid nagu küberterrorism, ning terrorivõrgustike ülesehitus, vahendid ja rahastamine on muutunud keerulisemaks, mis muudab terroriohu veelgi mitmetahulisemaks; arvestades, et terrorismivastane võitlus on alati kuulunud liikmesriikide pädevusse ning tavapäraste õiguskaitsemeetmete valdkonda; arvestades, et 2001. aasta 11. septembri, Madridi ja Londoni rünnakud muutsid põhjalikult terrorismi kui nähtuse käsitlust ning terrorismivastase võitluse viise ja vahendeid; ning arvestades, et nende rünnakute tagajärjel on terrorismist saanud küsimus, mis mõjutab liikmesriikide riikliku julgeoleku kõrval kogu ELi julgeolekut, ja seda hoopis teistsuguses õiguslikus raamistikus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et terrorism ei ole viimase aja ilming; arvestades, et viimastel kümnenditel on tekkinud sellised uued terrorismi liigid nagu küberterrorism, ning terrorivõrgustike ülesehitus, vahendid ja rahastamine on muutunud keerulisemaks, mis muudab terroriohu veelgi mitmetahulisemaks; arvestades, et terrorismivastane võitlus on alati kuulunud liikmesriikide pädevusse ning tavapäraste õiguskaitsemeetmete valdkonda; arvestades, et 2001. aasta 11. septembri, Madridi ja Londoni rünnakud muutsid põhjalikult terrorismi kui nähtuse käsitlust ning terrorismivastase võitluse viise ja vahendeid; ning arvestades, et nende rünnakute tagajärjel on terrorismist saanud küsimus, mis mõjutab liikmesriikide riikliku julgeoleku kõrval kogu ELi julgeolekut, ja seda hoopis teistsuguses õiguslikus raamistikus;

| G. | arvestades, et ühemõttelised rahvusvahelised terrorismi mõisted küll puuduvad, kuid EL määratles terroristlike kuritegude mõiste oma raamotsuses 2002/475/JSK; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühemõttelised rahvusvahelised terrorismi mõisted küll puuduvad, kuid EL määratles terroristlike kuritegude mõiste oma raamotsuses 2002/475/JSK;

| H. | arvestades, et rahvusvaheline koostöö on hädavajalik selleks, et võtta terrorismilt selle finants-, logistiline ja operatiivne tugi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rahvusvaheline koostöö on hädavajalik selleks, et võtta terrorismilt selle finants-, logistiline ja operatiivne tugi;

| I. | arvestades, et ehkki ELi liikmesriikides on erinevad terrorismikogemused ja terroriohu tase, on vaja ELi ühist lähenemisviisi, kuna terroristlikud operatsioonid on sageli üleeuroopalised ning terroristid kasutavad oma tegude toimepanemisel ära erinevusi Euroopa seadustes ja terrorismivastase võitluse võimekuses ning piirikontrolli kaotamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ehkki ELi liikmesriikides on erinevad terrorismikogemused ja terroriohu tase, on vaja ELi ühist lähenemisviisi, kuna terroristlikud operatsioonid on sageli üleeuroopalised ning terroristid kasutavad oma tegude toimepanemisel ära erinevusi Euroopa seadustes ja terrorismivastase võitluse võimekuses ning piirikontrolli kaotamist;

| J. | arvestades, et ELi kodanikud ja ka muud isikud tahavad, et nende ohutus ja julgeolek oleksid ELis ja mujal tagatud, ning ELil on sellega seoses oluline roll; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi kodanikud ja ka muud isikud tahavad, et nende ohutus ja julgeolek oleksid ELis ja mujal tagatud, ning ELil on sellega seoses oluline roll;

| K. | arvestades, et terroriaktid ohustavad tõsiselt inimõigusi, ähvardavad demokraatiat, püüavad destabiliseerida õiguspäraselt ametisse seatud valitsusi, õõnestavad pluralistlikke kodanikuühiskondi ning muudavad küsitavaks üldise ideaali elada hirmu tundmata; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et terroriaktid ohustavad tõsiselt inimõigusi, ähvardavad demokraatiat, püüavad destabiliseerida õiguspäraselt ametisse seatud valitsusi, õõnestavad pluralistlikke kodanikuühiskondi ning muudavad küsitavaks üldise ideaali elada hirmu tundmata;

| L. | arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika eesmärk peaks olema võidelda terrorismi eesmärkide ja terroritegude toimepanemise vastu, millega püütakse purustada vabade, avatud ja demokraatlike ühiskondade alusstruktuurid; arvestades, et terrorismivastase võitluse peaeesmärk peab olema nimetatud demokraatliku ühiskonna alusstruktuuride kaitse ja tugevdamine, milleks tuleb tugevdada kodanikuõigusi ja demokraatlikku kontrolli, tagada Euroopa kodanike julgeolek ja ohutus, teha kindlaks ja võtta vastutusele terroriaktide sooritajad ning reageerida terrorirünnakute tagajärgedele kaasamispoliitika, piiriülese politsei- ja õigusalase koostöö ning tulemusliku ja kooskõlastatud ELi tasandi strateegiaga; arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika tulemuslikkust tuleb mõõta nimetatud eesmärkide suhtes; ning arvestades, et terrorismivastases võitluses toob kõige tõenäolisemalt edu keskendumine vägivaldse äärmusluse ja vägivalla eskaleerumise ennetamisele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika eesmärk peaks olema võidelda terrorismi eesmärkide ja terroritegude toimepanemise vastu, millega püütakse purustada vabade, avatud ja demokraatlike ühiskondade alusstruktuurid; arvestades, et terrorismivastase võitluse peaeesmärk peab olema nimetatud demokraatliku ühiskonna alusstruktuuride kaitse ja tugevdamine, milleks tuleb tugevdada kodanikuõigusi ja demokraatlikku kontrolli, tagada Euroopa kodanike julgeolek ja ohutus, teha kindlaks ja võtta vastutusele terroriaktide sooritajad ning reageerida terrorirünnakute tagajärgedele kaasamispoliitika, piiriülese politsei- ja õigusalase koostöö ning tulemusliku ja kooskõlastatud ELi tasandi strateegiaga; arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika tulemuslikkust tuleb mõõta nimetatud eesmärkide suhtes; ning arvestades, et terrorismivastases võitluses toob kõige tõenäolisemalt edu keskendumine vägivaldse äärmusluse ja vägivalla eskaleerumise ennetamisele;

| M. | arvestades, et Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegia peab tegelema lisaks terrorismi tagajärgedele ka selle põhjustega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegia peab tegelema lisaks terrorismi tagajärgedele ka selle põhjustega;

| N. | arvestades, et terrorismi tõkestamise ja mahasurumise üks keskne lõik on võitlus vägivaldse äärmusluse vastu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et terrorismi tõkestamise ja mahasurumise üks keskne lõik on võitlus vägivaldse äärmusluse vastu;

| O. | arvestades, et terrorismivastane võitlus tähendab võitlust kõigi terrorismi liikide vastu, nagu näiteks küberterrorism, uimastiäriga seotud terrorism ja terrorirühmituste seosed mitmesuguse kriminaalse tegevusega ning terroristide tegevuse käimas hoidmiseks kasutatav taktika (näiteks ebaseaduslik rahastamine, raha väljapressimine, rahapesu ja terrorirühmituste tegutsemine näiliselt seaduslike üksuste või institutsioonide kattevarjus); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et terrorismivastane võitlus tähendab võitlust kõigi terrorismi liikide vastu, nagu näiteks küberterrorism, uimastiäriga seotud terrorism ja terrorirühmituste seosed mitmesuguse kriminaalse tegevusega ning terroristide tegevuse käimas hoidmiseks kasutatav taktika (näiteks ebaseaduslik rahastamine, raha väljapressimine, rahapesu ja terrorirühmituste tegutsemine näiliselt seaduslike üksuste või institutsioonide kattevarjus);

| P. | arvestades, et terrorism on riiklik probleem, mistõttu demokraatlike institutsioonide ülesanne on välja töötada ja säilitada terrorismivastased põhisuunad ning püüda saavutada võimalikult suuremat poliitilist ja ühiskondlikku konsensust; arvestades, et demokraatlik terrorismivastane võitlus, mis peab toimuma õigusriigi ja seaduslikkuse raames, on kõigi demokraatlikes institutsioonides esindatud poliitiliste erakondade, nii valitsus- kui ka opositsioonierakondade kohus; ning arvestades, et seepärast on soovitav jääda terrorismivastase võitluse poliitika sellise määratluse juurde, mille kohaselt see on kõigis demokraatlikes ühiskondades erakondade õiguspärase vastasseisu ning seega valimisvõitluse tagajärjel moodustatud valitsuste ülesanne; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et terrorism on riiklik probleem, mistõttu demokraatlike institutsioonide ülesanne on välja töötada ja säilitada terrorismivastased põhisuunad ning püüda saavutada võimalikult suuremat poliitilist ja ühiskondlikku konsensust; arvestades, et demokraatlik terrorismivastane võitlus, mis peab toimuma õigusriigi ja seaduslikkuse raames, on kõigi demokraatlikes institutsioonides esindatud poliitiliste erakondade, nii valitsus- kui ka opositsioonierakondade kohus; ning arvestades, et seepärast on soovitav jääda terrorismivastase võitluse poliitika sellise määratluse juurde, mille kohaselt see on kõigis demokraatlikes ühiskondades erakondade õiguspärase vastasseisu ning seega valimisvõitluse tagajärjel moodustatud valitsuste ülesanne;

| Q. | arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika kulude ja kasu mõõtmine on mõistlik, kuna poliitikakujundajad peaksid teadma, kas nende otsustel on soovitud mõju, ning kodanikel on õigus nõuda oma valitud esindajatelt vastutamist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika kulude ja kasu mõõtmine on mõistlik, kuna poliitikakujundajad peaksid teadma, kas nende otsustel on soovitud mõju, ning kodanikel on õigus nõuda oma valitud esindajatelt vastutamist;

| R. | arvestades, et kümme aastat pärast maailma vapustanud rünnakuid on aeg teha kokkuvõte terrorismivastase võitluse saavutustest; arvestades, et hindamine võimaldab tõhusamat ja tulemuslikumat poliitika kujundamist ning igas moodsas demokraatias tuleb poliitilisi otsuseid pidevalt hinnata ja revideerida; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kümme aastat pärast maailma vapustanud rünnakuid on aeg teha kokkuvõte terrorismivastase võitluse saavutustest; arvestades, et hindamine võimaldab tõhusamat ja tulemuslikumat poliitika kujundamist ning igas moodsas demokraatias tuleb poliitilisi otsuseid pidevalt hinnata ja revideerida;

| S. | arvestades, et märkimisväärselt vähe on tehtud selle hindamiseks, mil määral on ELi terrorismivastase võitluse poliitikas seatud eesmärgid täidetud; arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud ELi terrorismivastase võitluse poliitika põhjalikku hindamist, kuna hindamine on poliitikakujundajate vastutuse ja nende tegevuse läbipaistvuse eeltingimus; arvestades, et ELi terrorismivastase võitluse poliitika nõuetekohase hindamise puudumine on peamiselt tingitud asjaolust, et suur osa sellest viiakse ellu luure- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, kus salastamine on tavapärane; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et märkimisväärselt vähe on tehtud selle hindamiseks, mil määral on ELi terrorismivastase võitluse poliitikas seatud eesmärgid täidetud; arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud ELi terrorismivastase võitluse poliitika põhjalikku hindamist, kuna hindamine on poliitikakujundajate vastutuse ja nende tegevuse läbipaistvuse eeltingimus; arvestades, et ELi terrorismivastase võitluse poliitika nõuetekohase hindamise puudumine on peamiselt tingitud asjaolust, et suur osa sellest viiakse ellu luure- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, kus salastamine on tavapärane;

| T. | arvestades, et terrorirünnakutega on korduvalt püütud tekitada suuri inimkaotusi, mis seab ohtu olemasoleva institutsioonilise suutlikkuse; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et terrorirünnakutega on korduvalt püütud tekitada suuri inimkaotusi, mis seab ohtu olemasoleva institutsioonilise suutlikkuse;

| U. | arvestades, et terroristid ründavad oma eesmärgi, demokraatia hävitamise nimel süütuid tsiviilelanikke; arvestades, et terrorirünnakutes viga saanud, kahju kandnud või oma lähedasi kaotanud isikutel on õigus meie abile ja solidaarsusele, kahju heastamisele, hüvitustele ja abile; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et terroristid ründavad oma eesmärgi, demokraatia hävitamise nimel süütuid tsiviilelanikke; arvestades, et terrorirünnakutes viga saanud, kahju kandnud või oma lähedasi kaotanud isikutel on õigus meie abile ja solidaarsusele, kahju heastamisele, hüvitustele ja abile;

| V. | arvestades, et on väga tähtis, et õiglus võidutseks, süüdlased toodaks kohtu ette ja terrorikuriteod ei jääks karistamata, ning arvestades, et ohvrite kui kohtuprotsessi tunnistajate olukord nõuab erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et on väga tähtis, et õiglus võidutseks, süüdlased toodaks kohtu ette ja terrorikuriteod ei jääks karistamata, ning arvestades, et ohvrite kui kohtuprotsessi tunnistajate olukord nõuab erilist tähelepanu;

| W. | arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika demokraatliku õiguspärasuse olulised tegurid on aruandekohustus ja vastutus; arvestades, et eksimusi, õigusvastaseid tegusid ning rahvusvahelise ja inimõigustealase õiguse rikkumisi tuleb uurida ja kohtu ette tuua; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika demokraatliku õiguspärasuse olulised tegurid on aruandekohustus ja vastutus; arvestades, et eksimusi, õigusvastaseid tegusid ning rahvusvahelise ja inimõigustealase õiguse rikkumisi tuleb uurida ja kohtu ette tuua;

| X. | arvestades, et terrorismivastaste meetmete juures tuleb kaitsta Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi ja et kõik selles valdkonnas võetavad meetmed on vastastoimes kodanikuvabadustega; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et terrorismivastaste meetmete juures tuleb kaitsta Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi ja et kõik selles valdkonnas võetavad meetmed on vastastoimes kodanikuvabadustega;

| Y. | arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika üheks peamiseks tunnusjooneks on saanud massiline järelevalve, ning arvestades, et terrorismi tõkestamiseks kasutatakse ulatuslikku isikuandmete kogumist, avastamise ja identifitseerimise tehnoloogiaid, seiret ja jälgimist, andmehankimist ja profileerimist ning riski- ja käitumisanalüüsi; arvestades, et nende vahenditega kaasneb tõendamiskohustuse kodanikele ülekandumise oht; arvestades, et nimetatud vahendite tulemuslikkus ja edukus terrorismi tõkestamisel on kaheldav; ning arvestades, et asutustevaheline teabevahetus on ebapiisav; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika üheks peamiseks tunnusjooneks on saanud massiline järelevalve, ning arvestades, et terrorismi tõkestamiseks kasutatakse ulatuslikku isikuandmete kogumist, avastamise ja identifitseerimise tehnoloogiaid, seiret ja jälgimist, andmehankimist ja profileerimist ning riski- ja käitumisanalüüsi; arvestades, et nende vahenditega kaasneb tõendamiskohustuse kodanikele ülekandumise oht; arvestades, et nimetatud vahendite tulemuslikkus ja edukus terrorismi tõkestamisel on kaheldav; ning arvestades, et asutustevaheline teabevahetus on ebapiisav;

| Z. | arvestades, et riigiasutused kasutavad üha enam äriliseks või eraotstarbeks kogutud andmeid; arvestades, et eri valdkondade eraettevõtted on kohustatud säilitama ja väljastama oma kliendiandmebaasides olevaid isikuandmeid; arvestades, et andmete säilitamise ja taasesitamisega kaasnevad märkimisväärsed jooksvad ja infrastruktuuri tehtavate investeeringute kulud; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et riigiasutused kasutavad üha enam äriliseks või eraotstarbeks kogutud andmeid; arvestades, et eri valdkondade eraettevõtted on kohustatud säilitama ja väljastama oma kliendiandmebaasides olevaid isikuandmeid; arvestades, et andmete säilitamise ja taasesitamisega kaasnevad märkimisväärsed jooksvad ja infrastruktuuri tehtavate investeeringute kulud;

| AA. | arvestades tungivat vajadust leida profileerimise kontseptsioonile ühtne, asjaomastel põhiõigustel ja andmekaitsenõuetel põhinev õiguslik määratlus, et vähendada ebaselgust küsimuses, millised tegevused on keelatud ja millised mitte, |
| --- | --- |

AA.

arvestades tungivat vajadust leida profileerimise kontseptsioonile ühtne, asjaomastel põhiõigustel ja andmekaitsenõuetel põhinev õiguslik määratlus, et vähendada ebaselgust küsimuses, millised tegevused on keelatud ja millised mitte,

Üldised kaalutlused

| 1. | väljendab heameelt komisjoni teatise üle ning kinnitab, et see peab olema seotud ELi tulevase sisejulgeoleku strateegiaga; kahetseb siiski, et selle reguleerimisala on suhteliselt kitsas, piirdub kokkulepitud poliitikameetmete rakendamisega ning ei hõlma liikmesriikide terrorismivastase võitluse poliitikat või siseriiklikke meetmeid Euroopa või rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud poliitika ülevõtmiseks, samuti asjaolu, et ei ole lähemalt uuritud võimalikke õiguslikke tühikuid või ELi tasandil vastu võetud terrorismivastaste meetmete ja vahendite kattumise või üksteise dubleerimise võimalusi; rõhutab, kui tähtis on ELi ja liikmesriikide tasandil järjekindel lähenemine sisejulgeoleku, eriti terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse küsimustes tehtud algatustele; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni teatise üle ning kinnitab, et see peab olema seotud ELi tulevase sisejulgeoleku strateegiaga; kahetseb siiski, et selle reguleerimisala on suhteliselt kitsas, piirdub kokkulepitud poliitikameetmete rakendamisega ning ei hõlma liikmesriikide terrorismivastase võitluse poliitikat või siseriiklikke meetmeid Euroopa või rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud poliitika ülevõtmiseks, samuti asjaolu, et ei ole lähemalt uuritud võimalikke õiguslikke tühikuid või ELi tasandil vastu võetud terrorismivastaste meetmete ja vahendite kattumise või üksteise dubleerimise võimalusi; rõhutab, kui tähtis on ELi ja liikmesriikide tasandil järjekindel lähenemine sisejulgeoleku, eriti terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse küsimustes tehtud algatustele;

| 2. | taunib ka asjaolu, et teatis ei hõlma piisavalt ega arenda põhjalikumalt edasi lisaks õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadile ka teiste peadirektoraatide (nt energeetika ja transpordi peadirektoraadi, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi või siseturu ja teenuste peadirektoraadi) võetud meetmeid ning ei anna selget ettekujutust sellest, milline on meetmete vastasmõju, kus need kattuvad või kus leidub tühikuid; on seisukohal, et kõiki eelnimetatud tasandeid tuleb samuti arvesse võtta, kuna üleeuroopalised, riiklikud ja rahvusvahelised meetmed täiendavad üksteist ning üksikute meetmete hindamine ei anna täielikku pilti terrorismivastase võitluse poliitika mõjust Euroopas; |
| --- | --- |

2.

taunib ka asjaolu, et teatis ei hõlma piisavalt ega arenda põhjalikumalt edasi lisaks õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadile ka teiste peadirektoraatide (nt energeetika ja transpordi peadirektoraadi, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi või siseturu ja teenuste peadirektoraadi) võetud meetmeid ning ei anna selget ettekujutust sellest, milline on meetmete vastasmõju, kus need kattuvad või kus leidub tühikuid; on seisukohal, et kõiki eelnimetatud tasandeid tuleb samuti arvesse võtta, kuna üleeuroopalised, riiklikud ja rahvusvahelised meetmed täiendavad üksteist ning üksikute meetmete hindamine ei anna täielikku pilti terrorismivastase võitluse poliitika mõjust Euroopas;

| 3. | peab kahetsusväärseks, et lasti käest võimalus selgitada, kuidas sobivad ELi terrorismivastase võitluse strateegiasse teatavad ELi terrorismivastase võitluse vahendid, näiteks andmete säilitamine, broneeringuinfo ja SWIFTi kokkulepe; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks, et lasti käest võimalus selgitada, kuidas sobivad ELi terrorismivastase võitluse strateegiasse teatavad ELi terrorismivastase võitluse vahendid, näiteks andmete säilitamine, broneeringuinfo ja SWIFTi kokkulepe;

| 4. | arvab, et kõnealuses valdkonnas peaks ELi poliitikas, liikmesriikide vastavate poliitikate rakendamisel ning koostöös kolmandate osapoolte ja riikidega alati olema suunanäitajaks põhiõiguste harta; |
| --- | --- |

4.

arvab, et kõnealuses valdkonnas peaks ELi poliitikas, liikmesriikide vastavate poliitikate rakendamisel ning koostöös kolmandate osapoolte ja riikidega alati olema suunanäitajaks põhiõiguste harta;

| 5. | rõhutab, et Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja partnerriikide rahvusvahelise terrorismi vastase võitluse strateegia aluseks peaks olema õigusriigi põhimõte ja põhiõiguste austamine; toonitab ka, et liidu välistegevus rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemisel peaks olema suunatud eeskätt ennetamisele, ning juhib tähelepanu vajadusele edendada dialoogi, sallivust ja mõistmist eri kultuuride, tsivilisatsioonide ja religioonide vahel; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja partnerriikide rahvusvahelise terrorismi vastase võitluse strateegia aluseks peaks olema õigusriigi põhimõte ja põhiõiguste austamine; toonitab ka, et liidu välistegevus rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemisel peaks olema suunatud eeskätt ennetamisele, ning juhib tähelepanu vajadusele edendada dialoogi, sallivust ja mõistmist eri kultuuride, tsivilisatsioonide ja religioonide vahel;

| 6. | tuletab meelde, et terrorismivastase võitluse poliitika peaks vastama vajalikkuse, tulemuslikkuse, proportsionaalsuse, kodanikuvabaduste, õigusriigi ning demokraatliku järelevalve ja aruandekohustuse alastele nõuetele, mida EL on kohustunud järgima ja arendama, ning et nimetatud nõuetele vastavuse kontrollimine peaks olema kõigi ELi terrorismivastaste pingutuste hindamise lahutamatu osa; on seisukohal, et nimetatud poliitikat tuleb arendada kooskõlas ELi esmase õiguse sätetega ja kõige tähtsamaks pidada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õiguste austamist; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et terrorismivastase võitluse poliitika peaks vastama vajalikkuse, tulemuslikkuse, proportsionaalsuse, kodanikuvabaduste, õigusriigi ning demokraatliku järelevalve ja aruandekohustuse alastele nõuetele, mida EL on kohustunud järgima ja arendama, ning et nimetatud nõuetele vastavuse kontrollimine peaks olema kõigi ELi terrorismivastaste pingutuste hindamise lahutamatu osa; on seisukohal, et nimetatud poliitikat tuleb arendada kooskõlas ELi esmase õiguse sätetega ja kõige tähtsamaks pidada Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õiguste austamist;

| 7. | kinnitab veel kord, et piirangumeetmed terrorismiga seotud või sellega tegelevate füüsiliste või juriidiliste isikutega seotud vara ja rahaliste vahendite konfiskeerimiseks, arestimiseks ja külmutamiseks võivad olla terrorismi vastu võitlemisel kasulikud, kuid need peavad olema täielikult kooskõlas põhiõiguste hartaga ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 75; |
| --- | --- |

7.

kinnitab veel kord, et piirangumeetmed terrorismiga seotud või sellega tegelevate füüsiliste või juriidiliste isikutega seotud vara ja rahaliste vahendite konfiskeerimiseks, arestimiseks ja külmutamiseks võivad olla terrorismi vastu võitlemisel kasulikud, kuid need peavad olema täielikult kooskõlas põhiõiguste hartaga ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 75;

| 8. | on seisukohal, et terroritegevuse ennetamine, jälitamine ja kohtu ette toomine on ELi tasandil keskse tähtsusega poliitikavaldkonnad ning peavad olema osa süsteemsest kavast, mis põhineb mitte hädaolukorra nõuetel, vaid sidusal, vajadustepõhisel strateegial, need peavad olema tulemuslikud ja kulutõhusad ning hoidma ära pädevate institutsioonide, asutuste ja organite meetmete dubleerimist ja funktsioonide kattumist; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et terroritegevuse ennetamine, jälitamine ja kohtu ette toomine on ELi tasandil keskse tähtsusega poliitikavaldkonnad ning peavad olema osa süsteemsest kavast, mis põhineb mitte hädaolukorra nõuetel, vaid sidusal, vajadustepõhisel strateegial, need peavad olema tulemuslikud ja kulutõhusad ning hoidma ära pädevate institutsioonide, asutuste ja organite meetmete dubleerimist ja funktsioonide kattumist;

| 9. | rõhutab, et kümme aastat toiminud ELi terrorismivastase võitluse poliitika hindamine peaks viima selgelt määratletud poliitiliste eesmärkide püstitamiseni; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et kümme aastat toiminud ELi terrorismivastase võitluse poliitika hindamine peaks viima selgelt määratletud poliitiliste eesmärkide püstitamiseni;

| 10. | on seisukohal, et terrorism on pidevalt arenev nähtus ning selle vastu tuleks astuda terrorismivastase võitluse poliitikaga, mis suudab seda asjaolu arvestada; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et terrorism on pidevalt arenev nähtus ning selle vastu tuleks astuda terrorismivastase võitluse poliitikaga, mis suudab seda asjaolu arvestada;

| 11. | peab õigeks otsust süvendada ja arendada terrorismivastase võitluse strateegia nelja põhiaspekti – väldi, kaitse, jälita ja reageeri; |
| --- | --- |

11.

peab õigeks otsust süvendada ja arendada terrorismivastase võitluse strateegia nelja põhiaspekti – väldi, kaitse, jälita ja reageeri;

| 12. | arvab, et terroritegevuse tõkestamine, uurimine ja kohtu ette toomine peaks põhinema politsei- ja õigusalase koostöö tugevdamisel ELi tasandil, millega kaasneb täielik parlamentaarne kontroll ning kõrgetasemelise ühtsete menetluslike tagatiste kogumi tegevuskava täielik ja õigeaegne koostamine; |
| --- | --- |

12.

arvab, et terroritegevuse tõkestamine, uurimine ja kohtu ette toomine peaks põhinema politsei- ja õigusalase koostöö tugevdamisel ELi tasandil, millega kaasneb täielik parlamentaarne kontroll ning kõrgetasemelise ühtsete menetluslike tagatiste kogumi tegevuskava täielik ja õigeaegne koostamine;

| 13. | on seisukohal, et kohtu- ja politseiasutustes peab olema prioriteediks koolitus ja teadlikkuse tõstmine eesmärgiga parandada kogu Euroopa Liidu ulatuses valmisolekut terrorismivastaseks võitluseks; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et kohtu- ja politseiasutustes peab olema prioriteediks koolitus ja teadlikkuse tõstmine eesmärgiga parandada kogu Euroopa Liidu ulatuses valmisolekut terrorismivastaseks võitluseks;

| 14. | märgib sellega seoses, kui tähtis on liikmesriikide koostöö OLAFiga ning teiste selliste ELi asutustega nagu Europol, Eurojust ja CEPOL; |
| --- | --- |

14.

märgib sellega seoses, kui tähtis on liikmesriikide koostöö OLAFiga ning teiste selliste ELi asutustega nagu Europol, Eurojust ja CEPOL;

| 15. | kutsub komisjoni hindama täies ulatuses terrorismivastase võitluse poliitikat ja vastu võetud meetmeid ning keskenduma edasistele ülesannetele, sealhulgas Europoli ja Eurojusti reformimisele Lissaboni lepingust tulenevate uute võimaluste valguses, tõendite hankimise ja juurdluste korraldamise ühtsete normide vajalikkusele, ühiste uurimisrühmade täielikule rakendamisele, politsei- ja õigusalase koolituse ELi raamistiku tugevdamisele ning nõuetekohasele kaasamis- ja integreerimispoliitikale; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni hindama täies ulatuses terrorismivastase võitluse poliitikat ja vastu võetud meetmeid ning keskenduma edasistele ülesannetele, sealhulgas Europoli ja Eurojusti reformimisele Lissaboni lepingust tulenevate uute võimaluste valguses, tõendite hankimise ja juurdluste korraldamise ühtsete normide vajalikkusele, ühiste uurimisrühmade täielikule rakendamisele, politsei- ja õigusalase koolituse ELi raamistiku tugevdamisele ning nõuetekohasele kaasamis- ja integreerimispoliitikale;

| 16. | on seisukohal, et terrorismivastased meetmed peavad vastama ohutasemele ning neid tuleb kohandada vastavalt selle tõusule või alanemisele; märgib, et valitsuse lisavolitusi ja uusi valitusasutusi hõlmavad terrorismivastased meetmed tuleb kavandada nii, et neid saaks olukorrast sõltuvalt nii laiendada kui ka piirata; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et terrorismivastased meetmed peavad vastama ohutasemele ning neid tuleb kohandada vastavalt selle tõusule või alanemisele; märgib, et valitsuse lisavolitusi ja uusi valitusasutusi hõlmavad terrorismivastased meetmed tuleb kavandada nii, et neid saaks olukorrast sõltuvalt nii laiendada kui ka piirata;

| 17. | tuletab meelde, et nagu komisjoni teatises rõhutatakse, on kõige tõsisemaks ja jätkuvaks pikaajaliseks ohuks radikaliseerumine ja värbamine, need on teljeks, millele EL peab oma terrorismiennetusstrateegias keskenduma, et võidelda terrorismi allikate vastu; rõhutab, et investeerimine rassismi ja diskrimineerimise vastasesse poliitikasse on otsustav abinõu radikaliseerumise ja potentsiaalsete terroristide värbamise probleemi lahendamisel ja ennetamisel; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et nagu komisjoni teatises rõhutatakse, on kõige tõsisemaks ja jätkuvaks pikaajaliseks ohuks radikaliseerumine ja värbamine, need on teljeks, millele EL peab oma terrorismiennetusstrateegias keskenduma, et võidelda terrorismi allikate vastu; rõhutab, et investeerimine rassismi ja diskrimineerimise vastasesse poliitikasse on otsustav abinõu radikaliseerumise ja potentsiaalsete terroristide värbamise probleemi lahendamisel ja ennetamisel;

| 18. | tuletab meelde arvukate, sageli osalt ELi ja liikmesriikide poolt kaasrahastatavate VVOde ja kodanikuühiskonna olulist panust sotsiaalmajanduslikku arengusse, rahu kindlustamisse, riikide ülesehitamisse ja demokratiseerimisse, millel kõigil on suur tähtsus võitluses radikaliseerumise ja terroristide värbamise vastu; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde arvukate, sageli osalt ELi ja liikmesriikide poolt kaasrahastatavate VVOde ja kodanikuühiskonna olulist panust sotsiaalmajanduslikku arengusse, rahu kindlustamisse, riikide ülesehitamisse ja demokratiseerimisse, millel kõigil on suur tähtsus võitluses radikaliseerumise ja terroristide värbamise vastu;

| 19. | nõuab laiaulatusliku strateegia loomist rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse, uimastiäri ja terrorismi vaheliste seoste käsitlemiseks; ning õhutab pidevalt analüüsima mitmekesistumise, radikaliseerumise ja värbamise uusi jooni ja suundumusi ning rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide rolli terrorismi rahastamisel; |
| --- | --- |

19.

nõuab laiaulatusliku strateegia loomist rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse, uimastiäri ja terrorismi vaheliste seoste käsitlemiseks; ning õhutab pidevalt analüüsima mitmekesistumise, radikaliseerumise ja värbamise uusi jooni ja suundumusi ning rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide rolli terrorismi rahastamisel;

| 20. | sellega seoses nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt äärmusluse tõutu peatamist; |
| --- | --- |

20.

sellega seoses nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt äärmusluse tõutu peatamist;

| 21. | juhib tähelepanu vajadusele laiendada ja arendada olemasolevaid ja uusi terrorismivastase võitlusega seotud strateegilisi partnerlussuhteid väljaspool Euroopat asuvate riikidega tingimusel, et seejuures austatakse inimõigusi; rõhutab liidu ja USA vahelist strateegilist koostööd, märgib vajadust teha koostööd ka teiste partneritega ning kordab, et EL peab tähtsaks kodanike isikuandmete ja nende inimõiguste ja kodanikuõiguste kaitset, |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu vajadusele laiendada ja arendada olemasolevaid ja uusi terrorismivastase võitlusega seotud strateegilisi partnerlussuhteid väljaspool Euroopat asuvate riikidega tingimusel, et seejuures austatakse inimõigusi; rõhutab liidu ja USA vahelist strateegilist koostööd, märgib vajadust teha koostööd ka teiste partneritega ning kordab, et EL peab tähtsaks kodanike isikuandmete ja nende inimõiguste ja kodanikuõiguste kaitset,

| 22. | rõhutab, et terrorismivastane võitlus moodustab lahutamatu osa liidu suhetest kolmandate riikidega; palub riikide läbikukkumise vältimiseks suurendada järgmises stabiliseerimisvahendis terrorismivastast võitlust toetavate meetmete rahastamist; nõustub, et sellega seoses on prioriteetsed piirkonnad Lõuna-Aasia, eriti Pakistan ja Afganistan, Saheli regioon (Mauritaania, Mali, Niger), Somaalia ja Jeemen; tervitab Saheli piirkonna julgeoleku ja arengu Euroopa Liidu strateegia tutvustamist 21. märtsil 2011 ja kutsub nõukogu üles strateegiat Euroopa Parlamendiga konsulteerides vastu võtma; väljendab heameelt rahvusvahelistesse lepetesse terrorismivastaste sätete lisamise üle; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et terrorismivastane võitlus moodustab lahutamatu osa liidu suhetest kolmandate riikidega; palub riikide läbikukkumise vältimiseks suurendada järgmises stabiliseerimisvahendis terrorismivastast võitlust toetavate meetmete rahastamist; nõustub, et sellega seoses on prioriteetsed piirkonnad Lõuna-Aasia, eriti Pakistan ja Afganistan, Saheli regioon (Mauritaania, Mali, Niger), Somaalia ja Jeemen; tervitab Saheli piirkonna julgeoleku ja arengu Euroopa Liidu strateegia tutvustamist 21. märtsil 2011 ja kutsub nõukogu üles strateegiat Euroopa Parlamendiga konsulteerides vastu võtma; väljendab heameelt rahvusvahelistesse lepetesse terrorismivastaste sätete lisamise üle;

| 23. | kutsub komisjoni, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning nõukogu rakendama kiireid meetmeid seoses Lissaboni lepinguga sisse viidud solidaarsusklausliga; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning nõukogu rakendama kiireid meetmeid seoses Lissaboni lepinguga sisse viidud solidaarsusklausliga;

| 24. | rõhutab, kui tähtis on määratleda ühtne normide kogum konkreetselt terroriohvrite, sealhulgas tunnistajate toetamiseks ja abistamiseks, seda ka seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (KOM(2011)0275); |
| --- | --- |

24.

rõhutab, kui tähtis on määratleda ühtne normide kogum konkreetselt terroriohvrite, sealhulgas tunnistajate toetamiseks ja abistamiseks, seda ka seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded (KOM(2011)0275);

Hindamine ja kaardistamine

| 25. | rõhutab, et viimase kümnendi terrorismivastase võitluse poliitika nõuetekohasel hindamisel tuleks eeskätt uurida, kas ELis võetud terrorismi tõkestamise ja selle vastu võitlemise meetmed on põhinenud tõenditel (mitte oletustel), lähtunud vajadustest, olnud ühtsed ja moodustanud osa ELi terviklikust terrorismivastasest strateegiast, ning tuginenud põhjalikule ja täielikule, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 70 kohaselt läbi viidud hindamisele, mille puhul komisjon annab aru Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide terrorismivastase tegevuse järelevalve eest vastutavate komisjonide ühiskohtumisel kuue kuu jooksul pärast uuringu tellimist, tuginedes asjaomastelt organisatsioonidelt ja asutustelt (nt Europol, Eurojust, Põhiõiguste Amet, Euroopa Andmekaitseinspektor, Euroopa Nõukogu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon) tellitavatele aruannetele; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et viimase kümnendi terrorismivastase võitluse poliitika nõuetekohasel hindamisel tuleks eeskätt uurida, kas ELis võetud terrorismi tõkestamise ja selle vastu võitlemise meetmed on põhinenud tõenditel (mitte oletustel), lähtunud vajadustest, olnud ühtsed ja moodustanud osa ELi terviklikust terrorismivastasest strateegiast, ning tuginenud põhjalikule ja täielikule, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 70 kohaselt läbi viidud hindamisele, mille puhul komisjon annab aru Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide terrorismivastase tegevuse järelevalve eest vastutavate komisjonide ühiskohtumisel kuue kuu jooksul pärast uuringu tellimist, tuginedes asjaomastelt organisatsioonidelt ja asutustelt (nt Europol, Eurojust, Põhiõiguste Amet, Euroopa Andmekaitseinspektor, Euroopa Nõukogu ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon) tellitavatele aruannetele;

| 26. | toetab terviklikku ja kõikehõlmavat lähenemist terrorismivastase võitluse poliitikale, soovitades Euroopa julgeolekustrateegia ja sisejulgeolekustrateegia ühtlustamist ning justiits- ja siseküsimuste nõukogu struktuuride, asutuste ja Euroopa välisteenistuse vaheliste olemasolevate kooskõlastamismehhanismide tugevdamist; rõhutab, et hea luure on terrorismi vastu võitlemisel ülitähtis ning et ELil on unikaalsed võimalused hõlbustada luureandmete vahetamist liikmesriikide vahel, tingimusel et selline koostöö tugineb nõuetekohasele õiguslikule alusele ja korrapärastele otsustamismenetlustele, kuid et see tegevus peab alluma samadele aruandekohustuse nõuetele, mis kehtivad liikmesriikides; rõhutab seejuures, et kõigi olemasolevate tehniliste vahendite kõrval jääb inimluure terrorivõrgustike vastases võitluses ja rünnakute õigeaegsel ennetamisel asendamatuks; |
| --- | --- |

26.

toetab terviklikku ja kõikehõlmavat lähenemist terrorismivastase võitluse poliitikale, soovitades Euroopa julgeolekustrateegia ja sisejulgeolekustrateegia ühtlustamist ning justiits- ja siseküsimuste nõukogu struktuuride, asutuste ja Euroopa välisteenistuse vaheliste olemasolevate kooskõlastamismehhanismide tugevdamist; rõhutab, et hea luure on terrorismi vastu võitlemisel ülitähtis ning et ELil on unikaalsed võimalused hõlbustada luureandmete vahetamist liikmesriikide vahel, tingimusel et selline koostöö tugineb nõuetekohasele õiguslikule alusele ja korrapärastele otsustamismenetlustele, kuid et see tegevus peab alluma samadele aruandekohustuse nõuetele, mis kehtivad liikmesriikides; rõhutab seejuures, et kõigi olemasolevate tehniliste vahendite kõrval jääb inimluure terrorivõrgustike vastases võitluses ja rünnakute õigeaegsel ennetamisel asendamatuks;

| 27. | palub, et komisjon koostaks avalikult kättesaadava teabe ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 70 kohaselt liikmesriikidelt saadava teabe alusel põhjaliku ja üksikasjalise hindamisaruande, mis sisaldab vähemalt alljärgnevat:






  a) | selge analüüs, milles käsitletakse terroriohu (vastavalt nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta esitatud mõistele) vastaseid samme, terrorismivastaste meetmete raamistiku tulemuslikkust, julgeolekutühikuid, ennetustegevust, vastutuselevõtmist ning julgeoleku suurenemist Euroopas, sealhulgas ELi asutuste tegevuse tulemuslikkust ja proportsionaalsust; |
| --- | --- | --- |

27.

palub, et komisjon koostaks avalikult kättesaadava teabe ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 70 kohaselt liikmesriikidelt saadava teabe alusel põhjaliku ja üksikasjalise hindamisaruande, mis sisaldab vähemalt alljärgnevat:

a)

selge analüüs, milles käsitletakse terroriohu (vastavalt nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta esitatud mõistele) vastaseid samme, terrorismivastaste meetmete raamistiku tulemuslikkust, julgeolekutühikuid, ennetustegevust, vastutuselevõtmist ning julgeoleku suurenemist Euroopas, sealhulgas ELi asutuste tegevuse tulemuslikkust ja proportsionaalsust;

| b) | terroritegevust ja terrorismivastast tegevust iseloomustavad faktid, arvud ja suundumused; |
| --- | --- |

b)

terroritegevust ja terrorismivastast tegevust iseloomustavad faktid, arvud ja suundumused;

| c) | täielik ülevaade terrorismivastaste meetmete kumuleeruvast mõjust kodanikuvabadustele ja põhiõigustele, ELi vahetult mõjutavatest kolmandate riikide meetmetest, kõigist välissuhetega seotud kõnealuse valdkonna meetmetest ning Euroopa Inimõiguste Kohtu, Euroopa Kohtu ja riiklike kohtuorganite pretsedendiõigusest; |
| --- | --- |

c)

täielik ülevaade terrorismivastaste meetmete kumuleeruvast mõjust kodanikuvabadustele ja põhiõigustele, ELi vahetult mõjutavatest kolmandate riikide meetmetest, kõigist välissuhetega seotud kõnealuse valdkonna meetmetest ning Euroopa Inimõiguste Kohtu, Euroopa Kohtu ja riiklike kohtuorganite pretsedendiõigusest;

| 28. | palub komisjonil kindlaks teha, millistel meetmetel on ka muid eesmärke peale terrorismivastase võitluse või kus lisati algsele terrorismivastase võitluse eesmärgile veel teisi, nagu näiteks õiguskaitse, sisserändepoliitika, tervishoid või avalik kord (nn missioonide laienemine ja funktsioonide laienemine); |
| --- | --- |

28.

palub komisjonil kindlaks teha, millistel meetmetel on ka muid eesmärke peale terrorismivastase võitluse või kus lisati algsele terrorismivastase võitluse eesmärgile veel teisi, nagu näiteks õiguskaitse, sisserändepoliitika, tervishoid või avalik kord (nn missioonide laienemine ja funktsioonide laienemine);

| 29. | palub komisjonil koostada põhjalik ja täielik ülevaade kõigist Euroopa praegustest terrorismivastastest tegevuspoliitikatest, keskendudes eelkõige ELi õigusaktidele ning sellele, kuidas need on üle võetud ja ELi tasandil rakendatud; koostöö parandamiseks ELi poliitika hindamisel palub samal ajal liikmesriikidel hinnata põhjalikult oma terrorismivastase võitluse poliitikat, keskendudes eelkõige selle koostoimele ELi poliitikaga, poliitikate kattumisele ja lünkadele, sealhulgas koostada võrdlustabelid, kus näidatakse, milliste liikmesriikide õigusnormide kaudu võetakse üle ELi õigusnormid, ning teha seda ettenähtud tähtajaks, nagu andmete säilitamise direktiivi puhul; |
| --- | --- |

29.

palub komisjonil koostada põhjalik ja täielik ülevaade kõigist Euroopa praegustest terrorismivastastest tegevuspoliitikatest, keskendudes eelkõige ELi õigusaktidele ning sellele, kuidas need on üle võetud ja ELi tasandil rakendatud; koostöö parandamiseks ELi poliitika hindamisel palub samal ajal liikmesriikidel hinnata põhjalikult oma terrorismivastase võitluse poliitikat, keskendudes eelkõige selle koostoimele ELi poliitikaga, poliitikate kattumisele ja lünkadele, sealhulgas koostada võrdlustabelid, kus näidatakse, milliste liikmesriikide õigusnormide kaudu võetakse üle ELi õigusnormid, ning teha seda ettenähtud tähtajaks, nagu andmete säilitamise direktiivi puhul;

| 30. | palub, et komisjon koostaks avalikult kättesaadava teabe ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 70 kohaselt liikmesriikidelt saadava teabe alusel põhjaliku ja üksikasjaliku ülevaate kõigist Euroopa Liidu, liikmesriikide ja eraettevõtete poolt terrorismivastase suunitlusega meetmetele otseselt või kaudselt kulutatud vahenditest, hõlmates sellega spetsiifiliselt terrorismivastast tegevust, terrorismivastase võitluse IT-spetsialiste, süsteeme ja andmebaase, põhiõiguste kaitset, andmekaitset, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kaitset, terrorismivastaste teadusuuringute rahastamist, vastavate ELi eelarve ridade kujunemist pärast 2001. aastat ning ka kolmandate riikide eraldatud vahendeid; |
| --- | --- |

30.

palub, et komisjon koostaks avalikult kättesaadava teabe ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 70 kohaselt liikmesriikidelt saadava teabe alusel põhjaliku ja üksikasjaliku ülevaate kõigist Euroopa Liidu, liikmesriikide ja eraettevõtete poolt terrorismivastase suunitlusega meetmetele otseselt või kaudselt kulutatud vahenditest, hõlmates sellega spetsiifiliselt terrorismivastast tegevust, terrorismivastase võitluse IT-spetsialiste, süsteeme ja andmebaase, põhiõiguste kaitset, andmekaitset, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kaitset, terrorismivastaste teadusuuringute rahastamist, vastavate ELi eelarve ridade kujunemist pärast 2001. aastat ning ka kolmandate riikide eraldatud vahendeid;

| 31. | kutsub komisjoni üles kontrollima terrorismivastaste meetmete rakendamise nõuetekohasust ning esitama tulemused korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni üles kontrollima terrorismivastaste meetmete rakendamise nõuetekohasust ning esitama tulemused korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule;

| 32. | kutsub komisjoni üles koostama uuringut erasektori kantavate terrorismivastase võitluse poliitika kulude kohta ning ülevaadet sektoritest, kellele see poliitika on kasulik; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles koostama uuringut erasektori kantavate terrorismivastase võitluse poliitika kulude kohta ning ülevaadet sektoritest, kellele see poliitika on kasulik;

Demokraatlik kontroll ja aruandekohustus

| 33. | palub, et komisjon koostaks avalikult kättesaadava teabe ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 70 kohaselt liikmesriikidelt saadava teabe alusel uuringu selle väljaselgitamiseks, kas terrorismivastase võitluse poliitika üle teostatakse tulemuslikku demokraatlikku kontrolli ja mis sisaldab vähemalt alljärgnevat:






  a) | põhjalik hindamine, et kindlaks teha, kas liikmesriikide parlamentidel või siis Euroopa Parlamendil on olnud täielikud kontrolliõigused ja -vahendid, näiteks juurdepääs teabele, piisavalt aega põhjaliku menetluse läbiviimiseks, õigus muuta esitatud ettepanekuid terrorismivastase võitluse meetmete (ka rahvusvahelistes valitsustevahelistes ja valitsusvälistes organites kokkulepitud meetmete) kohta, ELi (rahastatud) õigusloomevälised vahendid, näiteks teadusuuringute programmid, ja kolmandates riikides võetud ning ELi mõjutavad meetmed; |
| --- | --- | --- |

33.

palub, et komisjon koostaks avalikult kättesaadava teabe ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 70 kohaselt liikmesriikidelt saadava teabe alusel uuringu selle väljaselgitamiseks, kas terrorismivastase võitluse poliitika üle teostatakse tulemuslikku demokraatlikku kontrolli ja mis sisaldab vähemalt alljärgnevat:

a)

põhjalik hindamine, et kindlaks teha, kas liikmesriikide parlamentidel või siis Euroopa Parlamendil on olnud täielikud kontrolliõigused ja -vahendid, näiteks juurdepääs teabele, piisavalt aega põhjaliku menetluse läbiviimiseks, õigus muuta esitatud ettepanekuid terrorismivastase võitluse meetmete (ka rahvusvahelistes valitsustevahelistes ja valitsusvälistes organites kokkulepitud meetmete) kohta, ELi (rahastatud) õigusloomevälised vahendid, näiteks teadusuuringute programmid, ja kolmandates riikides võetud ning ELi mõjutavad meetmed;

| b) | hinnang, kas terrorismivastase võitluse meetmed tuleb läbi vaadata, et põhjalikult hinnata nende proportsionaalsust; |
| --- | --- |

b)

hinnang, kas terrorismivastase võitluse meetmed tuleb läbi vaadata, et põhjalikult hinnata nende proportsionaalsust;

| c) | ülevaade dokumentide salastamisest, salastamise arengusuundadest ning andmed terrorismivastase võitlusega seotud dokumentidele juurdepääsu võimaldamise kohta; |
| --- | --- |

c)

ülevaade dokumentide salastamisest, salastamise arengusuundadest ning andmed terrorismivastase võitlusega seotud dokumentidele juurdepääsu võimaldamise kohta;

| d) | ülevaade luureagentuuride (ELi vaatluskeskus (SITCEN), valveteenistus (Watch-Keeping Capability), kriisikeskus (Crisis Room), nõukogu teabevahetuskeskus (Clearing House) ja sisejulgeoleku komitee (COSI)) vahelise piirülese koostöö demokraatliku kontrollimise vahenditest; |
| --- | --- |

d)

ülevaade luureagentuuride (ELi vaatluskeskus (SITCEN), valveteenistus (Watch-Keeping Capability), kriisikeskus (Crisis Room), nõukogu teabevahetuskeskus (Clearing House) ja sisejulgeoleku komitee (COSI)) vahelise piirülese koostöö demokraatliku kontrollimise vahenditest;

| 34. | nõuab veel, et terrorismivastaste meetmete puhul järgitaks proportsionaalsuse põhimõtet ja kodanike põhiõigusi ning et kõik sellised meetmed oleksid vastavuses õigusaktide ja õigusriigi põhimõtetega; |
| --- | --- |

34.

nõuab veel, et terrorismivastaste meetmete puhul järgitaks proportsionaalsuse põhimõtet ja kodanike põhiõigusi ning et kõik sellised meetmed oleksid vastavuses õigusaktide ja õigusriigi põhimõtetega;

| 35. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja pädevaid õigusasutusi vähemagi kahtluse või vastavate tõendite korral uurima mis tahes ebaseaduslikke tegusid ning inimõiguste, rahvusvahelise õiguse ja õiguskorra rikkumisi ning kutsub liikmesriike tagama selliste rikkumiste heastamist; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja pädevaid õigusasutusi vähemagi kahtluse või vastavate tõendite korral uurima mis tahes ebaseaduslikke tegusid ning inimõiguste, rahvusvahelise õiguse ja õiguskorra rikkumisi ning kutsub liikmesriike tagama selliste rikkumiste heastamist;

| 36. | ootab Euroopa riikide territooriumi väidetavat kasutamist LKA poolt vangide transpordiks ja ebaseaduslikuks vahi all hoidmiseks käsitleva Euroopa Parlamendi komisjoni järelhindamise aruande järeldusi ja nõuab parlamendi kõigi asjakohaste soovituste täitmist; |
| --- | --- |

36.

ootab Euroopa riikide territooriumi väidetavat kasutamist LKA poolt vangide transpordiks ja ebaseaduslikuks vahi all hoidmiseks käsitleva Euroopa Parlamendi komisjoni järelhindamise aruande järeldusi ja nõuab parlamendi kõigi asjakohaste soovituste täitmist;

| 37. | rõhutab, et EL peab aitama Ameerika Ühendriikidel leida sobivaid lahendusi Guantánamo sulgemiseks ja selle kinnipeetavate üle õiglase kohtumõistmise tagamiseks; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et EL peab aitama Ameerika Ühendriikidel leida sobivaid lahendusi Guantánamo sulgemiseks ja selle kinnipeetavate üle õiglase kohtumõistmise tagamiseks;

| 38. | seoses sellega nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon võtaksid musta nimekirja kandmise ja varade külmutamise meetmete läbivaatamisel arvesse eriti VVOde ja kodanikuühiskonna seisukohti, tagamaks, et VVOsid ei kantaks nimekirja n-ö assotsiatsioonide põhjal ning ei takistataks asjatult nende koostööd oma partnerorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

38.

seoses sellega nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon võtaksid musta nimekirja kandmise ja varade külmutamise meetmete läbivaatamisel arvesse eriti VVOde ja kodanikuühiskonna seisukohti, tagamaks, et VVOsid ei kantaks nimekirja n-ö assotsiatsioonide põhjal ning ei takistataks asjatult nende koostööd oma partnerorganisatsioonidega;

| 39. | on teadlik komisjoni apellatsioonikaebusest Üldkohtu otsuse peale hiljutises kohtuasjas Kadi komisjoni vastu; palub kõigil osapooltel sanktsioonide kord põhjalikult läbi vaadata ning tagada selle täielik kooskõla rahvusvaheliste inimõiguste standardite ja õigusriigi põhimõtetega tulenevalt kogu asjaomasest pretsedendiõigusest; on seisukohal, et neid, kelle vastu sanktsioonid on suunatud, tuleks teavitada nende karistamise põhjustest ning võimaldada neil otsust edasi kaevata; |
| --- | --- |

39.

on teadlik komisjoni apellatsioonikaebusest Üldkohtu otsuse peale hiljutises kohtuasjas Kadi komisjoni vastu; palub kõigil osapooltel sanktsioonide kord põhjalikult läbi vaadata ning tagada selle täielik kooskõla rahvusvaheliste inimõiguste standardite ja õigusriigi põhimõtetega tulenevalt kogu asjaomasest pretsedendiõigusest; on seisukohal, et neid, kelle vastu sanktsioonid on suunatud, tuleks teavitada nende karistamise põhjustest ning võimaldada neil otsust edasi kaevata;

| 40. | juhul kui õiguskaitse eesmärgil isikuandmete kogumine toimub ilma piisava õigusliku aluseta, eeskirjade vastaselt või ebaseaduslikult, palub komisjonil ja nõukogul korraldada sellise andmete kogumise suhtes juurdlus; |
| --- | --- |

40.

juhul kui õiguskaitse eesmärgil isikuandmete kogumine toimub ilma piisava õigusliku aluseta, eeskirjade vastaselt või ebaseaduslikult, palub komisjonil ja nõukogul korraldada sellise andmete kogumise suhtes juurdlus;

Järelevalve ja profileerimine

| 41. | nõuab tungivalt, et komisjon viiks läbi kohustusliku proportsionaalsuse testi ja koostaks täieliku mõjuhinnangu iga ettepaneku kohta, mis hõlmab ulatuslikku isikuandmete kogumist, avastamise ja identifitseerimise tehnoloogiat, seiret ja jälgimist, andmehankimist ja profileerimist, riski- ja käitumisanalüüsi või muid sarnaseid tehnikaid; |
| --- | --- |

41.

nõuab tungivalt, et komisjon viiks läbi kohustusliku proportsionaalsuse testi ja koostaks täieliku mõjuhinnangu iga ettepaneku kohta, mis hõlmab ulatuslikku isikuandmete kogumist, avastamise ja identifitseerimise tehnoloogiat, seiret ja jälgimist, andmehankimist ja profileerimist, riski- ja käitumisanalüüsi või muid sarnaseid tehnikaid;

| 42. | rõhutab vajadust parandada andmete kasutamist: andmete kogumist tohiks lubada ainult juhul, kui on selgelt tõendatud, et see on vajalik, ei vii muude olemasolevate meetmete dubleerimisele ning puuduvad muud, vähem sekkuvad meetmed, ning ka siis minimaalse andmehulga osas ja vaid rangelt piiritletud eesmärgil, ning juhul kui oluliselt parandatakse andmete jagamist ja töötlemist; |
| --- | --- |

42.

rõhutab vajadust parandada andmete kasutamist: andmete kogumist tohiks lubada ainult juhul, kui on selgelt tõendatud, et see on vajalik, ei vii muude olemasolevate meetmete dubleerimisele ning puuduvad muud, vähem sekkuvad meetmed, ning ka siis minimaalse andmehulga osas ja vaid rangelt piiritletud eesmärgil, ning juhul kui oluliselt parandatakse andmete jagamist ja töötlemist;

| 43. | palub Euroopa andmekaitseinspektoril ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil anda aru põhiõiguste ja isikuandmete kaitstuse kohta Euroopa Liidu terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

43.

palub Euroopa andmekaitseinspektoril ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil anda aru põhiõiguste ja isikuandmete kaitstuse kohta Euroopa Liidu terrorismivastases võitluses;

| 44. | nõuab komisjonilt ja nõukogult tungivalt täielikku selgitust kõrge esindaja ja terrorismivastase võitluse koordinaatori vahelise tööjaotuse kohta; |
| --- | --- |

44.

nõuab komisjonilt ja nõukogult tungivalt täielikku selgitust kõrge esindaja ja terrorismivastase võitluse koordinaatori vahelise tööjaotuse kohta;

| 45. | palub terrorismivastase võitluse koordinaatoril koostada aruanne inimluure kasutamisest ja koostööst välisriikide luureteenistustega Euroopa terrorismivastase võitluse poliitika raames; |
| --- | --- |

45.

palub terrorismivastase võitluse koordinaatoril koostada aruanne inimluure kasutamisest ja koostööst välisriikide luureteenistustega Euroopa terrorismivastase võitluse poliitika raames;

| 46. | palub komisjonil esitada ettepanekud kodanikuvabaduste, läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli tugevdamiseks terrorismivastase võitluse poliitika kontekstis – näiteks võiks dokumentide kättesaadavuse parandamiseks koostada ELi teabevabaduse seaduse ning tugevdada Põhiõiguste Ametit, Euroopa andmekaitseinspektori institutsiooni ja artikli 29 alusel loodud töörühma; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil esitada ettepanekud kodanikuvabaduste, läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli tugevdamiseks terrorismivastase võitluse poliitika kontekstis – näiteks võiks dokumentide kättesaadavuse parandamiseks koostada ELi teabevabaduse seaduse ning tugevdada Põhiõiguste Ametit, Euroopa andmekaitseinspektori institutsiooni ja artikli 29 alusel loodud töörühma;

| 47. | palub komisjonil esitada muudatusettepanekud viimati 2008. aastal muudetud nõukogu raamotsusele 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta, et parandada inimõiguste ja põhivabaduste kaitse taset, muu hulgas ajakohastada terroriakti mõistet ning siduda see paremini praeguste ELi tasandi inimõiguste alaste dokumentide, eeskätt põhiõiguste hartaga; |
| --- | --- |

47.

palub komisjonil esitada muudatusettepanekud viimati 2008. aastal muudetud nõukogu raamotsusele 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta, et parandada inimõiguste ja põhivabaduste kaitse taset, muu hulgas ajakohastada terroriakti mõistet ning siduda see paremini praeguste ELi tasandi inimõiguste alaste dokumentide, eeskätt põhiõiguste hartaga;

| 48. | kutsub komisjoni üles võtma kasutusele profileerimise ühtse õigusliku määratluse; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni üles võtma kasutusele profileerimise ühtse õigusliku määratluse;

| 49. | palub komisjonil Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 alusel ja ilma et see mõjutaks Euroopa Liidu lepingu artiklis 39 ettenähtud erieeskirjade kohaldamist, esitada ettepanek andmekaitse õigusliku raamistiku kohta, mis hõlmaks ka ühist välis- ja julgeolekupoliitikat; |
| --- | --- |

49.

palub komisjonil Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 alusel ja ilma et see mõjutaks Euroopa Liidu lepingu artiklis 39 ettenähtud erieeskirjade kohaldamist, esitada ettepanek andmekaitse õigusliku raamistiku kohta, mis hõlmaks ka ühist välis- ja julgeolekupoliitikat;

*

* *

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

50.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Turvaline Euroopa paremas maailmas – Euroopa julgeolekustrateegia, mis võeti vastu 12. detsembril 2003 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel ja mille koostamise eest vastutas ELi kõrge esindaja Javier Solana.

(2)  Aruanne Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise kohta „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”, S 407/08.

(3)  EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

(4)  ELT L 330, 9.12.2008, lk 21.

(5)  Nõukogu dokument 14469/4/2005.

(6)  Nõukogu dokument 14781/1/2005. Strateegia vaadati läbi 2008. aasta novembris. Nõukogu dokument 15175/2008.

(7)  ELT C 115, 4.5.2010, lk 1.

(8)  ELT C 56, 22.2.2011, lk 2.

(9)  SOC 388 - CESE 800/2011.

(10)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70.

(11)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93.

---

Neljapäev, 15. detsember 2011

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/55 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/55

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Afganistanile antava ELi rahalise abi eelarvekontroll

P7_TA(2011)0578

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon Afganistanile antava ELi rahalise abi eelarvekontrolli kohta (2011/2014(INI))

2013/C 168 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Afganistani kohta, eelkõige 8. juuli 2008. aasta resolutsiooni Afganistani stabiliseerimise kohta (1), 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontrolli kohta (2), 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni naiste õiguste kohta Afganistanis (3) ning 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni uue Afganistani-strateegia kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Afganistani kohta, eelkõige 8. juuli 2008. aasta resolutsiooni Afganistani stabiliseerimise kohta (1), 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontrolli kohta (2), 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni naiste õiguste kohta Afganistanis (3) ning 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni uue Afganistani-strateegia kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta resolutsioone Euroopa Liidu 2007. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (5) ning 5. mai 2010. aasta resolutsioone Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. aprilli 2009. aasta resolutsioone Euroopa Liidu 2007. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (5) ning 5. mai 2010. aasta resolutsioone Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tuleviku kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni ELi eelarvest arenguriikidele antava toetuse tuleviku kohta (7),

| — | võttes arvesse 20. juulil 2010 toimunud Kabuli konverentsi, kus abiandjad leppisid kokku, et hakkavad oma programme paremini ühtlustama, ja kohustusid järgima abi tulemuslikkuse põhimõtteid, ning 28. jaanuaril 2010 toimunud Londoni konverentsi, kus abiandjad leppisid kokku asutada sõltumatu kõrge järelevalveamet ja suunata rohkem arenguabi Afganistani Islamivabariigi valitsuse (AIVV) kaudu, toetades seda struktuuride ja eelarvete reformimisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juulil 2010 toimunud Kabuli konverentsi, kus abiandjad leppisid kokku, et hakkavad oma programme paremini ühtlustama, ja kohustusid järgima abi tulemuslikkuse põhimõtteid, ning 28. jaanuaril 2010 toimunud Londoni konverentsi, kus abiandjad leppisid kokku asutada sõltumatu kõrge järelevalveamet ja suunata rohkem arenguabi Afganistani Islamivabariigi valitsuse (AIVV) kaudu, toetades seda struktuuride ja eelarvete reformimisega,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. septembri 2010. aasta ja 22. juuni 2011. aasta vastuseid eelarvekontrollikomisjoni küsimustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. septembri 2010. aasta ja 22. juuni 2011. aasta vastuseid eelarvekontrollikomisjoni küsimustele,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2011 pealkirjaga „ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktipiirkondade riikidele antava ELi abi tõhusus ja tulemuslikkus”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2011 pealkirjaga „ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktipiirkondade riikidele antava ELi abi tõhusus ja tulemuslikkus”,

| — | võttes arvesse Afganistani ülesehituse eriinspektori kontrolliaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Afganistani ülesehituse eriinspektori kontrolliaruandeid,

| — | võttes arvesse USA valitsuse aruandluse eest vastutava ameti (Government Accountability Office – GAO) kontrolliaruandeid Afganistani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA valitsuse aruandluse eest vastutava ameti (Government Accountability Office – GAO) kontrolliaruandeid Afganistani kohta,

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise arengu ameti (USAID) peainspektori kontrolliaruandeid Afganistani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise arengu ameti (USAID) peainspektori kontrolliaruandeid Afganistani kohta,

| — | võttes arvesse Iraagi ja Afganistani sõjanduse valdkonna allhangete komisjoni lõpparuannet USA Kongressile „Allhangete ümberkujundamine sõjanduses”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Iraagi ja Afganistani sõjanduse valdkonna allhangete komisjoni lõpparuannet USA Kongressile „Allhangete ümberkujundamine sõjanduses”,

| — | võttes arvesse Afganistani kõrgema kontrolliasutuse seaduse projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Afganistani kõrgema kontrolliasutuse seaduse projekti,

| — | võttes arvesse Kõrgemate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni (International Organization of Supreme Audit Institutions – INTOSAI) 2007. aastal vastu võetud Mexico deklaratsiooni kõrgemate kontrolliasutuste sõltumatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kõrgemate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni (International Organization of Supreme Audit Institutions – INTOSAI) 2007. aastal vastu võetud Mexico deklaratsiooni kõrgemate kontrolliasutuste sõltumatuse kohta,

| — | võttes arvesse 27. oktoobril 2009. aastal nõukogu poolt vastu võetud ELi Afganistani ja Pakistani tegevuskava ja selle kaks korda aastas avaldatavaid täitmise aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. oktoobril 2009. aastal nõukogu poolt vastu võetud ELi Afganistani ja Pakistani tegevuskava ja selle kaks korda aastas avaldatavaid täitmise aruandeid,

| — | võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi, ÜRO Rahvastikufondi ja ÜRO projektiteenistuse juhatuse 6.–17. juunil 2011. aastal toimunud aastakoosolekul vastu võetud otsust 2011/23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi, ÜRO Rahvastikufondi ja ÜRO projektiteenistuse juhatuse 6.–17. juunil 2011. aastal toimunud aastakoosolekul vastu võetud otsust 2011/23,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja väliskomisjoni ning arengukomisjoni arvamusi (A7-0388/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja väliskomisjoni ning arengukomisjoni arvamusi (A7-0388/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2010. aasta resolutsioonis uue Afganistani-strateegia kohta toodi esile mitmeid mureküsimusi seoses Afganistanile antava ELi finantsabi eelarvekontrolliga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2010. aasta resolutsioonis uue Afganistani-strateegia kohta toodi esile mitmeid mureküsimusi seoses Afganistanile antava ELi finantsabi eelarvekontrolliga;

| B. | arvestades, et organisatsiooni Integrity Watch andmetel maksti 2009. aastal Afganistanis üle miljardi dollari altkäemaksudeks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et organisatsiooni Integrity Watch andmetel maksti 2009. aastal Afganistanis üle miljardi dollari altkäemaksudeks;

| C. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon vastutab ELi üldeelarve täitmise kulutasuvuse kontrollimise eest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon vastutab ELi üldeelarve täitmise kulutasuvuse kontrollimise eest;

| D. | arvestades, et demokraatias on keskse tähtsusega avalike rahaliste vahendite läbipaistvus ja vastav aruandekohustus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et demokraatias on keskse tähtsusega avalike rahaliste vahendite läbipaistvus ja vastav aruandekohustus;

| E. | arvestades, et Afganistan on üks ELi üldeelarvest kõige enam tsiviilotstarbelist abi saavaid riike; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Afganistan on üks ELi üldeelarvest kõige enam tsiviilotstarbelist abi saavaid riike;

| F. | arvestades, et 2002. aastast saadik on komisjon Afganistanile arengu- ja humanitaarabiks eraldanud üle 2 miljardi ja välja maksnud üle 1,8 miljardi euro; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2002. aastast saadik on komisjon Afganistanile arengu- ja humanitaarabiks eraldanud üle 2 miljardi ja välja maksnud üle 1,8 miljardi euro;

Afganistanile antava abi rahastamise eri kanalite eelised ja puudused

| 1. | kordab, et komisjon võib Afganistanis ELi vahendite kulutamisel kaaluda erinevate rahastamiskanalite kasutamist; tuletab meelde, et Afganistani Islamivabariigi valitsus ei saa ELi üldeelarvest otsest (valdkondlikku) eelarvetoetust; |
| --- | --- |

1.

kordab, et komisjon võib Afganistanis ELi vahendite kulutamisel kaaluda erinevate rahastamiskanalite kasutamist; tuletab meelde, et Afganistani Islamivabariigi valitsus ei saa ELi üldeelarvest otsest (valdkondlikku) eelarvetoetust;

| 2. | märgib, et nagu seletuskirjas esitatud tabelist näha, on igal rahastamiskanalil omad eelised ja puudused, sõltuvalt kulutuste konkreetsest eesmärgist; |
| --- | --- |

2.

märgib, et nagu seletuskirjas esitatud tabelist näha, on igal rahastamiskanalil omad eelised ja puudused, sõltuvalt kulutuste konkreetsest eesmärgist;

| 3. | on seisukohal, et välistada ei tuleks ühtegi rahastamiskanalit, kuna neil kõigil on oma spetsiifilised head ja halvad küljed; peab vajalikuks abi mitmekesistamist, et rahuldada konkreetseid vajadusi sobivate rahastamiskanalite kaudu; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et välistada ei tuleks ühtegi rahastamiskanalit, kuna neil kõigil on oma spetsiifilised head ja halvad küljed; peab vajalikuks abi mitmekesistamist, et rahuldada konkreetseid vajadusi sobivate rahastamiskanalite kaudu;

| 4. | palub komisjonil kaaluda võimalust hakata andma Afganistanis rangetel ja selgelt määratletud tingimustel otsest eelarvetoetust niipea, kui on tõestatud selleks vajaliku makromajandusliku stabiilsuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise olemasolu, kuna see on parim vahend Afganistani administratsiooni suutlikkuse arendamiseks; arvab, et nii võib saavutada püsivaid ja pikaajalisi eesmärke; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil kaaluda võimalust hakata andma Afganistanis rangetel ja selgelt määratletud tingimustel otsest eelarvetoetust niipea, kui on tõestatud selleks vajaliku makromajandusliku stabiilsuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise olemasolu, kuna see on parim vahend Afganistani administratsiooni suutlikkuse arendamiseks; arvab, et nii võib saavutada püsivaid ja pikaajalisi eesmärke;

| 5. | on seisukohal, et komisjon peaks hindama AIVV ministeeriumite võimekust, ning arvab, et eelarvetoetuse andmist võiks alustada piiratud summade eraldamisest rangetel ja selgetel tingimustel; võtab teadmiseks, et teised doonorriigid annavad juba valdkondlikku eelarvetoetust nendele Afganistani ministeeriumitele, kes on täitnud läbipaistvuse ja aruandekohustuse kriteeriumid; palub, et komisjon kaaluks rangetel ja selgelt määratletud tingimustel eelarvetoetuse andmist lisaks kesktasandile ka provintsi- ja kohalikul tasandil niipea, kui on olemas selleks vajalikud eeldused ja on täidetud nõutud kriteeriumid, kuna see stimuleeriks suutlikkuse arendamist kõigil valitsustasanditel; arvab, et eelarvetoetuse kooskõlastatud suunamine eri haldustasanditele tugevdaks ka komisjoni seisundit vastavate üksuste suhtes ning ta ei peaks sõltuma vaid ühe üksusega kujunenud sidemetest; märgib, et selline mitmekesistamine ei tohi nõrgestada keskvalitsuse rolli ja vastutust ning vajab seetõttu viimase heakskiitu; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et komisjon peaks hindama AIVV ministeeriumite võimekust, ning arvab, et eelarvetoetuse andmist võiks alustada piiratud summade eraldamisest rangetel ja selgetel tingimustel; võtab teadmiseks, et teised doonorriigid annavad juba valdkondlikku eelarvetoetust nendele Afganistani ministeeriumitele, kes on täitnud läbipaistvuse ja aruandekohustuse kriteeriumid; palub, et komisjon kaaluks rangetel ja selgelt määratletud tingimustel eelarvetoetuse andmist lisaks kesktasandile ka provintsi- ja kohalikul tasandil niipea, kui on olemas selleks vajalikud eeldused ja on täidetud nõutud kriteeriumid, kuna see stimuleeriks suutlikkuse arendamist kõigil valitsustasanditel; arvab, et eelarvetoetuse kooskõlastatud suunamine eri haldustasanditele tugevdaks ka komisjoni seisundit vastavate üksuste suhtes ning ta ei peaks sõltuma vaid ühe üksusega kujunenud sidemetest; märgib, et selline mitmekesistamine ei tohi nõrgestada keskvalitsuse rolli ja vastutust ning vajab seetõttu viimase heakskiitu;

| 6. | palub komisjonil samaaegselt siduda võimalik edaspidine eelarvetoetuse andmine rangete, selgelt määratletud, mõõdetavate ja selgete tingimustega; on seisukohal, et sihiks tuleb võtta selliste eesmärkide täitmine, mille hindamiseks saaks kasutada aruandekohustuse ja läbipaistvuse näitajaid ning eelnevalt määratletud kriteeriumeid; toonitab, et kohe algul tuleb kindlaks määrata algtasemed, mille suhtes arengut hinnata; peab seejuures ülitähtsaks korruptsiooni- ja pettustevastase võitluse mehhanisme; kinnitab, et arengupoliitika meetmete tulemuslikkust partnerriikides tuleb kontrollida ka kohalike kriteeriumide alusel; rõhutab sellega seoses avalike teenistujate, eriti julgeolekujõudude ja politsei koolitamise suurt tähtsust; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil samaaegselt siduda võimalik edaspidine eelarvetoetuse andmine rangete, selgelt määratletud, mõõdetavate ja selgete tingimustega; on seisukohal, et sihiks tuleb võtta selliste eesmärkide täitmine, mille hindamiseks saaks kasutada aruandekohustuse ja läbipaistvuse näitajaid ning eelnevalt määratletud kriteeriumeid; toonitab, et kohe algul tuleb kindlaks määrata algtasemed, mille suhtes arengut hinnata; peab seejuures ülitähtsaks korruptsiooni- ja pettustevastase võitluse mehhanisme; kinnitab, et arengupoliitika meetmete tulemuslikkust partnerriikides tuleb kontrollida ka kohalike kriteeriumide alusel; rõhutab sellega seoses avalike teenistujate, eriti julgeolekujõudude ja politsei koolitamise suurt tähtsust;

| 7. | kinnitab parlamendi kui järelevalvaja ülesannet ning nõuab seepärast, et komisjon astuks vajalikud sammud läbipaistval viisil ja teeks üldsusele kättesaadavaks:






  — | AIVVga sõlmitud kokkulepped; |
| --- | --- | --- |

7.

kinnitab parlamendi kui järelevalvaja ülesannet ning nõuab seepärast, et komisjon astuks vajalikud sammud läbipaistval viisil ja teeks üldsusele kättesaadavaks:

—

AIVVga sõlmitud kokkulepped;

| — | algtasemed, näitajad, sihteesmärgid, arvutusmeetodid ja kontrollandmete allikad, mille alusel hinnata edasiminekut ning teha otsuseid tulemuspõhiste ja erinevate võimalike edasiste eelarvetoetuste väljamaksmiseks; |
| --- | --- |

—

algtasemed, näitajad, sihteesmärgid, arvutusmeetodid ja kontrollandmete allikad, mille alusel hinnata edasiminekut ning teha otsuseid tulemuspõhiste ja erinevate võimalike edasiste eelarvetoetuste väljamaksmiseks;

| — | selged ja standardsed aruanded, milles objektiivselt, läbipaistvalt ja määratletud kriteeriumite põhjal hinnatakse edasiminekut ning vajaduse korral põhjuseid, miks algselt planeeritud edu ei saavutatud; |
| --- | --- |

—

selged ja standardsed aruanded, milles objektiivselt, läbipaistvalt ja määratletud kriteeriumite põhjal hinnatakse edasiminekut ning vajaduse korral põhjuseid, miks algselt planeeritud edu ei saavutatud;

Vastutus ja järelevalve ELi rahaliste vahendite üle Afganistanis

Kontrollijate nimetatud puudused

| 8. | võtab teadmiseks Euroopa Kontrollikoja hiljutise kontrolliaruande, milles käsitletakse ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktipiirkondade riikidesse, sealhulgas ka Afganistani suunatavaid ELi rahalisi vahendeid; taunib kontrollikoja avastatud projektijuhtimise puudusi Afganistanis, näiteks:






  — | puudused projektide kavandamisel, mille tulemuseks on jätkusuutmatud ja mõjutud projektid; |
| --- | --- | --- |

8.

võtab teadmiseks Euroopa Kontrollikoja hiljutise kontrolliaruande, milles käsitletakse ÜRO organisatsioonide kaudu konfliktipiirkondade riikidesse, sealhulgas ka Afganistani suunatavaid ELi rahalisi vahendeid; taunib kontrollikoja avastatud projektijuhtimise puudusi Afganistanis, näiteks:

—

puudused projektide kavandamisel, mille tulemuseks on jätkusuutmatud ja mõjutud projektid;

| — | ÜRO allasutuste aruandlus komisjonile on hilinenud, liiga üldsõnaline, pigem tegevustele kui tulemustele orienteeritud ega võimalda komisjonil piisavalt kontrollida konkreetse projekti tõhusust; |
| --- | --- |

—

ÜRO allasutuste aruandlus komisjonile on hilinenud, liiga üldsõnaline, pigem tegevustele kui tulemustele orienteeritud ega võimalda komisjonil piisavalt kontrollida konkreetse projekti tõhusust;

| — | projektide sage hilinemine, mis tuleneb ebareaalsetest ajakavadest; |
| --- | --- |

—

projektide sage hilinemine, mis tuleneb ebareaalsetest ajakavadest;

| 9. | on mures teiste kontrollorganite, näiteks USA Afganistani ülesehituse eriinspektori (SIGAR), USA valitsuse aruandluse eest vastutava ameti (GAO), sõjanduse valdkonna allhangete komisjoni ning USA rahvusvahelise arengu ameti (USAID) peainspektori aruannete pärast, milles on täheldatud järgmisi puudusi:






  — | suur korruptsiooni- ja pettuseoht Afganistanis, millest annab tunnistust hiljutine Kabuli Panga skandaal ja mida on tunnistatud sõjanduse valdkonna allhangete komisjoni lõpparuandes, mille kohaselt esines 5–9 % USA poolt Iraagile ja Afganistanile eraldatud koguabi puhul pettusi; samuti selgub Integrity Watchi aruandest, et 2009. aastal Afganistanis üle miljardi dollari altkäemaksudeks läinud rahast üks kolmandik kasutati mõne avaliku teenuse eest tasumiseks (dokumentatsioon, haridus, tervishoid), kusjuures politsei on kõige korrumpeerunum asutus; |
| --- | --- | --- |

9.

on mures teiste kontrollorganite, näiteks USA Afganistani ülesehituse eriinspektori (SIGAR), USA valitsuse aruandluse eest vastutava ameti (GAO), sõjanduse valdkonna allhangete komisjoni ning USA rahvusvahelise arengu ameti (USAID) peainspektori aruannete pärast, milles on täheldatud järgmisi puudusi:

—

suur korruptsiooni- ja pettuseoht Afganistanis, millest annab tunnistust hiljutine Kabuli Panga skandaal ja mida on tunnistatud sõjanduse valdkonna allhangete komisjoni lõpparuandes, mille kohaselt esines 5–9 % USA poolt Iraagile ja Afganistanile eraldatud koguabi puhul pettusi; samuti selgub Integrity Watchi aruandest, et 2009. aastal Afganistanis üle miljardi dollari altkäemaksudeks läinud rahast üks kolmandik kasutati mõne avaliku teenuse eest tasumiseks (dokumentatsioon, haridus, tervishoid), kusjuures politsei on kõige korrumpeerunum asutus;

| — | enamiku Afganistani ministeeriumite suutmatus pakkumisi korraldada ja lepinguid hallata, põhjuseks kõrge kirjaoskamatuse tase ja töötajate halb väljaõpe; |
| --- | --- |

—

enamiku Afganistani ministeeriumite suutmatus pakkumisi korraldada ja lepinguid hallata, põhjuseks kõrge kirjaoskamatuse tase ja töötajate halb väljaõpe;

| — | Afganistani riikliku politsei andmebaaside mitteusaldusväärsus – politseinike arv kõigub 111 774 ja 125 218 inimese vahel, mis paneb kahtlema Afganistani politseinikele palkade väljamaksmise regulaarsuses ja seaduslikkuses, mis on suurima ELi rahastatava projekti, avaliku korra tagamise sihtfondi (Law and Order Trust Fund – LOTFA) peamine eesmärk; |
| --- | --- |

—

Afganistani riikliku politsei andmebaaside mitteusaldusväärsus – politseinike arv kõigub 111 774 ja 125 218 inimese vahel, mis paneb kahtlema Afganistani politseinikele palkade väljamaksmise regulaarsuses ja seaduslikkuses, mis on suurima ELi rahastatava projekti, avaliku korra tagamise sihtfondi (Law and Order Trust Fund – LOTFA) peamine eesmärk;

| — | suur vahendite raiskamise oht, mida on tunnistatud sõjanduse valdkonna riigihangete komisjoni lõpparuandes, mille kohaselt raisati 10–20 % USA poolt Iraagile ja Afganistanile eraldatud koguabist; |
| --- | --- |

—

suur vahendite raiskamise oht, mida on tunnistatud sõjanduse valdkonna riigihangete komisjoni lõpparuandes, mille kohaselt raisati 10–20 % USA poolt Iraagile ja Afganistanile eraldatud koguabist;

| — | mitmekordne alltöövõtt põhjustab viivitusi ja üldkulude kasvu, raskendab järelevalvet peatöövõtja üle ning vähendab neist projektidest kasu saavate kohalike elanike osakaalu; |
| --- | --- |

—

mitmekordne alltöövõtt põhjustab viivitusi ja üldkulude kasvu, raskendab järelevalvet peatöövõtja üle ning vähendab neist projektidest kasu saavate kohalike elanike osakaalu;

| — | rahastatakse lühiajalisi projekte, mille jätkusuutlikkus pikemas perspektiivis on vähetõenäoline; |
| --- | --- |

—

rahastatakse lühiajalisi projekte, mille jätkusuutlikkus pikemas perspektiivis on vähetõenäoline;

| — | Afganistani auditi- ja kontrolliamet ei ole AIVVst täiesti sõltumatu; |
| --- | --- |

—

Afganistani auditi- ja kontrolliamet ei ole AIVVst täiesti sõltumatu;

| 10. | on seisukohal, et komisjon peaks võtma arvesse ka USA ja teiste kolmandate riikide kontrollijate nimetatud puudusi, mis viitavad ka ELi rahastatud projektide riskiteguritele, kuna paljud neist kattuvad või on vähemalt sarnased; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et komisjon peaks võtma arvesse ka USA ja teiste kolmandate riikide kontrollijate nimetatud puudusi, mis viitavad ka ELi rahastatud projektide riskiteguritele, kuna paljud neist kattuvad või on vähemalt sarnased;

Väljaselgitatud puuduste kõrvaldamine

| 11. | tunnistab, millistes rasketes oludes tuleb komisjonil anda abi aastakümneid sõdadest räsitud riigis; toonitab, et kohapealset kontrolli tuleb teostada ka keerulistes julgeolekutingimustes; kutsub komisjoni üles kohaldama selliseid alternatiivseid auditeid ja kontrolle, mida saab ka praegustes julgeolekuoludes kohapeal läbi viia; lisaks palub komisjonil tegeleda täheldatud puudustega ja rahastada projekte, kui need vastavad järgmistele nõuetele:






  — | pikaajaline rahaline ja tegevuslik jätkusuutlikkus; |
| --- | --- | --- |

11.

tunnistab, millistes rasketes oludes tuleb komisjonil anda abi aastakümneid sõdadest räsitud riigis; toonitab, et kohapealset kontrolli tuleb teostada ka keerulistes julgeolekutingimustes; kutsub komisjoni üles kohaldama selliseid alternatiivseid auditeid ja kontrolle, mida saab ka praegustes julgeolekuoludes kohapeal läbi viia; lisaks palub komisjonil tegeleda täheldatud puudustega ja rahastada projekte, kui need vastavad järgmistele nõuetele:

—

pikaajaline rahaline ja tegevuslik jätkusuutlikkus;

| — | toetatakse afgaanide võimalikult suuremat vastutust projekti eest; |
| --- | --- |

—

toetatakse afgaanide võimalikult suuremat vastutust projekti eest;

| — | pettuste ja korruptsiooni oht on võimalikult suurel määral kõrvaldatud; |
| --- | --- |

—

pettuste ja korruptsiooni oht on võimalikult suurel määral kõrvaldatud;

| 12. | palub komisjonil kindlaks teha riskitegurid, mis tulenevad pettustest, korruptsioonist, projekti jätkusuutlikkusest, mitmekordsest alltöövõtust ning muudest raiskamise ja vahendite väärkasutamise põhjustest; lisaks palub komisjonil toetuslepingutes ja kommertslepingutes neid küsimusi jätkuvalt piisavalt käsitleda ning eeskirjade täitmist hoolikalt jälgida; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil kindlaks teha riskitegurid, mis tulenevad pettustest, korruptsioonist, projekti jätkusuutlikkusest, mitmekordsest alltöövõtust ning muudest raiskamise ja vahendite väärkasutamise põhjustest; lisaks palub komisjonil toetuslepingutes ja kommertslepingutes neid küsimusi jätkuvalt piisavalt käsitleda ning eeskirjade täitmist hoolikalt jälgida;

| 13. | rõhutab, et demokraatia jaoks on eluliselt tähtis täitevvõimust rahaliselt ja operatiivselt täiesti sõltumatu kõrgem kontrolliasutus, mis on nii võimekas ja nii hästi rahastatud, et suudab läbi viia rahvusvahelistele normidele vastavat finants-, tulemus- ja eeskirjade täitmise kontrolli; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et demokraatia jaoks on eluliselt tähtis täitevvõimust rahaliselt ja operatiivselt täiesti sõltumatu kõrgem kontrolliasutus, mis on nii võimekas ja nii hästi rahastatud, et suudab läbi viia rahvusvahelistele normidele vastavat finants-, tulemus- ja eeskirjade täitmise kontrolli;

| 14. | on mures mitmetest sõltumatutest ja usaldusväärsetest allikatest saadud teadete pärast, mille kohaselt Afganistani ametivõimud kõige kõrgemal tasemel takistavad riigi prokuröride poolt ametiisikute, nt kuberneride vastu käivitatud korruptsioonijuurdlusi; |
| --- | --- |

14.

on mures mitmetest sõltumatutest ja usaldusväärsetest allikatest saadud teadete pärast, mille kohaselt Afganistani ametivõimud kõige kõrgemal tasemel takistavad riigi prokuröride poolt ametiisikute, nt kuberneride vastu käivitatud korruptsioonijuurdlusi;

| 15. | taunib asjaolu, et auditi- ja kontrolliametit käsitlevad uued seaduseelnõud ei taga ikkagi ameti täielikku sõltumatust, kuna näiteks riigikontrolöri ja tema asetäitja nimetaks ametisse mitte seadusandlik, vaid täidesaatev võim; märgib, et see on vastuolus Mexico deklaratsiooniga kõrgemate kontrolliasutuste sõltumatuse kohta; kutsub seetõttu komisjoni üles nõudma, et seadustega kehtestataks Afganistani auditi- ja kontrolliameti täielik rahaline ja operatiivne sõltumatus ja suurendataks võimekust; tuletab komisjonile meelde, et auditi- ja kontrolliameti täielikku sõltumatust, piisavat võimekust ja rahastamist tuleks lugeda otseste eelarvetoetuste käivitamise üheks keskseks eeltingimuseks; |
| --- | --- |

15.

taunib asjaolu, et auditi- ja kontrolliametit käsitlevad uued seaduseelnõud ei taga ikkagi ameti täielikku sõltumatust, kuna näiteks riigikontrolöri ja tema asetäitja nimetaks ametisse mitte seadusandlik, vaid täidesaatev võim; märgib, et see on vastuolus Mexico deklaratsiooniga kõrgemate kontrolliasutuste sõltumatuse kohta; kutsub seetõttu komisjoni üles nõudma, et seadustega kehtestataks Afganistani auditi- ja kontrolliameti täielik rahaline ja operatiivne sõltumatus ja suurendataks võimekust; tuletab komisjonile meelde, et auditi- ja kontrolliameti täielikku sõltumatust, piisavat võimekust ja rahastamist tuleks lugeda otseste eelarvetoetuste käivitamise üheks keskseks eeltingimuseks;

| 16. | kutsub komisjoni kaaluma mõtet koos Afganistani auditi- ja kontrolliametiga ühiste kontroll- ja järelevalvevisiitide korraldamisest; sellega seoses soovitab tõhustada kontrollialaste teadmiste ja koolitusoskuste vastastikust vahetust vastutavate asutuste vahel; peab seda võimaluseks tõsta suutlikkust ja parandada üksteisemõistmist; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni kaaluma mõtet koos Afganistani auditi- ja kontrolliametiga ühiste kontroll- ja järelevalvevisiitide korraldamisest; sellega seoses soovitab tõhustada kontrollialaste teadmiste ja koolitusoskuste vastastikust vahetust vastutavate asutuste vahel; peab seda võimaluseks tõsta suutlikkust ja parandada üksteisemõistmist;

ÜRO allasutuste kaudu Afganistanile antavat abi kajastava aruandluse parandamine

| 17. | tuletab meelde, et mõningaid kõige tähtsamaid ELi üldeelarvest rahastatavaid Afganistani-projekte haldab ja viib ellu ÜRO Arenguprogramm (UNDP); |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et mõningaid kõige tähtsamaid ELi üldeelarvest rahastatavaid Afganistani-projekte haldab ja viib ellu ÜRO Arenguprogramm (UNDP);

| 18. | tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 3 on Euroopa Kontrollikojal õigus teostada vajaduse korral kontrolli kohapeal iga liidu nimel tulusid või kulusid haldava mis tahes organi või asutuse ruumides; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 3 on Euroopa Kontrollikojal õigus teostada vajaduse korral kontrolli kohapeal iga liidu nimel tulusid või kulusid haldava mis tahes organi või asutuse ruumides;

| 19. | lisaks tuletab meelde, et parlament on korduvalt palunud komisjonil parandada ÜRO hallatavate projektide, eriti mitme abiandja vahenditest moodustatud sihtfondide läbipaistvust ja aruandlust, kehtestades näiteks kinnitava avalduse nõude; |
| --- | --- |

19.

lisaks tuletab meelde, et parlament on korduvalt palunud komisjonil parandada ÜRO hallatavate projektide, eriti mitme abiandja vahenditest moodustatud sihtfondide läbipaistvust ja aruandlust, kehtestades näiteks kinnitava avalduse nõude;

| 20. | võtab teadmiseks ÜRO Arenguprogrammi (UNDP), ÜRO Rahvastikufondi (UNFPA) ja ÜRO projektiteenistuse (UNOPS) juhatuse 6.–17. juunil 2011. toimunud aastakoosolekul vastu võetud otsuse anda rahvusvahelistele doonororganisatsioonidele, näiteks Euroopa Liidu institutsioonidele samasugused õigused sisekontrolli aruannetega tutvuda, nagu on antud ÜRO liikmesriikidele; peab siiski vajalikuks edasi liikuda, et parandada aruandlust ELi vahendite kasutamise kohta sellega, et teavet antakse pigem tulemuste kui tegevuste kohta; nõuab tungivalt, et komisjon kutsuks ka teisi ÜRO allasutusi üles rakendama samasugust poliitikat, nagu seda teevad UNDP, UNFPA ja UNOPS; võtab rahuloluga teadmiseks, et ÜRO Lastefond (UNICEF) on teinud vastavasisulise otsuse; |
| --- | --- |

20.

võtab teadmiseks ÜRO Arenguprogrammi (UNDP), ÜRO Rahvastikufondi (UNFPA) ja ÜRO projektiteenistuse (UNOPS) juhatuse 6.–17. juunil 2011. toimunud aastakoosolekul vastu võetud otsuse anda rahvusvahelistele doonororganisatsioonidele, näiteks Euroopa Liidu institutsioonidele samasugused õigused sisekontrolli aruannetega tutvuda, nagu on antud ÜRO liikmesriikidele; peab siiski vajalikuks edasi liikuda, et parandada aruandlust ELi vahendite kasutamise kohta sellega, et teavet antakse pigem tulemuste kui tegevuste kohta; nõuab tungivalt, et komisjon kutsuks ka teisi ÜRO allasutusi üles rakendama samasugust poliitikat, nagu seda teevad UNDP, UNFPA ja UNOPS; võtab rahuloluga teadmiseks, et ÜRO Lastefond (UNICEF) on teinud vastavasisulise otsuse;

| 21. | on lisaks seisukohal, et edaspidi on vaja süvendatumat lähenemisviisi, et täielikult täita parlamendi korduvaid nõudmisi läbipaistvuse ja aruandluse parandamiseks, seda koos tõhususe ja tulemuslikkuse tõstmisega; palub, et Euroopa Kontrollikoda püüaks saavutada ÜRO allasutustega vastastikust mõistmist, et leppida kokku ühtsetes auditeerimisstandardites, mis järgiksid täielikult rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid ja tooksid kaasa kinnitavate avalduste kasutuselevõtmise; |
| --- | --- |

21.

on lisaks seisukohal, et edaspidi on vaja süvendatumat lähenemisviisi, et täielikult täita parlamendi korduvaid nõudmisi läbipaistvuse ja aruandluse parandamiseks, seda koos tõhususe ja tulemuslikkuse tõstmisega; palub, et Euroopa Kontrollikoda püüaks saavutada ÜRO allasutustega vastastikust mõistmist, et leppida kokku ühtsetes auditeerimisstandardites, mis järgiksid täielikult rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid ja tooksid kaasa kinnitavate avalduste kasutuselevõtmise;

| 22. | juhib tähelepanu Kõrgemate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni (INTOSAI) raames loodud ja Euroopa Kontrollikoja liikme juhitava katastroofiabiga seotud aruandluse ja auditite töörühma praegustele jõupingutustele (8); toetab töörühma kahte peaeesmärki, milleks on:






  — | pakkuda aruandlusküsimustes suuniseid ja häid tavasid seeläbi, et kõigile sidusrühmadele (abiandjad ja -saajad, rahvusvahelised organisatsioonid, VVOd) antakse selget, läbipaistvat ja standardset teavet, seades lõppeesmärgiks ülemineku ühele ühtsele aruandlusmudelile; |
| --- | --- | --- |

22.

juhib tähelepanu Kõrgemate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni (INTOSAI) raames loodud ja Euroopa Kontrollikoja liikme juhitava katastroofiabiga seotud aruandluse ja auditite töörühma praegustele jõupingutustele (8); toetab töörühma kahte peaeesmärki, milleks on:

—

pakkuda aruandlusküsimustes suuniseid ja häid tavasid seeläbi, et kõigile sidusrühmadele (abiandjad ja -saajad, rahvusvahelised organisatsioonid, VVOd) antakse selget, läbipaistvat ja standardset teavet, seades lõppeesmärgiks ülemineku ühele ühtsele aruandlusmudelile;

| — | pakkuda auditeerimisküsimustes suuniseid ja häid tavasid, seades lõppeesmärgiks ühekordse auditi kontseptsiooni, mis tähendaks seda, et iga eurot auditeeriks vaid ühel korral välisaudiitor, kes tagaks kõigile sidusrühmadele kindlustunde; |
| --- | --- |

—

pakkuda auditeerimisküsimustes suuniseid ja häid tavasid, seades lõppeesmärgiks ühekordse auditi kontseptsiooni, mis tähendaks seda, et iga eurot auditeeriks vaid ühel korral välisaudiitor, kes tagaks kõigile sidusrühmadele kindlustunde;

| 23. | on rahul INTOSAI töörühma tegevusega ning soovitab töörühmal täita oma ülesanded ettenähtud ajakava raamides; on seisukohal, et selle töö tulemusi võiks kohaldada ka laialdasemalt, kuna paljud katastroofiabiga seotud probleemid ilmnevad ka konfliktipiirkondadele antava arenguabi puhul; |
| --- | --- |

23.

on rahul INTOSAI töörühma tegevusega ning soovitab töörühmal täita oma ülesanded ettenähtud ajakava raamides; on seisukohal, et selle töö tulemusi võiks kohaldada ka laialdasemalt, kuna paljud katastroofiabiga seotud probleemid ilmnevad ka konfliktipiirkondadele antava arenguabi puhul;

| 24. | peab seda sobivaks viisiks selliste aruandlusprobleemide lahendamisel, mida kogevad näiteks ÜRO allasutused; |
| --- | --- |

24.

peab seda sobivaks viisiks selliste aruandlusprobleemide lahendamisel, mida kogevad näiteks ÜRO allasutused;

| 25. | seepärast soovitab Euroopa Kontrollikojal ja asjaomastel ÜRO allasutustel alustada dialoogi jätkuvatele probleemidele lahenduse leidmiseks; sellega seoses rõhutab ühekordse auditeerimise korra eeliseid, kuna see muudaks auditid tõhusamaks; sellega seoses peab INTOSAI töörühma tööd vägagi asjakohaseks ja kutsub Euroopa Kontrollikoda jõudma selle alusel ÜRO allasutustega vastastikusele mõistmisele; |
| --- | --- |

25.

seepärast soovitab Euroopa Kontrollikojal ja asjaomastel ÜRO allasutustel alustada dialoogi jätkuvatele probleemidele lahenduse leidmiseks; sellega seoses rõhutab ühekordse auditeerimise korra eeliseid, kuna see muudaks auditid tõhusamaks; sellega seoses peab INTOSAI töörühma tööd vägagi asjakohaseks ja kutsub Euroopa Kontrollikoda jõudma selle alusel ÜRO allasutustega vastastikusele mõistmisele;

| 26. | sellega seoses tuletab meelde, et parlament on juba pikka aega nõudnud üleeuroopalise mitme rahastajaga sihtfondi asutamist ning juhib tähelepanu komisjoni ettepanekule, mille kohaselt peaks läbivaadatud finantsmäärus (KOM(2010)0815) andma õigusliku aluse selliste mitme rahastajaga sihtfondide asutamiseks; peab seda võimaluseks tagada võimalikult heatasemeline aruandlus, niikaua kui kõik mitme rahastajaga sihtfonde haldavad ÜRO allasutused veel ei täida ELi läbipaistvus- ja aruandlusnõudeid; |
| --- | --- |

26.

sellega seoses tuletab meelde, et parlament on juba pikka aega nõudnud üleeuroopalise mitme rahastajaga sihtfondi asutamist ning juhib tähelepanu komisjoni ettepanekule, mille kohaselt peaks läbivaadatud finantsmäärus (KOM(2010)0815) andma õigusliku aluse selliste mitme rahastajaga sihtfondide asutamiseks; peab seda võimaluseks tagada võimalikult heatasemeline aruandlus, niikaua kui kõik mitme rahastajaga sihtfonde haldavad ÜRO allasutused veel ei täida ELi läbipaistvus- ja aruandlusnõudeid;

Abi kooskõlastamine abiandjate poolt

| 27. | märgib, et Afganistanis on abi tulemuslikkuse ja abiandjate tegevuse kooskõlastamise teel struktuurseks tõkkeks asjaolu, et paljud abiandjad seavad endale lühiajalised eemärgid ega vii oma tegevust kooskõlla AIVV ja Afganistani rahva vajadustega; märgib, et vägede paiknemisest tulenevad rangelt geograafilised eelistused ning abiandjamaade tegevuse piirkondlik killustatus ei soodusta abi kooskõlastamist ning suurendab finantsabi dubleerimise ja vähetõhusa kasutamise võimalust; |
| --- | --- |

27.

märgib, et Afganistanis on abi tulemuslikkuse ja abiandjate tegevuse kooskõlastamise teel struktuurseks tõkkeks asjaolu, et paljud abiandjad seavad endale lühiajalised eemärgid ega vii oma tegevust kooskõlla AIVV ja Afganistani rahva vajadustega; märgib, et vägede paiknemisest tulenevad rangelt geograafilised eelistused ning abiandjamaade tegevuse piirkondlik killustatus ei soodusta abi kooskõlastamist ning suurendab finantsabi dubleerimise ja vähetõhusa kasutamise võimalust;

| 28. | võtab teadmiseks nõukogu järeldused pealkirjaga „ELi tegevuse tõhustamine Afganistanis ja Pakistanis“, kaks korda aastas koostatavad vastavad aruanded, komisjoni 2009. aasta sinise raamatu, milles käsitletakse kogu ELi üldeelarvest ja liikmesriikide riigieelarvetest antavat abi, ning hiljutise kaheste volitustega ELi delegatsiooni juhi ja ELi eriesindaja ametisse nimetamise; peab neid asjalikeks sammudeks ELi ja liikmesriikide tegevuse parema kooskõlastamise suunas; |
| --- | --- |

28.

võtab teadmiseks nõukogu järeldused pealkirjaga „ELi tegevuse tõhustamine Afganistanis ja Pakistanis“, kaks korda aastas koostatavad vastavad aruanded, komisjoni 2009. aasta sinise raamatu, milles käsitletakse kogu ELi üldeelarvest ja liikmesriikide riigieelarvetest antavat abi, ning hiljutise kaheste volitustega ELi delegatsiooni juhi ja ELi eriesindaja ametisse nimetamise; peab neid asjalikeks sammudeks ELi ja liikmesriikide tegevuse parema kooskõlastamise suunas;

| 29. | loodab, et Euroopa välisteenistuse loomine toob kaasa parema kooskõlastamise ja suhtluse ning suurema läbipaistvuse ELi projektide rakendamisel ning ELi vahendite säästvama ja tulemuslikuma kasutamise Afganistanis; eeldab samuti, et vastutusvaldkonnad on ELi delegatsioonis selgelt jaotatud; |
| --- | --- |

29.

loodab, et Euroopa välisteenistuse loomine toob kaasa parema kooskõlastamise ja suhtluse ning suurema läbipaistvuse ELi projektide rakendamisel ning ELi vahendite säästvama ja tulemuslikuma kasutamise Afganistanis; eeldab samuti, et vastutusvaldkonnad on ELi delegatsioonis selgelt jaotatud;

| 30. | palub komisjonil jätkata pingutusi abiandmise kooskõlastamiseks peale liikmesriikide ka teiste rahvusvaheliste abiandjatega, näiteks rakendades selleks geograafilise lähenemise kõrval ka ühiseid valdkondlikke lähenemisviise; rõhutab, milline tähtis osa on sellega seoses ÜRO abimissioonil Afganistanis ja Afganistani rahandusministeeriumil; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil jätkata pingutusi abiandmise kooskõlastamiseks peale liikmesriikide ka teiste rahvusvaheliste abiandjatega, näiteks rakendades selleks geograafilise lähenemise kõrval ka ühiseid valdkondlikke lähenemisviise; rõhutab, milline tähtis osa on sellega seoses ÜRO abimissioonil Afganistanis ja Afganistani rahandusministeeriumil;

| 31. | rõhutab, et rahvusvahelised investeeringud Afganistani peavad vastama AIVV ja Afganistani rahva vajadustele; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et rahvusvahelised investeeringud Afganistani peavad vastama AIVV ja Afganistani rahva vajadustele;

Aruandluse parandamine

| 32. | tuletab komisjonile meelde, et parlament on palunud komisjonil (9) esitada Euroopa Parlamendile igal aastal aruande, milles sisaldub hinnang abi tulemuslikkuse ja mõju kohta ning kinnitav avaldus, milles selgelt näidatakse kontrollitud kulutuste määr, täheldatud rikkumised ja võetud meetmed; kordab seda üleskutset ja nõuab tungivalt, et komisjon täiel määral täidaks parlamendi soovitust esitada parlamendile Afganistanile abi andmist ja selle kontrolli käsitlev aastaaruanne; |
| --- | --- |

32.

tuletab komisjonile meelde, et parlament on palunud komisjonil (9) esitada Euroopa Parlamendile igal aastal aruande, milles sisaldub hinnang abi tulemuslikkuse ja mõju kohta ning kinnitav avaldus, milles selgelt näidatakse kontrollitud kulutuste määr, täheldatud rikkumised ja võetud meetmed; kordab seda üleskutset ja nõuab tungivalt, et komisjon täiel määral täidaks parlamendi soovitust esitada parlamendile Afganistanile abi andmist ja selle kontrolli käsitlev aastaaruanne;

| 33. | näeb vajadust suurendada läbipaistvust ja vastutust ELi rahaliste vahendite kasutamisel ning aidata ELi liikmesriikidel ja teistel abiandjatel vältida sarnaseid vigu; palub seepärast komisjonil teha üldsusele kättesaadavaks oma tulemustele orienteeritud järelevalvemissioonide ning ÜRO allasutuste kaudu edastatud ELi rahaliste vahendite kasutamise kontrolli missioonide aruanded ja muud auditi- ja hindamisaruanded; |
| --- | --- |

33.

näeb vajadust suurendada läbipaistvust ja vastutust ELi rahaliste vahendite kasutamisel ning aidata ELi liikmesriikidel ja teistel abiandjatel vältida sarnaseid vigu; palub seepärast komisjonil teha üldsusele kättesaadavaks oma tulemustele orienteeritud järelevalvemissioonide ning ÜRO allasutuste kaudu edastatud ELi rahaliste vahendite kasutamise kontrolli missioonide aruanded ja muud auditi- ja hindamisaruanded;

Tulevased väljakutsed

| 34. | võtab teadmiseks Ameerika Ühendriikide presidendi hiljutise avalduse umbes kolmandiku USA vägede väljaviimisest 2012. aasta suveks ja vastutuse Afganistani julgeolekujõududele üleandmisest 2014. aastaks; tuletab meelde, kui oluline on ELi rahaliste vahendite kasutamise nõuetekohaseks kontrollimiseks stabiilne julgeolekuolukord, kusjuures Afganistani julgeolekuolude halvenemine on juba raskendanud seal komisjoni ja teiste organisatsioonide kohapealsete kontrollvisiitide korraldamist; |
| --- | --- |

34.

võtab teadmiseks Ameerika Ühendriikide presidendi hiljutise avalduse umbes kolmandiku USA vägede väljaviimisest 2012. aasta suveks ja vastutuse Afganistani julgeolekujõududele üleandmisest 2014. aastaks; tuletab meelde, kui oluline on ELi rahaliste vahendite kasutamise nõuetekohaseks kontrollimiseks stabiilne julgeolekuolukord, kusjuures Afganistani julgeolekuolude halvenemine on juba raskendanud seal komisjoni ja teiste organisatsioonide kohapealsete kontrollvisiitide korraldamist;

| 35. | rõhutab, et vägede väljaviimine võib mõjuda halvasti Afganistani majandusele; tuletab meelde, et ülekaalukalt suurema osa Afganistani eelarve ja sisemajanduse kogutoodangu allikaks on välisabi; märgib, et majanduse taastumisel on Afganistani üldise arengu jaoks otsustav tähtsus; on seisukohal, et sõjalise abi vähenedes muutub tähtsamaks Afganistanile osutatav tsiviilotstarbeline abi; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et vägede väljaviimine võib mõjuda halvasti Afganistani majandusele; tuletab meelde, et ülekaalukalt suurema osa Afganistani eelarve ja sisemajanduse kogutoodangu allikaks on välisabi; märgib, et majanduse taastumisel on Afganistani üldise arengu jaoks otsustav tähtsus; on seisukohal, et sõjalise abi vähenedes muutub tähtsamaks Afganistanile osutatav tsiviilotstarbeline abi;

| 36. | on arvamusel, et siin võib ka peituda võimalus suunata nappe vahendeid pikemas perspektiivis kõige tõenäolisemalt tulemusi andvatele projektidele; kordab, et projektid peavad olema majanduslikult jätkusuutlikumad, ning arvab, et see vähendaks abiandjatele tekkivat survet maksta parajasti olemasolevad vahendid välja abisaajatele, kes viivad ellu pikaajalise perspektiivita projekte; |
| --- | --- |

36.

on arvamusel, et siin võib ka peituda võimalus suunata nappe vahendeid pikemas perspektiivis kõige tõenäolisemalt tulemusi andvatele projektidele; kordab, et projektid peavad olema majanduslikult jätkusuutlikumad, ning arvab, et see vähendaks abiandjatele tekkivat survet maksta parajasti olemasolevad vahendid välja abisaajatele, kes viivad ellu pikaajalise perspektiivita projekte;

| 37. | on seisukohal, et kodanikuühiskonna esindajad ja parlamendiliikmed peavad olema kaasatud strateegiate rakendamise, järelevalve ja tulemuste hindamise igasse etappi ning see nõue peab olema eelarvetoetuse abikõlblikkuse puhul otsustav kriteerium; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et kodanikuühiskonna esindajad ja parlamendiliikmed peavad olema kaasatud strateegiate rakendamise, järelevalve ja tulemuste hindamise igasse etappi ning see nõue peab olema eelarvetoetuse abikõlblikkuse puhul otsustav kriteerium;

| 38. | peab Afganistani tuleviku seisukohalt oluliseks rahvusvahelise üldsuse jätkuvaid ja kasvavaid pingutusi kohtuasutuste võimekuse ja sõltumatuse suurendamiseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel vastavaid pingutusi intensiivistada ning pidada AIVVga jõulist ja konstruktiivset dialoogi selle tagamiseks, et tõhus ja sõltumatu kohtunikkond jääks endiselt kõigi Afganistani arenguga seotud osapoolte ühiseks eesmärgiks; |
| --- | --- |

38.

peab Afganistani tuleviku seisukohalt oluliseks rahvusvahelise üldsuse jätkuvaid ja kasvavaid pingutusi kohtuasutuste võimekuse ja sõltumatuse suurendamiseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel vastavaid pingutusi intensiivistada ning pidada AIVVga jõulist ja konstruktiivset dialoogi selle tagamiseks, et tõhus ja sõltumatu kohtunikkond jääks endiselt kõigi Afganistani arenguga seotud osapoolte ühiseks eesmärgiks;

| 39. | rõhutab, et korruptsioonivastane võitlus on Afganistani rahutagamisprotsessi väga oluline osa, kuna altkäemaks põhjustab vahendite väära jaotumist, takistab juurdepääsu põhilistele avalikele teenustele, nagu tervishoid ja haridus, ning on suureks takistuseks riigi sotsiaalmajanduslikule arengule; rõhutab samuti, et korruptsioon vähendab avaliku sektori ja valitsuse usaldusväärsust ning on seega suureks ohuks riigi stabiilsusele; nõuab seetõttu tungivalt, et EL pööraks Afganistanile abi andmisel erilist tähelepanu korruptsioonivastasele võitlusele; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et korruptsioonivastane võitlus on Afganistani rahutagamisprotsessi väga oluline osa, kuna altkäemaks põhjustab vahendite väära jaotumist, takistab juurdepääsu põhilistele avalikele teenustele, nagu tervishoid ja haridus, ning on suureks takistuseks riigi sotsiaalmajanduslikule arengule; rõhutab samuti, et korruptsioon vähendab avaliku sektori ja valitsuse usaldusväärsust ning on seega suureks ohuks riigi stabiilsusele; nõuab seetõttu tungivalt, et EL pööraks Afganistanile abi andmisel erilist tähelepanu korruptsioonivastasele võitlusele;

| 40. | taunib asjaolu, et märkimisväärne osa rahvusvahelisest abist läheb jagamisahelas kaduma, ning juhib tähelepanu neljale põhilisele viisile, kuidas see juhtub: raiskamine, julgeoleku valdkonna liigsed vahenduskulud, tegelikust suuremad arved ja korruptsioon; nõuab seetõttu tungivalt, et EL jälgiks ELi poolt Afganistanile antava abi maksumust ja mõju, et parandada abi tõhusust; |
| --- | --- |

40.

taunib asjaolu, et märkimisväärne osa rahvusvahelisest abist läheb jagamisahelas kaduma, ning juhib tähelepanu neljale põhilisele viisile, kuidas see juhtub: raiskamine, julgeoleku valdkonna liigsed vahenduskulud, tegelikust suuremad arved ja korruptsioon; nõuab seetõttu tungivalt, et EL jälgiks ELi poolt Afganistanile antava abi maksumust ja mõju, et parandada abi tõhusust;

| 41. | peab tulevaseks peamiseks probleemiks Afganistani ülesehitamisel sealse julgeolekuolukorra arengut ning palub komisjonil koos rahvusvahelise kogukonnaga koostada strateegia, mille abil tagada Afganistani julgeolek ja stimuleerida jätkusuutlikku majandust, muu seas ka selleks, et suuta abi andmist nõuetekohaselt kontrollida; |
| --- | --- |

41.

peab tulevaseks peamiseks probleemiks Afganistani ülesehitamisel sealse julgeolekuolukorra arengut ning palub komisjonil koos rahvusvahelise kogukonnaga koostada strateegia, mille abil tagada Afganistani julgeolek ja stimuleerida jätkusuutlikku majandust, muu seas ka selleks, et suuta abi andmist nõuetekohaselt kontrollida;

| 42. | peab vajalikuks meenutada, et soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi tunnustatakse oluliste küsimustena nii Afganistani valitsuse riiklikus arengustrateegias kui ka riigi strateegiadokumendis (2007–2013), millega sätestatakse, et soolisest mõõtmest saab kavandamise lahutamatu osa; |
| --- | --- |

42.

peab vajalikuks meenutada, et soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi tunnustatakse oluliste küsimustena nii Afganistani valitsuse riiklikus arengustrateegias kui ka riigi strateegiadokumendis (2007–2013), millega sätestatakse, et soolisest mõõtmest saab kavandamise lahutamatu osa;

Välispoliitiline vaatenurk

| 43. | kordab uuesti ELi võetud kohustust jätkata Afganistani toetamist; rõhutab, et Afganistanile antava ELi arenguabi üldine eesmärk peaks olema riigi pikaajalisele säästvale arengule kaasaaitamine, sealhulgas sotsiaalmajanduslike normide parandamine, töökohtade loomise ja VKEde arvu suurendamise soodustamine, haridusvaldkonna tugevdamine ja soolise võrdõiguslikkuse tagamine; toonitab asjaolu, et abi peaks veelgi soodustama avaliku halduse suutlikkuse tõstmist, tugevdama õigusriigi põhimõtet ja vähendama korruptsiooni, hõlbustades sellega julgeolekuvastutuse üleandmist Afganistani Islamivabariigi valitsusele; soovitab eraldada osa Afganistanile antavast rahalisest abist viieaastase kava jaoks, mille eesmärk on oopiumikasvatuse järkjärguline lõpetamine ja selle asendamine alternatiivse tootmisega; rõhutab vajadust hõlbustada allpiirkondlikku koostööd, toetades piiriüleste küsimuste lahendamist; |
| --- | --- |

43.

kordab uuesti ELi võetud kohustust jätkata Afganistani toetamist; rõhutab, et Afganistanile antava ELi arenguabi üldine eesmärk peaks olema riigi pikaajalisele säästvale arengule kaasaaitamine, sealhulgas sotsiaalmajanduslike normide parandamine, töökohtade loomise ja VKEde arvu suurendamise soodustamine, haridusvaldkonna tugevdamine ja soolise võrdõiguslikkuse tagamine; toonitab asjaolu, et abi peaks veelgi soodustama avaliku halduse suutlikkuse tõstmist, tugevdama õigusriigi põhimõtet ja vähendama korruptsiooni, hõlbustades sellega julgeolekuvastutuse üleandmist Afganistani Islamivabariigi valitsusele; soovitab eraldada osa Afganistanile antavast rahalisest abist viieaastase kava jaoks, mille eesmärk on oopiumikasvatuse järkjärguline lõpetamine ja selle asendamine alternatiivse tootmisega; rõhutab vajadust hõlbustada allpiirkondlikku koostööd, toetades piiriüleste küsimuste lahendamist;

| 44. | kordab, et abi on vaja kiiresti tõhustada, kuna paljud arenguindikaatorid ei näita ikka veel olukorra märkimisväärset paranemist ning korruptsioon ja rahvusvahelise abi pikk jaotusahel on inimestele põhiteenuste pakkumisel jätkuvalt peamised takistused; kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles kasutama kõiki olemasolevaid finantsmeetmeid (sh tulevasi ELi sihtfonde, kui need luuakse) selle eesmärgi saavutamiseks tõhusal viisil, mis tagab elanikele põhiteenuste osutamise; |
| --- | --- |

44.

kordab, et abi on vaja kiiresti tõhustada, kuna paljud arenguindikaatorid ei näita ikka veel olukorra märkimisväärset paranemist ning korruptsioon ja rahvusvahelise abi pikk jaotusahel on inimestele põhiteenuste pakkumisel jätkuvalt peamised takistused; kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles kasutama kõiki olemasolevaid finantsmeetmeid (sh tulevasi ELi sihtfonde, kui need luuakse) selle eesmärgi saavutamiseks tõhusal viisil, mis tagab elanikele põhiteenuste osutamise;

| 45. | märgib, et enamik sotsiaalmajandusliku arengu toetamiseks eraldatavatest vahenditest antakse rahvusvaheliste mehhanismide kaudu, kuid et oluline osa sellest abist ei jõua kavandatud abisaajateni, kelleks on Afganistani rahvas; juhib tähelepanu sellele, et ELil ja eelkõige komisjonil/Euroopa välisteenistusel peaks olema juhtiv roll abiandmise koordineerimise parandamisel tihedas koostöös teiste peamiste abiandjatega, näiteks USA ja Jaapaniga, ja nõuab üksikasjalikke hinnanguid abi tõhususe kohta, et suurendada abi läbipaistvust ja abiandjate vastutust; |
| --- | --- |

45.

märgib, et enamik sotsiaalmajandusliku arengu toetamiseks eraldatavatest vahenditest antakse rahvusvaheliste mehhanismide kaudu, kuid et oluline osa sellest abist ei jõua kavandatud abisaajateni, kelleks on Afganistani rahvas; juhib tähelepanu sellele, et ELil ja eelkõige komisjonil/Euroopa välisteenistusel peaks olema juhtiv roll abiandmise koordineerimise parandamisel tihedas koostöös teiste peamiste abiandjatega, näiteks USA ja Jaapaniga, ja nõuab üksikasjalikke hinnanguid abi tõhususe kohta, et suurendada abi läbipaistvust ja abiandjate vastutust;

| 46. | on arvamusel, et Euroopa Liit kui Afganistani üks peamisi ametliku arengu- ja humanitaarabi andjaid (2002. aastast kuni 2010. aasta lõpuni üle 2 miljardi euro) kannab konkreetset vastutust hindamise eest, kas see raha jõuab kavandatud abisaajateni ja parandab nende elutingimusi; |
| --- | --- |

46.

on arvamusel, et Euroopa Liit kui Afganistani üks peamisi ametliku arengu- ja humanitaarabi andjaid (2002. aastast kuni 2010. aasta lõpuni üle 2 miljardi euro) kannab konkreetset vastutust hindamise eest, kas see raha jõuab kavandatud abisaajateni ja parandab nende elutingimusi;

| 47. | nõuab, et kui abiandmine toimub rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, peaksid Euroopa välisteenistus ja komisjon pöörama erilist tähelepanu raiskamise, liigsete vahenduskulude, ebatõhususe, tegelikust suuremate arvete ja korruptsiooni vältimisele ning nõudma kindlalt õigeaegset ja piisavat teavet rahaliste vahendite kasutamise ja selle tulemuste kohta; |
| --- | --- |

47.

nõuab, et kui abiandmine toimub rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu, peaksid Euroopa välisteenistus ja komisjon pöörama erilist tähelepanu raiskamise, liigsete vahenduskulude, ebatõhususe, tegelikust suuremate arvete ja korruptsiooni vältimisele ning nõudma kindlalt õigeaegset ja piisavat teavet rahaliste vahendite kasutamise ja selle tulemuste kohta;

| 48. | kutsub ELi uuesti üles rajama keskse andmebaasi ning analüüsima kogu ELi poolt Afganistanile antava abi maksumust ja mõju, sest ajakohaste ja usaldusväärsete andmete puudumine kahjustab abi tõhusust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

48.

kutsub ELi uuesti üles rajama keskse andmebaasi ning analüüsima kogu ELi poolt Afganistanile antava abi maksumust ja mõju, sest ajakohaste ja usaldusväärsete andmete puudumine kahjustab abi tõhusust ja läbipaistvust;

| 49. | on arvamusel, et komisjon peaks kaaluma valdkonnapõhise eelarvetoetuse kasutuselevõtmist; rõhutab siiski, et sellisele abile peaksid olema seatud ranged tingimused ja mõõdetavad mõjunäitajad ning seda peaks saama kasutada ainult koos suutlikkuse suurendamise meetmetega ja sellistes ametiasutustes, mille organisatsioonilisi struktuure ja finantsjuhtimise suutlikkust on nõuetekohaselt hinnatud ning mis on tunnistatud piisavaks ja läbipaistvaks; |
| --- | --- |

49.

on arvamusel, et komisjon peaks kaaluma valdkonnapõhise eelarvetoetuse kasutuselevõtmist; rõhutab siiski, et sellisele abile peaksid olema seatud ranged tingimused ja mõõdetavad mõjunäitajad ning seda peaks saama kasutada ainult koos suutlikkuse suurendamise meetmetega ja sellistes ametiasutustes, mille organisatsioonilisi struktuure ja finantsjuhtimise suutlikkust on nõuetekohaselt hinnatud ning mis on tunnistatud piisavaks ja läbipaistvaks;

Arengupoliitiline vaatenurk

| 50. | rõhutab, et abi suunamine konfliktidest mõjutatud riikidele tähendab tulemuste osas kaasneva kõrge riskitaseme aktsepteerimist; rõhutab, et koostöö ÜROga on võimaldanud saavutada arengualaseid tulemusi eriti raskes töökeskkonnas; rõhutab siiski, et on vaja teha rohkem edusamme seoses tõhusama aruandluskohustuse ja läbipaistvusega ELi suhtes, kes on ÜRO süsteemis väga tähtis abiandja; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et abi suunamine konfliktidest mõjutatud riikidele tähendab tulemuste osas kaasneva kõrge riskitaseme aktsepteerimist; rõhutab, et koostöö ÜROga on võimaldanud saavutada arengualaseid tulemusi eriti raskes töökeskkonnas; rõhutab siiski, et on vaja teha rohkem edusamme seoses tõhusama aruandluskohustuse ja läbipaistvusega ELi suhtes, kes on ÜRO süsteemis väga tähtis abiandja;

| 51. | rõhutab, et Afganistanile antava abi tulemuslikkust saab suurendada ainult siis, kui muutub põhjalikult suhtumine korruptsiooni, mis on selles riigis vohanud alates 2001. aastast kõikidel haldustasanditel kõige madalamast kuni kõige kõrgemani välja; rõhutab, et tipptasandi korruptsioon, mida vahetult 2001. aastale järgneval ajal vaikimisi aktsepteeriti, hävitab nüüd Afganistani rahva silmis peaaegu pöördumatult Afganistani põhiseaduse kohaselt rajatud asutuste mainet; rõhutab seetõttu pakilist ja vaieldamatut vajadust lõpetada korruptsiooni aktsepteerimine ning võtta meetmeid tagamaks, et Afganistani kohtusüsteem ja Afganistani kontrollikoda saaksid selle tõsise probleemiga jõuliselt tegeleda ning usaldada Euroopa Liitu kui tugevat, usaldusväärset ja kindlat liitlast, kes asub juhirolli võitluses probleemiga, mis on riigi tuleviku seisukohalt määrava tähtsusega; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et Afganistanile antava abi tulemuslikkust saab suurendada ainult siis, kui muutub põhjalikult suhtumine korruptsiooni, mis on selles riigis vohanud alates 2001. aastast kõikidel haldustasanditel kõige madalamast kuni kõige kõrgemani välja; rõhutab, et tipptasandi korruptsioon, mida vahetult 2001. aastale järgneval ajal vaikimisi aktsepteeriti, hävitab nüüd Afganistani rahva silmis peaaegu pöördumatult Afganistani põhiseaduse kohaselt rajatud asutuste mainet; rõhutab seetõttu pakilist ja vaieldamatut vajadust lõpetada korruptsiooni aktsepteerimine ning võtta meetmeid tagamaks, et Afganistani kohtusüsteem ja Afganistani kontrollikoda saaksid selle tõsise probleemiga jõuliselt tegeleda ning usaldada Euroopa Liitu kui tugevat, usaldusväärset ja kindlat liitlast, kes asub juhirolli võitluses probleemiga, mis on riigi tuleviku seisukohalt määrava tähtsusega;

| 52. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles kindlaks määrama selge abiandmise strateegia sellises hapras, riskialtis keskkonnas; märgib, et ELi arengupoliitika juhtpõhimõte peab olema abi tulemuslikkus; rõhutab, et piisav riskijuhtimine on vajalik ning seetõttu tuleb tagada piisavalt rahalisi vahendeid ja personali, et kindlustada abivoogude põhjalik järelevalve ning tulemuste hindamine; |
| --- | --- |

52.

kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles kindlaks määrama selge abiandmise strateegia sellises hapras, riskialtis keskkonnas; märgib, et ELi arengupoliitika juhtpõhimõte peab olema abi tulemuslikkus; rõhutab, et piisav riskijuhtimine on vajalik ning seetõttu tuleb tagada piisavalt rahalisi vahendeid ja personali, et kindlustada abivoogude põhjalik järelevalve ning tulemuste hindamine;

| 53. | võtab teadmiseks abiandjate lubaduse eraldada kahe aasta jooksul vähemalt 50 % arenguabist Afganistani valitsuse põhieelarve kaudu; rõhutab siiski, et eelarvetoetused peavad olema tihedalt seotud olukorra konkreetse paranemisega riigi valitsemises ja abiandjate suurema usaldusega Afganistani riikliku finantsjuhtimissüsteemi vastu, ning nõuab kiireloomulisi reforme ja suutlikkuse suurendamist, et tugevdada riiklikku finantsjuhtimissüsteemi, vähendada korruptsiooni ning parandada eelarve täitmist; palub komisjonil Afganistani ametiasutuste rahastamisvõimet ja riikliku finantsjuhtimise peamiste reformide edenemise tempot arvesse võttes hinnata, kas konkreetsed Afganistani ministeeriumid või teised ametiasutused, sealhulgas detsentraliseeritud tasandil, võiksid edaspidi hakata õigustatult saama valdkonnapõhist eelarvetoetust, ja kui, siis millistel tingimustel; |
| --- | --- |

53.

võtab teadmiseks abiandjate lubaduse eraldada kahe aasta jooksul vähemalt 50 % arenguabist Afganistani valitsuse põhieelarve kaudu; rõhutab siiski, et eelarvetoetused peavad olema tihedalt seotud olukorra konkreetse paranemisega riigi valitsemises ja abiandjate suurema usaldusega Afganistani riikliku finantsjuhtimissüsteemi vastu, ning nõuab kiireloomulisi reforme ja suutlikkuse suurendamist, et tugevdada riiklikku finantsjuhtimissüsteemi, vähendada korruptsiooni ning parandada eelarve täitmist; palub komisjonil Afganistani ametiasutuste rahastamisvõimet ja riikliku finantsjuhtimise peamiste reformide edenemise tempot arvesse võttes hinnata, kas konkreetsed Afganistani ministeeriumid või teised ametiasutused, sealhulgas detsentraliseeritud tasandil, võiksid edaspidi hakata õigustatult saama valdkonnapõhist eelarvetoetust, ja kui, siis millistel tingimustel;

| 54. | rõhutab Afganistani ametivõimude vastutust pikaajalise struktuurilise arengu eest; nõuab tungivalt, et valitsus osaleks rohkem riigi ülesehitamise, demokratiseerimise ja vaesuse vähendamise nimel tehtavates jõupingutustes ning korruptsioonivastases võitluses; ergutab ELi abiandjaid pöörama erilist tähelepanu sekkumiste pikaajalisele jätkusuutlikkusele, edendades Afganistani isevastutust, investeerides järjekindlalt suutlikkuse suurendamisse ning vältides üksikprojekte, mille eesmärgiks on vaid lühiajaliste tulemuste saavutamine; rõhutab sellega seoses kodanikuühiskonna organisatsioonide tähtsat osa ülesehitusprotsessi eest vastutuse võtmises ning korruptsiooniohu vältimises; |
| --- | --- |

54.

rõhutab Afganistani ametivõimude vastutust pikaajalise struktuurilise arengu eest; nõuab tungivalt, et valitsus osaleks rohkem riigi ülesehitamise, demokratiseerimise ja vaesuse vähendamise nimel tehtavates jõupingutustes ning korruptsioonivastases võitluses; ergutab ELi abiandjaid pöörama erilist tähelepanu sekkumiste pikaajalisele jätkusuutlikkusele, edendades Afganistani isevastutust, investeerides järjekindlalt suutlikkuse suurendamisse ning vältides üksikprojekte, mille eesmärgiks on vaid lühiajaliste tulemuste saavutamine; rõhutab sellega seoses kodanikuühiskonna organisatsioonide tähtsat osa ülesehitusprotsessi eest vastutuse võtmises ning korruptsiooniohu vältimises;

| 55. | kutsub Afganistani valitsust üles keskenduma eelkõige institutsioonilise suutlikkuse arendamisele avalikus sektoris ning töötama välja ühtse riikliku programmi avaliku halduse reformi tarbeks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama poliitilises dialoogis valitsusega ühiselt avaliku halduse reformi ning toetama valitsuse avaliku halduse reformi eesmärke koordineeritud viisil; |
| --- | --- |

55.

kutsub Afganistani valitsust üles keskenduma eelkõige institutsioonilise suutlikkuse arendamisele avalikus sektoris ning töötama välja ühtse riikliku programmi avaliku halduse reformi tarbeks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama poliitilises dialoogis valitsusega ühiselt avaliku halduse reformi ning toetama valitsuse avaliku halduse reformi eesmärke koordineeritud viisil;

| 56. | nõuab tungivalt, et EL pühenduks jätkuvalt Afganistani säästvale ja pikaajalisele arengule ning teeks asjakohased vahendid kättesaadavaks ka pärast 2014. aastat, mil vastutus julgeoleku tagamise eest läheb täielikult üle Afganistani ametiasutustele ning teised abiandjad võivad hakata vahendeid kärpima; sellega seoses palub ELil anda oluline panus, et rõhutada liidu soovi luua Afganistaniga pikaajaline partnerlus, pidades silmas 5. detsembri 2011. aasta Bonni rahvusvahelist Afganistani-teemalist konverentsi; kutsub ELi üles otsima uusi välismaiseid kodanikuühiskonna partnereid ja abiandjaid; |
| --- | --- |

56.

nõuab tungivalt, et EL pühenduks jätkuvalt Afganistani säästvale ja pikaajalisele arengule ning teeks asjakohased vahendid kättesaadavaks ka pärast 2014. aastat, mil vastutus julgeoleku tagamise eest läheb täielikult üle Afganistani ametiasutustele ning teised abiandjad võivad hakata vahendeid kärpima; sellega seoses palub ELil anda oluline panus, et rõhutada liidu soovi luua Afganistaniga pikaajaline partnerlus, pidades silmas 5. detsembri 2011. aasta Bonni rahvusvahelist Afganistani-teemalist konverentsi; kutsub ELi üles otsima uusi välismaiseid kodanikuühiskonna partnereid ja abiandjaid;

| 57. | rõhutab, et tsiviilelanike surmajuhtumite arv on 2010. aastast saadik vähe langenud; väidab, et kui siseriiklikku, piirkondlikku ja tsiviilelanike julgeolekut ei suurendata, on areng ka edaspidi takistatud ja surmajuhtumid jätkuvad; kutsub liikmesriike üles tunnistama, et suurem julgeolek on arengu eeldus, ning kujundama oma abipoliitika sellest lähtudes; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et tsiviilelanike surmajuhtumite arv on 2010. aastast saadik vähe langenud; väidab, et kui siseriiklikku, piirkondlikku ja tsiviilelanike julgeolekut ei suurendata, on areng ka edaspidi takistatud ja surmajuhtumid jätkuvad; kutsub liikmesriike üles tunnistama, et suurem julgeolek on arengu eeldus, ning kujundama oma abipoliitika sellest lähtudes;

| 58. | rõhutab, et ELi arenguabi on aidanud kaasa naiste rolli suurendamisele Afganistanis; väidab, et naiste suurem osavõtt poliitilisest ja majanduselust muudab nende elu paremaks ning aitab vähendada ohtu, et Afganistan jääb ka tulevikus konfliktidesse vaevlema; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et ELi arenguabi on aidanud kaasa naiste rolli suurendamisele Afganistanis; väidab, et naiste suurem osavõtt poliitilisest ja majanduselust muudab nende elu paremaks ning aitab vähendada ohtu, et Afganistan jääb ka tulevikus konfliktidesse vaevlema;

| 59. | väidab, et abiandjate tegevuse praegune killustatus avaldab abi tulemuslikkusele negatiivset mõju ja tekitab strateegiate kattumist; kutsub komisjoni, liikmesriike ja rahvusvahelist avalikkust üles oma abistamistegevust paremini koordineerima; |
| --- | --- |

59.

väidab, et abiandjate tegevuse praegune killustatus avaldab abi tulemuslikkusele negatiivset mõju ja tekitab strateegiate kattumist; kutsub komisjoni, liikmesriike ja rahvusvahelist avalikkust üles oma abistamistegevust paremini koordineerima;

| 60. | väidab, et üks tähtsamaid Afganistani ees seisvaid ülesandeid on Afganistani rahvusarmee ja Afganistani riikliku politsei reformimine; märgib, et ei Afganistani rahvusarmee ega Afganistani riikliku politsei tegevustulemused ei vasta kokkulepitud eesmärkidele; kutsub liikmesriike üles tõhustama abi selles valdkonnas, pakkudes koolitusametnikke ja vahetades parimaid tavasid. |
| --- | --- |

60.

väidab, et üks tähtsamaid Afganistani ees seisvaid ülesandeid on Afganistani rahvusarmee ja Afganistani riikliku politsei reformimine; märgib, et ei Afganistani rahvusarmee ega Afganistani riikliku politsei tegevustulemused ei vasta kokkulepitud eesmärkidele; kutsub liikmesriike üles tõhustama abi selles valdkonnas, pakkudes koolitusametnikke ja vahetades parimaid tavasid.

*

* *

| 61. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kontrollikojale ning Afganistani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

61.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kontrollikojale ning Afganistani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 294 E, 3.12.2009, lk 11.

(2)  ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 87.

(3)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 57.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0490.

(5)  ELT L 255, 26.9.2009.

(6)  ELT L 252, 25.9.2010.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0317.

(8)  http://eca.europa.eu/portal/page/portal/intosai-aada/home

(9)  Oma eespool nimetatud 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni lõige 40 (ELT C 46 E, 24.2.2010, lk 93).

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/65

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Olukord Süürias

P7_TA(2011)0582

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon olukorra kohta Süürias

2013/C 168 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, eriti 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Egiptuse ja Süüria ning sealsete kristlaste olukorra kohta (1), 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias (2), 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Rafah Nashedi juhtumi kohta Süürias (3) ja 7. juuli 2011.aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias, Jeemenis ja Bahreinis Araabia riikides ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Süüria kohta, eriti 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Egiptuse ja Süüria ning sealsete kristlaste olukorra kohta (1), 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias (2), 27. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Rafah Nashedi juhtumi kohta Süürias (3) ja 7. juuli 2011.aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias, Jeemenis ja Bahreinis Araabia riikides ja Põhja-Aafrikas valitseva olukorra taustal (4),

| — | võttes arvesse väliasjade nõukogu 10. oktoobri 2011. aasta, 14. novembri 2011. aasta ja 1. detsembri 2011. aasta järeldusi ning Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri ja 9. detsembri 2011. aasta järeldusi Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliasjade nõukogu 10. oktoobri 2011. aasta, 14. novembri 2011. aasta ja 1. detsembri 2011. aasta järeldusi ning Euroopa Ülemkogu 23. oktoobri ja 9. detsembri 2011. aasta järeldusi Süüria kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2011. aasta otsust 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/273/ÜVJP (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2011. aasta otsust 2011/782/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/273/ÜVJP (5),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. oktoobri, 3. novembri ja 28. novembri ning 2. detsembri 2011. aasta avaldusi ja tema pressiesindaja 23. novembri 2011. aasta avaldust Süüria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. oktoobri, 3. novembri ja 28. novembri ning 2. detsembri 2011. aasta avaldusi ja tema pressiesindaja 23. novembri 2011. aasta avaldust Süüria kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 22. novembri 2011. aasta resolutsiooni inimõiguste kohta Süürias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 22. novembri 2011. aasta resolutsiooni inimõiguste kohta Süürias,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 2. detsembri 2011. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Süüria Araabia Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 2. detsembri 2011. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Süüria Araabia Vabariigis,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay avaldust, mille ta tegi 2. detsembril 2011. aastal Süüria Araabia Vabariigi inimõiguste olukorra uurimisele pühendatud ÜRO inimõiguste nõukogu 18. eriistungjärgul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay avaldust, mille ta tegi 2. detsembril 2011. aastal Süüria Araabia Vabariigi inimõiguste olukorra uurimisele pühendatud ÜRO inimõiguste nõukogu 18. eriistungjärgul,

| — | võttes arvesse sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni 23. novembri 2011. aasta aruannet Süüria Araabia Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni 23. novembri 2011. aasta aruannet Süüria Araabia Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee kolmanda komitee 22. novembri 2011. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Süüria Araabia Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee kolmanda komitee 22. novembri 2011. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Süüria Araabia Vabariigis,

| — | võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse ning genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, millega Süüria on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli laste kaasamise kohta relvastatud konfliktidesse ning genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, millega Süüria on ühinenud,

| — | võttes arvesse Araabia Liiga 27. augusti 2011. aasta, 16. oktoobri 2011. aasta ning 12., 16. ja 24. novembri 2011. aasta avaldusi olukorra kohta Süürias, Araabia Liiga 2. novembril 2011. aastal vastu võetud tegevuskava ning 27. novembril 2011. aastal heaks kiidetud Süüria-vastaseid sanktsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Araabia Liiga 27. augusti 2011. aasta, 16. oktoobri 2011. aasta ning 12., 16. ja 24. novembri 2011. aasta avaldusi olukorra kohta Süürias, Araabia Liiga 2. novembril 2011. aastal vastu võetud tegevuskava ning 27. novembril 2011. aastal heaks kiidetud Süüria-vastaseid sanktsioone,

| — | võttes arvesse Türgi Vabariigi valitsuse 30. novembri 2011. aasta otsust Süüria-vastaste majandussanktsioonide kehtestamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Türgi Vabariigi valitsuse 30. novembri 2011. aasta otsust Süüria-vastaste majandussanktsioonide kehtestamise kohta,

| — | võttes arvesse Islami Koostöö Organisatsiooni 30. novembri 2011. aasta avaldust, milles kutsutakse Süüria valitsust üles viivitamatult lõpetama ülemäärase jõu kasutamine kodanike vastu ja järgima inimõigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Islami Koostöö Organisatsiooni 30. novembri 2011. aasta avaldust, milles kutsutakse Süüria valitsust üles viivitamatult lõpetama ülemäärase jõu kasutamine kodanike vastu ja järgima inimõigusi,

| — | võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja 25. mai 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja kõrge esindaja 25. mai 2011. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele”,

| — | võttes arvesse 27.–28. novembril 1995. aastal Barcelonas toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna ministrite konverentsi lõppdeklaratsiooni (Barcelona deklaratsioon) ja 13. juulil 2008. aastal Pariisis toimunud Vahemere piirkonda käsitleva tippkohtumise ühisdeklaratsiooni, mille Süüria on allkirjastanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27.–28. novembril 1995. aastal Barcelonas toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna ministrite konverentsi lõppdeklaratsiooni (Barcelona deklaratsioon) ja 13. juulil 2008. aastal Pariisis toimunud Vahemere piirkonda käsitleva tippkohtumise ühisdeklaratsiooni, mille Süüria on allkirjastanud,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ÜRO hinnangul on alates 2011. aasta märtsist Süüria režiimi jõhkrates repressioonides omaenda rahva vastu tapetud üle 5 000 inimese, kellest 300 on lapsed, ent vigastatuid on veel palju rohkem, vahistatud on teadete kohaselt üle 14 000 inimese ning kümned tuhanded on põgenenud naaberriikidesse või asunud ümber oma riigi teistesse piirkondadesse; arvestades, et laialdasele rahvusvahelisele hukkamõistule vaatamata jätkavad ja intensiivistavad Süüria ametivõimud, sõjavägi ja julgeolekujõud vägivallast hoiduvate tsiviilisikute vägivaldset mahasurumist ning inimõiguste rikkumist; arvestades, et paljud Süüria linnad ja asulad on väidetavalt valitsusvägede piiramisrõngas ning neil puudub juurdepääs toidule, meditsiinitarvetele ja sidevahenditele; arvestades, et paljude süürlaste humanitaarolukord on vägivalla ja ümberasustamiste tõttu halvenenud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO hinnangul on alates 2011. aasta märtsist Süüria režiimi jõhkrates repressioonides omaenda rahva vastu tapetud üle 5 000 inimese, kellest 300 on lapsed, ent vigastatuid on veel palju rohkem, vahistatud on teadete kohaselt üle 14 000 inimese ning kümned tuhanded on põgenenud naaberriikidesse või asunud ümber oma riigi teistesse piirkondadesse; arvestades, et laialdasele rahvusvahelisele hukkamõistule vaatamata jätkavad ja intensiivistavad Süüria ametivõimud, sõjavägi ja julgeolekujõud vägivallast hoiduvate tsiviilisikute vägivaldset mahasurumist ning inimõiguste rikkumist; arvestades, et paljud Süüria linnad ja asulad on väidetavalt valitsusvägede piiramisrõngas ning neil puudub juurdepääs toidule, meditsiinitarvetele ja sidevahenditele; arvestades, et paljude süürlaste humanitaarolukord on vägivalla ja ümberasustamiste tõttu halvenenud;

| B. | arvestades, et president Bashar al-Assadi poolt välja kuulutatud ja lubatud reforme ja amnestiaid ei ole ellu viidud ning režiimi vastu on kadunud igasugune usaldus; arvestades, et Süüria valitsus kasutab riikliku julgeoleku ülemkohut, mis on erikohus väljaspool tavapärast kriminaalõiguse süsteemi, et mõista kohut poliitiliste aktivistide ja inimõiguste kaitsjate üle; arvestades, et lisaks vägivallale õhutavad režiim ja selle pooldajad riigis usurühmituste vahelisi pingeid ning etnilisi ja usulisi konflikte; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et president Bashar al-Assadi poolt välja kuulutatud ja lubatud reforme ja amnestiaid ei ole ellu viidud ning režiimi vastu on kadunud igasugune usaldus; arvestades, et Süüria valitsus kasutab riikliku julgeoleku ülemkohut, mis on erikohus väljaspool tavapärast kriminaalõiguse süsteemi, et mõista kohut poliitiliste aktivistide ja inimõiguste kaitsjate üle; arvestades, et lisaks vägivallale õhutavad režiim ja selle pooldajad riigis usurühmituste vahelisi pingeid ning etnilisi ja usulisi konflikte;

| C. | arvestades, et Süüria president Bashar al-Assad ütles 20. novembril 2011. aastal ajalehes Sunday Times avaldatud intervjuus ja 7. detsembril 2011. aastal USA telekanalile ABC antud intervjuus, et tema valitsuse poliitika ei näe ette elanikkonna karmi kohtlemist ja ta ei tunne endal süüd 10 kuud kestnud ülestõusu mahasurumise eest, hoolimata teadetest julgeolekujõudude jõhkruse kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Süüria president Bashar al-Assad ütles 20. novembril 2011. aastal ajalehes Sunday Times avaldatud intervjuus ja 7. detsembril 2011. aastal USA telekanalile ABC antud intervjuus, et tema valitsuse poliitika ei näe ette elanikkonna karmi kohtlemist ja ta ei tunne endal süüd 10 kuud kestnud ülestõusu mahasurumise eest, hoolimata teadetest julgeolekujõudude jõhkruse kohta;

| D. | arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu 2. detsembri 2011. aasta resolutsioonis mõisteti otsustavalt hukka inimõiguste ja põhivabaduste ulatuslik, süstemaatiline ja jõhker rikkumine (tsiviilisikute, sealhulgas laste tapmine, kohtuta hukkamine, tagakiusamine, omavoliline vahistamine, sunniviisiline kadumine, piinamine ja muu väärkohtlemine, vägistamine ja muu seksuaalne vägivald) Süüria ametivõimude, sõjaväe ja julgeolekujõudude poolt, samuti vigastatutele arstiabi andmise keelamine ja takistamine, ning tehti ettepanek nimetada ametisse eriraportöör, kes tegeleks inimõiguste olukorraga riigis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO inimõiguste nõukogu 2. detsembri 2011. aasta resolutsioonis mõisteti otsustavalt hukka inimõiguste ja põhivabaduste ulatuslik, süstemaatiline ja jõhker rikkumine (tsiviilisikute, sealhulgas laste tapmine, kohtuta hukkamine, tagakiusamine, omavoliline vahistamine, sunniviisiline kadumine, piinamine ja muu väärkohtlemine, vägistamine ja muu seksuaalne vägivald) Süüria ametivõimude, sõjaväe ja julgeolekujõudude poolt, samuti vigastatutele arstiabi andmise keelamine ja takistamine, ning tehti ettepanek nimetada ametisse eriraportöör, kes tegeleks inimõiguste olukorraga riigis;

| E. | arvestades, et sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni aruandes Süüria Araabia Vabariigi kohta esitatakse tõendeid Süüria sõjaväe, julgeolekujõudude ja valitsust toetavate relvarühmituste poolt korda saadetud ulatuslike, süstemaatiliste ja jõhkrate inimõiguste ja põhivabaduste rikkumiste kohta; arvestades, et uurimiskomisjonile teeb tõsist muret asjaolu, et inimsusevastaseid kuritegusid on toime pandud Süüria mitmetes paikkondades; arvestades, et Süüria valitsus keeldus uurimiskomisjoniga koostööd tegemast; arvestades, et uurimiskomisjoni ÜRO aruande kohaselt on alates meeleavalduste mahasurumise algusest sõjaväes ja julgeolekujõududes toimunud arvukalt ülejooksmisi ning viimastel kuudel on see sagenenud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni aruandes Süüria Araabia Vabariigi kohta esitatakse tõendeid Süüria sõjaväe, julgeolekujõudude ja valitsust toetavate relvarühmituste poolt korda saadetud ulatuslike, süstemaatiliste ja jõhkrate inimõiguste ja põhivabaduste rikkumiste kohta; arvestades, et uurimiskomisjonile teeb tõsist muret asjaolu, et inimsusevastaseid kuritegusid on toime pandud Süüria mitmetes paikkondades; arvestades, et Süüria valitsus keeldus uurimiskomisjoniga koostööd tegemast; arvestades, et uurimiskomisjoni ÜRO aruande kohaselt on alates meeleavalduste mahasurumise algusest sõjaväes ja julgeolekujõududes toimunud arvukalt ülejooksmisi ning viimastel kuudel on see sagenenud;

| F. | arvestades, et 2. detsembri 2011. aasta avalduses hoiatas ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay, et Süüria võimude jätkuvad jõhkrad repressioonid oma rahva vastu võivad viia riigi kodusõjani ning soovitas ÜRO Julgeolekunõukogul pöörduda Süürias valitseva olukorra arutamiseks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poole; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2. detsembri 2011. aasta avalduses hoiatas ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay, et Süüria võimude jätkuvad jõhkrad repressioonid oma rahva vastu võivad viia riigi kodusõjani ning soovitas ÜRO Julgeolekunõukogul pöörduda Süürias valitseva olukorra arutamiseks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poole;

| G. | arvestades, et Süüria ametivõimud ei luba endiselt riiki rahvusvahelisi ajakirjanikke ja vaatlejaid; arvestades, et Süüria põgenike ja inimõiguste aktivistide teated ning mobiiltelefonidega üles võetud pildimaterjal on peamised teabeallikad ja tõendid Süüria armee ja julgeolekujõudude poolt tsiviilelanike vastu toime pandud süstemaatilise ja laiaulatusliku inimõiguste rikkumise ning Süüria olukorra kohta üldiselt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Süüria ametivõimud ei luba endiselt riiki rahvusvahelisi ajakirjanikke ja vaatlejaid; arvestades, et Süüria põgenike ja inimõiguste aktivistide teated ning mobiiltelefonidega üles võetud pildimaterjal on peamised teabeallikad ja tõendid Süüria armee ja julgeolekujõudude poolt tsiviilelanike vastu toime pandud süstemaatilise ja laiaulatusliku inimõiguste rikkumise ning Süüria olukorra kohta üldiselt;

| H. | arvestades, et 1. detsembril 2011. aastal tugevdas Euroopa Liit oma Süüria-vastaseid piiravaid meetmeid, kehtestades muu hulgas ELis paiknevatele äriühingutele ja finantseerimisasutustele täiendavad kaubanduskeelud seoses Süüria naftatootmis- ja finantssektoriga, täiendava varade külmutamise, reisikeelu 11 üksikisikule ja 12 üksusele, relvaembargo ning – kõige olulisemana – info- ja kommunikatsioonitehnoloogia EList Süüriasse eksportimise keelu, kuna Süüria valitsus võib seda tehnoloogiat kasutada oma kodanike inimõiguste rikkumise eesmärgil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 1. detsembril 2011. aastal tugevdas Euroopa Liit oma Süüria-vastaseid piiravaid meetmeid, kehtestades muu hulgas ELis paiknevatele äriühingutele ja finantseerimisasutustele täiendavad kaubanduskeelud seoses Süüria naftatootmis- ja finantssektoriga, täiendava varade külmutamise, reisikeelu 11 üksikisikule ja 12 üksusele, relvaembargo ning – kõige olulisemana – info- ja kommunikatsioonitehnoloogia EList Süüriasse eksportimise keelu, kuna Süüria valitsus võib seda tehnoloogiat kasutada oma kodanike inimõiguste rikkumise eesmärgil;

| I. | arvestades, et nõukogu ja Euroopa välisteenistus ei ole suutnud kokku leppida välja kuulutatud info-ja kommunikatsioonitehnoloogia ekspordi keelu vajalikes üksikasjades ja need avaldada; arvestades, et on olnud palju teateid selle kohta, et ELi või ELis paiknevad ettevõtted on Süüria valitsust varustanud tellimuse järgi välja töötatud tehnoloogiaga, mis võimaldab pealt kuulata, jälgida ja registreerida kogu Süüria internetiliiklust ja mobiilsidet ning võtta kontrolli alla nii riigisisene kui ka rahvusvaheline suhtlus; arvestades, et ELi (ELis paiknevad) ettevõtted on Süürias kohapeal ehitanud ja käitanud jälgimiskeskusi ning osutanud asjakohast tehnilist abi Süüria valitsusele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nõukogu ja Euroopa välisteenistus ei ole suutnud kokku leppida välja kuulutatud info-ja kommunikatsioonitehnoloogia ekspordi keelu vajalikes üksikasjades ja need avaldada; arvestades, et on olnud palju teateid selle kohta, et ELi või ELis paiknevad ettevõtted on Süüria valitsust varustanud tellimuse järgi välja töötatud tehnoloogiaga, mis võimaldab pealt kuulata, jälgida ja registreerida kogu Süüria internetiliiklust ja mobiilsidet ning võtta kontrolli alla nii riigisisene kui ka rahvusvaheline suhtlus; arvestades, et ELi (ELis paiknevad) ettevõtted on Süürias kohapeal ehitanud ja käitanud jälgimiskeskusi ning osutanud asjakohast tehnilist abi Süüria valitsusele;

| J. | arvestades, et Prantsusmaa suursaadik Süürias Eric Chevallier ja USA suursaadik Süürias Robert Ford on naasnud Damaskusesse, demonstreerides sellega täielikku toetust Süüria rahva võitlusele ja nõudmistele; arvestades, et mõlemad suursaadikud kutsuti oktoobris tagasi julgeolekuprobleemide ja Prantsusmaa huvide vastu suunatud vägivaldsete rünnakute tõttu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Prantsusmaa suursaadik Süürias Eric Chevallier ja USA suursaadik Süürias Robert Ford on naasnud Damaskusesse, demonstreerides sellega täielikku toetust Süüria rahva võitlusele ja nõudmistele; arvestades, et mõlemad suursaadikud kutsuti oktoobris tagasi julgeolekuprobleemide ja Prantsusmaa huvide vastu suunatud vägivaldsete rünnakute tõttu;

| K. | arvestades, et oma 1. detsembri 2011. aasta järeldustes soovitas nõukogu taas Süüria opositsioonil ühisplatvormi moodustada, kinnitas, et EL suhtleb jätkuvalt vägivallatust pooldavate Süüria opositsiooni esindajatega, ning väljendas rahulolu Süüria rahvusnõukogu asjaomaste lubaduste üle; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et oma 1. detsembri 2011. aasta järeldustes soovitas nõukogu taas Süüria opositsioonil ühisplatvormi moodustada, kinnitas, et EL suhtleb jätkuvalt vägivallatust pooldavate Süüria opositsiooni esindajatega, ning väljendas rahulolu Süüria rahvusnõukogu asjaomaste lubaduste üle;

| L. | arvestades, et 22. novembril 2011. aastal kohtus komisjoni asepresident ja kõrge esindaja Catherine Ashton Süüria rahvusnõukogu esindajatega ning rõhutas sellel kohtumisel, kui tähtis on kaasav opositsiooniline poliitiline platvorm; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 22. novembril 2011. aastal kohtus komisjoni asepresident ja kõrge esindaja Catherine Ashton Süüria rahvusnõukogu esindajatega ning rõhutas sellel kohtumisel, kui tähtis on kaasav opositsiooniline poliitiline platvorm;

| M. | arvestades, et Euroopa Parlamendi liikmed on viimaste kuude jooksul astunud dialoogi ja vahetanud arvamusi nii Süürias kui ka välisriikides asuvate opositsiooni esindajatega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liikmed on viimaste kuude jooksul astunud dialoogi ja vahetanud arvamusi nii Süürias kui ka välisriikides asuvate opositsiooni esindajatega;

| N. | arvestades, et Süüria kriis ohustab stabiilsust ja julgeolekut kogu Lähis-Ida piirkonnas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Süüria kriis ohustab stabiilsust ja julgeolekut kogu Lähis-Ida piirkonnas;

| O. | arvestades, et Araabia Liiga peatas 16. novembril 2011. aastal Süüria liikmesuse piirkondlikus organisatsioonis, kuna Süüria ei täitnud Araabia Liiga rahuplaani tingimusi, milles nähti ette, et Süüria viib rahutustest haaratud linnadest ära tankid, lõpetab meeleavaldajate ründamise, alustab dialoogi opositsiooniga ja lubab 500 Araabia Liiga vaatlejat riiki olukorda kohapeal hindama; arvestades, et Araabia Liiga kiitis pärast arvukaid ultimaatumeid 27. novembril 2011. aastal heaks Süüria-vastased sanktsioonid, sealhulgas varade külmutamise ja embargo investeeringutele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Araabia Liiga peatas 16. novembril 2011. aastal Süüria liikmesuse piirkondlikus organisatsioonis, kuna Süüria ei täitnud Araabia Liiga rahuplaani tingimusi, milles nähti ette, et Süüria viib rahutustest haaratud linnadest ära tankid, lõpetab meeleavaldajate ründamise, alustab dialoogi opositsiooniga ja lubab 500 Araabia Liiga vaatlejat riiki olukorda kohapeal hindama; arvestades, et Araabia Liiga kiitis pärast arvukaid ultimaatumeid 27. novembril 2011. aastal heaks Süüria-vastased sanktsioonid, sealhulgas varade külmutamise ja embargo investeeringutele;

| P. | arvestades, et Türgi valitsus kehtestas 30. novembril 2011. aastal Süüria vastu majandussanktsioonid ja relvaembargo, mis hõlmab relvade ja sõjaväevarustuse tarneid, ning peatas Süüriaga sõlmitud koostöölepingu täitmise, kuni Süürias ei ole moodustatud uut valitsust; arvestades, et 22. novembril 2011. aastal nõudis Türgi peaminister, et president al-Assad „lõpuks ometi” tagasi astuks; arvestades, et 2011. aasta märtsist alates on kümned tuhanded Süüria põgenikud palunud Türgis varjupaika; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Türgi valitsus kehtestas 30. novembril 2011. aastal Süüria vastu majandussanktsioonid ja relvaembargo, mis hõlmab relvade ja sõjaväevarustuse tarneid, ning peatas Süüriaga sõlmitud koostöölepingu täitmise, kuni Süürias ei ole moodustatud uut valitsust; arvestades, et 22. novembril 2011. aastal nõudis Türgi peaminister, et president al-Assad „lõpuks ometi” tagasi astuks; arvestades, et 2011. aasta märtsist alates on kümned tuhanded Süüria põgenikud palunud Türgis varjupaika;

| Q. | väljendab muret paljude allikate teadete üle, et Süüria võimud on andnud korralduse saata riigist välja Süürias asuva Mar Musa kloostri abt isa Paolo dall’Oglio, esimese Anna Lindhi nimelise kulutuuridevahelise dialoogi Euroopa-Vahemere auhinna võitja 2006. aastal, keda tuntakse laialdaselt usunditevahelise harmoonia edendajana Süürias viimasel kolmel aastakümnel ning osalemise eest läbirääkimistele ja sõnavabadusele tuginevates riigisisese lepitamise püüdlustes; kutsub Süüria ametivõime üles väljasaamisest loobuma, kuna see võib nõrgestada moslemite ja kristlaste vahel käimasolevat dialoogi; |
| --- | --- |

Q.

väljendab muret paljude allikate teadete üle, et Süüria võimud on andnud korralduse saata riigist välja Süürias asuva Mar Musa kloostri abt isa Paolo dall’Oglio, esimese Anna Lindhi nimelise kulutuuridevahelise dialoogi Euroopa-Vahemere auhinna võitja 2006. aastal, keda tuntakse laialdaselt usunditevahelise harmoonia edendajana Süürias viimasel kolmel aastakümnel ning osalemise eest läbirääkimistele ja sõnavabadusele tuginevates riigisisese lepitamise püüdlustes; kutsub Süüria ametivõime üles väljasaamisest loobuma, kuna see võib nõrgestada moslemite ja kristlaste vahel käimasolevat dialoogi;

| R. | arvestades, et Süüria võimud vahistasid 4. detsembril 2011. aastal Süüria ja Jordaania piiril blogipidaja Razan Gazzawi, kes väidetavalt oli teel Jordaania pealinna Ammani, et osaleda oma tööandja – Süüria meedia- ja sõnavabaduse keskuse korraldatud ajakirjandusvabaduse seminaril; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Süüria võimud vahistasid 4. detsembril 2011. aastal Süüria ja Jordaania piiril blogipidaja Razan Gazzawi, kes väidetavalt oli teel Jordaania pealinna Ammani, et osaleda oma tööandja – Süüria meedia- ja sõnavabaduse keskuse korraldatud ajakirjandusvabaduse seminaril;

| 1. | mõistab veel kord teravalt hukka Süüria režiimi jõhkrad repressioonid oma rahva, sealhulgas laste vastu; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; kordab, et on solidaarne Süüria rahvaga, kes võitleb vägivalda kasutamata vabaduse, demokraatia ja inimväärikuse eest, ning on vaimustuses rahva ja eriti võitluses otsustavat osa täitvate naiste vaprusest ja otsusekindlusest; |
| --- | --- |

1.

mõistab veel kord teravalt hukka Süüria režiimi jõhkrad repressioonid oma rahva, sealhulgas laste vastu; avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; kordab, et on solidaarne Süüria rahvaga, kes võitleb vägivalda kasutamata vabaduse, demokraatia ja inimväärikuse eest, ning on vaimustuses rahva ja eriti võitluses otsustavat osa täitvate naiste vaprusest ja otsusekindlusest;

| 2. | märgib, et Süüria režiim ja president Bashar al-Assad, kes kannab Süüria riigi põhiseadusliku juhina viimase instantsina vastutust, ei ole suutnud täita oma kohustusi, mis tulenevad inimõigusi käsitlevast rahvusvahelisest õigusest, ning nõuab veel kord, et viivitamata lõpetataks vägivaldsed rünnakud rahumeelsete meeleavaldajate vastu ja nende perekondade ahistamine, vabastataks kõik kinnipeetud meeleavaldajad, poliitvangid, inimõiguslased ja ajakirjanikud, ning nõuab rahvusvaheliste humanitaar- ja inimõiguste organisatsioonide ning rahvusvahelise meedia vaba pääsu riiki; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Süüria režiim ja president Bashar al-Assad, kes kannab Süüria riigi põhiseadusliku juhina viimase instantsina vastutust, ei ole suutnud täita oma kohustusi, mis tulenevad inimõigusi käsitlevast rahvusvahelisest õigusest, ning nõuab veel kord, et viivitamata lõpetataks vägivaldsed rünnakud rahumeelsete meeleavaldajate vastu ja nende perekondade ahistamine, vabastataks kõik kinnipeetud meeleavaldajad, poliitvangid, inimõiguslased ja ajakirjanikud, ning nõuab rahvusvaheliste humanitaar- ja inimõiguste organisatsioonide ning rahvusvahelise meedia vaba pääsu riiki;

| 3. | kordab oma üleskutset president Bashar al-Assadile ja tema režiimile loobuda viivitamatult võimust, et võimaldada riigi üleminekut demokraatiale; |
| --- | --- |

3.

kordab oma üleskutset president Bashar al-Assadile ja tema režiimile loobuda viivitamatult võimust, et võimaldada riigi üleminekut demokraatiale;

| 4. | nõuab Süüria ametivõimude, sõjaväe ja julgeolekujõudude toime pandud ulatuslike, jõhkrate ja süstemaatiliste inimõiguste ja põhivabaduste rikkumiste kohest, sõltumatut ja läbipaistvat uurimist, et tagada kõigi neis tegudes, mis võivad endast kujutada inimsusevastaseid kuritegusid, süüdi olevate isikute vastutuselevõtmist rahvusvahelise üldsuse poolt; |
| --- | --- |

4.

nõuab Süüria ametivõimude, sõjaväe ja julgeolekujõudude toime pandud ulatuslike, jõhkrate ja süstemaatiliste inimõiguste ja põhivabaduste rikkumiste kohest, sõltumatut ja läbipaistvat uurimist, et tagada kõigi neis tegudes, mis võivad endast kujutada inimsusevastaseid kuritegusid, süüdi olevate isikute vastutuselevõtmist rahvusvahelise üldsuse poolt;

| 5. | toonitab Süüria opositsiooni ja meeleavaldajate üleskutset saata riiki rahvusvahelised vaatlejad, et takistada rünnakuid tsiviilelanike vastu ning tagada rahvusvahelistele humanitaar- ja inimõiguste organisatsioonidele ja rahvusvahelisele ajakirjandusele vaba pääs riiki; |
| --- | --- |

5.

toonitab Süüria opositsiooni ja meeleavaldajate üleskutset saata riiki rahvusvahelised vaatlejad, et takistada rünnakuid tsiviilelanike vastu ning tagada rahvusvahelistele humanitaar- ja inimõiguste organisatsioonidele ja rahvusvahelisele ajakirjandusele vaba pääs riiki;

| 6. | nõuab tõelist rahumeelset üleminekut demokraatiale, mis vastaks Süüria rahva õiguspärastele nõudmistele ning rajaneks kaasaval üldrahvalikul poliitilisel dialoogil, milles osalevad riigi kõik demokraatlikud jõud ja kodanikuühiskond; nõuab tungivalt, et opositsioonijõud ei langeks elanikke kaitstes vägivalla jätkuva eskaleerimise ja olukorra militariseerimise lõksu; tunneb tõsist muret asjaolu pärast, et ähvarduste kasutamine Süüria ametivõimude poolt võib laieneda pagenduses olevatele opositsiooniaktivistidele ning kutsub ELi liikmesriike üles kaaluma võimalust saata välja selliste juhtumitega seotud ELis asuvad Süüria diplomaadid või võtta muid asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

6.

nõuab tõelist rahumeelset üleminekut demokraatiale, mis vastaks Süüria rahva õiguspärastele nõudmistele ning rajaneks kaasaval üldrahvalikul poliitilisel dialoogil, milles osalevad riigi kõik demokraatlikud jõud ja kodanikuühiskond; nõuab tungivalt, et opositsioonijõud ei langeks elanikke kaitstes vägivalla jätkuva eskaleerimise ja olukorra militariseerimise lõksu; tunneb tõsist muret asjaolu pärast, et ähvarduste kasutamine Süüria ametivõimude poolt võib laieneda pagenduses olevatele opositsiooniaktivistidele ning kutsub ELi liikmesriike üles kaaluma võimalust saata välja selliste juhtumitega seotud ELis asuvad Süüria diplomaadid või võtta muid asjakohaseid meetmeid;

| 7. | tervitab ja ergutab Süüria opositsiooni jätkuvaid jõupingutusi nii Süürias kui väljaspool, et luua ühtne platvorm, et suhelda jätkuvalt rahvusvahelise üldsusega, eelkõige Araabia Liigaga, ning kujundada ühine nägemus Süüria tulevikust ja demokraatlikule süsteemile üleminekust; avaldab jätkuvalt toetust Süüria rahvusnõukogule ning toonitab, kui tähtis on asjaolu, et Süüria opositsioon ja Vaba Süüria Armee võtaksid endale kohustuse järgida inimõigusi ja põhivabadusi ning järgiksid kindlalt rahumeelset ja kaasavat lähenemisviisi; toetab nõukogu 1. detsembri 2011. aasta järeldusi ning nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid rakendaksid need kiiresti ja leiaksid uusi viise opositsioonijõududele antava mittesõjalise abi tõhustamiseks; |
| --- | --- |

7.

tervitab ja ergutab Süüria opositsiooni jätkuvaid jõupingutusi nii Süürias kui väljaspool, et luua ühtne platvorm, et suhelda jätkuvalt rahvusvahelise üldsusega, eelkõige Araabia Liigaga, ning kujundada ühine nägemus Süüria tulevikust ja demokraatlikule süsteemile üleminekust; avaldab jätkuvalt toetust Süüria rahvusnõukogule ning toonitab, kui tähtis on asjaolu, et Süüria opositsioon ja Vaba Süüria Armee võtaksid endale kohustuse järgida inimõigusi ja põhivabadusi ning järgiksid kindlalt rahumeelset ja kaasavat lähenemisviisi; toetab nõukogu 1. detsembri 2011. aasta järeldusi ning nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid rakendaksid need kiiresti ja leiaksid uusi viise opositsioonijõududele antava mittesõjalise abi tõhustamiseks;

| 8. | toonitab veel kord, et Süüria valitsus ei ole täitnud oma kohustust kaitsta elanikkonda, teha kiire lõpp kõigile inimõiguste rikkumistele ja peatada kõik rünnakud tsiviilelanike vastu; on seisukohal, et seda arvestades peab rahvusvaheline üldsus võtma kiireid ja asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

8.

toonitab veel kord, et Süüria valitsus ei ole täitnud oma kohustust kaitsta elanikkonda, teha kiire lõpp kõigile inimõiguste rikkumistele ja peatada kõik rünnakud tsiviilelanike vastu; on seisukohal, et seda arvestades peab rahvusvaheline üldsus võtma kiireid ja asjakohaseid meetmeid;

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et EL kohustub jätkuvalt nõudma rahvusvahelise surve suurendamist Süüria režiimile; avaldab kindlat toetust nõukogu 14. novembri ja 1. detsembri 2011. aasta otsustele kehtestada Süüria režiimi suhtes uued piiravad meetmed ning nõuab täiendava varade külmutamise ja reisikeelu kehtestamist perekondadele ja äriühingutele, kes on režiimi põhilised rahastajad; rõhutab, et EL peab olema valmis võtma täiendavaid meetmeid abi osutamiseks Süüria rahvale, kes püüdleb rahumeelsete vahendite abil demokraatliku tuleviku poole; nõuab sellega seoses repressioonide jätkumise ajaks täiendavaid ELi sanktsioone, mille sihtmärgiks oleks Süüria režiim, kuid mille negatiivne mõju elanikele oleks minimaalne, samuti piisavate mehhanismide loomist riigi praeguste ja tulevaste humanitaar-hädaolukordade lahendamiseks; tervitab ja toetab nõukogu 1. detsembri 2011. aasta järeldusi Süüria kohta, milles väljendatakse ka ELi valmisolekut rajada Süüriaga uus ambitsioonikas partnerlus, mis hõlmaks kõiki vastastikku huvi pakkuvaid valdkondi, ka abi andmist ning kaubandus- ja majandussuhete tugevdamist kohe, kui president Bashar al-Assad on loobunud võimust ja algab tõeline üleminek demokraatiale; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt asjaolu üle, et EL kohustub jätkuvalt nõudma rahvusvahelise surve suurendamist Süüria režiimile; avaldab kindlat toetust nõukogu 14. novembri ja 1. detsembri 2011. aasta otsustele kehtestada Süüria režiimi suhtes uued piiravad meetmed ning nõuab täiendava varade külmutamise ja reisikeelu kehtestamist perekondadele ja äriühingutele, kes on režiimi põhilised rahastajad; rõhutab, et EL peab olema valmis võtma täiendavaid meetmeid abi osutamiseks Süüria rahvale, kes püüdleb rahumeelsete vahendite abil demokraatliku tuleviku poole; nõuab sellega seoses repressioonide jätkumise ajaks täiendavaid ELi sanktsioone, mille sihtmärgiks oleks Süüria režiim, kuid mille negatiivne mõju elanikele oleks minimaalne, samuti piisavate mehhanismide loomist riigi praeguste ja tulevaste humanitaar-hädaolukordade lahendamiseks; tervitab ja toetab nõukogu 1. detsembri 2011. aasta järeldusi Süüria kohta, milles väljendatakse ka ELi valmisolekut rajada Süüriaga uus ambitsioonikas partnerlus, mis hõlmaks kõiki vastastikku huvi pakkuvaid valdkondi, ka abi andmist ning kaubandus- ja majandussuhete tugevdamist kohe, kui president Bashar al-Assad on loobunud võimust ja algab tõeline üleminek demokraatiale;

| 10. | tervitab ja toetab 22. novembril 2011. aastal ÜRO Peaassamblee vastu võetud resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Süürias, ÜRO inimõiguste nõukogu 2. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ning ÜRO Peaassamblee kolmanda komitee 22. novembri 2011. aasta resolutsiooni, samuti sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni 23. novembri 2011. aasta aruannet Süüria kohta; nõuab koheselt Süüria liikmesuse peatamist UNESCO inimõiguste komitees; |
| --- | --- |

10.

tervitab ja toetab 22. novembril 2011. aastal ÜRO Peaassamblee vastu võetud resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Süürias, ÜRO inimõiguste nõukogu 2. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ning ÜRO Peaassamblee kolmanda komitee 22. novembri 2011. aasta resolutsiooni, samuti sõltumatu rahvusvahelise uurimiskomisjoni 23. novembri 2011. aasta aruannet Süüria kohta; nõuab koheselt Süüria liikmesuse peatamist UNESCO inimõiguste komitees;

| 11. | taunib asjaolu, et ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole siiani suutnud adekvaatselt reageerida Süürias jätkuvatele julmustele; kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeid, eriti Venemaad ja Hiinat uuesti üles täitma oma kohust ja tagama, et Süürias järgitakse rahvusvahelisi inimõiguste standardeid; toetab jätkuvalt ELi ja liikmesriikide sellealaseid jõupingutusi; soovitab samas ÜRO Julgeolekunõukogul anda Süüria režiim oma rahva vastu sooritatud kuritegude eest Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse; |
| --- | --- |

11.

taunib asjaolu, et ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole siiani suutnud adekvaatselt reageerida Süürias jätkuvatele julmustele; kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeid, eriti Venemaad ja Hiinat uuesti üles täitma oma kohust ja tagama, et Süürias järgitakse rahvusvahelisi inimõiguste standardeid; toetab jätkuvalt ELi ja liikmesriikide sellealaseid jõupingutusi; soovitab samas ÜRO Julgeolekunõukogul anda Süüria režiim oma rahva vastu sooritatud kuritegude eest Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse;

| 12. | avaldab kindlat toetust Araabia Liiga jõupingutustele lõpetada vägivald Süürias ja toetada poliitilise lahenduse leidmist; väljendab heameelt liiga ettepaneku üle saata kohapeale vaatlusmissioon, et kaitsta tsiviilelanikkonda; väljendab muret asjaolu üle, et Süüria ametivõimud ei rakenda sihipäraselt tegevuskava; tunneb heameelt Araabia Liiga otsuse üle kehtestada sanktsioonid Süüria režiimi vastu; kutsub Süüria režiimi üles hoiduma otsestest või kaudsetest katsetest destabiliseerida naaberriike; |
| --- | --- |

12.

avaldab kindlat toetust Araabia Liiga jõupingutustele lõpetada vägivald Süürias ja toetada poliitilise lahenduse leidmist; väljendab heameelt liiga ettepaneku üle saata kohapeale vaatlusmissioon, et kaitsta tsiviilelanikkonda; väljendab muret asjaolu üle, et Süüria ametivõimud ei rakenda sihipäraselt tegevuskava; tunneb heameelt Araabia Liiga otsuse üle kehtestada sanktsioonid Süüria režiimi vastu; kutsub Süüria režiimi üles hoiduma otsestest või kaudsetest katsetest destabiliseerida naaberriike;

| 13. | nõuab, et EL ja Türgi teeksid tihedamat koostööd Süürias valitseva olukorra lahendamiseks; tunneb heameelt selle üle, et Türgi on Süüria režiimi hukka mõistnud, kehtestanud režiimi vastu majandussanktsioonid ja järgib pagulastele piiride lahtihoidmise poliitikat; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et EL ja Türgi teeksid tihedamat koostööd Süürias valitseva olukorra lahendamiseks; tunneb heameelt selle üle, et Türgi on Süüria režiimi hukka mõistnud, kehtestanud režiimi vastu majandussanktsioonid ja järgib pagulastele piiride lahtihoidmise poliitikat;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja annaks endast parima, et alustada arutelusid Türgi, Araabia Liiga ja Süüria opositsiooniga Süüria-Türgi piiril humanitaarkoridoride avamise viiside üle, et kaitsta Süüria pagulasi ja kõiki riigist põgeneda üritavaid tsiviilelanikke jätkuva sõjalise surve eest; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja annaks endast parima, et alustada arutelusid Türgi, Araabia Liiga ja Süüria opositsiooniga Süüria-Türgi piiril humanitaarkoridoride avamise viiside üle, et kaitsta Süüria pagulasi ja kõiki riigist põgeneda üritavaid tsiviilelanikke jätkuva sõjalise surve eest;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Süüria Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Süüria Araabia Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning Türgi Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0471.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0387.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0476.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0333.

(5)  ELT L 319, 2.12.2011, lk 56.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/70 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/70

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli kavand

P7_TA(2011)0583

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli esialgse kavandi kohta

2013/C 168 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 16. novembril 2011. aastal vastu võetud majanduse juhtimist puudutavate õigusaktide paketti ja eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta määrust (EL) nr 1176/2011 (1) makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. novembril 2011. aastal vastu võetud majanduse juhtimist puudutavate õigusaktide paketti ja eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu aasta määrust (EL) nr 1176/2011 (1) makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 27. oktoobri 2011. aasta töödokumenti „Makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli kavand” (SEK(2011)1361), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 27. oktoobri 2011. aasta töödokumenti „Makromajandusliku tasakaalustamatuse järelevalve tulemustabeli kavand” (SEK(2011)1361),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| 1. | tuletab meelde, et hiljuti loodud järelevalvemehhanismi peamine eesmärk on ennetada ja korrigeerida Euroopa Liidus ja eelkõige euroalal ülemäärast makromajanduslikku tasakaalustamatust; tuletab meelde, et vastavalt määrusele (EL) nr 1176/2011 on uue mehhanismi eesmärgid peale selle liikmesriikide majandustulemuste püsiva vastastikuse lähenemise tagamine ja liikmesriikide majanduspoliitika tihedam kooskõlastamine; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et hiljuti loodud järelevalvemehhanismi peamine eesmärk on ennetada ja korrigeerida Euroopa Liidus ja eelkõige euroalal ülemäärast makromajanduslikku tasakaalustamatust; tuletab meelde, et vastavalt määrusele (EL) nr 1176/2011 on uue mehhanismi eesmärgid peale selle liikmesriikide majandustulemuste püsiva vastastikuse lähenemise tagamine ja liikmesriikide majanduspoliitika tihedam kooskõlastamine;

| 2. | rõhutab, et praegust majandusolukorda arvestades tuleb makromajanduse järelevalve raamistik võimalikult kiiresti kasutusele võtta; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et praegust majandusolukorda arvestades tuleb makromajanduse järelevalve raamistik võimalikult kiiresti kasutusele võtta;

| 3. | on seisukohal, et liikmesriikide ja liidu meetmete võimalik ülekanduv mõju tuleb kindlaks teha ja selle üle aru pidada võimalikult varases etapis (nt iga-aastase majanduskasvu analüüsi raames) ning seda tuleb tingimata teha nii enne kui ka pärast lähenemis-/stabiilsusprogrammide vastuvõtmist; palub komisjonil selgitada, kuidas ta kavatseb oma tulemustabeli viimases versioonis ülekanduvat mõju käsitleda; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et liikmesriikide ja liidu meetmete võimalik ülekanduv mõju tuleb kindlaks teha ja selle üle aru pidada võimalikult varases etapis (nt iga-aastase majanduskasvu analüüsi raames) ning seda tuleb tingimata teha nii enne kui ka pärast lähenemis-/stabiilsusprogrammide vastuvõtmist; palub komisjonil selgitada, kuidas ta kavatseb oma tulemustabeli viimases versioonis ülekanduvat mõju käsitleda;

| 4. | on seisukohal, et liikmesriikide valitsused peavad olema valmis võimalikke probleeme lahendama, sest ainult sellisel juhul on võimalik tagada, et järelevalveraamistikul on soovitav mõju; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et liikmesriikide valitsused peavad olema valmis võimalikke probleeme lahendama, sest ainult sellisel juhul on võimalik tagada, et järelevalveraamistikul on soovitav mõju;

| 5. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioonile (ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta (majanduse juhtimise pakett)) (2) lisatud komisjoni avaldust, milles on sätestatud, et makromajanduslik järelevalve hõlmab jooksevkonto puudujäägi ja ülejäägiga riike, keda eristatakse vastavalt sellele, kui kiireloomuline meetmete võtmine on ja milliseid parandusmeetmeid on vaja; juhib tähelepanu sellele, et see avaldus sillutas teed majanduse juhtimise paketi lõplikule vastuvõtmisele; kutsub komisjoni üles sellest ka edaspidi kinni pidama; on endiselt seisukohal, et mis tahes järeldused, milleni nõukogu võib jõuda, ei tohi piirata komisjoni sellealaseid seaduslikke õigusi; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi 28. septembri 2011. aasta resolutsioonile (ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus makromajanduse tasakaalunihete ennetamise ja korrigeerimise kohta (majanduse juhtimise pakett)) (2) lisatud komisjoni avaldust, milles on sätestatud, et makromajanduslik järelevalve hõlmab jooksevkonto puudujäägi ja ülejäägiga riike, keda eristatakse vastavalt sellele, kui kiireloomuline meetmete võtmine on ja milliseid parandusmeetmeid on vaja; juhib tähelepanu sellele, et see avaldus sillutas teed majanduse juhtimise paketi lõplikule vastuvõtmisele; kutsub komisjoni üles sellest ka edaspidi kinni pidama; on endiselt seisukohal, et mis tahes järeldused, milleni nõukogu võib jõuda, ei tohi piirata komisjoni sellealaseid seaduslikke õigusi;

| 6. | märgib, et enamik tulemustabeli kavandis kasutatud näitajate soovituslikest künnistest on kas ainult ülemised või ainult alumised künnised, kuigi määruses on selgelt öeldud, et kehtestatakse korraga nii kõrgemad kui ka madalamad künnised, v.a juhul kui see ei ole asjakohane; rõhutab sellega seoses, et komisjoni töödokumendis ei ole enamiku näitajate puhul selgitatud, millisel juhul ei ole mõlema - nii ülemise kui ka alumise - künnise korraga kasutamine asjakohane; |
| --- | --- |

6.

märgib, et enamik tulemustabeli kavandis kasutatud näitajate soovituslikest künnistest on kas ainult ülemised või ainult alumised künnised, kuigi määruses on selgelt öeldud, et kehtestatakse korraga nii kõrgemad kui ka madalamad künnised, v.a juhul kui see ei ole asjakohane; rõhutab sellega seoses, et komisjoni töödokumendis ei ole enamiku näitajate puhul selgitatud, millisel juhul ei ole mõlema - nii ülemise kui ka alumise - künnise korraga kasutamine asjakohane;

| 7. | märgib, et komisjon ei ole võtnud arvesse kõiki määruse (EL) nr 1176/2011 artiklis 4 tulemustabeli majanduslikuks tõlgendamiseks ette nähtud elemente; palub komisjonil tulemustabeli majanduslikul tõlgendamisel, eelkõige tööhõive, tootlikkuse hoogustajate ja energeetika rolli osas, kõiki neid elemente arvesse võtta; |
| --- | --- |

7.

märgib, et komisjon ei ole võtnud arvesse kõiki määruse (EL) nr 1176/2011 artiklis 4 tulemustabeli majanduslikuks tõlgendamiseks ette nähtud elemente; palub komisjonil tulemustabeli majanduslikul tõlgendamisel, eelkõige tööhõive, tootlikkuse hoogustajate ja energeetika rolli osas, kõiki neid elemente arvesse võtta;

| 8. | rõhutab, et tööpuuduse määra künnis ei suuda kajastada muutusi, näiteks seda, kui palju tööpuuduse määr aastas suureneb; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et tööpuuduse määra künnis ei suuda kajastada muutusi, näiteks seda, kui palju tööpuuduse määr aastas suureneb;

| 9. | võtab teadmiseks, et komisjon kavatseb esitada 2012. aasta lõpuks ja varakult enne järgmist Euroopa poolaastat finantssektori jaoks uue näitajate kogumi ja nendega seotud künnised; palub komisjonil selgitada, milline on selliste finantssektori näitajate ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määruses kavandatud riskinäidikute vaheline seos; |
| --- | --- |

9.

võtab teadmiseks, et komisjon kavatseb esitada 2012. aasta lõpuks ja varakult enne järgmist Euroopa poolaastat finantssektori jaoks uue näitajate kogumi ja nendega seotud künnised; palub komisjonil selgitada, milline on selliste finantssektori näitajate ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määruses kavandatud riskinäidikute vaheline seos;

| 10. | märgib seoses tulevaste makromajanduslike tulemustabelitega, mis võivad sisaldada rohkem näitajaid, et need peavad põhinema Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi koostataval sõltumatul ja kontrollitaval ametlikul statistikal; |
| --- | --- |

10.

märgib seoses tulevaste makromajanduslike tulemustabelitega, mis võivad sisaldada rohkem näitajaid, et need peavad põhinema Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi koostataval sõltumatul ja kontrollitaval ametlikul statistikal;

| 11. | märgib, et komisjoni töödokumendis on viidatud „olemasolevale majandusalasele kirjandusele”, kuid puuduvad igasugused konkreetsed viited; palub komisjonil oma metoodikat ning kavandatud eri lahendusi lähemalt selgitada ning lisada tulemustabeli tausta selgitamiseks põhjalik allikate loetelu; |
| --- | --- |

11.

märgib, et komisjoni töödokumendis on viidatud „olemasolevale majandusalasele kirjandusele”, kuid puuduvad igasugused konkreetsed viited; palub komisjonil oma metoodikat ning kavandatud eri lahendusi lähemalt selgitada ning lisada tulemustabeli tausta selgitamiseks põhjalik allikate loetelu;

| 12. | rõhutab, et majandus- ja rahanduskomisjon võib enne uute näitajate lisamise ja künniste muutmise kohta arvamuse avaldamist tulemustabeli kujundamise kohta avalikke kuulamisi korraldada; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et majandus- ja rahanduskomisjon võib enne uute näitajate lisamise ja künniste muutmise kohta arvamuse avaldamist tulemustabeli kujundamise kohta avalikke kuulamisi korraldada;

| 13. | rõhutab, et uue poliitikavahendi läbipaistev rakendamine on kogu protsessis otsustava tähtsusega, ning nõuab sellega seoses, et komisjon suunaks kõik tulemustabelit puudutavad töö- jm dokumendid otse ja ametlikult võrdsetel alustel nii parlamendile kui ka nõukogule; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et uue poliitikavahendi läbipaistev rakendamine on kogu protsessis otsustava tähtsusega, ning nõuab sellega seoses, et komisjon suunaks kõik tulemustabelit puudutavad töö- jm dokumendid otse ja ametlikult võrdsetel alustel nii parlamendile kui ka nõukogule;

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0424.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/72 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/72

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Euroopa ühtne transpordipiirkond

P7_TA(2011)0584

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava ning konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kohta (2011/2096(INI))

2013/C 168 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (KOM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (KOM(2011)0144),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2003. aasta resolutsiooni komisjoni valge raamatu „Euroopa transpordipoliitika aastal 2010: aeg otsustada” kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2003. aasta resolutsiooni komisjoni valge raamatu „Euroopa transpordipoliitika aastal 2010: aeg otsustada” kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni liikumisvõimelise Euroopa kohta – jätkusuutlik liikuvus meie mandril (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni liikumisvõimelise Euroopa kohta – jätkusuutlik liikuvus meie mandril (2),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni transpordi jätkusuutliku tuleviku kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni transpordi jätkusuutliku tuleviku kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Integreeritud merenduspoliitika – edusammude hindamine ja uued ülesanded” kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Integreeritud merenduspoliitika – edusammude hindamine ja uued ülesanded” kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni komisjoni viienda ühtekuuluvusaruande ja ühtekuuluvuspoliitika strateegia kohta pärast 2013. aastat (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni komisjoni viienda ühtekuuluvusaruande ja ühtekuuluvuspoliitika strateegia kohta pärast 2013. aastat (5),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni lennundusjulgestuse ja eelkõige turvaskannerite kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni lennundusjulgestuse ja eelkõige turvaskannerite kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse kohta aastatel 2011–2020 (7),

| — | võttes arvesse komisjoni teatisi „Kodanikevõrgustik” (KOM(1995)0601) ja „Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava” (KOM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatisi „Kodanikevõrgustik” (KOM(1995)0601) ja „Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava” (KOM(2009)0490),

| — | võttes arvesse komisjoni 1995. aasta teatist „Õiglase ja tõhusa hinnakujunduse poole transpordis” (KOM(1995)0691) ja 1998. teatist „Transport ja süsinikdioksiid” (KOM(1998)0204) ja võttes arvesse, et komisjon peaks nüüd teatise uuesti avaldama, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1995. aasta teatist „Õiglase ja tõhusa hinnakujunduse poole transpordis” (KOM(1995)0691) ja 1998. teatist „Transport ja süsinikdioksiid” (KOM(1998)0204) ja võttes arvesse, et komisjon peaks nüüd teatise uuesti avaldama,

| — | võttes arvesse Euroopa 2020. aasta strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa 2020. aasta strateegiat,

| — | võttes arvesse ühenduse õigustikku transpordi valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühenduse õigustikku transpordi valdkonnas,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0425/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0425/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa transpordipoliitika mõjutab ELi kodanikke otseselt paljudes eluvaldkondades ja et kõikidest transpordiliikide ja liikmesriikide süsteemide vahelistest tõketest, konkurentsimoonutustest ja sotsiaalsest dumpingust vaba Euroopa ühtne transpordipiirkond oleks neile väga kasulik; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa transpordipoliitika mõjutab ELi kodanikke otseselt paljudes eluvaldkondades ja et kõikidest transpordiliikide ja liikmesriikide süsteemide vahelistest tõketest, konkurentsimoonutustest ja sotsiaalsest dumpingust vaba Euroopa ühtne transpordipiirkond oleks neile väga kasulik;

| B. | arvestades, et transpordisektor on Euroopa Liidu ning tema piirkondade ja linnade arengu jaoks ülitähtis, sest see moodustab u 5 % SKPst ja annab tööd u 10 miljonile inimesele; arvestades, et oluline on säilitada ELi arengu- ja innovatsioonivõime sellistes valdkondades nagu liikuvus, transport ja logistika, mis on Euroopa majandusliku ja tööstusliku positsiooni jaoks määrava tähtsusega; arvestades, et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on eriti oluline osa transpordisektoris; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et transpordisektor on Euroopa Liidu ning tema piirkondade ja linnade arengu jaoks ülitähtis, sest see moodustab u 5 % SKPst ja annab tööd u 10 miljonile inimesele; arvestades, et oluline on säilitada ELi arengu- ja innovatsioonivõime sellistes valdkondades nagu liikuvus, transport ja logistika, mis on Euroopa majandusliku ja tööstusliku positsiooni jaoks määrava tähtsusega; arvestades, et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on eriti oluline osa transpordisektoris;

| C. | arvestades, et tulevasse Euroopa transpordi- ja liikuvuspoliitikasse aastani 2020 tuleks lisada 20-20-20 eesmärgid, mis on selles valdkonnas tehtavate otsuste põhialus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tulevasse Euroopa transpordi- ja liikuvuspoliitikasse aastani 2020 tuleks lisada 20-20-20 eesmärgid, mis on selles valdkonnas tehtavate otsuste põhialus;

| D. | arvestades, et transport saab anda olulise panuse Euroopa 2020. aasta strateegiasse, eelkõige tööhõive, jätkusuutliku majanduskasvu, teadusuuringute, energia, innovatsiooni ja keskkonna valdkonnas, kusjuures tuleb järjepidevamalt edendada ohutust ja keskkonnakaitset ning neid rohkem kooskõlastada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et transport saab anda olulise panuse Euroopa 2020. aasta strateegiasse, eelkõige tööhõive, jätkusuutliku majanduskasvu, teadusuuringute, energia, innovatsiooni ja keskkonna valdkonnas, kusjuures tuleb järjepidevamalt edendada ohutust ja keskkonnakaitset ning neid rohkem kooskõlastada;

| E. | arvestades, et teatavaid eelmises valges raamatus seatud eesmärke ei saavutatud, mistõttu tuleks käesolevas valges raamatus püstitatud eesmärkide saavutamist korrapäraselt kontrollida ja hinnata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et teatavaid eelmises valges raamatus seatud eesmärke ei saavutatud, mistõttu tuleks käesolevas valges raamatus püstitatud eesmärkide saavutamist korrapäraselt kontrollida ja hinnata;

| F. | arvestades, et transpordiliigid ei peaks üksteisega konkureerima, vaid peaksid transpordiliikide tõhusa koostalitluse raames tulemusliku eri transpordiliikide jaotuse juhtpõhimõtte alusel üksteist täiendama; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et transpordiliigid ei peaks üksteisega konkureerima, vaid peaksid transpordiliikide tõhusa koostalitluse raames tulemusliku eri transpordiliikide jaotuse juhtpõhimõtte alusel üksteist täiendama;

| G. | arvestades, et ümbersuunamise eesmärke ei ole võimalik saavutada seadusega, vaid üksnes toimiva infrastruktuuri, oluliste eeliste ja tugevate külgede ning stiimulite kasutamise abil; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ümbersuunamise eesmärke ei ole võimalik saavutada seadusega, vaid üksnes toimiva infrastruktuuri, oluliste eeliste ja tugevate külgede ning stiimulite kasutamise abil;

| H. | arvestades, et väga oluline on tagada üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) edukas areng, ühendada tõhusalt ELi kõikide piirkondade transpordivõrgud ja kaotada infrastruktuuride arengutaseme erinevused ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et väga oluline on tagada üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) edukas areng, ühendada tõhusalt ELi kõikide piirkondade transpordivõrgud ja kaotada infrastruktuuride arengutaseme erinevused ELi liikmesriikides;

| I. | arvestades, et transpordisektoris ja piiriülestes infrastruktuurides jäävad endiselt alles mitmed ajaloolised ja geograafilised takistused (eri rööpmelaiused või näiteks Alpide, Püreneede või Karpaatide mäeahelike moodustatud ületamatud tõkked), mis tekitavad nn piiriefekti, kuid neid on sageli võimalik hõlpsasti leevendad ja need peaksid vähenema; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et transpordisektoris ja piiriülestes infrastruktuurides jäävad endiselt alles mitmed ajaloolised ja geograafilised takistused (eri rööpmelaiused või näiteks Alpide, Püreneede või Karpaatide mäeahelike moodustatud ületamatud tõkked), mis tekitavad nn piiriefekti, kuid neid on sageli võimalik hõlpsasti leevendad ja need peaksid vähenema;

| J. | arvestades, et Euroopa piirkondade erinevused (asumine äärealal, infrastruktuur, maastik, rahvastikutihedus, sotsiaalmajanduslikud tingimused) põhjustavad väga erinevaid probleeme, mille lahendamisel on vaja paindlikkust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa piirkondade erinevused (asumine äärealal, infrastruktuur, maastik, rahvastikutihedus, sotsiaalmajanduslikud tingimused) põhjustavad väga erinevaid probleeme, mille lahendamisel on vaja paindlikkust;

| K. | arvestades, et transporditurud tuleks avada tingimusel, et töötatakse välja kõik regulatiivsed kaitsemeetmed, mis on vajalikud selleks, et transporditurgude avamisega kaasneksid kvaliteetsemad teenused, haridus- ja töötingimused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et transporditurud tuleks avada tingimusel, et töötatakse välja kõik regulatiivsed kaitsemeetmed, mis on vajalikud selleks, et transporditurgude avamisega kaasneksid kvaliteetsemad teenused, haridus- ja töötingimused;

| L. | arvestades, et EL peab kehtestama kõikidele transpordiliikidele ühtsed normid, eelkõige turvalisuse, tehnoloogia, keskkonnakaitse ja töötingimuste valdkonnas, ning võtma samas arvesse, et sektorites, kus globaalseid eeskirju tegelikkuses kohaldatakse, saavutatakse tõhus õiguslik reguleerimine asjakohaste rahvusvaheliste foorumite kaudu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL peab kehtestama kõikidele transpordiliikidele ühtsed normid, eelkõige turvalisuse, tehnoloogia, keskkonnakaitse ja töötingimuste valdkonnas, ning võtma samas arvesse, et sektorites, kus globaalseid eeskirju tegelikkuses kohaldatakse, saavutatakse tõhus õiguslik reguleerimine asjakohaste rahvusvaheliste foorumite kaudu;

| M. | arvestades, et transpordi valdkonnas vastuvõetud õigusaktid tuleb korrektselt, ühtlustatult ja kiiresti üle võtta, jõustada ja rakendada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et transpordi valdkonnas vastuvõetud õigusaktid tuleb korrektselt, ühtlustatult ja kiiresti üle võtta, jõustada ja rakendada;

| 1. | tunneb heameelt 2011. aasta valge raamatu üle, kuid nendib, et 2001. aasta valges raamatus kehtestatud olulised eesmärgid saavutati vaid osaliselt või neid ei saavutatud üldse, ja teeb ettepaneku, et:






  — | komisjon esitaks Euroopa liiklusohutust aastatel 2011–2020 käsitleva raporti alusel ja subsidiaarsuse põhimõtet järgides 2013. aastaks konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas vähendada hukkunute ja raskelt vigastatud isikute arvu liikluses 50 % võrreldes 2020. aastaga. Ettepanekutes tuleks pöörata erilist tähelepanu kõige rohkem ohustatud liiklejatele ning näidata igal juhul eeldatav õnnetusjuhtumite arvu vähenemine; |
| --- | --- | --- |

1.

tunneb heameelt 2011. aasta valge raamatu üle, kuid nendib, et 2001. aasta valges raamatus kehtestatud olulised eesmärgid saavutati vaid osaliselt või neid ei saavutatud üldse, ja teeb ettepaneku, et:

—

komisjon esitaks Euroopa liiklusohutust aastatel 2011–2020 käsitleva raporti alusel ja subsidiaarsuse põhimõtet järgides 2013. aastaks konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas vähendada hukkunute ja raskelt vigastatud isikute arvu liikluses 50 % võrreldes 2020. aastaga. Ettepanekutes tuleks pöörata erilist tähelepanu kõige rohkem ohustatud liiklejatele ning näidata igal juhul eeldatav õnnetusjuhtumite arvu vähenemine;

| — | komisjon esitaks 2014. aastaks ettepaneku, milles nähakse ette kõigi transpordiliikide ja reisijateveo väliskulude sisestamine nende eripära arvesse võttes ja vältides samas topeltmaksustamist ja turumoonutusi. Väliskulude sisestamisest saadavat tulu tuleks kasutada selleks, et rahastada jätkusuutliku liikuvuse ning infrastruktuuri kontekstis ohutusse, teadusuuringutesse, uutesse tehnoloogiatesse, kliimakaitsesse ja müra vähendamisesse tehtavaid investeeringuid; |
| --- | --- |

—

komisjon esitaks 2014. aastaks ettepaneku, milles nähakse ette kõigi transpordiliikide ja reisijateveo väliskulude sisestamine nende eripära arvesse võttes ja vältides samas topeltmaksustamist ja turumoonutusi. Väliskulude sisestamisest saadavat tulu tuleks kasutada selleks, et rahastada jätkusuutliku liikuvuse ning infrastruktuuri kontekstis ohutusse, teadusuuringutesse, uutesse tehnoloogiatesse, kliimakaitsesse ja müra vähendamisesse tehtavaid investeeringuid;

| 2. | palub komisjonil esitada 2013. aastaks ettepaneku sotsiaal- ja töötingimuste kohta, et hõlbustada tõeliselt integreeritud Euroopa transpordituru loomist ja samas muuta sektor töötajatele atraktiivsemaks; märgib, et selle ettepaneku aluseks peaks olema põhjalik analüüs kõigi transpordiliikide sotsiaal- ja töötingimuste hetkeolukorra ja liikmesriikide õigusaktide ühtlustatuse taseme kohta ning 2020. aasta transpordi tööturu arengu mõjuhindamine; ettepanek peaks parandama tööhõivet ja töötajate olukorda kogu transpordisektoris ning selles tuleks arvesse võtta uusi tehnoloogiaid ja logistikateenuseid, mida on võimalik kasutada transporditeenuste parandamiseks üldiselt ja eeskätt puudega isikute jaoks; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil esitada 2013. aastaks ettepaneku sotsiaal- ja töötingimuste kohta, et hõlbustada tõeliselt integreeritud Euroopa transpordituru loomist ja samas muuta sektor töötajatele atraktiivsemaks; märgib, et selle ettepaneku aluseks peaks olema põhjalik analüüs kõigi transpordiliikide sotsiaal- ja töötingimuste hetkeolukorra ja liikmesriikide õigusaktide ühtlustatuse taseme kohta ning 2020. aasta transpordi tööturu arengu mõjuhindamine; ettepanek peaks parandama tööhõivet ja töötajate olukorda kogu transpordisektoris ning selles tuleks arvesse võtta uusi tehnoloogiaid ja logistikateenuseid, mida on võimalik kasutada transporditeenuste parandamiseks üldiselt ja eeskätt puudega isikute jaoks;

| 3. | palub komisjonil esitada liikmesriikide esitatud teabe põhjal aastaks 2013 ühtlustatud kvantitatiivse analüüsi infrastruktuuri taseme, transpordivõrgu tiheduse ja transporditeenuste kvaliteedi hetkeolukorra kohta kõikides ELi liikmesriikides; see annab ülevaate olukorrast kõigis 27 ELi liikmesriigis, toob esile transpordi infrastruktuuri arengu erinevused liikmesriikides ja nende eri piirkondades ning kirjeldab, kuidas kõigi transpordiliikide infrastruktuuri rahastatakse ja millised on edasised investeerimisprioriteedid; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil esitada liikmesriikide esitatud teabe põhjal aastaks 2013 ühtlustatud kvantitatiivse analüüsi infrastruktuuri taseme, transpordivõrgu tiheduse ja transporditeenuste kvaliteedi hetkeolukorra kohta kõikides ELi liikmesriikides; see annab ülevaate olukorrast kõigis 27 ELi liikmesriigis, toob esile transpordi infrastruktuuri arengu erinevused liikmesriikides ja nende eri piirkondades ning kirjeldab, kuidas kõigi transpordiliikide infrastruktuuri rahastatakse ja millised on edasised investeerimisprioriteedid;

| 4. | on teadlik transpordisektori suurest osatähtsusest tööstuspoliitikas, konkurentsivõimes ja ELi kaubandusbilansis; märgib, et 2009. aastal oli transpordisektori masinate ja seadmete ekspordi koguväärtus 454,7 miljardit eurot, mis moodustas 41,5 % 27-liikmelise ELi kogu ekspordist; lisaks märgib, et 2009. aastal registreeris EL suurima kaubavahetuse ülejäägi transpordisektori masinate ja seadmete valdkonnas (112,6 miljardit eurot) ning transporditeenuste valdkonnas (21,5 miljardit eurot); |
| --- | --- |

4.

on teadlik transpordisektori suurest osatähtsusest tööstuspoliitikas, konkurentsivõimes ja ELi kaubandusbilansis; märgib, et 2009. aastal oli transpordisektori masinate ja seadmete ekspordi koguväärtus 454,7 miljardit eurot, mis moodustas 41,5 % 27-liikmelise ELi kogu ekspordist; lisaks märgib, et 2009. aastal registreeris EL suurima kaubavahetuse ülejäägi transpordisektori masinate ja seadmete valdkonnas (112,6 miljardit eurot) ning transporditeenuste valdkonnas (21,5 miljardit eurot);

| 5. | toetab konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kümmet eesmärki ning valges raamatus 2050. ja 2030. aastaks seatud eesmärke, kuid on arvamusel, et ajavahemikuks kuni aastani 2020 tuleks üksikute liikmesriikide majanduslikku olukorda silmas pidades määrata täpsemini kindlaks rahastamise ning transpordiga energeetika- ja keskkonna valdkonnas seonduvad üldised küsimused, palub seepärast komisjonil teha koostööd rahvusvaheliste partneritega, et töötada välja õigusnormid, mille abil saavutada CO2 ja muude kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine 20 % võrra (võrreldes 1990. aasta näitajatega) ja allpool loetletud vahe-eesmärgid 2020. aastaks (2010. aasta näitajatega võrreldes) kooskõlas 20-20-20 eesmärkidega:






  — | maanteetranspordi põhjustatud CO2-heite vähendamine 20 % võrra, |
| --- | --- | --- |

5.

toetab konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kümmet eesmärki ning valges raamatus 2050. ja 2030. aastaks seatud eesmärke, kuid on arvamusel, et ajavahemikuks kuni aastani 2020 tuleks üksikute liikmesriikide majanduslikku olukorda silmas pidades määrata täpsemini kindlaks rahastamise ning transpordiga energeetika- ja keskkonna valdkonnas seonduvad üldised küsimused, palub seepärast komisjonil teha koostööd rahvusvaheliste partneritega, et töötada välja õigusnormid, mille abil saavutada CO2 ja muude kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine 20 % võrra (võrreldes 1990. aasta näitajatega) ja allpool loetletud vahe-eesmärgid 2020. aastaks (2010. aasta näitajatega võrreldes) kooskõlas 20-20-20 eesmärkidega:

—

maanteetranspordi põhjustatud CO2-heite vähendamine 20 % võrra,

| — | raudteetranspordi müra ja energiakulu vähendamine 20 % võrra, |
| --- | --- |

—

raudteetranspordi müra ja energiakulu vähendamine 20 % võrra,

| — | lennutranspordi põhjustatud CO2-heite vähendamine kogu Euroopa õhuruumis 30 % võrra, |
| --- | --- |

—

lennutranspordi põhjustatud CO2-heite vähendamine kogu Euroopa õhuruumis 30 % võrra,

| — | kogu ELi laevanduses CO2-heite ja muu reostuse vähendamine 30 % võrra, millele aitavad kaasa Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) energiatõhususe näitajate ja laevade energiatõhususe juhtimiskava kokkulepped; |
| --- | --- |

—

kogu ELi laevanduses CO2-heite ja muu reostuse vähendamine 30 % võrra, millele aitavad kaasa Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) energiatõhususe näitajate ja laevade energiatõhususe juhtimiskava kokkulepped;

ning nõuab, et kõiki käesolevas lõikes nimetatud eesmärke käsitletaks prioriteetidena ja nende täitmist kontrollitaks seetõttu igal aastal;

| 6. | rõhutab, et eesmärk peaks olema viia lõpule Euroopa transpordi siseturu loomine transpordivõrkude ja turgude edasise avamise abil, võttes seejuures arvesse majanduslikke, tööhõivealaseid, sotsiaalseid ja piirkondlikke aspekte, ning palub komisjonil tagada, et kõikide transporditurgude teenuste avamist käsitlevad ettepanekud ei tooks kaasa sotsiaalset dumpingut, madala kvaliteediga teenuseid ega monopolide või oligopolide teket; rõhutab, et endiselt on kiiresti tarvis meresadamatele antavale riigiabile kohaldatavaid eeskirju; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et eesmärk peaks olema viia lõpule Euroopa transpordi siseturu loomine transpordivõrkude ja turgude edasise avamise abil, võttes seejuures arvesse majanduslikke, tööhõivealaseid, sotsiaalseid ja piirkondlikke aspekte, ning palub komisjonil tagada, et kõikide transporditurgude teenuste avamist käsitlevad ettepanekud ei tooks kaasa sotsiaalset dumpingut, madala kvaliteediga teenuseid ega monopolide või oligopolide teket; rõhutab, et endiselt on kiiresti tarvis meresadamatele antavale riigiabile kohaldatavaid eeskirju;

| 7. | tõstab esile seni ebapiisavalt uuritud transpordipotentsiaali paljudes piirkondades ning rõhutab ühtse Euroopa transpordipiikonna tähtsust seoses omavahelise ühendamise ja koostoimimisvõimega, mis põhineb Euroopa transpordiinfrastruktuuri ja -süsteemide heal haldamisel, mis saavutatakse liikmesriikide kõigi transpordiliikide puhul nn piiriefekti kaotamisega selleks, et suurendada kogu Euroopa Liidu konkurentsivõimet ja atraktiivsust; rõhutab territoriaalse ühtekuuluvuse tähtsust ja eeskätt äärepoolseimatele piirkondadele, saartele, raskesti ligipääsetavatele piirkondadele ja äärealadele juurdepääsu probleeme ning head ühendust liikmesriikide ja naaberriikide vahel; |
| --- | --- |

7.

tõstab esile seni ebapiisavalt uuritud transpordipotentsiaali paljudes piirkondades ning rõhutab ühtse Euroopa transpordipiikonna tähtsust seoses omavahelise ühendamise ja koostoimimisvõimega, mis põhineb Euroopa transpordiinfrastruktuuri ja -süsteemide heal haldamisel, mis saavutatakse liikmesriikide kõigi transpordiliikide puhul nn piiriefekti kaotamisega selleks, et suurendada kogu Euroopa Liidu konkurentsivõimet ja atraktiivsust; rõhutab territoriaalse ühtekuuluvuse tähtsust ja eeskätt äärepoolseimatele piirkondadele, saartele, raskesti ligipääsetavatele piirkondadele ja äärealadele juurdepääsu probleeme ning head ühendust liikmesriikide ja naaberriikide vahel;

| 8. | rõhutab, et tulevase transpordipoliitika juhtpõhimõte peaks olema reisijate- ja kaubaveo tõhus koostoimimine kogu transpordi- ja logistikateenuste ahelas, võttes sealjuures arvesse majanduslikku tasuvust, keskkonnakaitset, energiajulgeolekut, sotsiaalseid, tervishoiu ja töötingimusi, ohutust ja julgeolekut, territoriaalset ühtekuuluvust ning üksikute riikide ja piirkondade geograafilisi tingimusi; on seisukohal, et transpordiliigid peavad üksteist täiendama ja omavahel toimima ning eespool nimetatud näitajate alusel tuleks määrata kindlaks praegune ja tulevane eri transpordiliikide jaotus riikides ja piirkondades vastavalt nende konkreetsetele võimalustele; on lisaks arvamusel, et järjekindlalt tuleb edendada säästlike transpordiliikide kasutamist ka lühimaavedude ja keskpika vahemaa vedude puhul; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et tulevase transpordipoliitika juhtpõhimõte peaks olema reisijate- ja kaubaveo tõhus koostoimimine kogu transpordi- ja logistikateenuste ahelas, võttes sealjuures arvesse majanduslikku tasuvust, keskkonnakaitset, energiajulgeolekut, sotsiaalseid, tervishoiu ja töötingimusi, ohutust ja julgeolekut, territoriaalset ühtekuuluvust ning üksikute riikide ja piirkondade geograafilisi tingimusi; on seisukohal, et transpordiliigid peavad üksteist täiendama ja omavahel toimima ning eespool nimetatud näitajate alusel tuleks määrata kindlaks praegune ja tulevane eri transpordiliikide jaotus riikides ja piirkondades vastavalt nende konkreetsetele võimalustele; on lisaks arvamusel, et järjekindlalt tuleb edendada säästlike transpordiliikide kasutamist ka lühimaavedude ja keskpika vahemaa vedude puhul;

| 9. | märgib, et liit sõltub suurel määral imporditud fossiilkütustest, mille hankimisega väljastpoolt ELi kaasneb suur oht liidu majanduslikule julgeolekule ja välispoliitiliste valikute paindlikkusele, ning palub komisjonil määrata kindlaks ja korrapäraselt hinnata liidu julgeolekut ELi-välise energiavarustuse seisukohast; |
| --- | --- |

9.

märgib, et liit sõltub suurel määral imporditud fossiilkütustest, mille hankimisega väljastpoolt ELi kaasneb suur oht liidu majanduslikule julgeolekule ja välispoliitiliste valikute paindlikkusele, ning palub komisjonil määrata kindlaks ja korrapäraselt hinnata liidu julgeolekut ELi-välise energiavarustuse seisukohast;

| 10. | rõhutab uute liikmesriikide transpordiinfrastruktuuri, sealhulgas maanteede infrastruktuuri arendamise tähtsust ühtse Euroopa transpordipiirkonna loomisel ning kõnealuste riikide ja naaberriikide transpordivõrkude ühendamisel; palub komisjonil lisada uute liikmesriikide transpordiinfrastruktuuri arendamise vajadused oma tulevasse mitmeaastasesse finantsraamistikku, nii et 2025. aastaks jõuaks uute liikmesriikide transpordiinfrastruktuur ülejäänud liikmesriikide tasemele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab uute liikmesriikide transpordiinfrastruktuuri, sealhulgas maanteede infrastruktuuri arendamise tähtsust ühtse Euroopa transpordipiirkonna loomisel ning kõnealuste riikide ja naaberriikide transpordivõrkude ühendamisel; palub komisjonil lisada uute liikmesriikide transpordiinfrastruktuuri arendamise vajadused oma tulevasse mitmeaastasesse finantsraamistikku, nii et 2025. aastaks jõuaks uute liikmesriikide transpordiinfrastruktuur ülejäänud liikmesriikide tasemele;

| 11. | pooldab ja toetab komisjoni ettepanekut Euroopa ühendamise rahastamisvahendi ja ELi projektivõlakirjade algatuse kohta ning kutsub liikmesriike ehitama välja põhivõrgu, sest TEN-T kontseptsioon peaks nägema ette piiratud arvu Euroopa lisandväärtusega projekte ning tagama neile suurema ja kindlama rahastamise; nõuab tungivalt, et






  — | liikmesriigid kohustuksid kõrvaldama 2020. aastaks kõigi transpordiliikide peamised teadaolevad kitsaskohad Euroopa transpordipiirkonnas ja vajaduse korral edendama nende vältimise võimalusi, ehitades välja ühendvedude infrastruktuuri selliste lõikude algus- ja lõpp-punktis, pidama esmatähtsaks kõigi liikmesriikide vahelisi piiriüleseid projekte, jätmata seejuures tähelepanuta ühendust naaberriikidega, ning esitama 2015. aastaks heaks kiidetud rahastamiskava; |
| --- | --- | --- |

11.

pooldab ja toetab komisjoni ettepanekut Euroopa ühendamise rahastamisvahendi ja ELi projektivõlakirjade algatuse kohta ning kutsub liikmesriike ehitama välja põhivõrgu, sest TEN-T kontseptsioon peaks nägema ette piiratud arvu Euroopa lisandväärtusega projekte ning tagama neile suurema ja kindlama rahastamise; nõuab tungivalt, et

—

liikmesriigid kohustuksid kõrvaldama 2020. aastaks kõigi transpordiliikide peamised teadaolevad kitsaskohad Euroopa transpordipiirkonnas ja vajaduse korral edendama nende vältimise võimalusi, ehitades välja ühendvedude infrastruktuuri selliste lõikude algus- ja lõpp-punktis, pidama esmatähtsaks kõigi liikmesriikide vahelisi piiriüleseid projekte, jätmata seejuures tähelepanuta ühendust naaberriikidega, ning esitama 2015. aastaks heaks kiidetud rahastamiskava;

| — | komisjon võtaks kohustuse suurendama regionaalpoliitika kooskõlastamise raames TEN-T projektide rahastamise stabiilsust; |
| --- | --- |

—

komisjon võtaks kohustuse suurendama regionaalpoliitika kooskõlastamise raames TEN-T projektide rahastamise stabiilsust;

| — | komisjon kohustuks toetama alternatiivseid rahastamismudeleid ja -vahendeid, muu hulgas projektivõlakirju, ning nägema väliskulude sisestamise ettepanekute puhul ette sellest saadava tulu ulatuslikuma kasutamise TEN-T projektides; |
| --- | --- |

—

komisjon kohustuks toetama alternatiivseid rahastamismudeleid ja -vahendeid, muu hulgas projektivõlakirju, ning nägema väliskulude sisestamise ettepanekute puhul ette sellest saadava tulu ulatuslikuma kasutamise TEN-T projektides;

| — | TEN-T raames ELi tegevuse tulemuslikkuse ja nähtavuse tagamiseks pikemas perspektiivis peab prioriteedid kindlaks määrama, järgides rangelt piirkondlike struktuurivahendite kasutustingimusi, ning liikmesriigid peavad tagama nende projektide rahastamise ELi mitmeaastastest programmidest pikemaks ajaks; |
| --- | --- |

—

TEN-T raames ELi tegevuse tulemuslikkuse ja nähtavuse tagamiseks pikemas perspektiivis peab prioriteedid kindlaks määrama, järgides rangelt piirkondlike struktuurivahendite kasutustingimusi, ning liikmesriigid peavad tagama nende projektide rahastamise ELi mitmeaastastest programmidest pikemaks ajaks;

| — | prioriteetsete projektidega jätkatakse pärast 2015. aastat vaid juhul, kui liikmesriigid on teinud siduvaid eelarveotsuseid, millega tagatakse projektide lõpuleviimine, ning ELi kaasrahastamise aluseks peaks olema „kasuta või kaota” põhimõte; |
| --- | --- |

—

prioriteetsete projektidega jätkatakse pärast 2015. aastat vaid juhul, kui liikmesriigid on teinud siduvaid eelarveotsuseid, millega tagatakse projektide lõpuleviimine, ning ELi kaasrahastamise aluseks peaks olema „kasuta või kaota” põhimõte;

| — | TEN-T võrku tuleks kaasata Euroopa pikamaa-jalgrattateede võrgustik EuroVelo; |
| --- | --- |

—

TEN-T võrku tuleks kaasata Euroopa pikamaa-jalgrattateede võrgustik EuroVelo;

| 12. | rõhutab, et hea transpordiinfrastruktuuri ja sellele juurdepääsu rajamine muudab kõik piirkonnad majanduslikult tugevamaks ja otseinvesteeringute mõttes huvipakkuvamaks, suurendab pikema aja jooksul nii nende piirkondade kui ka kogu ELi konkurentsivõimet ja -positsiooni, kindlustab siseturu nõuetekohase arengu ja täidab territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et hea transpordiinfrastruktuuri ja sellele juurdepääsu rajamine muudab kõik piirkonnad majanduslikult tugevamaks ja otseinvesteeringute mõttes huvipakkuvamaks, suurendab pikema aja jooksul nii nende piirkondade kui ka kogu ELi konkurentsivõimet ja -positsiooni, kindlustab siseturu nõuetekohase arengu ja täidab territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki;

| 13. | juhib tähelepanu asjaolule, et transpordivõrgustikel on ruumilise planeerimise poliitikas juhtiv osa; rõhutab suurte transpordiinfrastruktuuride, näiteks kiirraudteeliinide erilist tähtsust kohaliku arengu kiirendamisel; on seisukohal, et makropiirkonnad ja nende arengustrateegiad võiksid täita aktiivsemat osa kooskõlastatud, tulemusliku ja säästva transpordipoliitika rakendamisel; tuletab meelde, kui tähtis on kavandada ja rakendada ühiseid transpordiinfrastruktuuri strateegiaid, samuti levitada transpordi valdkonna parimaid tavasid; rõhutab, et ELi kodanikud ja ettevõtted saavad Euroopa ühtsest transpordipiirkonnast otsest kasu, kuna ühtse piirkonna rajamise eesmärk on kauba- ja reisijateveoks vajaliku aja ning vahendite vähendamine ja turgude tihedam integreerimine; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu asjaolule, et transpordivõrgustikel on ruumilise planeerimise poliitikas juhtiv osa; rõhutab suurte transpordiinfrastruktuuride, näiteks kiirraudteeliinide erilist tähtsust kohaliku arengu kiirendamisel; on seisukohal, et makropiirkonnad ja nende arengustrateegiad võiksid täita aktiivsemat osa kooskõlastatud, tulemusliku ja säästva transpordipoliitika rakendamisel; tuletab meelde, kui tähtis on kavandada ja rakendada ühiseid transpordiinfrastruktuuri strateegiaid, samuti levitada transpordi valdkonna parimaid tavasid; rõhutab, et ELi kodanikud ja ettevõtted saavad Euroopa ühtsest transpordipiirkonnast otsest kasu, kuna ühtse piirkonna rajamise eesmärk on kauba- ja reisijateveoks vajaliku aja ning vahendite vähendamine ja turgude tihedam integreerimine;

| 14. | märgib, et kõigi reisijate- ja kaubaveo liikide suhtes tuleks kõikjal ELis kohaldada samu riskidele vastavaid ühtlustatud julgestusnõudeid, ja nõuab, et esitataks ettepanek nende nõuete rahastamise kohta; on seisukohal, et mere- ja lennutranspordis peaks eeltingimuseks olema rahvusvaheline kooskõlastamine ning aastaks 2015 tuleks kehtivad eeskirjad läbi vaadata ja neid vajaduse korral muuta ning lisada need järk-järgult lepingutesse kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

14.

märgib, et kõigi reisijate- ja kaubaveo liikide suhtes tuleks kõikjal ELis kohaldada samu riskidele vastavaid ühtlustatud julgestusnõudeid, ja nõuab, et esitataks ettepanek nende nõuete rahastamise kohta; on seisukohal, et mere- ja lennutranspordis peaks eeltingimuseks olema rahvusvaheline kooskõlastamine ning aastaks 2015 tuleks kehtivad eeskirjad läbi vaadata ja neid vajaduse korral muuta ning lisada need järk-järgult lepingutesse kolmandate riikidega;

| 15. | rõhutab alternatiivsetele ja taastuvatele energiaallikatele ülemineku sidusa strateegia tähtsust transpordisektoris ja juhib tähelepanu asjaolule, et seatud eesmärke on võimalik saavutada eri energiaallikate kombineerimise ja juba olemasolevate energiasäästu võimaluste abil, juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealune üleminek nõuab spetsiaalset infrastruktuuri ja asjakohaseid stiimuleid ning vähendamise eesmärgid tuleks sõnastada ühtegi tehnoloogiat eelistamata; |
| --- | --- |

15.

rõhutab alternatiivsetele ja taastuvatele energiaallikatele ülemineku sidusa strateegia tähtsust transpordisektoris ja juhib tähelepanu asjaolule, et seatud eesmärke on võimalik saavutada eri energiaallikate kombineerimise ja juba olemasolevate energiasäästu võimaluste abil, juhib tähelepanu asjaolule, et kõnealune üleminek nõuab spetsiaalset infrastruktuuri ja asjakohaseid stiimuleid ning vähendamise eesmärgid tuleks sõnastada ühtegi tehnoloogiat eelistamata;

| 16. | nõuab, et 2015. aastaks esitataks subsidiaarsuse põhimõtet järgides ettepanek linnaliikluse kohta, millega tehakse projektide toetamine sõltuvaks kohalike omavalitsuste esitatavatest linnapiirkondade ja linnastute liikluskeskkonna kavadest, millega luuakse tõhus reisijate- ja kaubaveo logistikaahel ja mis aitavad kaasa liiklustiheduse, õnnetuste, õhusaaste ja müra vähendamisele ning milles järgitakse Euroopa transpordipoliitika nõudeid ning võetakse arvesse ümbritsevaid linnasid ja piirkondi ega tekitata uusi takistusi turul; teeb ettepaneku vahetada häid tavasid linnaliikluse säästlikke kontseptsioone käsitlevate teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et 2015. aastaks esitataks subsidiaarsuse põhimõtet järgides ettepanek linnaliikluse kohta, millega tehakse projektide toetamine sõltuvaks kohalike omavalitsuste esitatavatest linnapiirkondade ja linnastute liikluskeskkonna kavadest, millega luuakse tõhus reisijate- ja kaubaveo logistikaahel ja mis aitavad kaasa liiklustiheduse, õnnetuste, õhusaaste ja müra vähendamisele ning milles järgitakse Euroopa transpordipoliitika nõudeid ning võetakse arvesse ümbritsevaid linnasid ja piirkondi ega tekitata uusi takistusi turul; teeb ettepaneku vahetada häid tavasid linnaliikluse säästlikke kontseptsioone käsitlevate teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas;

| 17. | rõhutab, et oluline on transpordikasutajate käitumine, ja nõuab stiimulite loomist säästvate, inimestelt kehalist aktiivsust nõudvate, ohutute ja tervislike transpordi- ja liikumisvahendite valikuks, palub komisjonil ja liikmesriikidel esitada subsidiaarsuse põhimõtet järgides aastaks 2013 ettepanekud algatuste väljatöötamiseks, millega edendada keskkonnahoidlikku ühistransporti, kõndimist ja jalgrattasõitu eelkõige linnades, et kahekordistada neid eelistavate inimeste arvu; peab seepärast oluliseks töötada eelkõige linnades välja jalakäijatele ja jalgratturitele ohutud infrastruktuurid ning parandada transporditeenuste koostoimimist, edendada ühtse sõidudokumendi ja e-pileti süsteemi kasutuselevõttu mitme transpordiliigi kasutamisel nii pikamaa kui ka kohalikel liinidel; tuletab meelde, et transpordi kättesaadavus ja taskukohasus on mõlemad sotsiaalse liikuvuse juures äärmiselt tähtsad ning tulevase transpordipoliitika kavandamisel tuleks pöörata rohkem tähelepanu jätkusuutlikkuse eesmärkide ja sotsiaalsete vajaduste ühitamisele; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et oluline on transpordikasutajate käitumine, ja nõuab stiimulite loomist säästvate, inimestelt kehalist aktiivsust nõudvate, ohutute ja tervislike transpordi- ja liikumisvahendite valikuks, palub komisjonil ja liikmesriikidel esitada subsidiaarsuse põhimõtet järgides aastaks 2013 ettepanekud algatuste väljatöötamiseks, millega edendada keskkonnahoidlikku ühistransporti, kõndimist ja jalgrattasõitu eelkõige linnades, et kahekordistada neid eelistavate inimeste arvu; peab seepärast oluliseks töötada eelkõige linnades välja jalakäijatele ja jalgratturitele ohutud infrastruktuurid ning parandada transporditeenuste koostoimimist, edendada ühtse sõidudokumendi ja e-pileti süsteemi kasutuselevõttu mitme transpordiliigi kasutamisel nii pikamaa kui ka kohalikel liinidel; tuletab meelde, et transpordi kättesaadavus ja taskukohasus on mõlemad sotsiaalse liikuvuse juures äärmiselt tähtsad ning tulevase transpordipoliitika kavandamisel tuleks pöörata rohkem tähelepanu jätkusuutlikkuse eesmärkide ja sotsiaalsete vajaduste ühitamisele;

| 18. | on seisukohal, et kõikide transpordiliikide suhtes kehtivad reisijate õiguste põhireeglid tuleks kehtestada ühtse reisijate õiguste hartaga ja loodab seepärast, et komisjon esitab hiljemalt 2012. aasta alguseks vastava ettepaneku, milles võetaks arvesse iga transpordiliigi eripära ja saadud kogemusi ning milles on puudega reisijate õigusi käsitlev peatükk; nõuab samas nimetatud õiguste ühesugust tõlgendamist, järjekindlat kohaldamist, rakendamist ja jõustamist, mis põhineks selgetel määratlustel ja juhistel ning mille haldamine oleks läbipaistev; rõhutab samas, et on vaja õigusakte, mis reguleeriks lisatasude küsimust kõigi transpordiliikide puhul; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et kõikide transpordiliikide suhtes kehtivad reisijate õiguste põhireeglid tuleks kehtestada ühtse reisijate õiguste hartaga ja loodab seepärast, et komisjon esitab hiljemalt 2012. aasta alguseks vastava ettepaneku, milles võetaks arvesse iga transpordiliigi eripära ja saadud kogemusi ning milles on puudega reisijate õigusi käsitlev peatükk; nõuab samas nimetatud õiguste ühesugust tõlgendamist, järjekindlat kohaldamist, rakendamist ja jõustamist, mis põhineks selgetel määratlustel ja juhistel ning mille haldamine oleks läbipaistev; rõhutab samas, et on vaja õigusakte, mis reguleeriks lisatasude küsimust kõigi transpordiliikide puhul;

| 19. | rõhutab, et selleks, et eelkõige linnapiirkondade transpordi- ja liikuvusprobleemid leiaksid sobiva lahenduse, on vaja kogu transpordi ja logistika väärtusahelas integreeritud transpordipoliitikat; nõuab, et ELi institutsioonide poliitikakujundajad kooskõlastaksid oma tegevust paremini ja oleksid uue Euroopa logistika ja liikuvuse foorumi kaudu pidevas dialoogis ja konsulteeriksid logistikatööstusega, transporditeenuste pakkujate ja klientidega; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et selleks, et eelkõige linnapiirkondade transpordi- ja liikuvusprobleemid leiaksid sobiva lahenduse, on vaja kogu transpordi ja logistika väärtusahelas integreeritud transpordipoliitikat; nõuab, et ELi institutsioonide poliitikakujundajad kooskõlastaksid oma tegevust paremini ja oleksid uue Euroopa logistika ja liikuvuse foorumi kaudu pidevas dialoogis ja konsulteeriksid logistikatööstusega, transporditeenuste pakkujate ja klientidega;

| 20. | nõuab rohelise logistika ja liikuvuse parema haldamise esmatähtsale kohale seadmist; |
| --- | --- |

20.

nõuab rohelise logistika ja liikuvuse parema haldamise esmatähtsale kohale seadmist;

| 21. | kinnitab, et jätkusuutlikuks mitmeliigiliseks reisijate ja kaupade logistikaks on vaja eri transpordiliikide ühenduspunkte ja -terminale, integreeritud kavandamist ja logistikat ning integreeritud haridust ja kutseõpet; |
| --- | --- |

21.

kinnitab, et jätkusuutlikuks mitmeliigiliseks reisijate ja kaupade logistikaks on vaja eri transpordiliikide ühenduspunkte ja -terminale, integreeritud kavandamist ja logistikat ning integreeritud haridust ja kutseõpet;

| 22. | rõhutab, et EL peab endiselt olema tehnilise innovatsiooni vallas juhtpositsioonil, et edendada tõhusust, säästlikkust ja tööhõivet: nõuab vahendite eraldamist eeskätt säästlikku ja ohutut liikuvust käsitleva teadus- ja arendusprogrammi väljatöötamisele koos konkreetse rakendusstrateegia ja ajalise raamistikuga ning tõhusa finantskontrolliga, mille eesmärk on:






  — | säilitada ELi juhtpositsioon eri transpordiliikide tootmis- ja uurimiskeskusena, mille puhul keskendutakse transpordi CO2-heite, muude heitkoguste ja müra vähendamisele ning ohutusele ja turvalisusele; |
| --- | --- | --- |

22.

rõhutab, et EL peab endiselt olema tehnilise innovatsiooni vallas juhtpositsioonil, et edendada tõhusust, säästlikkust ja tööhõivet: nõuab vahendite eraldamist eeskätt säästlikku ja ohutut liikuvust käsitleva teadus- ja arendusprogrammi väljatöötamisele koos konkreetse rakendusstrateegia ja ajalise raamistikuga ning tõhusa finantskontrolliga, mille eesmärk on:

—

säilitada ELi juhtpositsioon eri transpordiliikide tootmis- ja uurimiskeskusena, mille puhul keskendutakse transpordi CO2-heite, muude heitkoguste ja müra vähendamisele ning ohutusele ja turvalisusele;

| — | luua SESARi, Galileo, ERTMSi, PIDSi, SafeSeaNeti, LRITi ja ITSi toetuseks tõhusad, intelligentsed, koostalitusvõimelised ja omavahel seotud süsteemid; |
| --- | --- |

—

luua SESARi, Galileo, ERTMSi, PIDSi, SafeSeaNeti, LRITi ja ITSi toetuseks tõhusad, intelligentsed, koostalitusvõimelised ja omavahel seotud süsteemid;

| — | leida majandus-, teadus-, poliitikavaldkonna ja ühiskonnaelu ekspertide rühma osalusel rakendusliku suunitlusega lahendusi; |
| --- | --- |

—

leida majandus-, teadus-, poliitikavaldkonna ja ühiskonnaelu ekspertide rühma osalusel rakendusliku suunitlusega lahendusi;

| — | parandada e-ohutuse algatuse jätkamise abil liiklusohutust ning luua andmekaitse põhimõtteid järgides hädaabikõnede süsteemi eCall rakendamiseks vajalik infrastruktuur; |
| --- | --- |

—

parandada e-ohutuse algatuse jätkamise abil liiklusohutust ning luua andmekaitse põhimõtteid järgides hädaabikõnede süsteemi eCall rakendamiseks vajalik infrastruktuur;

| 23. | on seisukohal, et tuleks vähendada kõikidele transpordiliikidele seatud bürokraatlikke takistusi, ja nõuab seetõttu transpordi- ja logistikadokumentide suuremat ühtlustamist ja lihtsustamist, eelkõige kaubaveo valdkonnas, ning 2013. aastaks ettepaneku esitamist saatedokumentide ja e-dokumentide standardimise kohta, et edendada eri transpordiliike kasutavat kaubavedu; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et tuleks vähendada kõikidele transpordiliikidele seatud bürokraatlikke takistusi, ja nõuab seetõttu transpordi- ja logistikadokumentide suuremat ühtlustamist ja lihtsustamist, eelkõige kaubaveo valdkonnas, ning 2013. aastaks ettepaneku esitamist saatedokumentide ja e-dokumentide standardimise kohta, et edendada eri transpordiliike kasutavat kaubavedu;

| 24. | rõhutab vajadust täiustada ja standardida kontrollseadmeid, näiteks sõidukiiruse mõõtmisradareid ja elektroonilist platvormi, nagu ka kommunikatsioonisüsteeme ja -vahendeid, ja nõuab, et 2013. aastaks esitataks ettepanek nende seadmete vastastikuse tunnustamise ja koostalitlusvõime kohta; toonitab riikide ametiasutuste vahelise tihedama koordineerimise ja koostöö vajadust piiriülese uurimise valdkonnas ning liiklusohutusnõuete ühtlustatumat kohaldamist; |
| --- | --- |

24.

rõhutab vajadust täiustada ja standardida kontrollseadmeid, näiteks sõidukiiruse mõõtmisradareid ja elektroonilist platvormi, nagu ka kommunikatsioonisüsteeme ja -vahendeid, ja nõuab, et 2013. aastaks esitataks ettepanek nende seadmete vastastikuse tunnustamise ja koostalitlusvõime kohta; toonitab riikide ametiasutuste vahelise tihedama koordineerimise ja koostöö vajadust piiriülese uurimise valdkonnas ning liiklusohutusnõuete ühtlustatumat kohaldamist;

| 25. | rõhutab, et rahvusvahelises transpordis kasutatavate transpordivahendite veoühikute ja mõõtmete võimalik muutmine ja standardimine peaks hõlbustama mitut transpordiliiki hõlmava transpordi kasutamist, säästma kütust, vähendama heidet ja parandama liiklusohutust; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et rahvusvahelises transpordis kasutatavate transpordivahendite veoühikute ja mõõtmete võimalik muutmine ja standardimine peaks hõlbustama mitut transpordiliiki hõlmava transpordi kasutamist, säästma kütust, vähendama heidet ja parandama liiklusohutust;

| 26. | teeb ettepaneku, et liikmesriigid lubaksid kasutada Euroopa moodulsüsteemi ainult teatavatel marsruutidel, juhul kui olemasolev infrastruktuur ja ohutusnõuded seda lubavad, ning teavitaksid komisjoni, et luba on antud; |
| --- | --- |

26.

teeb ettepaneku, et liikmesriigid lubaksid kasutada Euroopa moodulsüsteemi ainult teatavatel marsruutidel, juhul kui olemasolev infrastruktuur ja ohutusnõuded seda lubavad, ning teavitaksid komisjoni, et luba on antud;

| 27. | rõhutab Euroopa eri transpordiametite tähtsust ja nõuab uute jõupingutuste tegemist nende Euroopa mõõtme suurendamiseks; |
| --- | --- |

27.

rõhutab Euroopa eri transpordiametite tähtsust ja nõuab uute jõupingutuste tegemist nende Euroopa mõõtme suurendamiseks;

| 28. | kutsub liikmesriike töötama selle nimel, et kõigile transpordiliikidele kehtestataks energia maksustamise ja käibemaksu osas võrdsed tingimused, ning sellist tegevust toetama; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike töötama selle nimel, et kõigile transpordiliikidele kehtestataks energia maksustamise ja käibemaksu osas võrdsed tingimused, ning sellist tegevust toetama;

| 29. | nõuab, et maanteetranspordiga seoses






  — | vaadataks 2013. aastaks veel kord läbi eeskirjad, mis reguleerivad sõidu- ja puhkeaega reisijate- ning kaubaveos, ning nende rakendamine, ühtlustataks rakendamise ja jõustamise tõlgendamine, võttes seejuures arvesse Euroopa Parlamendi seisukohta maanteetranspordis kohaldatavate sanktsioonide ühtlustamise suhtes; usub, et kogu Euroopa Liidus on vaja ühtlustada ka kaubaveole kehtestatud liikluspiirangud; |
| --- | --- | --- |

29.

nõuab, et maanteetranspordiga seoses

—

vaadataks 2013. aastaks veel kord läbi eeskirjad, mis reguleerivad sõidu- ja puhkeaega reisijate- ning kaubaveos, ning nende rakendamine, ühtlustataks rakendamise ja jõustamise tõlgendamine, võttes seejuures arvesse Euroopa Parlamendi seisukohta maanteetranspordis kohaldatavate sanktsioonide ühtlustamise suhtes; usub, et kogu Euroopa Liidus on vaja ühtlustada ka kaubaveole kehtestatud liikluspiirangud;

| — | peetaks kinni juba määratud tähtaegadest ja käivitataks prioriteetsed üleeuroopalise transpordivõrgu projektid; |
| --- | --- |

—

peetaks kinni juba määratud tähtaegadest ja käivitataks prioriteetsed üleeuroopalise transpordivõrgu projektid;

| — | suurendataks üleeuroopalises teedevõrgus tööstuslike raskeveokite ohutute parkimiskohtade arvu 2010. aastaga võrreldes 40 % võrra ja parandataks nende kvaliteeti (hügieenitingimused); |
| --- | --- |

—

suurendataks üleeuroopalises teedevõrgus tööstuslike raskeveokite ohutute parkimiskohtade arvu 2010. aastaga võrreldes 40 % võrra ja parandataks nende kvaliteeti (hügieenitingimused);

| — | toetaks komisjon liikmesriikide algatusi, mis aitavad maksusoodustuste abil kaasa turvalise ja keskkonnahoidliku sõidukipargi loomisele; |
| --- | --- |

—

toetaks komisjon liikmesriikide algatusi, mis aitavad maksusoodustuste abil kaasa turvalise ja keskkonnahoidliku sõidukipargi loomisele;

| — | koostaks komisjon 2013. aasta lõpuks aruande ühenduse maanteetranspordi turust, milles analüüsitakse olukorda turul, sealhulgas antakse hinnang kontrolli tõhususele ja töötingimuste edenemisele selles valdkonnas ning hinnatakse, mil määral on suudetud ühtlustada valdkonna eeskirju, muu hulgas maanteekasutustasusid, sotsiaalküsimuste ja ohutusega seotud õigusakte ning õigusaktide ülevõtmist ja jõustamist liikmesriikides, et võiks kavandada maanteetransporditurgude suuremat avanemist, sealhulgas kabotaažvedudele kehtestatud piirangute kaotamist; |
| --- | --- |

—

koostaks komisjon 2013. aasta lõpuks aruande ühenduse maanteetranspordi turust, milles analüüsitakse olukorda turul, sealhulgas antakse hinnang kontrolli tõhususele ja töötingimuste edenemisele selles valdkonnas ning hinnatakse, mil määral on suudetud ühtlustada valdkonna eeskirju, muu hulgas maanteekasutustasusid, sotsiaalküsimuste ja ohutusega seotud õigusakte ning õigusaktide ülevõtmist ja jõustamist liikmesriikides, et võiks kavandada maanteetransporditurgude suuremat avanemist, sealhulgas kabotaažvedudele kehtestatud piirangute kaotamist;

| — | parandataks transpordisektoris töötavate isikute haridust ja koolitust, sealhulgas reisijatele transporditeenuste osutamise valdkonnas, ning hõlbustataks kutsealale pääsu, et parandada töötingimusi, tõsta töötasu ja muuta sektoris töötamine atraktiivsemaks; |
| --- | --- |

—

parandataks transpordisektoris töötavate isikute haridust ja koolitust, sealhulgas reisijatele transporditeenuste osutamise valdkonnas, ning hõlbustataks kutsealale pääsu, et parandada töötingimusi, tõsta töötasu ja muuta sektoris töötamine atraktiivsemaks;

| — | võetaks ELis kasutusele ühtne transpordi ja logistika ökoloogilise jälje arvutamise metoodika, et vältida riikides erineva metoodika kasutamist, ja toetataks sektori tegevust edendada eriti maantee-kaubavedude ökoloogilise jälje arvutamist; |
| --- | --- |

—

võetaks ELis kasutusele ühtne transpordi ja logistika ökoloogilise jälje arvutamise metoodika, et vältida riikides erineva metoodika kasutamist, ja toetataks sektori tegevust edendada eriti maantee-kaubavedude ökoloogilise jälje arvutamist;

| 30. | nõuab, et veetranspordiga seoses






  — | esitataks 2013. aastaks ettepanek nn sinise vööndi kohta, et lihtsustada formaalsusi ELi sadamate vahel sõitvate laevade jaoks ja võtta kasutusele merekiirteede pakutavad võimalused ning luua tõeline ühtne turg ELi-siseses meretranspordis vastavalt kehtivatele keskkonna- ja looduskaitsealastele õigusaktidele; |
| --- | --- | --- |

30.

nõuab, et veetranspordiga seoses

—

esitataks 2013. aastaks ettepanek nn sinise vööndi kohta, et lihtsustada formaalsusi ELi sadamate vahel sõitvate laevade jaoks ja võtta kasutusele merekiirteede pakutavad võimalused ning luua tõeline ühtne turg ELi-siseses meretranspordis vastavalt kehtivatele keskkonna- ja looduskaitsealastele õigusaktidele;

| — | alustataks tegevust selleks, et laevade väävli heitkoguste vähendamine ei põhjustaks tagasiminekut varem kasutatud transpordiliigile; |
| --- | --- |

—

alustataks tegevust selleks, et laevade väävli heitkoguste vähendamine ei põhjustaks tagasiminekut varem kasutatud transpordiliigile;

| — | loodaks Euroopa lühimaa ja keskpika vahemaa meretranspordi poliitika, et kasutada ära siseveeteede seni rakendamata läbilaskevõime ja saavutada ELi eesmärgid vähendada transpordisektoris kasvuhoonegaaside heidet; |
| --- | --- |

—

loodaks Euroopa lühimaa ja keskpika vahemaa meretranspordi poliitika, et kasutada ära siseveeteede seni rakendamata läbilaskevõime ja saavutada ELi eesmärgid vähendada transpordisektoris kasvuhoonegaaside heidet;

| — | toetataks juba kehtivaid keskkonna- ja looduskaitsealaseid õigusakte järgides edaspidigi programmi NAIADES ja selle jätkuprogrammi, et tagada programmi NAIADES jätkumine alates aastast 2014; |
| --- | --- |

—

toetataks juba kehtivaid keskkonna- ja looduskaitsealaseid õigusakte järgides edaspidigi programmi NAIADES ja selle jätkuprogrammi, et tagada programmi NAIADES jätkumine alates aastast 2014;

| — | tehtaks ettepanek suurendada 2020. aastaks 2010. aastaga võrreldes 20 % võrra mitut transpordiliiki hõlmavate ühenduste (platvormide) arvu siseveetranspordi, siseveesadamate ja raudteeveo jaoks ja tagada sellele asjakohane rahastamine ning Marco Polo programmi jätkumine pärast 2013. aastat, et kasutada ära laevanduse potentsiaal; |
| --- | --- |

—

tehtaks ettepanek suurendada 2020. aastaks 2010. aastaga võrreldes 20 % võrra mitut transpordiliiki hõlmavate ühenduste (platvormide) arvu siseveetranspordi, siseveesadamate ja raudteeveo jaoks ja tagada sellele asjakohane rahastamine ning Marco Polo programmi jätkumine pärast 2013. aastat, et kasutada ära laevanduse potentsiaal;

| — | eraldataks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2014–2020 vähemalt 15 % TEN-T vahenditest projektidele, millega parandatakse meresadamate, siseveesadamate ja mitmeliigiliste platvormide säästlikke ja mitut transpordiliiki hõlmavaid ühendusi, kusjuures põhirõhk peaks olema veetranspordi projektidel; |
| --- | --- |

—

eraldataks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2014–2020 vähemalt 15 % TEN-T vahenditest projektidele, millega parandatakse meresadamate, siseveesadamate ja mitmeliigiliste platvormide säästlikke ja mitut transpordiliiki hõlmavaid ühendusi, kusjuures põhirõhk peaks olema veetranspordi projektidel;

| — | ühtlustataks meretranspordi rahvusvahelist iseloomu silmas pidades aastaks 2012 veetranspordi alane väljaõpe rahvusvahelise standardi alusel ning eeskätt võetakse kiiresti vastu komisjoni ettepanek, millega muudetakse direktiivi 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta, et lisada sellesse meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelisse konventsiooni 2010. aastal tehtud muudatused, esitataks 2013. aasta lõpuks ettepanek sadamatöötajate väljaõppe raamtingimuste vastastikuse tunnustamise kohta ning koostataks merendusega seotud kutsealadele järelkasvu leidmise strateegia; |
| --- | --- |

—

ühtlustataks meretranspordi rahvusvahelist iseloomu silmas pidades aastaks 2012 veetranspordi alane väljaõpe rahvusvahelise standardi alusel ning eeskätt võetakse kiiresti vastu komisjoni ettepanek, millega muudetakse direktiivi 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta, et lisada sellesse meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelisse konventsiooni 2010. aastal tehtud muudatused, esitataks 2013. aasta lõpuks ettepanek sadamatöötajate väljaõppe raamtingimuste vastastikuse tunnustamise kohta ning koostataks merendusega seotud kutsealadele järelkasvu leidmise strateegia;

| 31. | nõuab, et lennutranspordiga seoses






  — | edendaksid komisjon ja liikmesriigid algatuse „Ühtse Euroopa taevas II” rakendamist, milles SESARi käivitamisel on oluline osa, ning palub komisjonil esitada 2013. aastaks ettepanek ühtse Euroopa taeva loomiseks, vähendades jätkuvalt funktsionaalseid õhuruumiosasid; |
| --- | --- | --- |

31.

nõuab, et lennutranspordiga seoses

—

edendaksid komisjon ja liikmesriigid algatuse „Ühtse Euroopa taevas II” rakendamist, milles SESARi käivitamisel on oluline osa, ning palub komisjonil esitada 2013. aastaks ettepanek ühtse Euroopa taeva loomiseks, vähendades jätkuvalt funktsionaalseid õhuruumiosasid;

| — | tugevdaks komisjon ühtse taeva eeskirjade, SESARi ja Galileo projektide ning nn puhta taeva (Clean Sky) algatuste koordineeritust, et rakendada tõhusamalt energiakulu ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise meetmeid; |
| --- | --- |

—

tugevdaks komisjon ühtse taeva eeskirjade, SESARi ja Galileo projektide ning nn puhta taeva (Clean Sky) algatuste koordineeritust, et rakendada tõhusamalt energiakulu ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise meetmeid;

| — | võetaks turgude avamist käsitlevates edasistes ettepanekutes prioriteediks teenuste kvaliteet ja rahvusvaheliste õigusnormide kooskõlastamine; |
| --- | --- |

—

võetaks turgude avamist käsitlevates edasistes ettepanekutes prioriteediks teenuste kvaliteet ja rahvusvaheliste õigusnormide kooskõlastamine;

| — | teeksid komisjon ja liikmesriigid kõik võimaliku, et Euroopa saastekvootidega kauplemise süsteemi tunnustataks 2012. aastaks, mis tagaks võrdsed tingimused rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

—

teeksid komisjon ja liikmesriigid kõik võimaliku, et Euroopa saastekvootidega kauplemise süsteemi tunnustataks 2012. aastaks, mis tagaks võrdsed tingimused rahvusvahelisel tasandil;

| — | aidataks aktiivselt kaasa reisijate ja kaupade turvakontrolli katseprojekti „Tuleviku kontrollpunkt” väljatöötamisele; |
| --- | --- |

—

aidataks aktiivselt kaasa reisijate ja kaupade turvakontrolli katseprojekti „Tuleviku kontrollpunkt” väljatöötamisele;

| 32. | nõuab, et raudteetranspordiga seoses






  — | võtaks komisjon turgude avamisel arvesse liikmesriikide kohustusi kohaliku ühistranspordi valdkonnas ja praegu pakutavaid teenuseid, et parandada nimetatud teenuste osutamist ning tagada samas ausam konkurents ja hoida ära sotsiaalset dumpingut; |
| --- | --- | --- |

32.

nõuab, et raudteetranspordiga seoses

—

võtaks komisjon turgude avamisel arvesse liikmesriikide kohustusi kohaliku ühistranspordi valdkonnas ja praegu pakutavaid teenuseid, et parandada nimetatud teenuste osutamist ning tagada samas ausam konkurents ja hoida ära sotsiaalset dumpingut;

| — | edendataks rohkem tehnilist ühtlustamist ja liikmesriikide vahelist koostoimimisvõimet ning eeskätt ühtlustataks 2015. aastaks sõidukilubade väljastamise eeskirjad, et veeremiüksuste lubade väljastamine läbipaistvatel finantstingimustel ei kestaks kauem kui kaks kuud, ning kohandataks sellele vastavalt Euroopa Raudteeagentuuri volitusi ja rahastamist 2012. aastaks; |
| --- | --- |

—

edendataks rohkem tehnilist ühtlustamist ja liikmesriikide vahelist koostoimimisvõimet ning eeskätt ühtlustataks 2015. aastaks sõidukilubade väljastamise eeskirjad, et veeremiüksuste lubade väljastamine läbipaistvatel finantstingimustel ei kestaks kauem kui kaks kuud, ning kohandataks sellele vastavalt Euroopa Raudteeagentuuri volitusi ja rahastamist 2012. aastaks;

| — | käivitataks hoogsamalt ja läbimõeldult raudteeinfrastruktuuri, müra vähendamise ja ERTMSi käsitlev tegevuskava aastani 2020; |
| --- | --- |

—

käivitataks hoogsamalt ja läbimõeldult raudteeinfrastruktuuri, müra vähendamise ja ERTMSi käsitlev tegevuskava aastani 2020;

| — | esitaks komisjon hiljemalt 31. detsembriks 2012 ettepaneku võtta vastu direktiiv, mis sisaldab infrastruktuuri majandamise ja veoteenuste seost käsitlevaid sätteid, ning ettepaneku siseriikliku reisijateveo turu avamise kohta, mis ei vähenda raudteeveoteenuste kvaliteeti ja mille puhul peetakse kinni avaliku teenindamise kohustusest; |
| --- | --- |

—

esitaks komisjon hiljemalt 31. detsembriks 2012 ettepaneku võtta vastu direktiiv, mis sisaldab infrastruktuuri majandamise ja veoteenuste seost käsitlevaid sätteid, ning ettepaneku siseriikliku reisijateveo turu avamise kohta, mis ei vähenda raudteeveoteenuste kvaliteeti ja mille puhul peetakse kinni avaliku teenindamise kohustusest;

| — | oleksid siseriiklikud reguleerivad asutused raudteetranspordi tõhususe suurendamiseks sõltumatud ja suuremate volitustega ning teeksid tihedamat koostööd Euroopa võrgustiku raames ning et komisjon esitaks 2014. aastaks ettepaneku selle eesmärgi toetamiseks ja Euroopa Liidu reguleeriva asutuse rajamiseks; |
| --- | --- |

—

oleksid siseriiklikud reguleerivad asutused raudteetranspordi tõhususe suurendamiseks sõltumatud ja suuremate volitustega ning teeksid tihedamat koostööd Euroopa võrgustiku raames ning et komisjon esitaks 2014. aastaks ettepaneku selle eesmärgi toetamiseks ja Euroopa Liidu reguleeriva asutuse rajamiseks;

| — | võetaks rohkem arvesse kvaliteetset koolitust ja täienduskoolitust ning edendataks diplomite ja kvalifikatsioonide piiriülest tunnustamist; |
| --- | --- |

—

võetaks rohkem arvesse kvaliteetset koolitust ja täienduskoolitust ning edendataks diplomite ja kvalifikatsioonide piiriülest tunnustamist;

| — | komisjon hindaks mõju, mida raudteevedude turu avamine vagunilastivedudele avaldab, ning esitaks hiljemalt 31. detsembriks 2012 ettepaneku, mis võimaldaks liikmesriikidel seda tegevust tema majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast kasu arvestades toetada, kui ilmneb, et selliste vedude maht on vähenenud; |
| --- | --- |

—

komisjon hindaks mõju, mida raudteevedude turu avamine vagunilastivedudele avaldab, ning esitaks hiljemalt 31. detsembriks 2012 ettepaneku, mis võimaldaks liikmesriikidel seda tegevust tema majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast kasu arvestades toetada, kui ilmneb, et selliste vedude maht on vähenenud;

| 33. | tunnistab, et Euroopa raudteesektor muutub üha tundlikumaks ELi turul teenuseid osutavate kolmandate riikide tarnijate konkurentsi suhtes; tunneb muret oluliste tõkete pärast, mis ei lase ELi teenusepakkujatel osaleda ELi mittekuuluvate riikide avalikes hangetes; |
| --- | --- |

33.

tunnistab, et Euroopa raudteesektor muutub üha tundlikumaks ELi turul teenuseid osutavate kolmandate riikide tarnijate konkurentsi suhtes; tunneb muret oluliste tõkete pärast, mis ei lase ELi teenusepakkujatel osaleda ELi mittekuuluvate riikide avalikes hangetes;

| 34. | palub komisjonil oma õigusaktide ettepanekute mõjuhinnangutes kindlaks teha, kvantifitseerida ja hinnata nn keskkonnahoidlike töökohtade loomist ning meetmeid nende edendamiseks; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil oma õigusaktide ettepanekute mõjuhinnangutes kindlaks teha, kvantifitseerida ja hinnata nn keskkonnahoidlike töökohtade loomist ning meetmeid nende edendamiseks;

| 35. | palub komisjonil ja liikmesriikidel esitada ühine teabe-, kommunikatsiooni- ja kõikide osapooltega, eelkõige asjaomaste kodanikega konsulteerimise strateegia majanduskasvu, liikuvuse ja tööhõive jaoks vajalike infrastruktuuride vajaduste, planeerimise, arendamise ja finantseerimise kohta vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegias võetud kohustustele; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil ja liikmesriikidel esitada ühine teabe-, kommunikatsiooni- ja kõikide osapooltega, eelkõige asjaomaste kodanikega konsulteerimise strateegia majanduskasvu, liikuvuse ja tööhõive jaoks vajalike infrastruktuuride vajaduste, planeerimise, arendamise ja finantseerimise kohta vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegias võetud kohustustele;

| 36. | võttes arvesse, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on transpordipoliitikas märkimisväärsed pädevused, peab oluliseks nende osalemist mitmetasandilise valitsemise meetodil; |
| --- | --- |

36.

võttes arvesse, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on transpordipoliitikas märkimisväärsed pädevused, peab oluliseks nende osalemist mitmetasandilise valitsemise meetodil;

| 37. | palub komisjonil koostada igal aastal kokkuvõtte valges raamatus seatud eesmärkide, nende saavutamiseks tehtud jõupingutuste ja saadud tulemuste kohta ning esitada Euroopa Parlamendile iga viie aasta järel aruanne valge raamatu rakendamise kohta; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil koostada igal aastal kokkuvõtte valges raamatus seatud eesmärkide, nende saavutamiseks tehtud jõupingutuste ja saadud tulemuste kohta ning esitada Euroopa Parlamendile iga viie aasta järel aruanne valge raamatu rakendamise kohta;

| 38. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

38.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 43 E, 19.2.2004, lk 250.

(2)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 556.

(3)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 13.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0386.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0316.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0329.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0408.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/82 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/82

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Kinnipidamistingimused ELis

P7_TA(2011)0585

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon kinnipidamistingimuste kohta ELis (2011/2897(RSP))

2013/C 168 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu vahendeid, milles käsitletakse inimõiguste kaitset, eelkõige Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 6 ja 7 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 4, 19, 47, 48 ja 49, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu vahendeid, milles käsitletakse inimõiguste kaitset, eelkõige Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 6 ja 7 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 4, 19, 47, 48 ja 49,

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi vahendeid, milles käsitletakse inimõigusi ja millega keelustatakse piinamine ja ebainimlik või inimväärikust alandav kohtlemine või karistamine, eelkõige inimõiguste ülddeklaratsiooni (artikkel 5), kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (artikkel 7), piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning selle fakultatiivset protokolli, millega nähakse ette sõltumatute rahvusvaheliste ja siseriiklike asutuste korrapärased külastused kinnipidamiskohtadesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi vahendeid, milles käsitletakse inimõigusi ja millega keelustatakse piinamine ja ebainimlik või inimväärikust alandav kohtlemine või karistamine, eelkõige inimõiguste ülddeklaratsiooni (artikkel 5), kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (artikkel 7), piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning selle fakultatiivset protokolli, millega nähakse ette sõltumatute rahvusvaheliste ja siseriiklike asutuste korrapärased külastused kinnipidamiskohtadesse,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu vahendeid, milles käsitletakse inimõigusi ning piinamise ja ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise vältimist, eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (artikkel 3), selle konventsiooni protokolle ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, 1987. aasta piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa konventsiooni, millega loodi Euroopa Nõukogu piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise komitee, ning nimetatud komitee aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu vahendeid, milles käsitletakse inimõigusi ning piinamise ja ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise vältimist, eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (artikkel 3), selle konventsiooni protokolle ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, 1987. aasta piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa konventsiooni, millega loodi Euroopa Nõukogu piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise komitee, ning nimetatud komitee aruandeid,

| — | võttes arvesse vahendeid, milles käsitletakse konkreetsemalt vabadusest ilmajäetud isikute õigusi, eelkõige: ÜRO tasandil – kinnipeetavate kohtlemise standardsed miinimumnõuded ning peaassamblee poolt vastu võetud deklaratsioonid ja põhimõtted; Euroopa Nõukogu tasandil – ministrite komitee soovitused, eriti soovitus (2006)2 Euroopa vanglaeeskirjade kohta, soovitus (2006)13 eelvangistuse kasutamise, selle kohaldamise tingimuste ja kuritarvitamise vältimiseks võetavate kaitsemeetmete kohta, soovitus (2008)11 alaealisi õigusrikkujaid, kelle suhtes kohaldatakse sanktsioone või meetmeid, puudutavate Euroopa eeskirjade kohta, soovitus (2010)1 Euroopa Nõukogu karistusest tingimisi vabastamise eeskirjade kohta (1) ning parlamentaarse assamblee poolt vastu võetud soovitused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vahendeid, milles käsitletakse konkreetsemalt vabadusest ilmajäetud isikute õigusi, eelkõige: ÜRO tasandil – kinnipeetavate kohtlemise standardsed miinimumnõuded ning peaassamblee poolt vastu võetud deklaratsioonid ja põhimõtted; Euroopa Nõukogu tasandil – ministrite komitee soovitused, eriti soovitus (2006)2 Euroopa vanglaeeskirjade kohta, soovitus (2006)13 eelvangistuse kasutamise, selle kohaldamise tingimuste ja kuritarvitamise vältimiseks võetavate kaitsemeetmete kohta, soovitus (2008)11 alaealisi õigusrikkujaid, kelle suhtes kohaldatakse sanktsioone või meetmeid, puudutavate Euroopa eeskirjade kohta, soovitus (2010)1 Euroopa Nõukogu karistusest tingimisi vabastamise eeskirjade kohta (1) ning parlamentaarse assamblee poolt vastu võetud soovitused,

| — | võttes arvesse oma 18. jaanuari 1996. aasta resolutsiooni kehvade tingimuste kohta Euroopa Liidu vanglates (2) ja 17. detsembri 1998. aasta resolutsiooni „Kinnipidamistingimused Euroopa Liidus: ümberkorraldused ja alternatiivsed karistused” (3) ning oma korduvaid üleskutseid komisjonile ja nõukogule esitada ettepanek võtta vastu raamotsus kinnipeetavate õiguste kohta, mille ta on esitanud oma 6. novembri 2003. aasta soovituses ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule kahtlusaluste ja kostjate kriminaalmenetluses kasutatavate menetluslike tagatiste kohta kõikjal Euroopa Liidus (4), oma 9. märtsi 2004. aasta soovituses nõukogule kinnipeetavate õiguste kohta Euroopa Liidus (5) ja oma 25. novembri 2009. aasta resolutsioonis vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala puudutava mitmeaastase programmi kohta aastateks 2010–2014 (Stockholmi programm) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. jaanuari 1996. aasta resolutsiooni kehvade tingimuste kohta Euroopa Liidu vanglates (2) ja 17. detsembri 1998. aasta resolutsiooni „Kinnipidamistingimused Euroopa Liidus: ümberkorraldused ja alternatiivsed karistused” (3) ning oma korduvaid üleskutseid komisjonile ja nõukogule esitada ettepanek võtta vastu raamotsus kinnipeetavate õiguste kohta, mille ta on esitanud oma 6. novembri 2003. aasta soovituses ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule kahtlusaluste ja kostjate kriminaalmenetluses kasutatavate menetluslike tagatiste kohta kõikjal Euroopa Liidus (4), oma 9. märtsi 2004. aasta soovituses nõukogule kinnipeetavate õiguste kohta Euroopa Liidus (5) ja oma 25. novembri 2009. aasta resolutsioonis vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala puudutava mitmeaastase programmi kohta aastateks 2010–2014 (Stockholmi programm) (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/909/JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/909/JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil (8),

| — | võttes arvesse 29. augusti 2006. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu raamotsus, mis käsitleb Euroopa järelevalvekorraldust kohtueelsetes menetlustes Euroopa Liidu liikmesriikides (KOM(2006)0468), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. augusti 2006. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu raamotsus, mis käsitleb Euroopa järelevalvekorraldust kohtueelsetes menetlustes Euroopa Liidu liikmesriikides (KOM(2006)0468),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja õigust teatada kinnipidamisest (KOM(2011)0326), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja õigust teatada kinnipidamisest (KOM(2011)0326),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. juuni 2011. aasta rohelist raamatut „Vastastikuse usalduse tugevdamine Euroopa õigusruumi vastu – roheline raamat ELi kriminaalõiguse kohaldamisest kinnipidamise valdkonnas” (KOM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. juuni 2011. aasta rohelist raamatut „Vastastikuse usalduse tugevdamine Euroopa õigusruumi vastu – roheline raamat ELi kriminaalõiguse kohaldamisest kinnipidamise valdkonnas” (KOM(2011)0327),

| — | võttes arvesse fraktsioonide ALDE, GUE/NGL, PPE, Verts/ALE ja S&D esitatud suuliselt vastatavaid küsimusi kinnipidamistingimuste kohta ELis (O-000252/2011 - B7-0658/2011, O-000253/2011 - B7-0659/2011, O-000265/2011 - B7-0660/2011, O-000266/2011 - B7-0661/2011, O-000283/2011 - B7-0662/2011, O-000284/2011 - B7-0663/2011, O-000286/2011 - B7-0664/2011, O-000287/2011 - B7-0665/2011, O-000296/2011 - B7-0666/2011, O-000297/2011 - B7-0667/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse fraktsioonide ALDE, GUE/NGL, PPE, Verts/ALE ja S&D esitatud suuliselt vastatavaid küsimusi kinnipidamistingimuste kohta ELis (O-000252/2011 - B7-0658/2011, O-000253/2011 - B7-0659/2011, O-000265/2011 - B7-0660/2011, O-000266/2011 - B7-0661/2011, O-000283/2011 - B7-0662/2011, O-000284/2011 - B7-0663/2011, O-000286/2011 - B7-0664/2011, O-000287/2011 - B7-0665/2011, O-000296/2011 - B7-0666/2011, O-000297/2011 - B7-0667/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on seadnud endale ülesandeks arendada välja vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, ja arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 6 kohaselt austab ta inimõigusi ja põhivabadusi, võttes endale sellega positiivsed kohustused, mida ta peab täitma, et sellest lubadusest kinni pidada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on seadnud endale ülesandeks arendada välja vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, ja arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 6 kohaselt austab ta inimõigusi ja põhivabadusi, võttes endale sellega positiivsed kohustused, mida ta peab täitma, et sellest lubadusest kinni pidada;

| B. | arvestades, et kinnipidamistingimused ja vanglate haldamine kuuluvad peamiselt liikmesriikide vastutusalasse, kuid arvestades, et puudused, nagu vanglate ülerahvastatus ja süüdistused kinnipeetavate kehvas kohtlemises, võivad õõnestada usaldust, mis peab toetama kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd, mille aluseks on ELi liikmesriikide kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõte; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kinnipidamistingimused ja vanglate haldamine kuuluvad peamiselt liikmesriikide vastutusalasse, kuid arvestades, et puudused, nagu vanglate ülerahvastatus ja süüdistused kinnipeetavate kehvas kohtlemises, võivad õõnestada usaldust, mis peab toetama kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd, mille aluseks on ELi liikmesriikide kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõte;

| C. | arvestades, et kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö aluseks peab olema normide järgimine põhiõiguste normide valdkonnas ning kahtlusaluste ja süüdistatavate isikute õiguste ning kriminaalmenetluse menetlusõiguste vajalik ühtlustamine, mis on olulise tähtsusega liikmesriikide vahelise vastastikuse usalduse tagamiseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, eriti võttes arvesse, et sellise koostöö tulemusel võib suureneda liikmesriikide kodanike arv, keda peetakse kinni teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö aluseks peab olema normide järgimine põhiõiguste normide valdkonnas ning kahtlusaluste ja süüdistatavate isikute õiguste ning kriminaalmenetluse menetlusõiguste vajalik ühtlustamine, mis on olulise tähtsusega liikmesriikide vahelise vastastikuse usalduse tagamiseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, eriti võttes arvesse, et sellise koostöö tulemusel võib suureneda liikmesriikide kodanike arv, keda peetakse kinni teises liikmesriigis;

| D. | arvestades, et kinnipeetavate hinnanguline koguarv ELis 2009.–2010. aastal oli 633 909 (9); arvestades, et komisjoni rohelises raamatus, kus see arv sisaldub, esitatakse hoiatav pilt järgmisest:






  — | vanglate ülerahvastatus (10); |
| --- | --- | --- |

D.

arvestades, et kinnipeetavate hinnanguline koguarv ELis 2009.–2010. aastal oli 633 909 (9); arvestades, et komisjoni rohelises raamatus, kus see arv sisaldub, esitatakse hoiatav pilt järgmisest:

—

vanglate ülerahvastatus (10);

| — | kinnipeetavate arvu suurenemine; |
| --- | --- |

—

kinnipeetavate arvu suurenemine;

| — | välismaalastest kinnipeetavate arvu suurenemine (11); |
| --- | --- |

—

välismaalastest kinnipeetavate arvu suurenemine (11);

| — | kohtueelselt kinnipeetavate suur arv (12); |
| --- | --- |

—

kohtueelselt kinnipeetavate suur arv (12);

| — | vaimsete ja psüühiliste häiretega kinnipeetavad; |
| --- | --- |

—

vaimsete ja psüühiliste häiretega kinnipeetavad;

| — | arvukad surma- ja enesetapujuhtumid (13); |
| --- | --- |

—

arvukad surma- ja enesetapujuhtumid (13);

| E. | arvestades, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 3 ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikaga seatakse liikmesriikidele mitte üksnes negatiivsed kohustused, keelates neil kohaldada kinnipeetavate suhtes ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist, vaid ka positiivsed kohustused, nõudes, et nad tagaksid vanglatingimuste kooskõla inimväärikusega ja et selliste õiguste rikkumise korral viidaks läbi põhjalik ja tulemuslik uurimine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 3 ja Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikaga seatakse liikmesriikidele mitte üksnes negatiivsed kohustused, keelates neil kohaldada kinnipeetavate suhtes ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist, vaid ka positiivsed kohustused, nõudes, et nad tagaksid vanglatingimuste kooskõla inimväärikusega ja et selliste õiguste rikkumise korral viidaks läbi põhjalik ja tulemuslik uurimine;

| F. | arvestades, et mõnes liikmesriigis moodustavad suure osa kinnipeetavatest kohtueelse kinnipidamise all olevad isikud; arvestades, et kohtueelne kinnipidamine on erakorraline meede ning et kohtueelse kinnipidamise ülemäära pikk kestus on kahjulik asjaomasele isikule, võib kahjustada õigusalast koostööd liikmesriikide vahel ja on vastuolus ELi väärtustega (14); arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on mõistnud märkimisväärsel arvul liikmesriike korduvalt hukka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni rikkumiste eest seoses kohtueelse kinnipidamisega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõnes liikmesriigis moodustavad suure osa kinnipeetavatest kohtueelse kinnipidamise all olevad isikud; arvestades, et kohtueelne kinnipidamine on erakorraline meede ning et kohtueelse kinnipidamise ülemäära pikk kestus on kahjulik asjaomasele isikule, võib kahjustada õigusalast koostööd liikmesriikide vahel ja on vastuolus ELi väärtustega (14); arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus on mõistnud märkimisväärsel arvul liikmesriike korduvalt hukka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni rikkumiste eest seoses kohtueelse kinnipidamisega;

| G. | arvestades, et üks probleemidest, millele liikmesriigid tihti tähelepanu juhivad, on vahendite puudumine vanglatingimuste parandamiseks, ja arvestades, et võib olla vaja luua uus eelarverubriik eesmärgiga ergutada neid järgima kõrgeid standardeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üks probleemidest, millele liikmesriigid tihti tähelepanu juhivad, on vahendite puudumine vanglatingimuste parandamiseks, ja arvestades, et võib olla vaja luua uus eelarverubriik eesmärgiga ergutada neid järgima kõrgeid standardeid;

| H. | arvestades, et kinnipeetavatele rahuldavate tingimuste pakkumine ja neile sellistele kavadele juurdepääsu andmine, mille eesmärk on neid ühiskonda tagasipöördumiseks ette valmistada, aitavad vähendada tõenäosust, et nad uusi kuritegusid sooritavad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kinnipeetavatele rahuldavate tingimuste pakkumine ja neile sellistele kavadele juurdepääsu andmine, mille eesmärk on neid ühiskonda tagasipöördumiseks ette valmistada, aitavad vähendada tõenäosust, et nad uusi kuritegusid sooritavad;

| I. | arvestades, et nõukogu on vastu võtnud resolutsioone ja soovitusi (mida liikmesriigid alati ei rakenda), milles käsitletakse uimastisõltuvuse konkreetset probleemi ja sellega seotud riskide vähendamist ning eelkõige uimastisõltuvuse ravi vanglates ja nendest väljaspool; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nõukogu on vastu võtnud resolutsioone ja soovitusi (mida liikmesriigid alati ei rakenda), milles käsitletakse uimastisõltuvuse konkreetset probleemi ja sellega seotud riskide vähendamist ning eelkõige uimastisõltuvuse ravi vanglates ja nendest väljaspool;

| J. | arvestades et ainult 16 liikmesriiki on ratifitseerinud ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni fakultatiivse protokolli ning seitse liikmesriiki on selle allkirjastanud, kuid mitte veel ratifitseerinud (15); |
| --- | --- |

J.

arvestades et ainult 16 liikmesriiki on ratifitseerinud ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni fakultatiivse protokolli ning seitse liikmesriiki on selle allkirjastanud, kuid mitte veel ratifitseerinud (15);

| K. | arvestades, et mõned liikmesriigid on andnud oma riiklike parlamentide liikmetele ja Euroopa Parlamendi liikmetele loa külastada vanglaid ja et Euroopa Parlament on kutsunud üles andma seda õigust Euroopa Parlamendi liikmetele kõikjal ELi territooriumil (16); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mõned liikmesriigid on andnud oma riiklike parlamentide liikmetele ja Euroopa Parlamendi liikmetele loa külastada vanglaid ja et Euroopa Parlament on kutsunud üles andma seda õigust Euroopa Parlamendi liikmetele kõikjal ELi territooriumil (16);

| L. | arvestades, et lapsed on kinnipidamise, eelkõige kohtueelse kinnipidamise puhul eriti haavatavas seisundis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et lapsed on kinnipidamise, eelkõige kohtueelse kinnipidamise puhul eriti haavatavas seisundis;

| M. | arvestades, et 30. novembril 2009 võttis nõukogu Stockholmi programmi osana vastu teekaardi, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses ja millega kehtestatakse olulised kaitsemeetmed, et tagada põhiõiguste austamine jõupingutustes teha kriminaalõiguse valdkonnas liikmesriikide vahel suuremat koostööd; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 30. novembril 2009 võttis nõukogu Stockholmi programmi osana vastu teekaardi, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses ja millega kehtestatakse olulised kaitsemeetmed, et tagada põhiõiguste austamine jõupingutustes teha kriminaalõiguse valdkonnas liikmesriikide vahel suuremat koostööd;

| N. | arvestades, et nõukogu selgesõnalisel nõudmisel, vastavalt Stockholmi programmile ja vastuseks Euroopa Parlamendi korduvatele nõudmistele on komisjon avaldanud teatise „Vastastikuse usalduse tugevdamine Euroopa õigusruumi vastu – roheline raamat ELi kriminaalõiguse kohaldamisest kinnipidamise valdkonnas” (17), millega algatatakse sidusrühmadega avalik arutelu ELi meetmete üle kinnipidamistingimuste parandamiseks, et tagada vastastikune usaldus õigusalases koostöös, ja milles rõhutatakse kinnipidamistingimuste seoseid ELi eri vahendite, nagu Euroopa vahistamismääruse ja Euroopa järelevalvekorraldusega, ning täpsustatakse, et kinnipidamistingimused, kohtueelne kinnipidamine ja laste olukord kinnipidamisasutustes on küsimused, mille puhul EL võiks algatusi teha; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et nõukogu selgesõnalisel nõudmisel, vastavalt Stockholmi programmile ja vastuseks Euroopa Parlamendi korduvatele nõudmistele on komisjon avaldanud teatise „Vastastikuse usalduse tugevdamine Euroopa õigusruumi vastu – roheline raamat ELi kriminaalõiguse kohaldamisest kinnipidamise valdkonnas” (17), millega algatatakse sidusrühmadega avalik arutelu ELi meetmete üle kinnipidamistingimuste parandamiseks, et tagada vastastikune usaldus õigusalases koostöös, ja milles rõhutatakse kinnipidamistingimuste seoseid ELi eri vahendite, nagu Euroopa vahistamismääruse ja Euroopa järelevalvekorraldusega, ning täpsustatakse, et kinnipidamistingimused, kohtueelne kinnipidamine ja laste olukord kinnipidamisasutustes on küsimused, mille puhul EL võiks algatusi teha;

| 1. | tunneb heameelt komisjoni rohelise raamatu üle; väljendab muret seoses kinnipidamistingimuste ärevust tekitava olukorraga ELis ja kutsub liikmesriike üles võtma kiireloomulisi meetmeid, et tagada kinnipeetavate, eelkõige vähem kaitstud isikute põhiõiguste austamine ja kaitsmine, ning on seisukohal, et kõigis liikmesriikides tuleks kohaldada kinnipidamise ühiseid miinimumstandardeid (18); |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni rohelise raamatu üle; väljendab muret seoses kinnipidamistingimuste ärevust tekitava olukorraga ELis ja kutsub liikmesriike üles võtma kiireloomulisi meetmeid, et tagada kinnipeetavate, eelkõige vähem kaitstud isikute põhiõiguste austamine ja kaitsmine, ning on seisukohal, et kõigis liikmesriikides tuleks kohaldada kinnipidamise ühiseid miinimumstandardeid (18);

| 2. | kinnitab, et kinnipidamistingimused on keskse tähtsusega kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamiseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev alal, ning peab sellest lähtuvalt kohtuasutuste vahelist vastastikust usaldust ja paremaid teadmisi üksteise kriminaalõigussüsteemidest väga olulisteks teguriteks; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et kinnipidamistingimused on keskse tähtsusega kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamiseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev alal, ning peab sellest lähtuvalt kohtuasutuste vahelist vastastikust usaldust ja paremaid teadmisi üksteise kriminaalõigussüsteemidest väga olulisteks teguriteks;

| 3. | kutsub komisjoni ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit üles teostama järelevalvet kinnipidamistingimuste üle ELis ning toetama liikmesriikide jõupingutusi oma seaduste ja poliitikavaldkondade kooskõlla viimisel vastava valdkonna kõige kõrgemate standarditega (19); |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit üles teostama järelevalvet kinnipidamistingimuste üle ELis ning toetama liikmesriikide jõupingutusi oma seaduste ja poliitikavaldkondade kooskõlla viimisel vastava valdkonna kõige kõrgemate standarditega (19);

| 4. | kutsub komisjoni ja ELi institutsioone üles esitama seadusandlikku ettepanekut vabadusest ilmajäetud isikute, sealhulgas Euroopa Parlamendi resolutsioonides ja soovitustes (20) tuvastatud isikute õiguste kohta, ning töötama välja ja kohaldama vangistus- ja kinnipidamistingimuste miinimumstandardeid ning ühtseid hüvitamise eeskirju ebaõiglaselt kinni peetud või süüdi mõistetud isikute jaoks; kutsub komisjoni ja liikmesriike seadma selle valdkonna oma poliitilises tegevuskavas esikohale ning eraldama sellega tegelemiseks asjakohased inim- ja finantsvahendid; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni ja ELi institutsioone üles esitama seadusandlikku ettepanekut vabadusest ilmajäetud isikute, sealhulgas Euroopa Parlamendi resolutsioonides ja soovitustes (20) tuvastatud isikute õiguste kohta, ning töötama välja ja kohaldama vangistus- ja kinnipidamistingimuste miinimumstandardeid ning ühtseid hüvitamise eeskirju ebaõiglaselt kinni peetud või süüdi mõistetud isikute jaoks; kutsub komisjoni ja liikmesriike seadma selle valdkonna oma poliitilises tegevuskavas esikohale ning eraldama sellega tegelemiseks asjakohased inim- ja finantsvahendid;

| 5. | kinnitab veel kord, kuivõrd oluline on erikaitse andmine kinnipeetud emadele ning nende lastele, sealhulgas kinnipidamise selliste erivormide kasutamine, mis järgiksid laste huve, ning kutsub liikmesriike ja komisjoni üles aktiivselt toetama taolisi algatusi; |
| --- | --- |

5.

kinnitab veel kord, kuivõrd oluline on erikaitse andmine kinnipeetud emadele ning nende lastele, sealhulgas kinnipidamise selliste erivormide kasutamine, mis järgiksid laste huve, ning kutsub liikmesriike ja komisjoni üles aktiivselt toetama taolisi algatusi;

| 6. | rõhutab, kui tähtis on tagada põhiõiguste, eriti õiguse kaitsele ja õiguse kasutada kaitsjat austamine ning kahtlusaluste ja süüdistatavate õiguste tagamine, kaasa arvatud õigus mitte saada ebainimliku või alandava kohtlemise osaliseks; tuletab sellega seoses meelde, kui tähtis on komisjoni ettepanek, mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja õigust teatada kinnipidamisest; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, kui tähtis on tagada põhiõiguste, eriti õiguse kaitsele ja õiguse kasutada kaitsjat austamine ning kahtlusaluste ja süüdistatavate õiguste tagamine, kaasa arvatud õigus mitte saada ebainimliku või alandava kohtlemise osaliseks; tuletab sellega seoses meelde, kui tähtis on komisjoni ettepanek, mis käsitleb õigust kaitsjale kriminaalmenetluses ja õigust teatada kinnipidamisest;

| 7. | rõhutab, et kehvadeks liigitatud kinnipidamistingimused või Euroopa Nõukogu vastu võetud Euroopa vanglaeeskirjades kehtestatud tingimustele mittevastavad tingimused võivad olla takistuseks vangide üleandmisele; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et kehvadeks liigitatud kinnipidamistingimused või Euroopa Nõukogu vastu võetud Euroopa vanglaeeskirjades kehtestatud tingimustele mittevastavad tingimused võivad olla takistuseks vangide üleandmisele;

| 8. | kutsub liikmesriike üles eraldama asjakohased vahendid vanglate ümberkorraldamiseks ja moderniseerimiseks, kaitsma kinnipeetavate õigusi, kinnipeetavaid tulemuslikult rehabiliteerima ja ette valmistama nende vanglast vabanemiseks ja sotsiaalseks integratsiooniks, andma politsei- ja vanglatöötajatele ajakohastel kinnipidamisasutuste juhtimistavadel ja Euroopa inimõiguste standarditel põhinevat koolitust, teostama järelevalvet vaimsete ja psüühiliste häiretega vangide üle ning looma selliste projektide toetamiseks eraldi ELi eelarverubriik; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles eraldama asjakohased vahendid vanglate ümberkorraldamiseks ja moderniseerimiseks, kaitsma kinnipeetavate õigusi, kinnipeetavaid tulemuslikult rehabiliteerima ja ette valmistama nende vanglast vabanemiseks ja sotsiaalseks integratsiooniks, andma politsei- ja vanglatöötajatele ajakohastel kinnipidamisasutuste juhtimistavadel ja Euroopa inimõiguste standarditel põhinevat koolitust, teostama järelevalvet vaimsete ja psüühiliste häiretega vangide üle ning looma selliste projektide toetamiseks eraldi ELi eelarverubriik;

| 9. | kinnitab vajadust toetada kinnipidamisasutuste olukorra parandamist liikmesriikides, et neid tehniliselt varustada ja ruumiliselt laiendada ning muuta need funktsionaalseks, et parandada kinnipeetavate elamistingimusi ja tagada samal ajal kõrge turvalisuse tase; |
| --- | --- |

9.

kinnitab vajadust toetada kinnipidamisasutuste olukorra parandamist liikmesriikides, et neid tehniliselt varustada ja ruumiliselt laiendada ning muuta need funktsionaalseks, et parandada kinnipeetavate elamistingimusi ja tagada samal ajal kõrge turvalisuse tase;

| 10. | palub liikmesriikidel tagada, et kohtueelne kinnipidamine jääb erakorraliseks meetmeks, mida rakendatakse rangelt vastavalt vajadusele ja proportsionaalsuse põhimõttest lähtuvalt ning piiratud ajavaheliku jooksul kooskõlas süütuse presumptsiooni aluspõhimõtte ning vabaduse mittevõtmise õigusega; tuletab meelde, et kohtuasutused peavad kohtueelse kinnipidamise korrapäraselt läbi vaatama ja riikidevahelistel juhtudel tuleb kasutada alternatiive, näiteks Euroopa järelevalvekorraldust; kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut kõnealuses valdkonnas selliste miinimumstandardite kehtestamise kohta, mis põhineksid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 2 punktil b, ühisel tugiraamistikul (CFR), Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonil ning Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikal; |
| --- | --- |

10.

palub liikmesriikidel tagada, et kohtueelne kinnipidamine jääb erakorraliseks meetmeks, mida rakendatakse rangelt vastavalt vajadusele ja proportsionaalsuse põhimõttest lähtuvalt ning piiratud ajavaheliku jooksul kooskõlas süütuse presumptsiooni aluspõhimõtte ning vabaduse mittevõtmise õigusega; tuletab meelde, et kohtuasutused peavad kohtueelse kinnipidamise korrapäraselt läbi vaatama ja riikidevahelistel juhtudel tuleb kasutada alternatiive, näiteks Euroopa järelevalvekorraldust; kutsub komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut kõnealuses valdkonnas selliste miinimumstandardite kehtestamise kohta, mis põhineksid Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõike 2 punktil b, ühisel tugiraamistikul (CFR), Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonil ning Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikal;

| 11. | kinnitab veel kord, et liikmesriigid peavad kinni pidama rahvusvahelistel ja Euroopa Liidu foorumitel võetud rahvusvahelistest kohustustest, et kasutada vangistusele alternatiiviks olevaid tingimuslikke meetmeid ja sanktsioone, mis hõlmavad ka Euroopa Nõukogus tehtud otsuseid (21); |
| --- | --- |

11.

kinnitab veel kord, et liikmesriigid peavad kinni pidama rahvusvahelistel ja Euroopa Liidu foorumitel võetud rahvusvahelistest kohustustest, et kasutada vangistusele alternatiiviks olevaid tingimuslikke meetmeid ja sanktsioone, mis hõlmavad ka Euroopa Nõukogus tehtud otsuseid (21);

| 12. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid soovitusi, mida piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa komitee annab pärast kinnipidamiskohtade külastamist; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid soovitusi, mida piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa komitee annab pärast kinnipidamiskohtade külastamist;

| 13. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid enesetappude vältimiseks vanglates ja uuriksid põhjalikult ning erapooletult kõiki juhtumeid, kui kinnipeetav vanglas suri; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid enesetappude vältimiseks vanglates ja uuriksid põhjalikult ning erapooletult kõiki juhtumeid, kui kinnipeetav vanglas suri;

| 14. | kutsub liikmesriike ja ühinevaid riike allkirjastama ja ratifitseerima ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni fakultatiivset protokolli, millega nähakse ette sõltumatute rahvusvaheliste ja siseriiklike asutuste korrapärased külastused kinnipidamiskohtadesse ja pannakse neile asutustele nii vanglate külastamise ja inspekteerimise ning vangide taotluste kuulamise kui ka riiklikele parlamentidele igal aastal avaliku aruande esitamise kohustus; ergutab Euroopa Liitu esitama oma kolmandate riikide suhtes rakendatava poliitika raames üleskutset fakultatiivse protokolli allkirjastamiseks ja ratifitseerimiseks; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tegema eespool nimetatud organitega täielikku koostööd ja neid toetama, muu hulgas asjakohaste ressursside ja vahendite abil; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike ja ühinevaid riike allkirjastama ja ratifitseerima ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni fakultatiivset protokolli, millega nähakse ette sõltumatute rahvusvaheliste ja siseriiklike asutuste korrapärased külastused kinnipidamiskohtadesse ja pannakse neile asutustele nii vanglate külastamise ja inspekteerimise ning vangide taotluste kuulamise kui ka riiklikele parlamentidele igal aastal avaliku aruande esitamise kohustus; ergutab Euroopa Liitu esitama oma kolmandate riikide suhtes rakendatava poliitika raames üleskutset fakultatiivse protokolli allkirjastamiseks ja ratifitseerimiseks; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tegema eespool nimetatud organitega täielikku koostööd ja neid toetama, muu hulgas asjakohaste ressursside ja vahendite abil;

| 15. | on veendunud, et ELi tasandil tuleb võtta meetmeid, et tagada riiklike parlamentide liikmetele õigus külastada vanglaid ja et sarnane õigus tuleks anda ka Euroopa Parlamendi liikmetele ELi territooriumil; |
| --- | --- |

15.

on veendunud, et ELi tasandil tuleb võtta meetmeid, et tagada riiklike parlamentide liikmetele õigus külastada vanglaid ja et sarnane õigus tuleks anda ka Euroopa Parlamendi liikmetele ELi territooriumil;

| 16. | kutsub komisjoni üles hindama ELi liikmesriikides kehtiva kriminaalõiguse ja kinnipidamistingimusi reguleeriva menetlusõiguse erinevuste mõju ja tegema vastavasisulisi soovitusi, eriti seoses alternatiivsete meetmete kasutamisega, kriminaalkaristuste rakendamise ja mitterakendamise poliitikaga, kohtueelse kinnipidamisega, armuandmise ja karistuse täideviimise edasilükkamisega eelkõige rände, uimastitarbimise ja alaealiste seaduserikkujate valdkonnas; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles hindama ELi liikmesriikides kehtiva kriminaalõiguse ja kinnipidamistingimusi reguleeriva menetlusõiguse erinevuste mõju ja tegema vastavasisulisi soovitusi, eriti seoses alternatiivsete meetmete kasutamisega, kriminaalkaristuste rakendamise ja mitterakendamise poliitikaga, kohtueelse kinnipidamisega, armuandmise ja karistuse täideviimise edasilükkamisega eelkõige rände, uimastitarbimise ja alaealiste seaduserikkujate valdkonnas;

| 17. | kinnitab veel korda, kui tähtis on laste kohtlemine nende parimaid huve arvestaval viisil, mis hõlmab laste lahutamist täiskasvanutest ja õigust suhelda oma perekondadega; |
| --- | --- |

17.

kinnitab veel korda, kui tähtis on laste kohtlemine nende parimaid huve arvestaval viisil, mis hõlmab laste lahutamist täiskasvanutest ja õigust suhelda oma perekondadega;

| 18. | on seisukohal, et kõigil vabaduse kaotanud lastel peaks olema õigus saada viivitamata õigus- ja muud asjakohast abi, ning õigus vaidlustada vabadusekaotuse seaduslikkus kohtu või teiste pädevate ametivõimude ees; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et kõigil vabaduse kaotanud lastel peaks olema õigus saada viivitamata õigus- ja muud asjakohast abi, ning õigus vaidlustada vabadusekaotuse seaduslikkus kohtu või teiste pädevate ametivõimude ees;

| 19. | kutsub liikmesriike üles rakendama vanglate ja kinnipidamiskeskuste suhtes tõhusaid ja sõltumatuid siseriiklikke järelevalvemehhanisme; |
| --- | --- |

19.

kutsub liikmesriike üles rakendama vanglate ja kinnipidamiskeskuste suhtes tõhusaid ja sõltumatuid siseriiklikke järelevalvemehhanisme;

| 20. | toetab piinamise tõkestamise Euroopa komitee (CPT) ja Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku jätkuvat tööd kinnipidamisasutustes ja nende külastamist; |
| --- | --- |

20.

toetab piinamise tõkestamise Euroopa komitee (CPT) ja Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku jätkuvat tööd kinnipidamisasutustes ja nende külastamist;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele, Euroopa Nõukogu inimõiguste volinikule, piinamise tõkestamise Euroopa komiteele, Euroopa Inimõiguste Kohtule, ÜRO inimõiguste komisjonile, ÜRO piinamisvastasele komisjonile, ÜRO piinamise valdkonna eriraportöörile ja ÜRO inimõiguste ülemkomissarile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele, Euroopa Nõukogu inimõiguste volinikule, piinamise tõkestamise Euroopa komiteele, Euroopa Inimõiguste Kohtule, ÜRO inimõiguste komisjonile, ÜRO piinamisvastasele komisjonile, ÜRO piinamise valdkonna eriraportöörile ja ÜRO inimõiguste ülemkomissarile.

---

(1)  Euroopa Nõukogu karistusalaste soovituste ja resolutsioonide täielik nimekiri on toodud aadressil: http://www.coe.int/prison.

(2)  EÜT C 32, 5.2.1996, lk 102.

(3)  EÜT C 98, 9.4.1999, lk 299.

(4)  ELT C 83 E, 2.4.2004, lk 180. Lõige 23: „nõuab tungivalt nõukogu ja komisjoni kiirendama uuringut kinnipeetavate ja vanglate olukorra kohta ELis, eesmärgiga võtta vastu raamdirektiiv kinnipeetavate õiguste kohta ja ühised miinimumstandardid, et tagada sellised õigused [ELi lepingu] artikli 6 alusel”. Vt ka parlamendi 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2002) (ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 412), lõige 22: „on seisukohal, et üldisel tasandil tuleb teha jõupingutusi ka Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, et mobiliseerida Euroopa suutlikkus parandada politsei- ja vanglasüsteemi toimimist, näiteks ... koostades raamotsuse miinimumstandardite kohta kinnipeetavate õiguste kaitsmiseks ELis”.

(5)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 154.

(6)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 12: Lõikes 112 „nõuab [parlament] põhiõiguste austamisel, vastastikuse tunnustamise põhimõttel ja siseriikliku kriminaalõiguse sidususe säilitamise vajadusel rajaneva ELi kriminaalõiguse ala loomist, mille arendamiseks tuleb vastu võtta ... vangistus- ja kinnipidamistingimuste miinimumnõuded ja ühtne vangide õiguste loetelu ELis ...”.

(7)  EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

(8)  ELT L 327, 5.12.2008, lk 27.

(9)  Komisjoni poolt rohelises raamatus kinnipidamise kohta (KOM(2011)0327) esitatud andmed; täiendavad andmed on saadaval Euroopa Nõukogust, Space 1: http://www.coe.int/t/dghl/standardsetting/cdpc/Bureau%20documents/PC-CP(2011)3 %20E%20-%20SPACE%20I%202009.pdf; Space 2: http://www3.unil.ch/wpmu/space/files/2011/02/Council-of-Europe_SPACE-II-2009-E.pdf

(10)  ELi keskmine on 107,3; ülerahvastatus puudutab 13 liikmesriiki, samuti Inglismaad ja Walesi ning Šotimaad, kusjuures suurim ülerahvastatus on Bulgaarias (155,6), Itaalias (153), Küprosel (150,5), Hispaanias (136,3) ja Kreekas (129,6).

(11)  ELi keskmine on 21,7, kusjuures suurim on protsent Luksemburgis (69,5), Küprosel (59,6), Austrias (45,8), Kreekas (43,9) ja Belgias (41,1).

(12)  ELi keskmine on 24,7, kusjuures suurim on protsent Luksemburgis (47,2), Itaalias (43,6) ja Küprosel (38,4).

(13)  Piinamise tõkestamise komitee aruannetes juhitakse tähelepanu teatavatele tõsistele probleemidele, nagu väärkohtlemine ning vanglarajatiste, -tegevuste ja -tervishoiu sobimatus.

(14)  Teekaart, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses, 2009/C295/01, 30. november 2009.

(15)  Fakultatiivse protokolli on ratifitseerinud Bulgaaria, Küpros, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Prantsusmaa, Saksamaa, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Poola, Rumeenia, Sloveenia, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik. Protokolli on allkirjastanud, kuid mitte ratifitseerinud Austria, Belgia, Kreeka, Soome, Iirimaa, Itaalia ja Portugal. Allikas: http://www.apt.ch/npm/OPCAT0911.pdf.

(16)  Vt näiteks Euroopa Parlamendi 17. detsembri 1998. aasta resolutsiooni „Kinnipidamistingimused Euroopa Liidus: ümberkorraldused ja alternatiivsed karistused” lõiget 41: „Nõuab Euroopa Parlamendi liikmetele õigust külastada ja inspekteerida vanglaid ning pagulaste kinnipidamisasutusi Euroopa Liidu territooriumil”.

(17)  KOM(2011)0327; vt http://ec.europa.eu/justice/policies/criminal/procedural/docs/com_2011_327_en.pdf.

(18)  Näiteks Euroopa Nõukogu vastu võetud Euroopa vanglaeeskirjad.

(19)  Näiteks Euroopa Nõukogu, piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise komitee ning Euroopa Inimõiguste Kohtu ja selle asjaomase kohtupraktikaga kehtestatud standardid ning ÜRO inimõiguste komitee, ÜRO piinamisvastase komitee ja piinamisalase eriraportööri järeldused.

(20)  Vt 9. märtsi 2004. aasta soovituse lõike 1 punkti c.

(21)  Näiteks ministrite komitee soovitus CM/Rec(2010)1 liikmesriikidele Euroopa Nõukogu karistusest tingimisi vabastamise eeskirjade kohta.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/88 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/88

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Töötajate vaba liikumine Euroopa Liidus

P7_TA(2011)0587

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon töötajate liikumisvabaduse kohta Euroopa Liidu piires

2013/C 168 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni töötajate liikuvuse edendamise kohta Euroopa Liidus (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni töötajate liikuvuse edendamise kohta Euroopa Liidus (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 21, 45 ja 47 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 15, 21, 29, 34 ja 45, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 21, 45 ja 47 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 15, 21, 29, 34 ja 45,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 151, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 151,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määrust (EMÜ) nr 1612/68 töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määrust (EMÜ) nr 1612/68 töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2007. aasta teatist „Liikuvus aitab luua rohkem ja paremaid töökohti: Euroopa tööalase liikuvuse tegevuskava (2007–2010)” (KOM(2007)0773), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2007. aasta teatist „Liikuvus aitab luua rohkem ja paremaid töökohti: Euroopa tööalase liikuvuse tegevuskava (2007–2010)” (KOM(2007)0773),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2008. aasta teatist „Töötajate vaba liikumise mõju ELi laienemise taustal” (KOM(2008)0765), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2008. aasta teatist „Töötajate vaba liikumise mõju ELi laienemise taustal” (KOM(2008)0765),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2010. aasta teatist „Töötajate vaba liikumine – õiguste tagamine ja olulisemad muutused” (KOM(2010)0373), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2010. aasta teatist „Töötajate vaba liikumine – õiguste tagamine ja olulisemad muutused” (KOM(2010)0373),

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu tööturgudel töötajate vaba liikumist piirava üleminekukorra kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu tööturgudel töötajate vaba liikumist piirava üleminekukorra kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. novembri 2011. aasta aruannet nõukogule Bulgaariast ja Rumeeniast pärit töötajate vaba liikumise suhtes kohaldatavate üleminekusätete toimimise kohta (KOM(2011)0729), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. novembri 2011. aasta aruannet nõukogule Bulgaariast ja Rumeeniast pärit töötajate vaba liikumise suhtes kohaldatavate üleminekusätete toimimise kohta (KOM(2011)0729),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Töötajate liikuvuse peamiste tõkete määratlemine ühtsel tööturul”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Töötajate liikuvuse peamiste tõkete määratlemine ühtsel tööturul”,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et õigus elada ja töötada teises ELi liikmesriigis on üks ELi põhivabadusi, millega tagatakse võrdne kohtlemine ja kaitse rahvusel põhineva diskrimineerimise eest ja mis on aluslepingutes tunnustatud kui liidu kodakondsuse põhikomponent; arvestades, et siiski kogevad kahe liikmesriigi kodanikud ikka veel takistusi seoses õigusega töötada teise liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigus elada ja töötada teises ELi liikmesriigis on üks ELi põhivabadusi, millega tagatakse võrdne kohtlemine ja kaitse rahvusel põhineva diskrimineerimise eest ja mis on aluslepingutes tunnustatud kui liidu kodakondsuse põhikomponent; arvestades, et siiski kogevad kahe liikmesriigi kodanikud ikka veel takistusi seoses õigusega töötada teise liikmesriigi territooriumil;

| B. | arvestades, et vastavalt komisjoni 11. novembri 2011. aasta teatisele on Rumeeniast ja Bulgaariast pärinevad liikuvad töötajad avaldanud liikuvaid töötajaid vastuvõtvate liikmesriikide majandusele positiivset mõju; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt komisjoni 11. novembri 2011. aasta teatisele on Rumeeniast ja Bulgaariast pärinevad liikuvad töötajad avaldanud liikuvaid töötajaid vastuvõtvate liikmesriikide majandusele positiivset mõju;

| C. | arvestades, et nendest liikmesriikidest, kes ei kohaldanud üleminekumeetmeid 2004. ja 2007. aastal ELiga ühinenud riikidest pärineva tööjõu vabale liikumisele, ei ole tulnud teateid mingitest negatiivsetest tagajärgedest; arvestades, et mitmed liikmesriigid on siiski otsustanud jätkata piirangute kohaldamist oma tööturul Rumeenia ja Bulgaaria kodanike suhtes, tehes seda rohkem poliitilise surve kui põhjendatud jõupingutuse pärast ennetada oma majandusele ja tööturule avalduda võivaid negatiivseid tagajärgi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nendest liikmesriikidest, kes ei kohaldanud üleminekumeetmeid 2004. ja 2007. aastal ELiga ühinenud riikidest pärineva tööjõu vabale liikumisele, ei ole tulnud teateid mingitest negatiivsetest tagajärgedest; arvestades, et mitmed liikmesriigid on siiski otsustanud jätkata piirangute kohaldamist oma tööturul Rumeenia ja Bulgaaria kodanike suhtes, tehes seda rohkem poliitilise surve kui põhjendatud jõupingutuse pärast ennetada oma majandusele ja tööturule avalduda võivaid negatiivseid tagajärgi;

| D. | arvestades, et viimaste statistiliste andmete kohaselt moodustasid 2010. aasta lõpus teise liikmesriigi territooriumil elavad Rumeeniast ja Bulgaariast pärit liikuvad töötajad 0,6 % kogu ELi elanikkonnast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viimaste statistiliste andmete kohaselt moodustasid 2010. aasta lõpus teise liikmesriigi territooriumil elavad Rumeeniast ja Bulgaariast pärit liikuvad töötajad 0,6 % kogu ELi elanikkonnast;

| E. | arvestades, et Rumeenia ja Bulgaaria töötajate sissevool mõjus vastuvõtvate riikide majandusele positiivselt, sest need töötajad asusid tööle töökohtadele või sektoritesse, kus oli tööjõupuudus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Rumeenia ja Bulgaaria töötajate sissevool mõjus vastuvõtvate riikide majandusele positiivselt, sest need töötajad asusid tööle töökohtadele või sektoritesse, kus oli tööjõupuudus;

| F. | arvestades, et komisjon mainis oma viimases teatises, et Rumeeniast ja Bulgaariast pärit liikuvad töötajad on tõenäolisemalt majanduslikult produktiivsemas eas kui vastuvõtva riigi kodanikud, sest EU-2 alla 35-aastased liikuvad töötajad moodustavad 65 % kõikidest tööealistest liikuvatest rändajatest, kuid EU-15 puhul on selliste töötajate osakaal 34 %; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon mainis oma viimases teatises, et Rumeeniast ja Bulgaariast pärit liikuvad töötajad on tõenäolisemalt majanduslikult produktiivsemas eas kui vastuvõtva riigi kodanikud, sest EU-2 alla 35-aastased liikuvad töötajad moodustavad 65 % kõikidest tööealistest liikuvatest rändajatest, kuid EU-15 puhul on selliste töötajate osakaal 34 %;

| G. | arvestades, et Eurostati hiljutiste andmete kohaselt ei mõjuta Rumeeniast ja Bulgaariast pärit liikuvad töötajad oluliselt vastuvõtvate riikide palkasid ja töötuse määra; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Eurostati hiljutiste andmete kohaselt ei mõjuta Rumeeniast ja Bulgaariast pärit liikuvad töötajad oluliselt vastuvõtvate riikide palkasid ja töötuse määra;

| H. | arvestades, et liikuvust põhjustab peamiselt nõudlus tööjõu järele ning arvestades, et tööjõu ebaühtlase jaotumise korral Euroopa tasandil võivad üleminekutõkked takistada Euroopa ettevõtete majanduslikku arengut ja kahjustada õigust töötada ja elada teise liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liikuvust põhjustab peamiselt nõudlus tööjõu järele ning arvestades, et tööjõu ebaühtlase jaotumise korral Euroopa tasandil võivad üleminekutõkked takistada Euroopa ettevõtete majanduslikku arengut ja kahjustada õigust töötada ja elada teise liikmesriigi territooriumil;

| I. | arvestades, et Rumeeniast ja Bulgaariast pärit töötajate puhul piiratakse täielikult või osaliselt nende põhivabadust liikumisele, mis on neile antud aluslepingutes sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtte alusel; arvestades, et samal ajal asendab töötajate piiriülene liikuvus „teenuste” raamistikus järjest rohkem töötajate vaba liikumist ja võib põhjustada ebaausat konkurentsi seoses palkade ning töötingimustega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Rumeeniast ja Bulgaariast pärit töötajate puhul piiratakse täielikult või osaliselt nende põhivabadust liikumisele, mis on neile antud aluslepingutes sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtte alusel; arvestades, et samal ajal asendab töötajate piiriülene liikuvus „teenuste” raamistikus järjest rohkem töötajate vaba liikumist ja võib põhjustada ebaausat konkurentsi seoses palkade ning töötingimustega;

| J. | arvestades, et töötajate vaba liikumine on nii ELile kui ka liikmesriikidele positiivne sotsiaal-majanduslik eeskuju, mis on nurgakiviks ELi integratsioonile, majanduse arengule, sotsiaalsele ühtekuuluvusele, inimeste professionaalsuse suurendamisele, aitab üle saada majanduskriisi negatiivsetest tagajärgedest ja loob Euroopast tugevama majandusjõu, millega on võimalik lahendada maailmas toimuvate muutustega seotud probleemid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et töötajate vaba liikumine on nii ELile kui ka liikmesriikidele positiivne sotsiaal-majanduslik eeskuju, mis on nurgakiviks ELi integratsioonile, majanduse arengule, sotsiaalsele ühtekuuluvusele, inimeste professionaalsuse suurendamisele, aitab üle saada majanduskriisi negatiivsetest tagajärgedest ja loob Euroopast tugevama majandusjõu, millega on võimalik lahendada maailmas toimuvate muutustega seotud probleemid;

| K. | arvestades, et meie ühiskondades viimasel ajal eelkõige tööstuse arengu, globaliseerumise, uute tööstruktuuride, demograafilise muutuse ja transpordivahendite arengu tõttu toimunud areng nõuab suuremat töötajate liikuvust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et meie ühiskondades viimasel ajal eelkõige tööstuse arengu, globaliseerumise, uute tööstruktuuride, demograafilise muutuse ja transpordivahendite arengu tõttu toimunud areng nõuab suuremat töötajate liikuvust;

| L. | arvestades, et ELi-sisene liikuvus on ülitähtis, et tagada kõigile Euroopa kodanikele samad õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi-sisene liikuvus on ülitähtis, et tagada kõigile Euroopa kodanikele samad õigused ja kohustused;

| M. | arvestades, et viimases Euroopa Komisjoni teatises sedastatakse, et riiklike tööturgude häired on tingitud mitmetest teguritest, näiteks majandus- ja finantskriisist ja tööturu struktuursetest probleemidest, mitte aga Rumeeniast ja Bulgaariast pärit töötajate sissevoolust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et viimases Euroopa Komisjoni teatises sedastatakse, et riiklike tööturgude häired on tingitud mitmetest teguritest, näiteks majandus- ja finantskriisist ja tööturu struktuursetest probleemidest, mitte aga Rumeeniast ja Bulgaariast pärit töötajate sissevoolust;

| N. | arvestades, et 2010. aastal moodustasid kolmandate riikide kodanikud 4,1 % kõigist ELi töötutest (vanuses 15–64 aastat), Rumeeniast ja Bulgaariast pärit töötajad aga ainult 1 %, mistõttu neil ei olnud mingit mõju eri riikide tööturukriisidele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2010. aastal moodustasid kolmandate riikide kodanikud 4,1 % kõigist ELi töötutest (vanuses 15–64 aastat), Rumeeniast ja Bulgaariast pärit töötajad aga ainult 1 %, mistõttu neil ei olnud mingit mõju eri riikide tööturukriisidele;

| O. | arvestades, et praeguse majanduslanguse ajal Euroopa tasandil võib liikuvate töötajate kodumaale saadetavatel rahaülekannetel olla positiivne netomõju selle riigi maksebilansile, kust ülekanne tehakse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et praeguse majanduslanguse ajal Euroopa tasandil võib liikuvate töötajate kodumaale saadetavatel rahaülekannetel olla positiivne netomõju selle riigi maksebilansile, kust ülekanne tehakse;

| P. | arvestades, et ühed liikmesriigid on teatanud, et nad kavatsevad säilitada Bulgaariast ja Rumeeniast pärit töötajatele kehtestatud piirangud kuni 2014. aastani ja teised liikmesriigid on teatanud, et avavad oma tööturu kõigile ELi töötajatele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ühed liikmesriigid on teatanud, et nad kavatsevad säilitada Bulgaariast ja Rumeeniast pärit töötajatele kehtestatud piirangud kuni 2014. aastani ja teised liikmesriigid on teatanud, et avavad oma tööturu kõigile ELi töötajatele;

| 1. | on seisukohal, et töötajate liikuvust ELis ei tohi kunagi pidada ohuks ühtsele tööturule; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et töötajate liikuvust ELis ei tohi kunagi pidada ohuks ühtsele tööturule;

| 2. | kutsub liikmesriike üles kaotama kõik kehtivad üleminekumeetmed, arvestades et puudub tegelik majanduslik õigustus piirata rumeenlaste ja bulgaarlaste õigust töötada ja elada teise liikmesriigi territooriumil; on seisukohal, et need tõkked avaldavad ELi kodanike jaoks soovitust vastupidist mõju; nõuab eelistuse reegli tulemuslikku kohaldamist kogu liidus; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles kaotama kõik kehtivad üleminekumeetmed, arvestades et puudub tegelik majanduslik õigustus piirata rumeenlaste ja bulgaarlaste õigust töötada ja elada teise liikmesriigi territooriumil; on seisukohal, et need tõkked avaldavad ELi kodanike jaoks soovitust vastupidist mõju; nõuab eelistuse reegli tulemuslikku kohaldamist kogu liidus;

| 3. | kutsub nõukogu üles kiitma heaks komisjoni viimast aruannet nõukogule Bulgaariast ja Rumeeniast pärit töötajate vaba liikumise suhtes kohaldatavate üleminekusätete toimimise kohta (KOM(2011)0729) ja järgima selles toodud põhimõtteid hinnangu andmisel sellele, kas üleminekutõkked on positiivne ja vajalik meede; |
| --- | --- |

3.

kutsub nõukogu üles kiitma heaks komisjoni viimast aruannet nõukogule Bulgaariast ja Rumeeniast pärit töötajate vaba liikumise suhtes kohaldatavate üleminekusätete toimimise kohta (KOM(2011)0729) ja järgima selles toodud põhimõtteid hinnangu andmisel sellele, kas üleminekutõkked on positiivne ja vajalik meede;

| 4. | palub, et komisjon määratleks selgelt mõiste „tööturu tõsised häired või oht nende tekkeks” tähenduse; |
| --- | --- |

4.

palub, et komisjon määratleks selgelt mõiste „tööturu tõsised häired või oht nende tekkeks” tähenduse;

| 5. | palub komisjonil valmistada ette majanduslikele ja sotsiaalsetele näitajatele tuginevad selged näitajad ja parem metoodika, mille põhjal saaks hinnata, kas liikmesriikide kehtestatud täielike või osaliste piirangute pikendamine on Rumeenia ja Bulgaaria töötajate oletatava häiriva mõju tõttu nende riikide tööturule selgelt vajalik, ning kohaldada seda menetlust ka siis, kui mõni liikmesriik taotleb kaitseklausli kasutamist; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil valmistada ette majanduslikele ja sotsiaalsetele näitajatele tuginevad selged näitajad ja parem metoodika, mille põhjal saaks hinnata, kas liikmesriikide kehtestatud täielike või osaliste piirangute pikendamine on Rumeenia ja Bulgaaria töötajate oletatava häiriva mõju tõttu nende riikide tööturule selgelt vajalik, ning kohaldada seda menetlust ka siis, kui mõni liikmesriik taotleb kaitseklausli kasutamist;

| 6. | palub, et komisjon teeks täiesti läbipaistvalt teatavaks kriteeriumid, mille alusel on liikmesriikidel lubatud üleminekutõkked säilitada, võttes arvesse niisuguse otsuse mõju Euroopa Liidu majandusele ja põhjendusi, mida aktsepteerib Euroopa Kohus, kes tõlgendab põhivabadustest kõrvalekaldumist rangelt; |
| --- | --- |

6.

palub, et komisjon teeks täiesti läbipaistvalt teatavaks kriteeriumid, mille alusel on liikmesriikidel lubatud üleminekutõkked säilitada, võttes arvesse niisuguse otsuse mõju Euroopa Liidu majandusele ja põhjendusi, mida aktsepteerib Euroopa Kohus, kes tõlgendab põhivabadustest kõrvalekaldumist rangelt;

| 7. | on seisukohal, et liikmesriigid, kes säilitavad piirangud, ilma et nad esitaksid selged ja läbipaistvad sotsiaal-majanduslikud põhjendused seoses tõsiste tööturuhäiretega vastavalt asjakohastele Euroopa Kohtu otsustele, rikuvad aluslepinguid; palub komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal tagada vaba liikumise põhimõtte järgimine; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et liikmesriigid, kes säilitavad piirangud, ilma et nad esitaksid selged ja läbipaistvad sotsiaal-majanduslikud põhjendused seoses tõsiste tööturuhäiretega vastavalt asjakohastele Euroopa Kohtu otsustele, rikuvad aluslepinguid; palub komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal tagada vaba liikumise põhimõtte järgimine;

| 8. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles loobuma piiravatest üleminekuperioodidest, et ka Bulgaaria ja Rumeenia kodanikke koheldaks võrdselt, nii nagu see on sätestatud aluslepingutes, tagades seeläbi ausa konkurentsi ettevõtete vahel ning vältides sotsiaalset ja majanduslikku dumpingut; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles loobuma piiravatest üleminekuperioodidest, et ka Bulgaaria ja Rumeenia kodanikke koheldaks võrdselt, nii nagu see on sätestatud aluslepingutes, tagades seeläbi ausa konkurentsi ettevõtete vahel ning vältides sotsiaalset ja majanduslikku dumpingut;

| 9. | märgib, et üleminekumeetmed avaldavad võitluses töötamisega fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana (FIE) või deklareerimata ja ebaseadusliku tööga soovitule vastupidist mõju, sest töötajad, kellel ei ole õigust vabalt siseneda tavapärasele tööturule, valivad mõnikord töö fiktiivse FIEna või ebaseadusliku töö, mille puhul rikutakse nende tööõigusi; |
| --- | --- |

9.

märgib, et üleminekumeetmed avaldavad võitluses töötamisega fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana (FIE) või deklareerimata ja ebaseadusliku tööga soovitule vastupidist mõju, sest töötajad, kellel ei ole õigust vabalt siseneda tavapärasele tööturule, valivad mõnikord töö fiktiivse FIEna või ebaseadusliku töö, mille puhul rikutakse nende tööõigusi;

| 10. | kutsub EU-25 üles konsulteerima tööandjate ja -võtjate organisatsioonidega enne otsustamist, kas pikendada või lõpetada täielikud või osalised liikumisvabaduse piirangud Rumeeniast ja Bulgaariast pärit töötajatele; |
| --- | --- |

10.

kutsub EU-25 üles konsulteerima tööandjate ja -võtjate organisatsioonidega enne otsustamist, kas pikendada või lõpetada täielikud või osalised liikumisvabaduse piirangud Rumeeniast ja Bulgaariast pärit töötajatele;

| 11. | palub, et liikmesriigid, kes kavatsevad säilitada Rumeenia ja Bulgaaria töötajatele tööturu piirangud, esitaksid kooskõlas komisjoni antud kriteeriumite ja metoodikaga selgelt ja läbipaistvalt täieliku põhjenduse koos veenvate argumentide ja andmetega, sealhulgas kõik sotsiaal-majanduslikud näitajad, mis on viinud järelduseni, et geograafiline liikuvus häirib tõsiselt nende riigi tööturgu; |
| --- | --- |

11.

palub, et liikmesriigid, kes kavatsevad säilitada Rumeenia ja Bulgaaria töötajatele tööturu piirangud, esitaksid kooskõlas komisjoni antud kriteeriumite ja metoodikaga selgelt ja läbipaistvalt täieliku põhjenduse koos veenvate argumentide ja andmetega, sealhulgas kõik sotsiaal-majanduslikud näitajad, mis on viinud järelduseni, et geograafiline liikuvus häirib tõsiselt nende riigi tööturgu;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0455.

(2)  EÜT L 257, 19.10.1968, lk 2.

(3)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 230.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/91 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/91

---

Neljapäev, 15. detsember 2011ELi Kesk-Aasia strateegia

P7_TA(2011)0588

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamise kohta (2011/2008(INI))

2013/C 168 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artiklit 21,

| — | võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepinguid ELi ning Usbekistani, Kõrgõzstani, Kasahstani ja Tadžikistani vahel, Euroopa ühenduste ja Türkmenistani vahel sõlmitud kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevat vahelepingut ning 25. mail 1998. aastal sõlmitud ratifitseerimata kaubandus- ja koostöölepingut ELi ja Türkmenistani vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepinguid ELi ning Usbekistani, Kõrgõzstani, Kasahstani ja Tadžikistani vahel, Euroopa ühenduste ja Türkmenistani vahel sõlmitud kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevat vahelepingut ning 25. mail 1998. aastal sõlmitud ratifitseerimata kaubandus- ja koostöölepingut ELi ja Türkmenistani vahel,

| — | võttes arvesse 21.–22. juunil 2007. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogul vastu võetud ELi strateegiat Kesk-Aasiaga loodava uue partnerluse kohta (1) ning komisjoni ja nõukogu 24. juuni 2008. aasta (2) ning 28. juuni 2010. aasta (3) ühiseid eduaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21.–22. juunil 2007. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogul vastu võetud ELi strateegiat Kesk-Aasiaga loodava uue partnerluse kohta (1) ning komisjoni ja nõukogu 24. juuni 2008. aasta (2) ning 28. juuni 2010. aasta (3) ühiseid eduaruandeid,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kesk-Aasia kohta, eriti 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (4), 6. mai 2010. aasta (5) ja 8. juuli 2010. aasta (6) resolutsiooni olukorra kohta Kõrgõzstanis, 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni OSCE tugevdamise ja ELi rolli kohta (7), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni „Uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamine” (8), 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (9), ning 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kesk-Aasia kohta, eriti 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (4), 6. mai 2010. aasta (5) ja 8. juuli 2010. aasta (6) resolutsiooni olukorra kohta Kõrgõzstanis, 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni OSCE tugevdamise ja ELi rolli kohta (7), 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni „Uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamine” (8), 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (9), ning 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatust, mis loodi 2003. aastal eesmärgiga edendada inimõigusi ja toetada karistusreformide läbiviimist, demokraatiat, head valitsemistava, ajakirjandusvabadust, õigusriiki, julgeolekustruktuure (politsei/relvajõud), konfliktide ennetamist, ning sellele järgnenud demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit (määrus (EÜ) nr 1889/2006) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatust, mis loodi 2003. aastal eesmärgiga edendada inimõigusi ja toetada karistusreformide läbiviimist, demokraatiat, head valitsemistava, ajakirjandusvabadust, õigusriiki, julgeolekustruktuure (politsei/relvajõud), konfliktide ennetamist, ning sellele järgnenud demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit (määrus (EÜ) nr 1889/2006) (11),

| — | võttes arvesse alates 2007. aastast kaks korda aastas toimuvaid ELi ja Kesk-Aasia ministrite kohtumisi ning 2008. ja 2009. aastal toimunud ELi ja Kesk-Aasia ministrite konverentse julgeolekuküsimustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse alates 2007. aastast kaks korda aastas toimuvaid ELi ja Kesk-Aasia ministrite kohtumisi ning 2008. ja 2009. aastal toimunud ELi ja Kesk-Aasia ministrite konverentse julgeolekuküsimustes,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A7-0338/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A7-0338/2011),

| A. | arvestades, et iga riigi säästev areng eeldab seda, et on tagatud demokraatlike väärtuste ja institutsioonide, õigusriigi, inimõiguste ning põhivabaduste, samuti ka hea valitsemistava ja tugeva kodanikuühiskonna olemasolu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et iga riigi säästev areng eeldab seda, et on tagatud demokraatlike väärtuste ja institutsioonide, õigusriigi, inimõiguste ning põhivabaduste, samuti ka hea valitsemistava ja tugeva kodanikuühiskonna olemasolu;

| B. | arvestades, et Kesk-Aasia riikides esineb tõsiseid puudujääke demokraatia, inimõiguste, õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste osas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kesk-Aasia riikides esineb tõsiseid puudujääke demokraatia, inimõiguste, õigusriigi põhimõtte ja põhivabaduste osas;

| C. | arvestades, et ELi ja viie Kesk-Aasia riigi koostöö tugevdamine on mõlema poole strateegilistes huvides, et mitmekesistada ja süvendada poliitilisi, sotsiaalseid ja majandussuhteid ning täielikult ära kasutada partnerluslepingute potentsiaali; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja viie Kesk-Aasia riigi koostöö tugevdamine on mõlema poole strateegilistes huvides, et mitmekesistada ja süvendada poliitilisi, sotsiaalseid ja majandussuhteid ning täielikult ära kasutada partnerluslepingute potentsiaali;

| D. | arvestades, et Kesk-Aasial on Euroopa Liidu jaoks kaubanduspotentsiaali ja energiajulgeoleku poolest oluline tähtsus ning et piirkonda on mõjutanud hiljutine ülemaailmne rahandus- ja majanduskriis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kesk-Aasial on Euroopa Liidu jaoks kaubanduspotentsiaali ja energiajulgeoleku poolest oluline tähtsus ning et piirkonda on mõjutanud hiljutine ülemaailmne rahandus- ja majanduskriis;

| E. | arvestades, et mõnel liikmesriigil on Kesk-Aasia riikidega tugevad kahepoolsed suhted, kes on nende peamised investeeringu- ja kaubanduspartnerid, ning arvestades, et ELil on vaja läheneda piirkonnale kooskõlastatult ja sidusalt vältimaks arusaamatusi, topeltmaksustamist ja eelkõige vastuoluliste sõnumite edastamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mõnel liikmesriigil on Kesk-Aasia riikidega tugevad kahepoolsed suhted, kes on nende peamised investeeringu- ja kaubanduspartnerid, ning arvestades, et ELil on vaja läheneda piirkonnale kooskõlastatult ja sidusalt vältimaks arusaamatusi, topeltmaksustamist ja eelkõige vastuoluliste sõnumite edastamist;

| F. | arvestades, et mõned Kesk-Aasia riigid on astunud esimesed sammud pikal demokratiseerumise teel, milles pidevad ja tõsised jõupingutused valitsemistavade ja piirkondliku koostöö alal on vajalikud tingimused veel esinevate puuduste kõrvaldamiseks, mis senini on takistanud neil oma poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku arengu potentsiaali täielikku realiseerimist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõned Kesk-Aasia riigid on astunud esimesed sammud pikal demokratiseerumise teel, milles pidevad ja tõsised jõupingutused valitsemistavade ja piirkondliku koostöö alal on vajalikud tingimused veel esinevate puuduste kõrvaldamiseks, mis senini on takistanud neil oma poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku arengu potentsiaali täielikku realiseerimist;

| G. | arvestades, et VKEd on ettevõtlikkuse ja vabaturu vaimu kehastus ning suur jõud demokraatliku korra kehtestamisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et VKEd on ettevõtlikkuse ja vabaturu vaimu kehastus ning suur jõud demokraatliku korra kehtestamisel;

| H. | arvestades, et vastastikuse usalduse puudumine süvendab loodusvarade jagamisega seotud pingeid, kahjustab piirkondlikku koostööd ning suurendab vastasseisu riski; arvestades, et vee kättesaadavuse probleemid tulenevad siiski pigem veevarude oskamatust haldamisest ja veevarude raiskamisest kui koguselisest vähesusest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vastastikuse usalduse puudumine süvendab loodusvarade jagamisega seotud pingeid, kahjustab piirkondlikku koostööd ning suurendab vastasseisu riski; arvestades, et vee kättesaadavuse probleemid tulenevad siiski pigem veevarude oskamatust haldamisest ja veevarude raiskamisest kui koguselisest vähesusest;

| I. | arvestades, et ELil ja Kesk-Aasia riikidel on ühine huvi mitmekesistada eksporditeid ning teha koostööd energia- ja keskkonnasäästlikkuse alal; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELil ja Kesk-Aasia riikidel on ühine huvi mitmekesistada eksporditeid ning teha koostööd energia- ja keskkonnasäästlikkuse alal;

| J. | arvestades, et mure julgeoleku ja stabiilsuse pärast piirkonnas peaks hõlmama mitte ainult riiklikku julgeolekut, vaid ka elanikkonna julgeolekut, sealhulgas inimõiguste kaitset, elatist, keskkonda ning juurdepääsu avalikele teenustele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mure julgeoleku ja stabiilsuse pärast piirkonnas peaks hõlmama mitte ainult riiklikku julgeolekut, vaid ka elanikkonna julgeolekut, sealhulgas inimõiguste kaitset, elatist, keskkonda ning juurdepääsu avalikele teenustele;

ELi kohustused

| 1. | rõhutab ELi suurt poliitilist ja majanduslikku huvi oma kahe- ja mitmepoolsete suhete tihendamisel Kesk-Aasia riikidega kõigis koostöövaldkondades, näiteks piirkonna stabiilsus, julgeolek ja säästev areng, kaubandus- ja majandussuhted, energia- ja transpordiühendused, dialoogi tugevdamine selliste ühiste väärtuste teemal nagu demokraatia, inimõiguste austamine ja õigusriik, ühised raskused ja ohud, sealhulgas piirikontroll ning võitlus narkootikumide ja inimkaubandusega; |
| --- | --- |

1.

rõhutab ELi suurt poliitilist ja majanduslikku huvi oma kahe- ja mitmepoolsete suhete tihendamisel Kesk-Aasia riikidega kõigis koostöövaldkondades, näiteks piirkonna stabiilsus, julgeolek ja säästev areng, kaubandus- ja majandussuhted, energia- ja transpordiühendused, dialoogi tugevdamine selliste ühiste väärtuste teemal nagu demokraatia, inimõiguste austamine ja õigusriik, ühised raskused ja ohud, sealhulgas piirikontroll ning võitlus narkootikumide ja inimkaubandusega;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et ELi Kesk-Aasiat käsitlev strateegia määratleb seitse prioriteeti, kuid vahendeid nähakse ette väga vähe; märgib sellega seoses, et ELi abifondid on liiga piiratud, et EL saaks kõiki poliitikavaldkondi mõjutada; soovitab tungivalt ELil välja töötada ühine visioon ning oma prioriteete paremini määratleda ja väljendada; märgib, et arengukoostöö Kesk-Aasia riikidega kannab vilja vaid siis, kui need riigid järgivad rahvusvahelisi demokraatia, juhtimise, õigusriigi ja inimõiguste norme; märgib lisaks, et ELi arengukoostööd ei tohi allutada majandus-, energeetika- ja julgeolekuhuvidele; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et ELi Kesk-Aasiat käsitlev strateegia määratleb seitse prioriteeti, kuid vahendeid nähakse ette väga vähe; märgib sellega seoses, et ELi abifondid on liiga piiratud, et EL saaks kõiki poliitikavaldkondi mõjutada; soovitab tungivalt ELil välja töötada ühine visioon ning oma prioriteete paremini määratleda ja väljendada; märgib, et arengukoostöö Kesk-Aasia riikidega kannab vilja vaid siis, kui need riigid järgivad rahvusvahelisi demokraatia, juhtimise, õigusriigi ja inimõiguste norme; märgib lisaks, et ELi arengukoostööd ei tohi allutada majandus-, energeetika- ja julgeolekuhuvidele;

| 3. | on seisukohal, et EL peab säilitama kõrgetasemelise kaasatuse Kesk-Aasias, suunates oma strateegiaid piirkonna riikide edenemisele; rõhutab, et ELi kaasamise tase ja olemus peavad olema diferentseeritud ja tingimuslikud, sõltudes mõõdetavatest edusammudest demokratiseerumise, inimõiguste, hea valitsemistava, säästva sotsiaalmajandusliku arengu, õigusriigi põhimõtte ja korruptsioonivastase võitluse vallas, pakkudes vajaduse korral abi nende edusammude tugevdamiseks ja järgides ELi naabruspoliitika põhimõtete suunda (s.o „more-for-more” põhimõte); |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et EL peab säilitama kõrgetasemelise kaasatuse Kesk-Aasias, suunates oma strateegiaid piirkonna riikide edenemisele; rõhutab, et ELi kaasamise tase ja olemus peavad olema diferentseeritud ja tingimuslikud, sõltudes mõõdetavatest edusammudest demokratiseerumise, inimõiguste, hea valitsemistava, säästva sotsiaalmajandusliku arengu, õigusriigi põhimõtte ja korruptsioonivastase võitluse vallas, pakkudes vajaduse korral abi nende edusammude tugevdamiseks ja järgides ELi naabruspoliitika põhimõtete suunda (s.o „more-for-more” põhimõte);

| 4. | rõhutab vajadust selgitada ja propageerida ELi arusaama julgeolekust ja stabiilsusest juhuks, kui see erineb vastaspoole arusaamast; rõhutab, et ELil on kohustus olla kriitiline valitsuste suhtes, kes rikuvad oma kodanike põhiõigusi riikliku julgeoleku nimel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab vajadust selgitada ja propageerida ELi arusaama julgeolekust ja stabiilsusest juhuks, kui see erineb vastaspoole arusaamast; rõhutab, et ELil on kohustus olla kriitiline valitsuste suhtes, kes rikuvad oma kodanike põhiõigusi riikliku julgeoleku nimel;

| 5. | on arvamusel, et tulevases ELi Kesk-Aasiat käsitlevas strateegias tuleks võtta õppust Euroopa naabruspoliitika reformimisest, pidades silmas diferentseerimist, inimestevahelisi kontakte ja suurema tähelepanu pööramist demokraatiale ja inimõigustele, ning võtta ühtlasi arvesse laiemat geopoliitilist konteksti; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et tulevases ELi Kesk-Aasiat käsitlevas strateegias tuleks võtta õppust Euroopa naabruspoliitika reformimisest, pidades silmas diferentseerimist, inimestevahelisi kontakte ja suurema tähelepanu pööramist demokraatiale ja inimõigustele, ning võtta ühtlasi arvesse laiemat geopoliitilist konteksti;

| 6. | tunnustab ELi eriesindaja pideva töö olulisust Kesk-Aasia riikidega peetava poliitilise dialoogi kõrge taseme kindlustamiseks; tuletab meelde, et tema mandaat näeb ette ka osalemise kohalikus kodanikuühiskonnas ning et seda on vaja ELi nähtavuse suurendamiseks; nõuab, et poliitiline dialoog põhineks Kesk-Aasia riikide OSCE liikmesusest tulenevate kohustuste täitmise hinnangul; |
| --- | --- |

6.

tunnustab ELi eriesindaja pideva töö olulisust Kesk-Aasia riikidega peetava poliitilise dialoogi kõrge taseme kindlustamiseks; tuletab meelde, et tema mandaat näeb ette ka osalemise kohalikus kodanikuühiskonnas ning et seda on vaja ELi nähtavuse suurendamiseks; nõuab, et poliitiline dialoog põhineks Kesk-Aasia riikide OSCE liikmesusest tulenevate kohustuste täitmise hinnangul;

| 7. | on seisukohal, et Kesk-Aasia strateegia läbivaatamisel peab võtma arvesse vajadust toetada selle eesmärke piisavate rahaliste vahenditega ning luua sobivad jaotusskeemid, mis kajastaksid piirkonna iga riigi tegelikkust; on seisukohal, et isegi rahalisi piiranguid arvestades tuleks keskenduda neile keskpikkadele ja pikkadele kavadele, millel võib olla suurim mõju piirkonna arengule, eriti noortele ja haridusele, tehnilisele abile majandusarengu heaks ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete edendamisele, samuti vee varustuskindlusele ja narkokaubanduse vastasele võitlusele; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et Kesk-Aasia strateegia läbivaatamisel peab võtma arvesse vajadust toetada selle eesmärke piisavate rahaliste vahenditega ning luua sobivad jaotusskeemid, mis kajastaksid piirkonna iga riigi tegelikkust; on seisukohal, et isegi rahalisi piiranguid arvestades tuleks keskenduda neile keskpikkadele ja pikkadele kavadele, millel võib olla suurim mõju piirkonna arengule, eriti noortele ja haridusele, tehnilisele abile majandusarengu heaks ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete edendamisele, samuti vee varustuskindlusele ja narkokaubanduse vastasele võitlusele;

| 8. | palub, et komisjon integreeriks nähtavalt või vähemalt viiks vastavusse oma normatiivse, tehnilise ja huvipõhise kava Kesk-Aasia riikide osas; tuletab ka meelde kohustust liikuda arengupoliitika ühtsuse suunas, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 208; |
| --- | --- |

8.

palub, et komisjon integreeriks nähtavalt või vähemalt viiks vastavusse oma normatiivse, tehnilise ja huvipõhise kava Kesk-Aasia riikide osas; tuletab ka meelde kohustust liikuda arengupoliitika ühtsuse suunas, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 208;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et strateegia rakendamist saab edendada ühelt poolt ELi sisese koordineerimise tugevdamisega ja teiselt poolt muude rahvusvaheliste toetajate ning piirkondlike sidusrühmade suurema kaasamisega; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et strateegia rakendamist saab edendada ühelt poolt ELi sisese koordineerimise tugevdamisega ja teiselt poolt muude rahvusvaheliste toetajate ning piirkondlike sidusrühmade suurema kaasamisega;

| 10. | soovitab muuta piirkondlikku lähenemisviisi sujuvamaks suhete kaudu Hiina ja Venemaaga, kes on selle piirkonna suurimad majanduslikud jõud; on arvamusel, et fossiilsete kütuste kasutamise küsimus peaks olema seotud ELi tegevuskavaga Kaukaasia ja Musta mere piirkonnas ning Türgis; |
| --- | --- |

10.

soovitab muuta piirkondlikku lähenemisviisi sujuvamaks suhete kaudu Hiina ja Venemaaga, kes on selle piirkonna suurimad majanduslikud jõud; on arvamusel, et fossiilsete kütuste kasutamise küsimus peaks olema seotud ELi tegevuskavaga Kaukaasia ja Musta mere piirkonnas ning Türgis;

| 11. | kutsub komisjoni üles tegema rangelt vahet nende programmide ja tegevuste, mis on kõlblikud saama toetust arengukoostöö rahastamisvahendist, ning nende programmide vahel, mida rahastatakse muudest rahastamisvahenditest, nagu stabiliseerimisvahend või Euroopa demokraatia ja inimõiguste kaitse algatus, eriti mis puudutab piirihaldust ning võitlust organiseeritud kuritegevusega ning õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste kaitse paremat kohaldamist; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles tegema rangelt vahet nende programmide ja tegevuste, mis on kõlblikud saama toetust arengukoostöö rahastamisvahendist, ning nende programmide vahel, mida rahastatakse muudest rahastamisvahenditest, nagu stabiliseerimisvahend või Euroopa demokraatia ja inimõiguste kaitse algatus, eriti mis puudutab piirihaldust ning võitlust organiseeritud kuritegevusega ning õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste kaitse paremat kohaldamist;

| 12. | rõhutab jätkuvat vajadust korrapärase inimõigustealase dialoogi järele kõigi viie riigiga; avaldab kahetsust, et üldine edu on olnud napp ning et mõningatel juhtudel on märgata tagasiminekut; on seisukohal, et inimõigustealase dialoogi olemasolu ei tohiks kasutada ettekäändena teistes valdkondades tekkivate inimõigustega seotud küsimuste väljajätmiseks või edasiste meetmete rakendamisest loobumiseks; nõuab valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna osalejate süstemaatilist kaasamist nende dialoogide ettevalmistamisse, et võimaldada hinnangu andmist nende tõhususele ja osapoolte panusele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab jätkuvat vajadust korrapärase inimõigustealase dialoogi järele kõigi viie riigiga; avaldab kahetsust, et üldine edu on olnud napp ning et mõningatel juhtudel on märgata tagasiminekut; on seisukohal, et inimõigustealase dialoogi olemasolu ei tohiks kasutada ettekäändena teistes valdkondades tekkivate inimõigustega seotud küsimuste väljajätmiseks või edasiste meetmete rakendamisest loobumiseks; nõuab valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna osalejate süstemaatilist kaasamist nende dialoogide ettevalmistamisse, et võimaldada hinnangu andmist nende tõhususele ja osapoolte panusele;

| 13. | kordab, et ELi üldise arengupoliitika kontekstis ja püüdlustes saavutada aastatuhande arengueesmärke on oluline mitte jätta tähelepanuta keskmise sissetulekuga riike nagu Kesk-Aasia riigid, kuna arengupoliitika jõupingutustes – eriti arvestades arenguabi kärpeid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu – keskendutakse sageli vähimarenenud riikidele, jättes Kesk-Aasia piirkonna unarusse; |
| --- | --- |

13.

kordab, et ELi üldise arengupoliitika kontekstis ja püüdlustes saavutada aastatuhande arengueesmärke on oluline mitte jätta tähelepanuta keskmise sissetulekuga riike nagu Kesk-Aasia riigid, kuna arengupoliitika jõupingutustes – eriti arvestades arenguabi kärpeid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu – keskendutakse sageli vähimarenenud riikidele, jättes Kesk-Aasia piirkonna unarusse;

| 14. | on seisukohal, et ressursside piiratus ja piirkonna vajaduste rohkus nõuavad ELilt oma abi ranget sihipärast suunamist prioriteetidele, võttes arvesse ka sügavalt juurdunud korruptsiooni ja ebapiisava haldusliku asjatundlikkuse mõjusid oma abi tõhususele; nõuab kokkulepitud arenguabi stabiilseid tasemeid koos suurema paindlikkusega abi jaotamisel ning toetab rõhuasetust abile, mida antakse Kõrgõzstanile ja Tadžikistanile, kelle vajadused on selles osas kõige suuremad; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et ressursside piiratus ja piirkonna vajaduste rohkus nõuavad ELilt oma abi ranget sihipärast suunamist prioriteetidele, võttes arvesse ka sügavalt juurdunud korruptsiooni ja ebapiisava haldusliku asjatundlikkuse mõjusid oma abi tõhususele; nõuab kokkulepitud arenguabi stabiilseid tasemeid koos suurema paindlikkusega abi jaotamisel ning toetab rõhuasetust abile, mida antakse Kõrgõzstanile ja Tadžikistanile, kelle vajadused on selles osas kõige suuremad;

| 15. | väljendab siiski kahtlust seoses eelarvetoetuse kasutamisega Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis, eriti arvestades sealset laialdast korruptsiooni; kutsub komisjoni üles esitama aruannet eelmainitud riikide eelarvetoetuse kasutamise kohta; |
| --- | --- |

15.

väljendab siiski kahtlust seoses eelarvetoetuse kasutamisega Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis, eriti arvestades sealset laialdast korruptsiooni; kutsub komisjoni üles esitama aruannet eelmainitud riikide eelarvetoetuse kasutamise kohta;

| 16. | toetab igati ELi kohaloleku ja nähtavuse suurendamiseks piirkonnas, pikaajalise koostöö ja ühiskonna kõigi sektorite kaasamiseks, õigusriigi põhimõtete paremaks mõistmiseks ja õigusriigi tekke edendamiseks ning inimõiguste austamiseks täieõiguslike ELi delegatsioonide avamist Kesk-Aasia riikides; on veendunud, et nende delegatsioonide kohalolek annab suure panuse strateegia eesmärkide saavutamisse ja ELi huvide edendamisse piirkonnas; nõuab tungivalt, et nendes delegatsioonidesse võetaks tööle piisaval hulgal välispoliitika ning majandus- ja kaubandusevaldkonna spetsialiste, et saavutada maksimaalseid tulemusi ja anda tõhusat abi; |
| --- | --- |

16.

toetab igati ELi kohaloleku ja nähtavuse suurendamiseks piirkonnas, pikaajalise koostöö ja ühiskonna kõigi sektorite kaasamiseks, õigusriigi põhimõtete paremaks mõistmiseks ja õigusriigi tekke edendamiseks ning inimõiguste austamiseks täieõiguslike ELi delegatsioonide avamist Kesk-Aasia riikides; on veendunud, et nende delegatsioonide kohalolek annab suure panuse strateegia eesmärkide saavutamisse ja ELi huvide edendamisse piirkonnas; nõuab tungivalt, et nendes delegatsioonidesse võetaks tööle piisaval hulgal välispoliitika ning majandus- ja kaubandusevaldkonna spetsialiste, et saavutada maksimaalseid tulemusi ja anda tõhusat abi;

| 17. | soovitab tulevikus TAIEXi, sõpruslinnade ja SIGMA vahendite avamist Kesk-Aasia riikidele, et toetada standardite parandamist ja vajalikke reforme; |
| --- | --- |

17.

soovitab tulevikus TAIEXi, sõpruslinnade ja SIGMA vahendite avamist Kesk-Aasia riikidele, et toetada standardite parandamist ja vajalikke reforme;

| 18. | võtab murelikult teadmiseks raskused, millega EL puutub kokku kontaktide loomisel sõltumatu kodanikuühiskonnaga, et tegeleda probleemidega inimõiguste ja heade valitsemistavade vallas, ja valitsusväliste organisatsioonide jätkuva tagakiusamise selles piirkonnas; nõuab suuremat läbipaistvust ELi ja liikmesriikide arengukoostöö rahaliste vahendite eraldamisel ja nende vastuvõtjate ning ELi delegatsioonide ja liikmesriikide saatkondade osas ning suurimas võimalikus ulatuses tõeliselt sõltumatute valitsusväliste partnerite kaasamist ELi programmitöö rakendamisse, et võimaldada neil tõhusalt osaleda kodanikuühiskonna arendamisel ja tugevdamisel; on seisukohal, et ELi-poolne Kesk-Aasiale suunatud programmide jätkuv edendamine on oluline piiriülene vahend piirkonna riikidevahelise mõistmise ja koostöö toetamiseks; |
| --- | --- |

18.

võtab murelikult teadmiseks raskused, millega EL puutub kokku kontaktide loomisel sõltumatu kodanikuühiskonnaga, et tegeleda probleemidega inimõiguste ja heade valitsemistavade vallas, ja valitsusväliste organisatsioonide jätkuva tagakiusamise selles piirkonnas; nõuab suuremat läbipaistvust ELi ja liikmesriikide arengukoostöö rahaliste vahendite eraldamisel ja nende vastuvõtjate ning ELi delegatsioonide ja liikmesriikide saatkondade osas ning suurimas võimalikus ulatuses tõeliselt sõltumatute valitsusväliste partnerite kaasamist ELi programmitöö rakendamisse, et võimaldada neil tõhusalt osaleda kodanikuühiskonna arendamisel ja tugevdamisel; on seisukohal, et ELi-poolne Kesk-Aasiale suunatud programmide jätkuv edendamine on oluline piiriülene vahend piirkonna riikidevahelise mõistmise ja koostöö toetamiseks;

| 19. | rõhutab vabalt tegutsevate opositsioonierakondade tähtsust piirkonnas ja soovitab tungivalt kõigil Kesk-Aasia riikide valitsustel tagada poliitiline vabadus; |
| --- | --- |

19.

rõhutab vabalt tegutsevate opositsioonierakondade tähtsust piirkonnas ja soovitab tungivalt kõigil Kesk-Aasia riikide valitsustel tagada poliitiline vabadus;

| 20. | kiidab heaks regulaarsete piirkondlike ELi – Kesk-Aasia tippkohtumiste korraldamise ning nõuab, et kaalutaks võimalust luua edaspidi ELi – Kesk-Aasia ad hoc parlamentaarne foorum olemasolevate parlamentaarse koostöö komiteede ja Kesk-Aasia riikidega peetavate parlamentidevaheliste kohtumiste raames vahendina tippkohtumiste läbirääkimiste sisu hindamiseks ja neisse panuse andmiseks; rõhutab kahe- ja mitmepoolse parlamentaarse koostöö olulisust; peab partnerlus- ja koostöölepinguid institutsiooniliseks aluseks tõhusamale parlamendiliikmete vahelisele vahetusele, mis suurendab vastastikust mõistmist ja austust; toetab seetõttu partnerlus- ja koostööleppeid kõigi viie Kesk-Aasia riigiga; rõhutab Euroopa Parlamendi aktiivsema osaluse tähtsust Kesk-Aasia riikidega peetavate partnerluslepingute läbirääkimiste ja olemasolevate lepingute rakendamise jälgimisel; |
| --- | --- |

20.

kiidab heaks regulaarsete piirkondlike ELi – Kesk-Aasia tippkohtumiste korraldamise ning nõuab, et kaalutaks võimalust luua edaspidi ELi – Kesk-Aasia ad hoc parlamentaarne foorum olemasolevate parlamentaarse koostöö komiteede ja Kesk-Aasia riikidega peetavate parlamentidevaheliste kohtumiste raames vahendina tippkohtumiste läbirääkimiste sisu hindamiseks ja neisse panuse andmiseks; rõhutab kahe- ja mitmepoolse parlamentaarse koostöö olulisust; peab partnerlus- ja koostöölepinguid institutsiooniliseks aluseks tõhusamale parlamendiliikmete vahelisele vahetusele, mis suurendab vastastikust mõistmist ja austust; toetab seetõttu partnerlus- ja koostööleppeid kõigi viie Kesk-Aasia riigiga; rõhutab Euroopa Parlamendi aktiivsema osaluse tähtsust Kesk-Aasia riikidega peetavate partnerluslepingute läbirääkimiste ja olemasolevate lepingute rakendamise jälgimisel;

| 21. | kutsub Euroopa Liitu üles jätkama avaliku sektori reformi toetamist Kesk-Aasia riikides piisava tehnilise ja rahalise abiga, et saavutada kõigis asjaomastes riikides stabiilne, ümberkujundatud ja nüüdisaegsed haldusstruktuurid; |
| --- | --- |

21.

kutsub Euroopa Liitu üles jätkama avaliku sektori reformi toetamist Kesk-Aasia riikides piisava tehnilise ja rahalise abiga, et saavutada kõigis asjaomastes riikides stabiilne, ümberkujundatud ja nüüdisaegsed haldusstruktuurid;

Demokratiseerimine, inimõigused ja õigusriik

| 22. | märgib, et vaatamata mõningatele piirkonnas toimunud positiivsetele põhiseaduslikele või õiguslikele arengutele (jõupingutused surmanuhtluse kaotamiseks, ombudsmani institutsiooni loomine, mõningad kohtumenetluse reformid jne), on üldine olukord inimõiguste ja õigusriigi valdkonnas endiselt murettekitav; |
| --- | --- |

22.

märgib, et vaatamata mõningatele piirkonnas toimunud positiivsetele põhiseaduslikele või õiguslikele arengutele (jõupingutused surmanuhtluse kaotamiseks, ombudsmani institutsiooni loomine, mõningad kohtumenetluse reformid jne), on üldine olukord inimõiguste ja õigusriigi valdkonnas endiselt murettekitav;

| 23. | toetab OECD 2011. aasta jaanuari Kesk-Aasia konkurentsivõimalusi käsitleva dokumendi järeldusi ning on eriti mures inimõiguste ja tööõiguste olukorra pärast, kodanikuühiskonna puuduliku toetamise pärast Kesk-Aasia riikides, haridussüsteemi, VKEde ja maaomandi reformide pärast ning piirkonna investeerimispoliitika pärast, mis peaks käsitlema kõiki majandusharusid, kuid on praegu keskendunud energeetika- ja kaevandussektorile; |
| --- | --- |

23.

toetab OECD 2011. aasta jaanuari Kesk-Aasia konkurentsivõimalusi käsitleva dokumendi järeldusi ning on eriti mures inimõiguste ja tööõiguste olukorra pärast, kodanikuühiskonna puuduliku toetamise pärast Kesk-Aasia riikides, haridussüsteemi, VKEde ja maaomandi reformide pärast ning piirkonna investeerimispoliitika pärast, mis peaks käsitlema kõiki majandusharusid, kuid on praegu keskendunud energeetika- ja kaevandussektorile;

| 24. | nõuab inimõigustealaste dialoogide tugevdamist, et muuta need tõhusamaks ja tulemusele orienteeritumaks; nõuab seoses sellega Euroopa Parlamendi ulatuslikku kaasamist nende dialoogide jälgimisse; nõuab tungivalt, et nõukogu ja Euroopa välisteenistus hindaksid koostöös Euroopa Parlamendiga varasemate dialoogide mõju, et arvesse võtta piirkonna riikide edusammude võrdlusaluseid inimõiguste ja õigusriigi valdkonnas, ning hinnata ELi abiprojektide mõju selle eesmärgi saavutamisse; |
| --- | --- |

24.

nõuab inimõigustealaste dialoogide tugevdamist, et muuta need tõhusamaks ja tulemusele orienteeritumaks; nõuab seoses sellega Euroopa Parlamendi ulatuslikku kaasamist nende dialoogide jälgimisse; nõuab tungivalt, et nõukogu ja Euroopa välisteenistus hindaksid koostöös Euroopa Parlamendiga varasemate dialoogide mõju, et arvesse võtta piirkonna riikide edusammude võrdlusaluseid inimõiguste ja õigusriigi valdkonnas, ning hinnata ELi abiprojektide mõju selle eesmärgi saavutamisse;

| 25. | mõistab hukka igasuguse piinamise kasutamise ning meedia- ja sõnavabaduse, kogunemis- ja ühinemisvabaduse range piiramise; soovitab tungivalt ELil ja selle kõrgel esindajal / komisjoni asepresidendil tuua avalikkuse ette poliitvangide, vangistatud inimõiguste kaitsjate ning ajakirjanike juhtumid ning nõuda vangistatute kohest vabastamist; |
| --- | --- |

25.

mõistab hukka igasuguse piinamise kasutamise ning meedia- ja sõnavabaduse, kogunemis- ja ühinemisvabaduse range piiramise; soovitab tungivalt ELil ja selle kõrgel esindajal / komisjoni asepresidendil tuua avalikkuse ette poliitvangide, vangistatud inimõiguste kaitsjate ning ajakirjanike juhtumid ning nõuda vangistatute kohest vabastamist;

| 26. | hindab kõrgelt pikaajalise kohaloleku kaudu demokratiseerimisprotsessile praktilist koostööd pakkuvate poliitiliste sihtasutuste tööd; |
| --- | --- |

26.

hindab kõrgelt pikaajalise kohaloleku kaudu demokratiseerimisprotsessile praktilist koostööd pakkuvate poliitiliste sihtasutuste tööd;

| 27. | on arvamusel, et õigusriigi algatus on Kesk-Aasia riikide koostöö oluline osa, ning kiidab heaks ELi ja selle liikmesriikide vahelise eeskujuliku koostöö abiprojektide rakendamisel; märgib, et projektide ja kohaliku kodanikuühiskonna vahel on olnud vähe koostööd ning et tihedamad kontaktid kodanikuühiskonnaga ja kodanikuühiskonna toimijate parem juurdepääs teabele aitaksid parandada sellega seotud tegevuse nähtavust, läbipaistvust ja vastutust kooskõlas ühises eduaruandes esitatud ELi laiemate eesmärkidega Kesk-Aasia strateegia parandamiseks; rõhutab, et õigusriigi platvormi projekt peab sisaldama selgeid eesmärke ja läbipaistvaid hinnanguid selle rakendamisele ning tulemustele, samal ajal vältides survemeetmete tugevdamist julgeolekujõudude poolt; rõhutab, et algatuse nõuetekohane rakendamine peab olema abi ja eelarvelise toetuse eraldamisel üks peamisi kriteeriume; |
| --- | --- |

27.

on arvamusel, et õigusriigi algatus on Kesk-Aasia riikide koostöö oluline osa, ning kiidab heaks ELi ja selle liikmesriikide vahelise eeskujuliku koostöö abiprojektide rakendamisel; märgib, et projektide ja kohaliku kodanikuühiskonna vahel on olnud vähe koostööd ning et tihedamad kontaktid kodanikuühiskonnaga ja kodanikuühiskonna toimijate parem juurdepääs teabele aitaksid parandada sellega seotud tegevuse nähtavust, läbipaistvust ja vastutust kooskõlas ühises eduaruandes esitatud ELi laiemate eesmärkidega Kesk-Aasia strateegia parandamiseks; rõhutab, et õigusriigi platvormi projekt peab sisaldama selgeid eesmärke ja läbipaistvaid hinnanguid selle rakendamisele ning tulemustele, samal ajal vältides survemeetmete tugevdamist julgeolekujõudude poolt; rõhutab, et algatuse nõuetekohane rakendamine peab olema abi ja eelarvelise toetuse eraldamisel üks peamisi kriteeriume;

Haridus, lapsed ja inimestevahelised otsekontaktid

| 28. | rõhutab, et haridus on ühiskonna demokraatliku arengu vundament; nõuab seetõttu tungivalt, et jätkataks pingutusi tasuta ja kõigile kättesaadava riikliku haridussektori, sealhulgas ettevõtlusalase hariduse ajakohastamiseks, ning tõhustataks haridusalgatust eelkõige üliõpilaste ja õpetajate rahvusvaheliste akadeemiliste vahetustega, et toetada stabiilsetel inim- ja tööõigustel põhineva kodanikuühiskonna ülesehitamist kõigis piirkonna riikides; rõhutab, et oluline on toetada ka protsesse, mis tagavad naiste osalemise tööturul ja nende juurdepääsu tööturule; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et haridus on ühiskonna demokraatliku arengu vundament; nõuab seetõttu tungivalt, et jätkataks pingutusi tasuta ja kõigile kättesaadava riikliku haridussektori, sealhulgas ettevõtlusalase hariduse ajakohastamiseks, ning tõhustataks haridusalgatust eelkõige üliõpilaste ja õpetajate rahvusvaheliste akadeemiliste vahetustega, et toetada stabiilsetel inim- ja tööõigustel põhineva kodanikuühiskonna ülesehitamist kõigis piirkonna riikides; rõhutab, et oluline on toetada ka protsesse, mis tagavad naiste osalemise tööturul ja nende juurdepääsu tööturule;

| 29. | märgib, et ELi tööd hariduse ja inimõiguste valdkonnas tuleks täiendada noortele kui nende ühiskondade kõige haavatavamale rühmale suunatud tegevuste ja programmidega; nõuab seoses sellega ELi toetuse suurendamist piirkonna noortealgatustele ja eriti neile asjakohastele meetmetele, mis võivad vähendada kasvavat radikaliseerumist ja edendada nende riikide noorte seas tolerantsust; |
| --- | --- |

29.

märgib, et ELi tööd hariduse ja inimõiguste valdkonnas tuleks täiendada noortele kui nende ühiskondade kõige haavatavamale rühmale suunatud tegevuste ja programmidega; nõuab seoses sellega ELi toetuse suurendamist piirkonna noortealgatustele ja eriti neile asjakohastele meetmetele, mis võivad vähendada kasvavat radikaliseerumist ja edendada nende riikide noorte seas tolerantsust;

| 30. | kutsub ELi üles jätkama oma toetust inimestevahelistele kontaktidele ja vahetusprogrammidele teaduses, ettevõtluses ja hariduses; märgib sellega seoses puudujääke ELi-Kesk-Aasia haridusalgatuse korraldamisel ja rakendamisel ning nõuab tungivalt, et komisjon tegeleks nendega tihedas koostöös haridusekspertide ja Kesk-Aasia partneritega; |
| --- | --- |

30.

kutsub ELi üles jätkama oma toetust inimestevahelistele kontaktidele ja vahetusprogrammidele teaduses, ettevõtluses ja hariduses; märgib sellega seoses puudujääke ELi-Kesk-Aasia haridusalgatuse korraldamisel ja rakendamisel ning nõuab tungivalt, et komisjon tegeleks nendega tihedas koostöös haridusekspertide ja Kesk-Aasia partneritega;

| 31. | rõhutab, et on endiselt mures laste olukorra pärast, eelkõige sunniviisilise laste töö üldise esinemise pärast eri vormides ja eri tasanditel, ja rõhutab, et kõik kõnealuse piirkonna riigid peavad ka tegelikult täitma oma rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige ÜRO laste õiguste konventsiooni, ILO vanuse alammäära konventsiooni ja ILO halvimate lapstööjõu kasutamise vormide konventsiooni raames võetud kohustused; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et on endiselt mures laste olukorra pärast, eelkõige sunniviisilise laste töö üldise esinemise pärast eri vormides ja eri tasanditel, ja rõhutab, et kõik kõnealuse piirkonna riigid peavad ka tegelikult täitma oma rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige ÜRO laste õiguste konventsiooni, ILO vanuse alammäära konventsiooni ja ILO halvimate lapstööjõu kasutamise vormide konventsiooni raames võetud kohustused;

Majanduslik integratsioon ja säästev areng

| 32. | rõhutab, et õigusriik ja majanduslik edu on omavahel seotud; kinnitab oma toetust Kesk-Aasia riikide majanduslikule mitmekesistamisele, jätkusuutlikule energiasektorile ja transpordiühenduste parandamisele Kaspia mere loodusvarade transportimiseks Euroopa turule, et edendada Kesk-Aasia riikide majanduslikku arengut ja sisemajanduse koguprodukti kindlat kasvu; kutsub ELi üles edendama majanduslikult stabiilse keskkonna loomist kindla ja stabiilse õigusraamistiku abil ning võitlema korruptsiooni ja onupojapoliitika vastu, mis on välisinvesteeringute vastu huvi tekitamise seisukohast väga oluline, edendama innovatsiooni ja stimuleerida tõelist eraettevõtlust muu hulgas mikrokrediitide andmisega sõltumatute naiste loodud projektidele rahvusvaheliste sotsiaalsete, tööõiguslike ja keskkonnastandardite kohaselt; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et õigusriik ja majanduslik edu on omavahel seotud; kinnitab oma toetust Kesk-Aasia riikide majanduslikule mitmekesistamisele, jätkusuutlikule energiasektorile ja transpordiühenduste parandamisele Kaspia mere loodusvarade transportimiseks Euroopa turule, et edendada Kesk-Aasia riikide majanduslikku arengut ja sisemajanduse koguprodukti kindlat kasvu; kutsub ELi üles edendama majanduslikult stabiilse keskkonna loomist kindla ja stabiilse õigusraamistiku abil ning võitlema korruptsiooni ja onupojapoliitika vastu, mis on välisinvesteeringute vastu huvi tekitamise seisukohast väga oluline, edendama innovatsiooni ja stimuleerida tõelist eraettevõtlust muu hulgas mikrokrediitide andmisega sõltumatute naiste loodud projektidele rahvusvaheliste sotsiaalsete, tööõiguslike ja keskkonnastandardite kohaselt;

| 33. | rõhutab, et Kesk-Aasia riikide valitsused peavad edendama ja toetama VKEde arvu kasvu, mis on asjaomaste riikide arengu jaoks vajalik element, ja rõhutab, et EL peaks omistama sellele suuremat tähtsust Euroopa Investeerimispanga Kesk-Aasia volituste kohase VKEdele suunatud abi raames ning lõdvendama viisanõudeid, mis kehtivad Kesk-Aasiast pärit reisijatele, kelle eesmärgiks on ettevõtlus ja kõrgharidus, edendades samas tööturu-, keskkonna- ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse standardeid; peab vajalikuks Euroopa tööstuse diskrimineerimise tava vältimist ka riigihangete olulistes valdkondades, ja nõuab, et EL edendaks koostööd ELi VKEde ja Kesk-Aasia VKEde vahel; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et Kesk-Aasia riikide valitsused peavad edendama ja toetama VKEde arvu kasvu, mis on asjaomaste riikide arengu jaoks vajalik element, ja rõhutab, et EL peaks omistama sellele suuremat tähtsust Euroopa Investeerimispanga Kesk-Aasia volituste kohase VKEdele suunatud abi raames ning lõdvendama viisanõudeid, mis kehtivad Kesk-Aasiast pärit reisijatele, kelle eesmärgiks on ettevõtlus ja kõrgharidus, edendades samas tööturu-, keskkonna- ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse standardeid; peab vajalikuks Euroopa tööstuse diskrimineerimise tava vältimist ka riigihangete olulistes valdkondades, ja nõuab, et EL edendaks koostööd ELi VKEde ja Kesk-Aasia VKEde vahel;

| 34. | toetab Kesk-Aasia riikide tihedamat integratsiooni maailmamajandusega, eelkõige rahvusvahelise koostöö kaudu ja liitumise teel Maailma Kaubandusorganisatsiooniga; on veendunud, et turumajandusele ja WTOga ühinemisele suunatud struktuurireformid on riikide ja piirkonna majandusarengule ning piirkonna integreerimisele maailmamajandusega väga tähtsad; |
| --- | --- |

34.

toetab Kesk-Aasia riikide tihedamat integratsiooni maailmamajandusega, eelkõige rahvusvahelise koostöö kaudu ja liitumise teel Maailma Kaubandusorganisatsiooniga; on veendunud, et turumajandusele ja WTOga ühinemisele suunatud struktuurireformid on riikide ja piirkonna majandusarengule ning piirkonna integreerimisele maailmamajandusega väga tähtsad;

| 35. | rõhutab, et rahvusvaheline majanduslik integratsioon ja piirkondlik majanduskoostöö on teineteist täiendavad lähenemisviisid ning neid tuleks seetõttu Kesk-Aasias tegelikult rakendada; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et rahvusvaheline majanduslik integratsioon ja piirkondlik majanduskoostöö on teineteist täiendavad lähenemisviisid ning neid tuleks seetõttu Kesk-Aasias tegelikult rakendada;

| 36. | on teadlik asjaolust, et Kesk-Aasia riikide piirkondlik integratsioon on nõrk; kutsub komisjoni üles koostama kõigi viie Kesk-Aasia riigi jaoks eraldi diferentseeritud kaubandusstrateegiad vastavalt nende erivajadustele ning soodustama piirkonnasisest integratsiooni; |
| --- | --- |

36.

on teadlik asjaolust, et Kesk-Aasia riikide piirkondlik integratsioon on nõrk; kutsub komisjoni üles koostama kõigi viie Kesk-Aasia riigi jaoks eraldi diferentseeritud kaubandusstrateegiad vastavalt nende erivajadustele ning soodustama piirkonnasisest integratsiooni;

Energia, vesi ja keskkond

| 37. | toonitab energia ja tooraine, eelkõige haruldaste muldmetallide tarnete mitmekesistamise tähtsust ELi jaoks ning eksporditurgude, tehnoloogia ja oskusteabe tähtsust Kesk-Aasia jaoks; peab äärmiselt oluliseks, et energiaalased koostööprojektid sisaldaksid pikaajalisi tarnelepinguid, mis sisaldavad keskkonnasäästlikkuse ja kaevandustööstuse läbipaistvuse algatuse põhimõtteid; nõuab, et EL edendaks keskkonnasäästlikkuse ja kaevandustööstuse läbipaistvuse algatust ja teisi samalaadseid algatusi kõigis piirkonna riikides, kellel on olulisi kaevandatavaid ressursse; |
| --- | --- |

37.

toonitab energia ja tooraine, eelkõige haruldaste muldmetallide tarnete mitmekesistamise tähtsust ELi jaoks ning eksporditurgude, tehnoloogia ja oskusteabe tähtsust Kesk-Aasia jaoks; peab äärmiselt oluliseks, et energiaalased koostööprojektid sisaldaksid pikaajalisi tarnelepinguid, mis sisaldavad keskkonnasäästlikkuse ja kaevandustööstuse läbipaistvuse algatuse põhimõtteid; nõuab, et EL edendaks keskkonnasäästlikkuse ja kaevandustööstuse läbipaistvuse algatust ja teisi samalaadseid algatusi kõigis piirkonna riikides, kellel on olulisi kaevandatavaid ressursse;

| 38. | rõhutab suhetes Kesk-Aasia riikidega energia tähtsust, sest see on nendele riikidele oluline tuluallikas ja ELile energiajulgeoleku potentsiaalne allikas; |
| --- | --- |

38.

rõhutab suhetes Kesk-Aasia riikidega energia tähtsust, sest see on nendele riikidele oluline tuluallikas ja ELile energiajulgeoleku potentsiaalne allikas;

| 39. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles jätkama energiaprojektide toetamist ning suhtluse arendamist oluliste eesmärkide, nagu Kaspia-ülese trassi nimel; tunneb heameelt kõigi Kesk-Aasia riikide Bakuu algatuses osalemise üle; |
| --- | --- |

39.

kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles jätkama energiaprojektide toetamist ning suhtluse arendamist oluliste eesmärkide, nagu Kaspia-ülese trassi nimel; tunneb heameelt kõigi Kesk-Aasia riikide Bakuu algatuses osalemise üle;

| 40. | tõdeb Kasahstani ja Türkmenistaniga tehtava energiakoostöö tähtsust, arvestades selle kasulikkust nii nimetatud riikidele kui ka Euroopa Liidu liikmesriikidele; tunneb seetõttu heameelt gaasi ostmist kindlustavate vastastikuse mõistmise memorandumite allkirjastamise üle Kasahstani ja Türkmenistaniga ning meetmete üle, mida on rakendatud Lõunakoridori arendamiseks eelkõige Nabucco projekti kujul; märgib siiski, et Türkmenistan ei ole veel kaevandustööstuse läbipaistvuse suurendamise algatuse (EITI) liige; rõhutab veel kord, et loodusvaradest saadavad tulud tuleb muuta läbipaistvamaks; seega soovitab ELil toetada oma energiapoliitika dialoogi kaudu Türkmenistani EITI liikmesust, et siduda hea valitsemistava põhimõtted ELi energiakavaga; |
| --- | --- |

40.

tõdeb Kasahstani ja Türkmenistaniga tehtava energiakoostöö tähtsust, arvestades selle kasulikkust nii nimetatud riikidele kui ka Euroopa Liidu liikmesriikidele; tunneb seetõttu heameelt gaasi ostmist kindlustavate vastastikuse mõistmise memorandumite allkirjastamise üle Kasahstani ja Türkmenistaniga ning meetmete üle, mida on rakendatud Lõunakoridori arendamiseks eelkõige Nabucco projekti kujul; märgib siiski, et Türkmenistan ei ole veel kaevandustööstuse läbipaistvuse suurendamise algatuse (EITI) liige; rõhutab veel kord, et loodusvaradest saadavad tulud tuleb muuta läbipaistvamaks; seega soovitab ELil toetada oma energiapoliitika dialoogi kaudu Türkmenistani EITI liikmesust, et siduda hea valitsemistava põhimõtted ELi energiakavaga;

| 41. | arvestades kasvavaid elektrienergia puudujääke, toonitab piirkondliku sünergia võimalusi ka paljulubavas taastuva energia sektoris; kutsub ELi üles pakkuma selle valdkonna algatustele poliitilist tuge ja tehnilist abi; |
| --- | --- |

41.

arvestades kasvavaid elektrienergia puudujääke, toonitab piirkondliku sünergia võimalusi ka paljulubavas taastuva energia sektoris; kutsub ELi üles pakkuma selle valdkonna algatustele poliitilist tuge ja tehnilist abi;

| 42. | märgib murega kahjulikku mõju, mida avaldas Kesk-Aasiale ülemaailmne rahanduskriis, ning järjest suurenevat vaesust; on arvamusel, et tee terve sotsiaalse ja poliitilise elu poole on seotud majandusliku jõukusega ning et EL peab käsitlema Kesk-Aasia majanduste arengut olulise osana oma selle piirkonna strateegiast; nõuab toetuse tugevdamist vaesuse leevendamise programmidele ning märgib Euroopa Investeerimispanga investeeringute tähtsust; |
| --- | --- |

42.

märgib murega kahjulikku mõju, mida avaldas Kesk-Aasiale ülemaailmne rahanduskriis, ning järjest suurenevat vaesust; on arvamusel, et tee terve sotsiaalse ja poliitilise elu poole on seotud majandusliku jõukusega ning et EL peab käsitlema Kesk-Aasia majanduste arengut olulise osana oma selle piirkonna strateegiast; nõuab toetuse tugevdamist vaesuse leevendamise programmidele ning märgib Euroopa Investeerimispanga investeeringute tähtsust;

| 43. | rõhutab mõne liigselt maavaradele tugineva Kesk-Aasia majanduse tasakaalustamatust ja on seisukohal, et mitmekesistamine on piirkonnas keskmises ja pikas perspektiivis üks peamisi eesmärke; märgib sellega seoses Kesk-Aasia investeeringute programmi tähtsust ja nõuab selle rakendamist kõigis viies riigis; |
| --- | --- |

43.

rõhutab mõne liigselt maavaradele tugineva Kesk-Aasia majanduse tasakaalustamatust ja on seisukohal, et mitmekesistamine on piirkonnas keskmises ja pikas perspektiivis üks peamisi eesmärke; märgib sellega seoses Kesk-Aasia investeeringute programmi tähtsust ja nõuab selle rakendamist kõigis viies riigis;

| 44. | on arvamusel, et maavaradest saadavate riiklike tulude sidusa ja järjekindla reinvesteerimise tagamine on säästvaks arenguks ning laiaulatuslikuks sotsiaalseks ja majanduslikuks arenguks hädavajalik; |
| --- | --- |

44.

on arvamusel, et maavaradest saadavate riiklike tulude sidusa ja järjekindla reinvesteerimise tagamine on säästvaks arenguks ning laiaulatuslikuks sotsiaalseks ja majanduslikuks arenguks hädavajalik;

| 45. | on arvamusel, et põllumajandussektori reformid on äärmiselt olulised, eriti mis puudutab toiduainete varustuskindluse saavutamist, tootmise mitmekesistamist, seemnete säästva majandamise tagamist ja puuvillakasvatusest sõltuvuse vähendamist võrreldes teiste kultuuridega; rõhutab nende eesmärkide saavutamiseks ka arenenud tavade ja tehnoloogiate kasutuselevõtu vajadust veemajanduses, vee kaitses ning niisutamises; kutsub Kesk-Aasia valitsusi üles võtma selles lähenemisviisis juhtrolli; |
| --- | --- |

45.

on arvamusel, et põllumajandussektori reformid on äärmiselt olulised, eriti mis puudutab toiduainete varustuskindluse saavutamist, tootmise mitmekesistamist, seemnete säästva majandamise tagamist ja puuvillakasvatusest sõltuvuse vähendamist võrreldes teiste kultuuridega; rõhutab nende eesmärkide saavutamiseks ka arenenud tavade ja tehnoloogiate kasutuselevõtu vajadust veemajanduses, vee kaitses ning niisutamises; kutsub Kesk-Aasia valitsusi üles võtma selles lähenemisviisis juhtrolli;

| 46. | juhib tähelepanu asjaolule, et energianappus (nt kütteks ja elektriks) halvendab vaeste elanike olukorda Kesk-Aasia riikides; soovitab tungivalt ELil kooskõlas oma kliimamuutustega seotud kohustustega suurendada abi säästva energiapoliitika väljatöötamiseks, sealhulgas energiatõhususe ning taastuvate energiaallikate kasutamise abil; |
| --- | --- |

46.

juhib tähelepanu asjaolule, et energianappus (nt kütteks ja elektriks) halvendab vaeste elanike olukorda Kesk-Aasia riikides; soovitab tungivalt ELil kooskõlas oma kliimamuutustega seotud kohustustega suurendada abi säästva energiapoliitika väljatöötamiseks, sealhulgas energiatõhususe ning taastuvate energiaallikate kasutamise abil;

| 47. | rõhutab, et piirkonna veeprobleemid on peamiseks pingete ja võimalike konfliktide allikaks ja rõhutab piirkondliku lähenemise tähtsust jagatud veeressursi kaitsmisele ja nõuetekohasele majandamisele; märgib eriti, et ülesjõge asetsevate riikide Kõrgõzstani ja Tadžikistani hüdroelektrienergia ning veevarude projektid on suurendanud piirkondlikke lisapingeid Kesk-Aasia allavoolu asetsevate riikidega; seetõttu kutsub üles piirkonna neid riike, kes seda veel teinud ei ole, kauem viivitamata allkirjastama ning ratifitseerima Espoo ning Århusi konventsioonid ning toetama kohalike osalejate kaasamist otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et piirkonna veeprobleemid on peamiseks pingete ja võimalike konfliktide allikaks ja rõhutab piirkondliku lähenemise tähtsust jagatud veeressursi kaitsmisele ja nõuetekohasele majandamisele; märgib eriti, et ülesjõge asetsevate riikide Kõrgõzstani ja Tadžikistani hüdroelektrienergia ning veevarude projektid on suurendanud piirkondlikke lisapingeid Kesk-Aasia allavoolu asetsevate riikidega; seetõttu kutsub üles piirkonna neid riike, kes seda veel teinud ei ole, kauem viivitamata allkirjastama ning ratifitseerima Espoo ning Århusi konventsioonid ning toetama kohalike osalejate kaasamist otsustusprotsessi;

| 48. | tõstab esile vajaduse luua usaldusväärne ning tõhus alaline raamistik, kus allavoolu ja ülesvoolu paiknevad riigid saaksid koos arutleda ja otsuseid vastu võtta meetmete osas, mis aitaksid tegeleda ja lahendada piirkonna veeprobleemidega; |
| --- | --- |

48.

tõstab esile vajaduse luua usaldusväärne ning tõhus alaline raamistik, kus allavoolu ja ülesvoolu paiknevad riigid saaksid koos arutleda ja otsuseid vastu võtta meetmete osas, mis aitaksid tegeleda ja lahendada piirkonna veeprobleemidega;

| 49. | tunneb heameelt Euroopa arengupankade suurema kaasamise üle piirkonnas ning eriti Euroopa Investeerimispanga keskkonna ja vee teemadele keskenduva Kesk-Aasia mandaadi pikendamise üle; nõuab tungivalt, et arengupangad järgiksid EBRD poolt kehtestatud põhimõtteid, hoidudes riigile kuuluvate ettevõtete toetamisest riikides, kus süstemaatiliselt rikutakse inimõigusi; |
| --- | --- |

49.

tunneb heameelt Euroopa arengupankade suurema kaasamise üle piirkonnas ning eriti Euroopa Investeerimispanga keskkonna ja vee teemadele keskenduva Kesk-Aasia mandaadi pikendamise üle; nõuab tungivalt, et arengupangad järgiksid EBRD poolt kehtestatud põhimõtteid, hoidudes riigile kuuluvate ettevõtete toetamisest riikides, kus süstemaatiliselt rikutakse inimõigusi;

| 50. | arvestades vee nappust selles piirkonnas, nõuab, et EL suurendaks abi veemajanduse valdkonnas ELi keskkonna- ja veelagatuse raames ning uuriks täiendavaid võimalusi päikese- ja tuuleenergia kasutamiseks, mis võiks aidata väikeses mastaabis maakogukondi ja oleks üks võimalus vähendada energianappust ülesjõge asetsevates riikides; peab kahetsusväärseks, et seni on ELi veehalduse projekt suuresti keskendunud veekvaliteedile, mis on oluline, aga Kesk-Aasia olukorda arvestades vähem asjakohane kui veevarude jagamine ja jaotus; |
| --- | --- |

50.

arvestades vee nappust selles piirkonnas, nõuab, et EL suurendaks abi veemajanduse valdkonnas ELi keskkonna- ja veelagatuse raames ning uuriks täiendavaid võimalusi päikese- ja tuuleenergia kasutamiseks, mis võiks aidata väikeses mastaabis maakogukondi ja oleks üks võimalus vähendada energianappust ülesjõge asetsevates riikides; peab kahetsusväärseks, et seni on ELi veehalduse projekt suuresti keskendunud veekvaliteedile, mis on oluline, aga Kesk-Aasia olukorda arvestades vähem asjakohane kui veevarude jagamine ja jaotus;

| 51. | on seisukohal, et ELi asjatundlikkus riikidevaheliste veevarude majandamises ning praegune osalemine kahepoolses koostöös, mille eesmärk on luua integreeritud veevarude majandamise kava ja mitmepoolne koostöö piirkondlikus veevarude juhtimise projektis ning Araali mere rahvusvahelises fondis, annavad ELile võimaluse määratleda end vahendaja ja abistajana veevarude jagamises allavoolu ja ülesvoolu riikide vahel (kaasa arvatud Põhja-Afganistan) ning edendada sellise säästliku veemajandamise koostöösüsteemi loomist, mis põhineks lepingu tasemel rahvusvahelisel õigusel, sest vaatamata asjaomaste riikide palvetele, ei ole ükski teine rahvusvaheline osaleja soovinud või suutnud seda rolli täita; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et ELi asjatundlikkus riikidevaheliste veevarude majandamises ning praegune osalemine kahepoolses koostöös, mille eesmärk on luua integreeritud veevarude majandamise kava ja mitmepoolne koostöö piirkondlikus veevarude juhtimise projektis ning Araali mere rahvusvahelises fondis, annavad ELile võimaluse määratleda end vahendaja ja abistajana veevarude jagamises allavoolu ja ülesvoolu riikide vahel (kaasa arvatud Põhja-Afganistan) ning edendada sellise säästliku veemajandamise koostöösüsteemi loomist, mis põhineks lepingu tasemel rahvusvahelisel õigusel, sest vaatamata asjaomaste riikide palvetele, ei ole ükski teine rahvusvaheline osaleja soovinud või suutnud seda rolli täita;

Julgeolek/piirihaldus

| 52. | tunneb heameelt käimasoleva Kesk-Aasia tuumarelvavaba tsooni rakendamise üle viie Kesk-Aasia vabariigi poolt; on seisukohal, et leping, mis sisaldab siduvat kohustust tuumarelvadest loobumiseks, mille on võtnud riigid, kes hoidsid varem oma territooriumil tuumarelvi ja kellel on tuumarelvadega naabrid, on oluline panus tuumarelvadevaba maailma nimel tehtavatesse pingutustesse ning võimas eeskuju tuumarelvade leviku tõkestamise alasest koostööst; |
| --- | --- |

52.

tunneb heameelt käimasoleva Kesk-Aasia tuumarelvavaba tsooni rakendamise üle viie Kesk-Aasia vabariigi poolt; on seisukohal, et leping, mis sisaldab siduvat kohustust tuumarelvadest loobumiseks, mille on võtnud riigid, kes hoidsid varem oma territooriumil tuumarelvi ja kellel on tuumarelvadega naabrid, on oluline panus tuumarelvadevaba maailma nimel tehtavatesse pingutustesse ning võimas eeskuju tuumarelvade leviku tõkestamise alasest koostööst;

| 53. | tõdeb, et põhiõigustest ja võimalustest ilmajätmine, mis tuleneb demokraatia ja õigusriigi puudumisest, võib tuua kaasa ebakindluse olukordi; |
| --- | --- |

53.

tõdeb, et põhiõigustest ja võimalustest ilmajätmine, mis tuleneb demokraatia ja õigusriigi puudumisest, võib tuua kaasa ebakindluse olukordi;

| 54. | kinnitab veel kord oma toetust tegevustele, mille eesmärk on edendada piirkondlikku koostööd, mis on peamine võimalus tegeleda mitmete piiriülese julgeoleku, ressursihalduse, etniliste, keskkonna- ja arenguprobleemidega ning terrorismivastase võitluse ja vägivaldse religioosse äärmuslusega asjassepuutuvates riikides; toetab BOMCA piirikontrolli ja CADAPi narkootikumidevastast tegevuskava; |
| --- | --- |

54.

kinnitab veel kord oma toetust tegevustele, mille eesmärk on edendada piirkondlikku koostööd, mis on peamine võimalus tegeleda mitmete piiriülese julgeoleku, ressursihalduse, etniliste, keskkonna- ja arenguprobleemidega ning terrorismivastase võitluse ja vägivaldse religioosse äärmuslusega asjassepuutuvates riikides; toetab BOMCA piirikontrolli ja CADAPi narkootikumidevastast tegevuskava;

| 55. | rõhutab, et programme BOMCA (piirikontroll) ja CADAP (narkootikumidega kauplemise vastaseks võitluseks) ei rahastata stabiliseerimisvahenditest, vaid arengukoostöö rahastamisvahendist; juhib tähelepanu sellele, et kuna stabiliseerimisvahendid on suunatud lühiajalise kriisi korral paindlikuks reageerimiseks, siis oleks otstarbekas pikaajaliste regioonidevaheliste eesmärkide saavutamiseks viia eelmainitud programmid üle stabiliseerimisvahendite alla; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et programme BOMCA (piirikontroll) ja CADAP (narkootikumidega kauplemise vastaseks võitluseks) ei rahastata stabiliseerimisvahenditest, vaid arengukoostöö rahastamisvahendist; juhib tähelepanu sellele, et kuna stabiliseerimisvahendid on suunatud lühiajalise kriisi korral paindlikuks reageerimiseks, siis oleks otstarbekas pikaajaliste regioonidevaheliste eesmärkide saavutamiseks viia eelmainitud programmid üle stabiliseerimisvahendite alla;

| 56. | rõhutab, et piirkondlik julgeolek on nii ELi kui ka teiste piirkonnas tegutsevate osapoolte, nimelt Venemaa Föderatsiooni, Hiina ja Ameerika Ühendriikide huvides, kes kõik tunnevad muret ebastabiilsuse ja radikaliseerumise suurenemise pärast piirkonnas ning lekkivate piiride pärast Afganistaniga ja seonduva narkokaubandusega; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et piirkondlik julgeolek on nii ELi kui ka teiste piirkonnas tegutsevate osapoolte, nimelt Venemaa Föderatsiooni, Hiina ja Ameerika Ühendriikide huvides, kes kõik tunnevad muret ebastabiilsuse ja radikaliseerumise suurenemise pärast piirkonnas ning lekkivate piiride pärast Afganistaniga ja seonduva narkokaubandusega;

| 57. | võtab teadmiseks Kasahstani liitumise Venemaa ja Valgevene tolliliiduga ning loodab, et selle liidu arendamine ei loo takistusi piirkondlikule koostööle ega kahjusta kahepoolsete suhete arendamist ELiga; |
| --- | --- |

57.

võtab teadmiseks Kasahstani liitumise Venemaa ja Valgevene tolliliiduga ning loodab, et selle liidu arendamine ei loo takistusi piirkondlikule koostööle ega kahjusta kahepoolsete suhete arendamist ELiga;

| 58. | rõhutab, et Afganistani struktuurne kaasamine sektoraalsesse koostöösse, eriti seoses julgeoleku ja piirikontrolliga, inimeste julgeoleku ja veemajandusega on piirkonnas stabiilsuse ja julgeoleku tagamiseks hädavajalik; nõuab piiriülese koostöö tugevdamist Afganistaniga ja rõhutab sidususe vajadust ELi Afganistanile lähenemise ja Kesk-Aasia strateegia vahel, eriti seoses transpordi-, energia-, kaubandus- ja arengumeetmete ning programmidega; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et Afganistani struktuurne kaasamine sektoraalsesse koostöösse, eriti seoses julgeoleku ja piirikontrolliga, inimeste julgeoleku ja veemajandusega on piirkonnas stabiilsuse ja julgeoleku tagamiseks hädavajalik; nõuab piiriülese koostöö tugevdamist Afganistaniga ja rõhutab sidususe vajadust ELi Afganistanile lähenemise ja Kesk-Aasia strateegia vahel, eriti seoses transpordi-, energia-, kaubandus- ja arengumeetmete ning programmidega;

| 59. | kutsub ELi üles koondama oma abi narko- ja inimkaubandusevastasesse võitlusse, mis on peamised ebastabiilsuse allikad Kesk-Aasias ja mille vastu saab ELi meetmetega võidelda; märgib murega selle probleemi arengut kogu piirkonnas ja nõuab ELilt ettepanekuid piiriüleste jõupingutuste kohta ja nende edendamist; toetab Kesk-Aasia narkokuritegevusevastaste foorumite korraldamist; |
| --- | --- |

59.

kutsub ELi üles koondama oma abi narko- ja inimkaubandusevastasesse võitlusse, mis on peamised ebastabiilsuse allikad Kesk-Aasias ja mille vastu saab ELi meetmetega võidelda; märgib murega selle probleemi arengut kogu piirkonnas ja nõuab ELilt ettepanekuid piiriüleste jõupingutuste kohta ja nende edendamist; toetab Kesk-Aasia narkokuritegevusevastaste foorumite korraldamist;

| 60. | väljendab muret fundamentalistlike vaadete ja liikumiste leviku kahepidise probleemi pärast ühest küljest Afganistanist ülekanduva mõjuna, aga ka reaktsioonina piirkonna valitsuste problemaatilisele tegevusele inimõiguste ja demokraatia vallas; märgib, et terrorismivastane võitlus on oluline osa ELi Kesk-Aasia strateegiast; |
| --- | --- |

60.

väljendab muret fundamentalistlike vaadete ja liikumiste leviku kahepidise probleemi pärast ühest küljest Afganistanist ülekanduva mõjuna, aga ka reaktsioonina piirkonna valitsuste problemaatilisele tegevusele inimõiguste ja demokraatia vallas; märgib, et terrorismivastane võitlus on oluline osa ELi Kesk-Aasia strateegiast;

| 61. | nõuab Kesk-Aasia riikide julgeolekusektori reformi toetamise lisamist Kesk-Aasia liidritega peetavate kohtumiste poliitilisse päevakavva ja nõuab tungivalt, et uuritaks, milliseid julgeolekusektori reformi valdkondi saaks piirkonnas õigusriigi põhimõtte ja piirikontrolli valdkondades juba tehtava töö kõrval toetada; |
| --- | --- |

61.

nõuab Kesk-Aasia riikide julgeolekusektori reformi toetamise lisamist Kesk-Aasia liidritega peetavate kohtumiste poliitilisse päevakavva ja nõuab tungivalt, et uuritaks, milliseid julgeolekusektori reformi valdkondi saaks piirkonnas õigusriigi põhimõtte ja piirikontrolli valdkondades juba tehtava töö kõrval toetada;

| 62. | rõhutab OSCE ja ÜRO missioonide asjaomaste riikide territooriumidel vaba tegutsemise vajadust, kuna need organisatsioonid on julgeolekusektori reformis väga vajaliku abi andmisel hädavajalikud; |
| --- | --- |

62.

rõhutab OSCE ja ÜRO missioonide asjaomaste riikide territooriumidel vaba tegutsemise vajadust, kuna need organisatsioonid on julgeolekusektori reformis väga vajaliku abi andmisel hädavajalikud;

Riigispetsiifilised teemad

| 63. | rõhutab, et järgmistes riigispetsiifilistes osades on loetletud paljud olulised kiireloomulised teemad, kuid eesmärgiks ei ole seatud põhjalikku analüüsi iga riigi kohta; |
| --- | --- |

63.

rõhutab, et järgmistes riigispetsiifilistes osades on loetletud paljud olulised kiireloomulised teemad, kuid eesmärgiks ei ole seatud põhjalikku analüüsi iga riigi kohta;

Kasahstan

| 64. | kutsub üles Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat jätkama Kasahstani ametiasutuste survestamist, et nad täidaksid täielikult oma 2010. aastal OSCE eesistumise eel antud lubadused suurendada valimis- ja meediavabadust, mis on kooskõlas OSCE liikmesriikide peamiste kohustustega ning Kasahstani valitsuse 2009. aastal vastu võetud riikliku inimõiguste kavaga; |
| --- | --- |

64.

kutsub üles Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat jätkama Kasahstani ametiasutuste survestamist, et nad täidaksid täielikult oma 2010. aastal OSCE eesistumise eel antud lubadused suurendada valimis- ja meediavabadust, mis on kooskõlas OSCE liikmesriikide peamiste kohustustega ning Kasahstani valitsuse 2009. aastal vastu võetud riikliku inimõiguste kavaga;

| 65. | kutsub Kasahstani ametiasutusi täitma oma rahvusvahelisi, sh OSCE humanitaarmõõtme raames võetud kohustusi ja antud lubadusi; |
| --- | --- |

65.

kutsub Kasahstani ametiasutusi täitma oma rahvusvahelisi, sh OSCE humanitaarmõõtme raames võetud kohustusi ja antud lubadusi;

| 66. | tunneb heameelt Kasahstani püüdluste üle tihendada ja parandada suhteid ELiga ning ELi ja Kasahstani vahelise uue, tõhustatud partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimiste alustamise üle ning rõhutab, et majanduskoostöö peab käima käsikäes poliitilise koostööga ning põhinema poliitilisel tahtel rakendada ja hoida ühiseid väärtusi; ootab käesolevas kontekstis konkreetseid edusamme sõnavabaduse, ühinemis- ja kogunemisvabaduse valdkonnas ja valimisprotsessi läbiviimise parandamist tulevastel 2012. aasta seadusandliku võimu valimistel; |
| --- | --- |

66.

tunneb heameelt Kasahstani püüdluste üle tihendada ja parandada suhteid ELiga ning ELi ja Kasahstani vahelise uue, tõhustatud partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimiste alustamise üle ning rõhutab, et majanduskoostöö peab käima käsikäes poliitilise koostööga ning põhinema poliitilisel tahtel rakendada ja hoida ühiseid väärtusi; ootab käesolevas kontekstis konkreetseid edusamme sõnavabaduse, ühinemis- ja kogunemisvabaduse valdkonnas ja valimisprotsessi läbiviimise parandamist tulevastel 2012. aasta seadusandliku võimu valimistel;

| 67. | avaldab kahetsust hiljutise vanglate järelevalve ülemineku pärast justiitsministeeriumilt siseministeeriumile ja palub Kasahstani valitsusel tugevdada jõupingutusi piinamise ning ebainimliku, jõhkra ja alandava kohtlemise ärahoidmiseks ja heastamiseks; |
| --- | --- |

67.

avaldab kahetsust hiljutise vanglate järelevalve ülemineku pärast justiitsministeeriumilt siseministeeriumile ja palub Kasahstani valitsusel tugevdada jõupingutusi piinamise ning ebainimliku, jõhkra ja alandava kohtlemise ärahoidmiseks ja heastamiseks;

| 68. | julgustab Kasahstani tõestama oma uuendatud pühendumist kaevandustööstuse läbipaistvuse algatusele (EITI), kõrvaldades kõik selle eduka rakendamise ees seisvad seaduslikud ja regulatiivsed takistused; |
| --- | --- |

68.

julgustab Kasahstani tõestama oma uuendatud pühendumist kaevandustööstuse läbipaistvuse algatusele (EITI), kõrvaldades kõik selle eduka rakendamise ees seisvad seaduslikud ja regulatiivsed takistused;

Kõrgõzstan

| 69. | kiidab Kõrgõzstani püüdluste eest viia läbi demokraatlikke reforme ning liikuda tõelise mitmeparteilise süsteemi suunas; loodab, et saavutatakse edasisi edusamme käesoleval aastal toimuvate presidendivalimiste läbiviimises; juhib tähelepanu sellele, et on vaja püsivaid jõupingutusi täielikult toimiva demokraatia saavutamiseks, ja märkides, et Kõrgõzstan on üks ELi demokraatia toetamise pilootriike, palub seetõttu Euroopa Liidul abistada Kõrgõzstani ametivõime institutsioonide ülesehitamises, demokraatlike tavade tugevdamises ja korruptsioonivastases võitluses ning organiseeritud kuritegevuse Kõrgõzstani juhtimisse imbumise takistamises; |
| --- | --- |

69.

kiidab Kõrgõzstani püüdluste eest viia läbi demokraatlikke reforme ning liikuda tõelise mitmeparteilise süsteemi suunas; loodab, et saavutatakse edasisi edusamme käesoleval aastal toimuvate presidendivalimiste läbiviimises; juhib tähelepanu sellele, et on vaja püsivaid jõupingutusi täielikult toimiva demokraatia saavutamiseks, ja märkides, et Kõrgõzstan on üks ELi demokraatia toetamise pilootriike, palub seetõttu Euroopa Liidul abistada Kõrgõzstani ametivõime institutsioonide ülesehitamises, demokraatlike tavade tugevdamises ja korruptsioonivastases võitluses ning organiseeritud kuritegevuse Kõrgõzstani juhtimisse imbumise takistamises;

| 70. | tunneb heameelt Kõrgõzstani valitsuse otsuse üle luua erikomisjon, mis rakendab ja teostab järelevalvet rahvusvahelise sõltumatu komisjoni soovituste üle seoses sündmustega Lõuna-Kõrgõzstanis 2010. aasta juunis, ja kutsub üles Kõrgõzstani ametivõime võtma vastu meetmeid, mis kaotaksid rahvustevahelised pinged, vähendaksid etnilist natsionalismi ja stabiliseeriksid olukorda ning edendaksid kultuuridevahelist dialoogi ning austust vähemuste õiguste vastu ja võitleksid kõigi diskrimineerimise vormide vastu; muu hulgas tegeliku justiits- ja politseireformi läbiviimise kui inimõiguste rikkumise, näiteks piinamise ja teiste politseipoolsete kuritarvituste vältimise eelduse kaudu; kutsub ELi üles looma ja rakendama ELi abiprogramme koostöös Kõrgõzstani ametivõimudega ning valitsusväliste organisatsioonidega eesmärgiga ennetada konflikte, lepitada ning vältida karistamatust; |
| --- | --- |

70.

tunneb heameelt Kõrgõzstani valitsuse otsuse üle luua erikomisjon, mis rakendab ja teostab järelevalvet rahvusvahelise sõltumatu komisjoni soovituste üle seoses sündmustega Lõuna-Kõrgõzstanis 2010. aasta juunis, ja kutsub üles Kõrgõzstani ametivõime võtma vastu meetmeid, mis kaotaksid rahvustevahelised pinged, vähendaksid etnilist natsionalismi ja stabiliseeriksid olukorda ning edendaksid kultuuridevahelist dialoogi ning austust vähemuste õiguste vastu ja võitleksid kõigi diskrimineerimise vormide vastu; muu hulgas tegeliku justiits- ja politseireformi läbiviimise kui inimõiguste rikkumise, näiteks piinamise ja teiste politseipoolsete kuritarvituste vältimise eelduse kaudu; kutsub ELi üles looma ja rakendama ELi abiprogramme koostöös Kõrgõzstani ametivõimudega ning valitsusväliste organisatsioonidega eesmärgiga ennetada konflikte, lepitada ning vältida karistamatust;

Tadžikistan

| 71. | väljendab muret ELi arenguabi ebatõhususe üle, mis tuleneb korruptsiooni kõrgest tasemest, organiseeritud kuritegevuse mõjust valitsemisele ning kohutavatest majanduslikest ja sotsiaalsetest tingimustest põhjustatud piirkondlikust killustatusest; nõuab seetõttu alternatiivset lahendust, mis põhineks inimeste julgeoleku saavutamisel alternatiivsete abikanalite kaudu; |
| --- | --- |

71.

väljendab muret ELi arenguabi ebatõhususe üle, mis tuleneb korruptsiooni kõrgest tasemest, organiseeritud kuritegevuse mõjust valitsemisele ning kohutavatest majanduslikest ja sotsiaalsetest tingimustest põhjustatud piirkondlikust killustatusest; nõuab seetõttu alternatiivset lahendust, mis põhineks inimeste julgeoleku saavutamisel alternatiivsete abikanalite kaudu;

| 72. | väljendab muret teadete pärast kinnipidamise ajal toime pandud piinamiste kohta ning kodanikuühiskonna järelevalvajate jätkuva kinnipidamiskohtadele ligipääsu puudumise pärast; nõuab, et Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele ja rahvusvahelistele järelevalveasutustele antaks juurdepääs karistusasutustele, et suurendada läbipaistvust ja järelevalvet; |
| --- | --- |

72.

väljendab muret teadete pärast kinnipidamise ajal toime pandud piinamiste kohta ning kodanikuühiskonna järelevalvajate jätkuva kinnipidamiskohtadele ligipääsu puudumise pärast; nõuab, et Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele ja rahvusvahelistele järelevalveasutustele antaks juurdepääs karistusasutustele, et suurendada läbipaistvust ja järelevalvet;

| 73. | soovitab Tadžikistani valitsusel seoses sellega seada eesmärgiks edu saavutamine eespool nimetatud valdkondades, võimaldades olulist ja püsivat tõusu riigi läbipaistvuse ja valitsemistava reitingutes ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt koostatavate oluliste indeksite osas; nõuab ELi riiklike struktuuride kaudu antava abi ranget tingimuslikkust; |
| --- | --- |

73.

soovitab Tadžikistani valitsusel seoses sellega seada eesmärgiks edu saavutamine eespool nimetatud valdkondades, võimaldades olulist ja püsivat tõusu riigi läbipaistvuse ja valitsemistava reitingutes ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt koostatavate oluliste indeksite osas; nõuab ELi riiklike struktuuride kaudu antava abi ranget tingimuslikkust;

| 74. | kutsub ELi üles edendama ja abistama teostatavusuuringute, tehnilise oskusteabe ning, kus vajalik, asjakohaste EIP laenude abil jõgedel paiknevate väiksemahuliste hüdroelektrijaamade ja alternatiivsete taastuvenergia projektide arendust; |
| --- | --- |

74.

kutsub ELi üles edendama ja abistama teostatavusuuringute, tehnilise oskusteabe ning, kus vajalik, asjakohaste EIP laenude abil jõgedel paiknevate väiksemahuliste hüdroelektrijaamade ja alternatiivsete taastuvenergia projektide arendust;

Türkmenistan

| 75. | tunneb heameelt majandus-, sotsiaal- ja haridusvaldkonnas vastu võetud õigusaktide üle, kuid rõhutab, et järgnema peavad põhjalikud rakendusmeetmed; soovitab seetõttu tungivalt nõukogul ja Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal julgustada Türkmenistani ametivõime uusi õigusakte täielikult rakendama ning kaasata aktiivsemalt rahvusvahelisi ja piirkondlikke organisatsioone; |
| --- | --- |

75.

tunneb heameelt majandus-, sotsiaal- ja haridusvaldkonnas vastu võetud õigusaktide üle, kuid rõhutab, et järgnema peavad põhjalikud rakendusmeetmed; soovitab seetõttu tungivalt nõukogul ja Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal julgustada Türkmenistani ametivõime uusi õigusakte täielikult rakendama ning kaasata aktiivsemalt rahvusvahelisi ja piirkondlikke organisatsioone;

| 76. | palub Euroopa Parlamendi 2008. aastal seatud vahelepingu sõlmimise suunas liikumise tingimuste täielikku täitmist, eelkõige Rahvusvahelise Punase Risti Komitee vaba ja piiranguteta juurdepääsu, kõikide poliitvangide ja meelsusvangide vabastamise, kõikide valitsuse seatud reisipiirangute tühistamise ning riigis valitsusväliste organisatsioonide tegutsemise võimaldamise osas; on seisukohal, et selleks, et Türkmenistan oleks kooskõlas enda poolt ratifitseeritud rahvusvaheliste standarditega, peavad need tingimused olema täidetud; |
| --- | --- |

76.

palub Euroopa Parlamendi 2008. aastal seatud vahelepingu sõlmimise suunas liikumise tingimuste täielikku täitmist, eelkõige Rahvusvahelise Punase Risti Komitee vaba ja piiranguteta juurdepääsu, kõikide poliitvangide ja meelsusvangide vabastamise, kõikide valitsuse seatud reisipiirangute tühistamise ning riigis valitsusväliste organisatsioonide tegutsemise võimaldamise osas; on seisukohal, et selleks, et Türkmenistan oleks kooskõlas enda poolt ratifitseeritud rahvusvaheliste standarditega, peavad need tingimused olema täidetud;

| 77. | on eriti mures selle pärast, et praegused ametivõimud on süstemaatiliselt rakendanud kõigi opositsiooni vormide, sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide ja inimõiguste aktivistide suhtes repressiivset poliitikat; peab ülimalt kahetsusväärseks, et Türkmenistanis on dialoog kodanikuühiskonnaga osutunud võimatuks; |
| --- | --- |

77.

on eriti mures selle pärast, et praegused ametivõimud on süstemaatiliselt rakendanud kõigi opositsiooni vormide, sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide ja inimõiguste aktivistide suhtes repressiivset poliitikat; peab ülimalt kahetsusväärseks, et Türkmenistanis on dialoog kodanikuühiskonnaga osutunud võimatuks;

Usbekistan

| 78. | võtab teadmiseks nõukogu 2009. aasta oktoobri järeldused, millega lõpetati kõik Usbekistanile kehtestatud sanktsioonid ning kinnitati ELi tahet tugevdada igakülgseid suhteid Usbekistaniga; tuletab meelde, et kaasatuse tase sõltub Usbekistani edusammudest inimõiguste, demokratiseerimise ning õigusriigi valdkonnas ja uimastitega kaubitsemise vastases võitluses, ning ootab, et Euroopa välisteenistus ja nõukogu arendaksid välja ELi kriitilise, tingimusliku ja sidusa Usbekistani kaasamise poliitika; |
| --- | --- |

78.

võtab teadmiseks nõukogu 2009. aasta oktoobri järeldused, millega lõpetati kõik Usbekistanile kehtestatud sanktsioonid ning kinnitati ELi tahet tugevdada igakülgseid suhteid Usbekistaniga; tuletab meelde, et kaasatuse tase sõltub Usbekistani edusammudest inimõiguste, demokratiseerimise ning õigusriigi valdkonnas ja uimastitega kaubitsemise vastases võitluses, ning ootab, et Euroopa välisteenistus ja nõukogu arendaksid välja ELi kriitilise, tingimusliku ja sidusa Usbekistani kaasamise poliitika;

| 79. | kordab oma muret sunniviisilise lapstööjõu jätkuva kasutamise teadete üle eelkõige põllumajanduses; märgib, et ILO, töötajate esindajad, tööandjad ja valitsusvälised organisatsioonid on mures jätkuva riiklikult sanktsioneeritud sunniviisilise lapstööjõu kasutamise pärast Usbekistani puuvillatööstuses; nõuab, et Usbekistani ametiasutused teeksid koostööd ILOga ja annaksid viimasele takistamatu juurdepääsu puuvillakorjamise jälgimiseks kohapeal ning töötaksid välja tõhusa poliitika sunniviisilise lapstööjõu kasutamise püsivaks lõpetamiseks, viiksid selle ellu ja teeksid selle üle järelevalvet; kutsub Euroopa Liitu Usbekistani valitsust selles vallas tehtavates jõupingutustes toetama; |
| --- | --- |

79.

kordab oma muret sunniviisilise lapstööjõu jätkuva kasutamise teadete üle eelkõige põllumajanduses; märgib, et ILO, töötajate esindajad, tööandjad ja valitsusvälised organisatsioonid on mures jätkuva riiklikult sanktsioneeritud sunniviisilise lapstööjõu kasutamise pärast Usbekistani puuvillatööstuses; nõuab, et Usbekistani ametiasutused teeksid koostööd ILOga ja annaksid viimasele takistamatu juurdepääsu puuvillakorjamise jälgimiseks kohapeal ning töötaksid välja tõhusa poliitika sunniviisilise lapstööjõu kasutamise püsivaks lõpetamiseks, viiksid selle ellu ja teeksid selle üle järelevalvet; kutsub Euroopa Liitu Usbekistani valitsust selles vallas tehtavates jõupingutustes toetama;

| 80. | on ärevuses Usbekistani ametivõimude hiljutise otsuse pärast sulgeda Taškendis Human Rights Watchi kontor, tuletab neile meelde nende kohustusi OSCE ees ning kutsub ametivõime üles lubama riiklike ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide takistamatut juurdepääsu ja tegutsemist kogu riigis; |
| --- | --- |

80.

on ärevuses Usbekistani ametivõimude hiljutise otsuse pärast sulgeda Taškendis Human Rights Watchi kontor, tuletab neile meelde nende kohustusi OSCE ees ning kutsub ametivõime üles lubama riiklike ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide takistamatut juurdepääsu ja tegutsemist kogu riigis;

*

* *

| 81. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, Euroopa välisteenistusele, Euroopa Kesk-Aasia eriesindajale ning Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistani valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

81.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, Euroopa välisteenistusele, Euroopa Kesk-Aasia eriesindajale ning Kasahstani, Kõrgõzstani, Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistani valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/librairie/PDF/EU_CtrlAsia_EN-RU.pdf

(2)  http://eeas.europa.eu/central_asia/docs/progress_report_0609_en.pdf

(3)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st08/st08124.en10.pdf

(4)  ELT C 184E, 6.8.2009, lk 49.

(5)  ELT C 81E, 15.3.2011, lk 80.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0283.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0399.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0441.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0334.

(11)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/102 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/102

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Töötervishoid ja tööohutus

P7_TA(2011)0589

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahehindamise kohta (2011/2147(INI))

2013/C 168 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle preambulit ja artikleid 3 ja 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle preambulit ja artikleid 3 ja 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 3, 6, 9, 20, 151, 152, 153, 154, 156, 159 ja 168, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 3, 6, 9, 20, 151, 152, 153, 154, 156, 159 ja 168,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 3, 27, 31, 32 ja 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 3, 27, 31, 32 ja 33,

| — | võttes arvesse 3. mai 1996. aasta Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle I osa ja II osa artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mai 1996. aasta Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle I osa ja II osa artiklit 3,

| — | võttes arvesse 10. mai 1944. aasta Philadelphia deklaratsiooni Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) taotluste ja eesmärkide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. mai 1944. aasta Philadelphia deklaratsiooni Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) taotluste ja eesmärkide kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone ning soovitusi töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone ning soovitusi töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1338/2008 rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1338/2008 rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (raamdirektiiv) ja selle üksikdirektiive (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (raamdirektiiv) ja selle üksikdirektiive (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta direktiivi 2007/30/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, selle üksikdirektiive ning nõukogu direktiive 83/477/EMÜ, 91/383/EMÜ, 92/29/EMÜ ja 94/33/EÜ, et lihtsustada ja ratsionaliseerida praktilise rakendamise aruandeid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta direktiivi 2007/30/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, selle üksikdirektiive ning nõukogu direktiive 83/477/EMÜ, 91/383/EMÜ, 92/29/EMÜ ja 94/33/EÜ, et lihtsustada ja ratsionaliseerida praktilise rakendamise aruandeid (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. mai 2010. aasta direktiivi 2010/32/EL, millega rakendatakse Euroopa haiglate ja tervishoiu valdkonna tööandjate ühenduse (HOSPEEM) ja Euroopa avaliku sektori töötajate ametiühingu (EPSU) sõlmitud raamkokkulepet teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2010. aasta direktiivi 2010/32/EL, millega rakendatakse Euroopa haiglate ja tervishoiu valdkonna tööandjate ühenduse (HOSPEEM) ja Euroopa avaliku sektori töötajate ametiühingu (EPSU) sõlmitud raamkokkulepet teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris (5),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamine: ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012” (KOM(2007)0062); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Töö kvaliteedi ja tootlikkuse parandamine: ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia aastateks 2007–2012” (KOM(2007)0062);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” (KOM(2008)0412); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” (KOM(2008)0412);

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet tööturu osapoolte poolt vastu võetud tööstressi puudutava raamlepingu rakendamise kohta (SEK(2011)0241), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet tööturu osapoolte poolt vastu võetud tööstressi puudutava raamlepingu rakendamise kohta (SEK(2011)0241),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020) ja selle põhilist eesmärki saavutada kümnendi lõpuks Euroopa Liidus 75 % tööhõivemäär, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (KOM(2010)2020) ja selle põhilist eesmärki saavutada kümnendi lõpuks Euroopa Liidus 75 % tööhõivemäär,

| — | võttes arvesse oma 24. veebruari 2005. aasta resolutsiooni töötervishoiu ja tööohutuse edendamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. veebruari 2005. aasta resolutsiooni töötervishoiu ja tööohutuse edendamise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni koos soovitustega komisjonile Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni koos soovitustega komisjonile Euroopa tervishoiutöötajate kaitsmise kohta vere kaudu levivate nakkuste eest süstlatorkevigastuste tagajärjel (7),

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (8),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2007–2012 (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia kohta aastateks 2007–2012 (9),

| — | võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni alltöövõtjate sotsiaalse vastutuse kohta tootmisahelas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. märtsi 2009. aasta resolutsiooni alltöövõtjate sotsiaalse vastutuse kohta tootmisahelas (10),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta seisukohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus aktiivsena vananemise Euroopa aasta (2012) kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta seisukohta seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus aktiivsena vananemise Euroopa aasta (2012) kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni talituste 24. aprilli 2011. aasta töödokumenti „Euroopa töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahekokkuvõte“ (SEK(2011)0547), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni talituste 24. aprilli 2011. aasta töödokumenti „Euroopa töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahekokkuvõte“ (SEK(2011)0547),

| — | võttes arvesse oma 20. septembri 2001. aasta resolutsiooni ahistamise kohta töökohal (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. septembri 2001. aasta resolutsiooni ahistamise kohta töökohal (12),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0409/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0409/2011),

| A. | arvestades, et õigus tervisele kuulub põhiõiguste hulka ning igale töötajale on seadusega tagatud tema tervist, ohutust ja inimväärikust austavad töötingimused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigus tervisele kuulub põhiõiguste hulka ning igale töötajale on seadusega tagatud tema tervist, ohutust ja inimväärikust austavad töötingimused;

| B. | arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk on saavutada 2020. aastaks 20–64-aastaste vanuserühmas 75 % tööhõivemäär, soodustades eelkõige naiste, noorte, eakamate töötajate, madala kvalifikatsiooniga töötajate ja seaduslike sisserändajate tööhõivet, ning suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk on saavutada 2020. aastaks 20–64-aastaste vanuserühmas 75 % tööhõivemäär, soodustades eelkõige naiste, noorte, eakamate töötajate, madala kvalifikatsiooniga töötajate ja seaduslike sisserändajate tööhõivet, ning suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust;

| C. | arvestades, et tehnoloogia areng ja majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste muutumine muudavad pidevalt töökohti ja -tavasid, ning arvestades, et seetõttu on kiiretel poliitilistel, halduslikel ja tehnilistel vastustel töötervishoiu ja tööohutuse kõrge taseme tagamiseks suur tähtsus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tehnoloogia areng ja majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste muutumine muudavad pidevalt töökohti ja -tavasid, ning arvestades, et seetõttu on kiiretel poliitilistel, halduslikel ja tehnilistel vastustel töötervishoiu ja tööohutuse kõrge taseme tagamiseks suur tähtsus;

| D. | arvestades, et riskide ennetamine on hädavajalik selleks, et vähendada tööga seotud õnnetuste ja haigestumise määra; võttes arvesse töötervishoiu ja tööohutuse õige juhtimise positiivset mõju nii riikide kui ka Euroopa tasemel ning ettevõtete jaoks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et riskide ennetamine on hädavajalik selleks, et vähendada tööga seotud õnnetuste ja haigestumise määra; võttes arvesse töötervishoiu ja tööohutuse õige juhtimise positiivset mõju nii riikide kui ka Euroopa tasemel ning ettevõtete jaoks;

| E. | arvestades, et asjakohased ennetusmeetmed aitavad omakorda suurendada töötajate heaolu, töö kvaliteeti ja tootlikkust; arvestades, et tööõnnetuste ja kutsehaiguste kulu ettevõtetele ning sotsiaalkindlustussüsteemidele küünib hinnanguliselt 5,9 %-ni (13) SKPst; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et asjakohased ennetusmeetmed aitavad omakorda suurendada töötajate heaolu, töö kvaliteeti ja tootlikkust; arvestades, et tööõnnetuste ja kutsehaiguste kulu ettevõtetele ning sotsiaalkindlustussüsteemidele küünib hinnanguliselt 5,9 %-ni (13) SKPst;

| F. | arvestades, et tööjõupuuduse tõttu on vanemate inimeste aktiivse tööelu pikendamine soovitav ning et töötervishoiu ja tööohutuse edendamismeetmed tuleb ellu rakendada lähiajal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tööjõupuuduse tõttu on vanemate inimeste aktiivse tööelu pikendamine soovitav ning et töötervishoiu ja tööohutuse edendamismeetmed tuleb ellu rakendada lähiajal;

| G. | arvestades, et noorte töötajate kaitse võimaldab vältida tööga seotud terviseprobleeme, mis avalduvad hilisema elu jooksul; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et noorte töötajate kaitse võimaldab vältida tööga seotud terviseprobleeme, mis avalduvad hilisema elu jooksul;

| H. | arvestades, et teenindussektoris ei ole noored ja naistöötajad piisavalt hõlmatud tööturule tagasipöördumise ning töökoha säilitamise poliitikaga (14); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teenindussektoris ei ole noored ja naistöötajad piisavalt hõlmatud tööturule tagasipöördumise ning töökoha säilitamise poliitikaga (14);

| I. | arvestades, et allhangete kaudu töökohtade tööandja juurest välja viimine ja renditööjõu kasutamine toob sageli kaasa madala kvalifikatsiooniga või mitteametliku tööjõu kasutamise ning kaugenenud töösuhted, mis raskendab töötervishoiu ja tööohutuse alase vastutuse kindlaksmääramist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et allhangete kaudu töökohtade tööandja juurest välja viimine ja renditööjõu kasutamine toob sageli kaasa madala kvalifikatsiooniga või mitteametliku tööjõu kasutamise ning kaugenenud töösuhted, mis raskendab töötervishoiu ja tööohutuse alase vastutuse kindlaksmääramist;

| J. | arvestades, et raamdirektiiviga 89/391/EMÜ sätestatakse tööandjate vastutus süsteemse ja töötaja staatusest mitteoleneva kõiki riske hõlmava ennetuspoliitika rakendamise eest, tehes neile ülesandeks tagada, et palgatöötajad ei kannataks töö tõttu kahju, muu hulgas kiusamise tagajärjel töökohas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et raamdirektiiviga 89/391/EMÜ sätestatakse tööandjate vastutus süsteemse ja töötaja staatusest mitteoleneva kõiki riske hõlmava ennetuspoliitika rakendamise eest, tehes neile ülesandeks tagada, et palgatöötajad ei kannataks töö tõttu kahju, muu hulgas kiusamise tagajärjel töökohas;

| K. | arvestades, et töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas teevad Euroopa ettevõtetele peamiselt muret tööga seotud õnnetused, luu- ja lihaskonna haigused ning tööstress (15); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas teevad Euroopa ettevõtetele peamiselt muret tööga seotud õnnetused, luu- ja lihaskonna haigused ning tööstress (15);

| L. | arvestades, et ELi 2020. aasta strateegia eesmärk on saavutada 20–64-aastase elanikkonna hulgas üldine 75 %-line tööhõivemäär; arvestades, et kroonilisi ja pikaajalisi haigusi põdevad töötajad tihti ei naase tööle, olgugi et nende tervislik seisund seda võimaldaks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi 2020. aasta strateegia eesmärk on saavutada 20–64-aastase elanikkonna hulgas üldine 75 %-line tööhõivemäär; arvestades, et kroonilisi ja pikaajalisi haigusi põdevad töötajad tihti ei naase tööle, olgugi et nende tervislik seisund seda võimaldaks;

| M. | arvestades, et tööga seotud krooniliste terviseprobleemide, nagu luu- ja lihaskonna haiguste ning psühhosotsiaalsete riskide mõju suureneb; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tööga seotud krooniliste terviseprobleemide, nagu luu- ja lihaskonna haiguste ning psühhosotsiaalsete riskide mõju suureneb;

| N. | arvestades, et psühhosotsiaalsete riskide all tuleb mõista stressiga, nn sümboolse vägivalla ja ahistamisega töökohas seotud riske; arvestades, et stress on seotud töökoha ebakindlusega, eetiliste konfliktidega, halva töökorraldusega (näiteks tähtaegade surve või liiga suur töökoormus), kliendiga tekkinud konfliktiga, toetuse puudumisega töökohas, töösuhete ebastabiilsusega ning samuti töö- ja eraelu tasakaalustamatusega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et psühhosotsiaalsete riskide all tuleb mõista stressiga, nn sümboolse vägivalla ja ahistamisega töökohas seotud riske; arvestades, et stress on seotud töökoha ebakindlusega, eetiliste konfliktidega, halva töökorraldusega (näiteks tähtaegade surve või liiga suur töökoormus), kliendiga tekkinud konfliktiga, toetuse puudumisega töökohas, töösuhete ebastabiilsusega ning samuti töö- ja eraelu tasakaalustamatusega;

| O. | arvestades rahvastiku vananemist ELis, tööelu pikenemise suundumust ja vajadust pikendada tervena elatud oodatavat eluiga; arvestades oodatava eluea erinevusi eri sotsiaalsete ja ametialaste rühmade vahel ning seoses tervistkahjustava tööga; arvestades, et üle 55-aastased töötajad on lisaks luu- ja lihaskonna haigustele eriti vastuvõtlikud vähivormide, südamehaiguste, hingamishäirete ja unehäirete suhtes (16); |
| --- | --- |

O.

arvestades rahvastiku vananemist ELis, tööelu pikenemise suundumust ja vajadust pikendada tervena elatud oodatavat eluiga; arvestades oodatava eluea erinevusi eri sotsiaalsete ja ametialaste rühmade vahel ning seoses tervistkahjustava tööga; arvestades, et üle 55-aastased töötajad on lisaks luu- ja lihaskonna haigustele eriti vastuvõtlikud vähivormide, südamehaiguste, hingamishäirete ja unehäirete suhtes (16);

| P. | on seisukohal, et öösel töötamist eeldavatel kutsealadel töötavate inimeste tööaja ebakorrapärasus põhjustab sageli vaevusi, mis võivad põhjustada kutsehaigusi; |
| --- | --- |

P.

on seisukohal, et öösel töötamist eeldavatel kutsealadel töötavate inimeste tööaja ebakorrapärasus põhjustab sageli vaevusi, mis võivad põhjustada kutsehaigusi;

| Q. | arvestades, et igal aastal sureb tööga seotud õnnetuste või haiguste tagajärjel 168 000 Euroopa kodanikku (17) ja tööga seotud õnnetustes saab vigastada 7 miljonit Euroopa kodanikku ning et veel ei suudeta täpselt hinnata, milline osa selles on uute tehnoloogiate ja uute tööhõivevormidega seotud õnnetustel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et igal aastal sureb tööga seotud õnnetuste või haiguste tagajärjel 168 000 Euroopa kodanikku (17) ja tööga seotud õnnetustes saab vigastada 7 miljonit Euroopa kodanikku ning et veel ei suudeta täpselt hinnata, milline osa selles on uute tehnoloogiate ja uute tööhõivevormidega seotud õnnetustel;

| R. | arvestades, et siiani ei ole tõendatud mingi seose olemasolu õnnetuse arvu ja ettevõtte suuruse vahel; arvestades, et õnnetuste määr sõltub ettevõtte tootmisviisist ja sektorist, milles ettevõte tegutseb, ja et sõltuvus on suurim sektorites, kus tehakse valdavalt füüsilist tööd ning töötajatel on otsene kokkupuude masinatega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et siiani ei ole tõendatud mingi seose olemasolu õnnetuse arvu ja ettevõtte suuruse vahel; arvestades, et õnnetuste määr sõltub ettevõtte tootmisviisist ja sektorist, milles ettevõte tegutseb, ja et sõltuvus on suurim sektorites, kus tehakse valdavalt füüsilist tööd ning töötajatel on otsene kokkupuude masinatega;

| S. | arvestades, et tehnoloogia areng kätkeb endas töötajate tervise ja ohutuse jaoks uusi riske, mida tuleks hinnata; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tehnoloogia areng kätkeb endas töötajate tervise ja ohutuse jaoks uusi riske, mida tuleks hinnata;

| T. | arvestades, et suurimaks tööga seotud suremuse põhjustajaks on vähktõve eri liigid, millele järgnevad südame-veresoonkonna ning hingamisteede haigused, samas kui tööõnnetused moodustavad surmadest vaid väga väikese osa (18); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et suurimaks tööga seotud suremuse põhjustajaks on vähktõve eri liigid, millele järgnevad südame-veresoonkonna ning hingamisteede haigused, samas kui tööõnnetused moodustavad surmadest vaid väga väikese osa (18);

| U. | arvestades, et naised teatavad tööga seotud tervisehäiretest rohkem kui mehed, sõltumata töö liigist (19); arvestades, et seetõttu on töötervishoiu- ja tööohutusmeetmete puhul vajalik soo- ning elutsüklipõhine lähenemisviis; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et naised teatavad tööga seotud tervisehäiretest rohkem kui mehed, sõltumata töö liigist (19); arvestades, et seetõttu on töötervishoiu- ja tööohutusmeetmete puhul vajalik soo- ning elutsüklipõhine lähenemisviis;

| V. | arvestades, et naisi tabavad sama sageli, kui mitte sagedamini, luu- ja lihaskonna haigused, isegi kui nad töötavad teenindussektoris; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et naisi tabavad sama sageli, kui mitte sagedamini, luu- ja lihaskonna haigused, isegi kui nad töötavad teenindussektoris;

| W. | arvestades, et vananevad naised on eriti vastuvõtlikud eaga seotud haigustele ning seda tuleks töötervishoiu- ja tööohutuspoliitikas piisavalt käsitleda; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et vananevad naised on eriti vastuvõtlikud eaga seotud haigustele ning seda tuleks töötervishoiu- ja tööohutuspoliitikas piisavalt käsitleda;

| X. | arvestades terviseprobleeme, mis ohustavad viljakust ja on seotud keskkonnasaaste ja töökeskkonnas esinevate riskifaktorite võimalike mõjudega tulevasele lapsevanemale ja veel sündimata lapsele; |
| --- | --- |

X.

arvestades terviseprobleeme, mis ohustavad viljakust ja on seotud keskkonnasaaste ja töökeskkonnas esinevate riskifaktorite võimalike mõjudega tulevasele lapsevanemale ja veel sündimata lapsele;

Strateegia vahehindamine

| 1. | tuletab meelde, et ELi töötervishoiu ja tööohutuse tugiraamistik ei taga töötingimuste automaatset paranemist, selleks on vajalik raamistiku korralik rakendamine kohapeal eelkõige töötajate osaluse kaudu, kolmepoolse dialoogi mehhanismid, andmete kogumine ja levitamine, teavituskampaaniad, koolitus- ja teabeteenuste võrgustiku ühendamine ning järelvalve õigusaktide kohaldamise üle liikmesriikides; kutsub komisjoni tuvastatud rikkumistele kiiresti reageerima ning vajaduse korral sanktsioone tugevdama; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et ELi töötervishoiu ja tööohutuse tugiraamistik ei taga töötingimuste automaatset paranemist, selleks on vajalik raamistiku korralik rakendamine kohapeal eelkõige töötajate osaluse kaudu, kolmepoolse dialoogi mehhanismid, andmete kogumine ja levitamine, teavituskampaaniad, koolitus- ja teabeteenuste võrgustiku ühendamine ning järelvalve õigusaktide kohaldamise üle liikmesriikides; kutsub komisjoni tuvastatud rikkumistele kiiresti reageerima ning vajaduse korral sanktsioone tugevdama;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et ühenduse 2007.–2012. aasta strateegia peamiste eesmärkide hulka kuulub nii ELi õigusaktide nõuetekohase rakendamise tagamine kui ka kehtivate õigusaktide täiendamine ja lihtsustamine, muu hulgas ka mittesiduvate vahendite rakendamise teel; tuletab lisaks meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 kohaselt on Euroopa Liidul liikmesriikidega jagatud pädevus tööhõive ja rahvatervise valdkonnas ning et oma 2007. aasta teatises rõhutab Euroopa Komisjon, et on vaja välja töötada ja rakendada liikmesriikide strateegiad; toonitab seetõttu vajadust kohandada ELi õigusakte järjepidevalt ühiskonnas toimuvate arengutega ja mitte lisada tarbetuid õigusakte ELi tasandil; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et ühenduse 2007.–2012. aasta strateegia peamiste eesmärkide hulka kuulub nii ELi õigusaktide nõuetekohase rakendamise tagamine kui ka kehtivate õigusaktide täiendamine ja lihtsustamine, muu hulgas ka mittesiduvate vahendite rakendamise teel; tuletab lisaks meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 kohaselt on Euroopa Liidul liikmesriikidega jagatud pädevus tööhõive ja rahvatervise valdkonnas ning et oma 2007. aasta teatises rõhutab Euroopa Komisjon, et on vaja välja töötada ja rakendada liikmesriikide strateegiad; toonitab seetõttu vajadust kohandada ELi õigusakte järjepidevalt ühiskonnas toimuvate arengutega ja mitte lisada tarbetuid õigusakte ELi tasandil;

| 3. | avaldab kahetsust, et 2009. aastal ei lähtunud mitu liikmesriiki oma riiklikus strateegias ELi strateegia kolmest prioriteedist: tööstress ja läbipõlemine, luu- ja lihaskonna haigused ning regulaarne uute riskide alane teadustegevus ja andmete kogumine; on seisukohal, et riiklikes strateegiates tuleb pühendada ennetustegevusele rohkem jõupingutusi ja vahendeid; |
| --- | --- |

3.

avaldab kahetsust, et 2009. aastal ei lähtunud mitu liikmesriiki oma riiklikus strateegias ELi strateegia kolmest prioriteedist: tööstress ja läbipõlemine, luu- ja lihaskonna haigused ning regulaarne uute riskide alane teadustegevus ja andmete kogumine; on seisukohal, et riiklikes strateegiates tuleb pühendada ennetustegevusele rohkem jõupingutusi ja vahendeid;

| 4. | on seisukohal, et riiklike strateegiate vastuvõtmisel, kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta iga liikmesriigi konkreetset olukorda, et keskenduda tööõnnetustest enim mõjutatud sektoritele ja ettevõtetele; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et riiklike strateegiate vastuvõtmisel, kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta iga liikmesriigi konkreetset olukorda, et keskenduda tööõnnetustest enim mõjutatud sektoritele ja ettevõtetele;

| 5. | on seisukohal, et Euroopa Liidu tasandi ja liikmesriikide töötervishoiu- ja tööohutusealane poliitika tuleks ühtlustada ja integreerida järgmiste poliitikavaldkondadega: tervishoid, tööhõive, tööstus, keskkond, transport, haridus, energia, regionaalareng, riigihanked ja siseturg; soolist võrdõiguslikkust tuleks süvalaiendada kõigis poliitikavaldkondades, et võtta paremini arvesse naistöötajaid ähvardavaid konkreetseid ohte; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et Euroopa Liidu tasandi ja liikmesriikide töötervishoiu- ja tööohutusealane poliitika tuleks ühtlustada ja integreerida järgmiste poliitikavaldkondadega: tervishoid, tööhõive, tööstus, keskkond, transport, haridus, energia, regionaalareng, riigihanked ja siseturg; soolist võrdõiguslikkust tuleks süvalaiendada kõigis poliitikavaldkondades, et võtta paremini arvesse naistöötajaid ähvardavaid konkreetseid ohte;

| 6. | tuletab meelde, et lisaks ettevõtte mainele ja majanduslikele teguritele on seaduslikud kohustused ja töötajate nõudmised kaks väga tähtsat tööandjaid tegutsema motiveerivat tegurit; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et lisaks ettevõtte mainele ja majanduslikele teguritele on seaduslikud kohustused ja töötajate nõudmised kaks väga tähtsat tööandjaid tegutsema motiveerivat tegurit;

| 7. | kutsub võtma riigihankelepingute sõlmimisel rohkem arvesse ohutustasemeid ja õnnetuste ennetusvõtteid; |
| --- | --- |

7.

kutsub võtma riigihankelepingute sõlmimisel rohkem arvesse ohutustasemeid ja õnnetuste ennetusvõtteid;

| 8. | on seisukohal, et keemilisi riske, tööga seotud vähktõppe haigestumuse ennetamist ja viljakuse kaitset puudutav ELi poliitika peaks olema ambitsioonikam ja paindlikku reageerimist võimaldav; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et keemilisi riske, tööga seotud vähktõppe haigestumuse ennetamist ja viljakuse kaitset puudutav ELi poliitika peaks olema ambitsioonikam ja paindlikku reageerimist võimaldav;

| 9. | rõhutab REACHi määruse täieliku rakendamise ning suurema sünergia vajadust REACHi ja töötervishoiu ning tööohutuse poliitika vahel nii ELi tasandil kui ka liikmesriikides; |
| --- | --- |

9.

rõhutab REACHi määruse täieliku rakendamise ning suurema sünergia vajadust REACHi ja töötervishoiu ning tööohutuse poliitika vahel nii ELi tasandil kui ka liikmesriikides;

| 10. | palub, et järgmise ELi strateegiaga seataks rohkem mõõdetavaid eesmärke, millega kaasneks siduv ajakava ning korrapärane hindamine; soovib, et ILO soovitatud eesmärk – üks tööinspektor iga 10 000 töötaja kohta – muutuks siduvaks; |
| --- | --- |

10.

palub, et järgmise ELi strateegiaga seataks rohkem mõõdetavaid eesmärke, millega kaasneks siduv ajakava ning korrapärane hindamine; soovib, et ILO soovitatud eesmärk – üks tööinspektor iga 10 000 töötaja kohta – muutuks siduvaks;

| 11. | märgib, et kuigi majanduskriisi tingimustes on vaja säästa, ei tohi töötervishoidu ja tööohutust tähelepanuta jätta, ja rõhutab, et kokkuhoidlik eelarvepoliitika ja sotsiaalkulutuste kärpimine ei tohi kahjustada tegevust töötervishoiu ja tööohutuse parandamise nimel; |
| --- | --- |

11.

märgib, et kuigi majanduskriisi tingimustes on vaja säästa, ei tohi töötervishoidu ja tööohutust tähelepanuta jätta, ja rõhutab, et kokkuhoidlik eelarvepoliitika ja sotsiaalkulutuste kärpimine ei tohi kahjustada tegevust töötervishoiu ja tööohutuse parandamise nimel;

| 12. | on seisukohal, et paljudes liikmesriikides täheldatavad kriisi tagajärjed majandusele ja majandussurutise tõsidus ei tohiks olla ettekäändeks töötervishoiu ja tööohutuse õigusaktide puudulikuks rakendamiseks ega mõjuda ebasoodsalt kutsealaste riskide vältimise tegevuspõhimõtetele; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et paljudes liikmesriikides täheldatavad kriisi tagajärjed majandusele ja majandussurutise tõsidus ei tohiks olla ettekäändeks töötervishoiu ja tööohutuse õigusaktide puudulikuks rakendamiseks ega mõjuda ebasoodsalt kutsealaste riskide vältimise tegevuspõhimõtetele;

| 13. | on seisukohal, et liikmesriigid ja ettevõtted peavad riskide ennetamise poliitikasse enam investeerima ning tagama töötajate kaasatuse; on seisukohal, et investeeringute tasuvuse tagab tootlikkuse kasv, ettevõtete konkurentsivõime tõus ning sotsiaalkindlustusega seotud kulude vähenemine ning lisaks võimaldab see tagada sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et liikmesriigid ja ettevõtted peavad riskide ennetamise poliitikasse enam investeerima ning tagama töötajate kaasatuse; on seisukohal, et investeeringute tasuvuse tagab tootlikkuse kasv, ettevõtete konkurentsivõime tõus ning sotsiaalkindlustusega seotud kulude vähenemine ning lisaks võimaldab see tagada sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkuse;

| 14. | on seisukohal, et tõeliselt tõhus õnnetuste ennetamine peab algama juba projektitasandil, et innovatsioon muudaks ohutumaks nii toote kui ka kogu tootmisprotsessi; kutsub seega komisjoni ja liikmesriike üles toetama ning edendama sellealast teadustegevust; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et tõeliselt tõhus õnnetuste ennetamine peab algama juba projektitasandil, et innovatsioon muudaks ohutumaks nii toote kui ka kogu tootmisprotsessi; kutsub seega komisjoni ja liikmesriike üles toetama ning edendama sellealast teadustegevust;

| 15. | on veendunud, et tööohutusprobleemiga tuleb tegeleda kahetasandilise strateegia rakendamise abil, mis on eelkõige suunatud keskkonnariskidega võitlemisele ja samal ajal psühhosotsiaalse töökeskkonna parandamisele; on seisukohal, et töötajate ja sotsiaalpartnerite kaasamine riiklikul, kohalikul ja töökoha tasandil on sellise strateegia õnnestumiseks esmatähtis; kutsub komisjoni üles jätkama ja täiendama arutelusid ja konsultatsioone sotsiaalpartneritega, et jõuda teatud küsimustes ühiste ja kooskõlastatud meetmeteni; |
| --- | --- |

15.

on veendunud, et tööohutusprobleemiga tuleb tegeleda kahetasandilise strateegia rakendamise abil, mis on eelkõige suunatud keskkonnariskidega võitlemisele ja samal ajal psühhosotsiaalse töökeskkonna parandamisele; on seisukohal, et töötajate ja sotsiaalpartnerite kaasamine riiklikul, kohalikul ja töökoha tasandil on sellise strateegia õnnestumiseks esmatähtis; kutsub komisjoni üles jätkama ja täiendama arutelusid ja konsultatsioone sotsiaalpartneritega, et jõuda teatud küsimustes ühiste ja kooskõlastatud meetmeteni;

| 16. | rõhutab, et tööstressi peetakse Euroopas üheks oluliseks tootlikkuse takistuseks; avaldab kahetsust psühhosotsiaalsetest probleemidest põhjustatud haiguste ja õnnetuste arvu suurenemise pärast töötajate seas; tuletab meelde tööst põhjustatud enesetappude esinemissagedust ja tegelikku mõju, mida töökoha ebakindlus avaldab stressitasemele; peab kahetsusväärseks, et 8. oktoobri 2004. aasta tööstressi raamlepingu rakendamine on ELis olnud ebaühtlane; kutsub komisjoni üles võtma kõiki vajalikke meetmeid, et tagada eelnimetatud raamlepingu rakendamine kõigis liikmesriikides ning kutsub sotsiaalpartnereid üles tegema rohkem, et parandada töötajate, tööliste ja nende esindajate teadlikkust tööstressist ning selle mõistmist; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et tööstressi peetakse Euroopas üheks oluliseks tootlikkuse takistuseks; avaldab kahetsust psühhosotsiaalsetest probleemidest põhjustatud haiguste ja õnnetuste arvu suurenemise pärast töötajate seas; tuletab meelde tööst põhjustatud enesetappude esinemissagedust ja tegelikku mõju, mida töökoha ebakindlus avaldab stressitasemele; peab kahetsusväärseks, et 8. oktoobri 2004. aasta tööstressi raamlepingu rakendamine on ELis olnud ebaühtlane; kutsub komisjoni üles võtma kõiki vajalikke meetmeid, et tagada eelnimetatud raamlepingu rakendamine kõigis liikmesriikides ning kutsub sotsiaalpartnereid üles tegema rohkem, et parandada töötajate, tööliste ja nende esindajate teadlikkust tööstressist ning selle mõistmist;

| 17. | rõhutab ebastandardsete töövormide (ajutine töö, hooajatöö, pühapäeviti töötamine, osaajaline töö, kaugtöö) levikut, mis vajab sihipärast ja konkreetset lähenemist töötajate kaitsele; |
| --- | --- |

17.

rõhutab ebastandardsete töövormide (ajutine töö, hooajatöö, pühapäeviti töötamine, osaajaline töö, kaugtöö) levikut, mis vajab sihipärast ja konkreetset lähenemist töötajate kaitsele;

| 18. | kritiseerib asjaolu, et komisjon pole soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel põhineva lähenemise kasutamisele töötervishoiu ja tööohutuse küsimuste lahendamisel ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegias ega selle vahehindamisel piisavalt tähelepanu pööranud; toetab seetõttu komisjoni algatust, millega nõutakse ainulaadsete, soolisi iseärasusi arvestavate mõjuhindamismeetodite ettevalmistamist töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas; palub komisjonil hinnata sooliselt eristatud statistika kättesaadavust tööga seotud surmaga lõppenud ja surmaga mittelõppenud haiguste kohta ühenduse tasandil; julgustab liikmesriike võtma ennetuspoliitika ja riskihindamismeetodite puhul arvesse naistöötajaid ohustavaid konkreetseid riske; |
| --- | --- |

18.

kritiseerib asjaolu, et komisjon pole soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel põhineva lähenemise kasutamisele töötervishoiu ja tööohutuse küsimuste lahendamisel ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegias ega selle vahehindamisel piisavalt tähelepanu pööranud; toetab seetõttu komisjoni algatust, millega nõutakse ainulaadsete, soolisi iseärasusi arvestavate mõjuhindamismeetodite ettevalmistamist töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas; palub komisjonil hinnata sooliselt eristatud statistika kättesaadavust tööga seotud surmaga lõppenud ja surmaga mittelõppenud haiguste kohta ühenduse tasandil; julgustab liikmesriike võtma ennetuspoliitika ja riskihindamismeetodite puhul arvesse naistöötajaid ohustavaid konkreetseid riske;

| 19. | on seisukohal, et kuna Euroopa Liidus tuleks tõsta tööhõivet keskmiselt 1 % aastas, peab prioriteediks olema eakate, invaliidistunud ja puuetega töötajate tervise kaitse ning tuleb kehtestada ja tagada nende seisundile sobivad töötingimused; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et kuna Euroopa Liidus tuleks tõsta tööhõivet keskmiselt 1 % aastas, peab prioriteediks olema eakate, invaliidistunud ja puuetega töötajate tervise kaitse ning tuleb kehtestada ja tagada nende seisundile sobivad töötingimused;

| 20. | märgib, et ei avalik ega erasektor pole tegelikult valmis tunnistama demograafilist olukorda ja nägema võimalusena seda, kui tööle võetakse rohkem puuetega, pikaajaliste terviseprobleemidega, nagu kroonilised haigused, või piiratud töövõimega inimesi; peab vajalikuks, et pöörataks suuremat tähelepanu ja konkreetsemalt sellele, kuidas muuta töökoht ligipääsetavaks ja ohutuks ka eelnimetatud töötajate jaoks; |
| --- | --- |

20.

märgib, et ei avalik ega erasektor pole tegelikult valmis tunnistama demograafilist olukorda ja nägema võimalusena seda, kui tööle võetakse rohkem puuetega, pikaajaliste terviseprobleemidega, nagu kroonilised haigused, või piiratud töövõimega inimesi; peab vajalikuks, et pöörataks suuremat tähelepanu ja konkreetsemalt sellele, kuidas muuta töökoht ligipääsetavaks ja ohutuks ka eelnimetatud töötajate jaoks;

| 21. | peab kahetsusväärseks, et komisjon viivitab pärast direktiivi 2004/40/EÜ kohaldamise edasilükkamist uue õigusakti ettepaneku esitamisega töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega elektromagnetväljadest tulenevate riskidega, ning nõuab, et kõnealuse valdkonna õigusakti hakataks pärast vastuvõtmist viivitamata kohaldama; |
| --- | --- |

21.

peab kahetsusväärseks, et komisjon viivitab pärast direktiivi 2004/40/EÜ kohaldamise edasilükkamist uue õigusakti ettepaneku esitamisega töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega elektromagnetväljadest tulenevate riskidega, ning nõuab, et kõnealuse valdkonna õigusakti hakataks pärast vastuvõtmist viivitamata kohaldama;

| 22. | on seisukohal, et ettevõtte sotsiaalne vastutus on oluline ja tõhus vahend ka ohutumate töötingimuste ja parema töökeskkonna tagamiseks, ning on seega seisukohal, et seda tuleb edendada; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et ettevõtte sotsiaalne vastutus on oluline ja tõhus vahend ka ohutumate töötingimuste ja parema töökeskkonna tagamiseks, ning on seega seisukohal, et seda tuleb edendada;

| 23. | peab vajalikuks tihendada Euroopa Liidu, ILO ja Maailma Terviseorganisatsiooni koostööd, et leida võimalusi, kuidas lahendada sotsiaalse konkurentsi probleemi Euroopa Liidu ja kolmandate riikide töötajate vahel; |
| --- | --- |

23.

peab vajalikuks tihendada Euroopa Liidu, ILO ja Maailma Terviseorganisatsiooni koostööd, et leida võimalusi, kuidas lahendada sotsiaalse konkurentsi probleemi Euroopa Liidu ja kolmandate riikide töötajate vahel;

Andmete kogumine

| 24. | rõhutab, et komisjon peaks endale looma soolisi ja ealisi iseärasusi arvestavad statistilised vahendid ennetustöö hindamiseks mitte ainult õnnetuste arvu põhjal, vaid ka arvestades haigestumisi ning töökorralduse osana keemiliste, füüsikaliste või bioloogiliste mõjurite ning ohtlike olukordadega kokku puutuvate töötajate arvu; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et komisjon peaks endale looma soolisi ja ealisi iseärasusi arvestavad statistilised vahendid ennetustöö hindamiseks mitte ainult õnnetuste arvu põhjal, vaid ka arvestades haigestumisi ning töökorralduse osana keemiliste, füüsikaliste või bioloogiliste mõjurite ning ohtlike olukordadega kokku puutuvate töötajate arvu;

| 25. | rõhutab soopõhiste meetmete ja elutsüklipõhise lähenemisviisi olulisust terviseprobleemide tõttu ennetähtaegse pensionilejäämise riski vähendamisel; |
| --- | --- |

25.

rõhutab soopõhiste meetmete ja elutsüklipõhise lähenemisviisi olulisust terviseprobleemide tõttu ennetähtaegse pensionilejäämise riski vähendamisel;

| 26. | rõhutab andmete kogumise raskust paljudes liikmesriikides; nõuab, et Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri ning Eurofoundi (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond) töö tugevdamist ja nende tegevuse alase teabe laialdast levitamist; |
| --- | --- |

26.

rõhutab andmete kogumise raskust paljudes liikmesriikides; nõuab, et Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri ning Eurofoundi (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond) töö tugevdamist ja nende tegevuse alase teabe laialdast levitamist;

| 27. | palub, et Euroopa Töötervishoiu ja Tööohutuse Agentuur (EU-OSHA) vaataks uuesti läbi liikmesriikide vähki haigestumuse näitajad, pöörates erilist tähelepanu haigestumusele eriti haavatavates töötajarühmades; |
| --- | --- |

27.

palub, et Euroopa Töötervishoiu ja Tööohutuse Agentuur (EU-OSHA) vaataks uuesti läbi liikmesriikide vähki haigestumuse näitajad, pöörates erilist tähelepanu haigestumusele eriti haavatavates töötajarühmades;

| 28. | rõhutab Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri ja Euroopa Komisjoni selliste erikomiteede nagu kõrgemate tööinspektorite komitee ning tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee, vahelise koostöö olulisust paremate tulemuste saavutamisel ja ettepanekute esitamisel; |
| --- | --- |

28.

rõhutab Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri ja Euroopa Komisjoni selliste erikomiteede nagu kõrgemate tööinspektorite komitee ning tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee, vahelise koostöö olulisust paremate tulemuste saavutamisel ja ettepanekute esitamisel;

| 29. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles töötama välja tööga seotud riskide Euroopa seireprogrammi, eelkõige luu- ja lihaskonna haiguste ja psühhosotsiaalsete probleemide valdkonnas, mis toetuks 27 liikmesriigi jaoks ühistele tervishoiunäitajatele, määratlustele ja epidemioloogilistele vahenditele; rõhutab, et vaja on terviklikku järelevalvet, mis võtab arvesse nii töötajate ametialast karjääri kui ka pensionile jäänud töötajate terviseseisundit; |
| --- | --- |

29.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles töötama välja tööga seotud riskide Euroopa seireprogrammi, eelkõige luu- ja lihaskonna haiguste ja psühhosotsiaalsete probleemide valdkonnas, mis toetuks 27 liikmesriigi jaoks ühistele tervishoiunäitajatele, määratlustele ja epidemioloogilistele vahenditele; rõhutab, et vaja on terviklikku järelevalvet, mis võtab arvesse nii töötajate ametialast karjääri kui ka pensionile jäänud töötajate terviseseisundit;

| 30. | märgib, et Euroopa Liidus on vähenenud tööõnnetuste arv ja kutsub komisjoni üles uurima, mil määral on see seotud majandustegevuse vähenemisega ja majanduse üha suurema teenustekesksusega; soovib, et ELi ja liikmesriikide tasandi eesmärkide ja nende täitmise hindamisel võtaks seda makromajanduslikku mõõdet rohkem arvesse; |
| --- | --- |

30.

märgib, et Euroopa Liidus on vähenenud tööõnnetuste arv ja kutsub komisjoni üles uurima, mil määral on see seotud majandustegevuse vähenemisega ja majanduse üha suurema teenustekesksusega; soovib, et ELi ja liikmesriikide tasandi eesmärkide ja nende täitmise hindamisel võtaks seda makromajanduslikku mõõdet rohkem arvesse;

| 31. | võtab teadmiseks komisjoni 2009. aasta tulemustabeli „Scoreboard 2009” üksikute liikmesriikide saavutuste kohta; on seisukohal, et on vaja, et see kataks kõiki Euroopa 2007.–2012. aasta strateegia valdkondi; märgib kahetsusega, et kasutatavate andmete täpsus ja terviklikkus ei läbi alati erapooletut kontrolli ning et andmete esitamine on täiesti vabatahtlik; kutsub komisjoni üles tagama, et kõik liikmesriigid esitaksid usaldusväärsed ja põhjalikud andmed ja et neid andmeid kontrolliksid sõltumatud riiklikud ametiasutused; |
| --- | --- |

31.

võtab teadmiseks komisjoni 2009. aasta tulemustabeli „Scoreboard 2009” üksikute liikmesriikide saavutuste kohta; on seisukohal, et on vaja, et see kataks kõiki Euroopa 2007.–2012. aasta strateegia valdkondi; märgib kahetsusega, et kasutatavate andmete täpsus ja terviklikkus ei läbi alati erapooletut kontrolli ning et andmete esitamine on täiesti vabatahtlik; kutsub komisjoni üles tagama, et kõik liikmesriigid esitaksid usaldusväärsed ja põhjalikud andmed ja et neid andmeid kontrolliksid sõltumatud riiklikud ametiasutused;

| 32. | kritiseerib asjaolu, et kõik liikmesriigid ei ole oma riiklikele töötervishoiu ja tööohutuse strateegiatele seadnud mõõdetavaid eesmärke ning suurem osa nendest ei ole seadnud eesmärke seoses kutsehaigustega, tööga seotud terviseprobleemide ja haigustega, töökeskkonna ohuteguritega või suure riskiga tegevusaladega; rõhutab, et ei töötervishoiu ja tööohutuse ühenduse strateegia vahekokkuvõttes ega 2009. aasta tulemustabelis ei esitata olulist teavet liikmesriikide olukorra kohta seoses strateegia ainsa arvulise eesmärgiga vähendada tööõnnetuste hulka 25 % aastaks 2012; nõuab, et edaspidistes hindamisaruannetes hinnataks paremini, millises ulatuses on liikmesriigid praktiliselt järginud ELi töötervishoiu ja tööohutusealaseid õigusakte; |
| --- | --- |

32.

kritiseerib asjaolu, et kõik liikmesriigid ei ole oma riiklikele töötervishoiu ja tööohutuse strateegiatele seadnud mõõdetavaid eesmärke ning suurem osa nendest ei ole seadnud eesmärke seoses kutsehaigustega, tööga seotud terviseprobleemide ja haigustega, töökeskkonna ohuteguritega või suure riskiga tegevusaladega; rõhutab, et ei töötervishoiu ja tööohutuse ühenduse strateegia vahekokkuvõttes ega 2009. aasta tulemustabelis ei esitata olulist teavet liikmesriikide olukorra kohta seoses strateegia ainsa arvulise eesmärgiga vähendada tööõnnetuste hulka 25 % aastaks 2012; nõuab, et edaspidistes hindamisaruannetes hinnataks paremini, millises ulatuses on liikmesriigid praktiliselt järginud ELi töötervishoiu ja tööohutusealaseid õigusakte;

| 33. | rõhutab, et kõigepealt on oluline esitada selge tööõnnetuse ja kutsehaiguse määratlus, arvates selle sisse tööteekonnal (kodust tööle) juhtuvad õnnetused ning tööstressi, mida peaks saama mõõta täpsete näitajate alusel; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et kõigepealt on oluline esitada selge tööõnnetuse ja kutsehaiguse määratlus, arvates selle sisse tööteekonnal (kodust tööle) juhtuvad õnnetused ning tööstressi, mida peaks saama mõõta täpsete näitajate alusel;

| 34. | peab vajalikuks uurida eriti seost tööga seotud tööst põhjustatud kannatuste ja töökorralduse, sealhulgas tööaja vahel; kutsub üles uurima terviseprobleeme tervikliku lähenemisviisi alusel, mis hõlmaks töökorraldust, statistilisi näitajaid ja konkreetseid tervisehäireid; |
| --- | --- |

34.

peab vajalikuks uurida eriti seost tööga seotud tööst põhjustatud kannatuste ja töökorralduse, sealhulgas tööaja vahel; kutsub üles uurima terviseprobleeme tervikliku lähenemisviisi alusel, mis hõlmaks töökorraldust, statistilisi näitajaid ja konkreetseid tervisehäireid;

| 35. | kutsub komisjoni üles koguma ja esitama statistikaandmeid selle kohta, kuidas mõjutab ennetusalane teadustegevus alates projektitasandist õnnetuste vähendamist; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles koguma ja esitama statistikaandmeid selle kohta, kuidas mõjutab ennetusalane teadustegevus alates projektitasandist õnnetuste vähendamist;

| 36. | rõhutab, et töötervishoiu ja tööohutuse rakendamine deklareerimata majandustegevuses osalevate töötajate puhul on probleemne; on seisukohal, et nimetatud õigusvastasust saab ennetada üksnes rangemate kontrollide ja vastavate sanktsioonidega ning nõuab, et seda liiki tegevuse organiseerimise vastu võetaks rangemaid meetmeid; rõhutab, et õigus töötervishoiule ja tööohutusele ei sõltu töötaja staatusest ning see peab olema kehtivate õigusaktide parema rakendamisega tõhusalt tagatud; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et töötervishoiu ja tööohutuse rakendamine deklareerimata majandustegevuses osalevate töötajate puhul on probleemne; on seisukohal, et nimetatud õigusvastasust saab ennetada üksnes rangemate kontrollide ja vastavate sanktsioonidega ning nõuab, et seda liiki tegevuse organiseerimise vastu võetaks rangemaid meetmeid; rõhutab, et õigus töötervishoiule ja tööohutusele ei sõltu töötaja staatusest ning see peab olema kehtivate õigusaktide parema rakendamisega tõhusalt tagatud;

| 37. | rõhutab teadusandmete ettevõtjatele edastamise tähtsust, et ennetada uusi või tekkivaid riske; |
| --- | --- |

37.

rõhutab teadusandmete ettevõtjatele edastamise tähtsust, et ennetada uusi või tekkivaid riske;

| 38. | märgib, et kõige madalama tööõnnetuste määraga Euroopa riigid on ka kõige konkurentsivõimelisemad riigid (20); peab vajalikuks koguda rohkem andmeid, et hinnata õige riskide ennetamise mõju ettevõtete konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

38.

märgib, et kõige madalama tööõnnetuste määraga Euroopa riigid on ka kõige konkurentsivõimelisemad riigid (20); peab vajalikuks koguda rohkem andmeid, et hinnata õige riskide ennetamise mõju ettevõtete konkurentsivõimele;

| 39. | kutsub EU-OSHAt ja Eurofoundi üles analüüsima naiste ja meeste ennetähtaegse pensionilejäämise põhjuseid; |
| --- | --- |

39.

kutsub EU-OSHAt ja Eurofoundi üles analüüsima naiste ja meeste ennetähtaegse pensionilejäämise põhjuseid;

| 40. | kutsub EU-OSHAt üles korraldama uuringut „topeltvahetuse“ mõjude kohta naistöötajate tervisele, st kui naise peavad pärast regulaarset ja tunnustatud tasustatud tööd jätkama koduse tasustamata tööga; |
| --- | --- |

40.

kutsub EU-OSHAt üles korraldama uuringut „topeltvahetuse“ mõjude kohta naistöötajate tervisele, st kui naise peavad pärast regulaarset ja tunnustatud tasustatud tööd jätkama koduse tasustamata tööga;

| 41. | nõuab piiriülese teabevahetuse parandamist erinevate riigiasutuste vahel, et tagada tõhusam kontroll töötajate üleviimisel teise ELi liikmesriiki; |
| --- | --- |

41.

nõuab piiriülese teabevahetuse parandamist erinevate riigiasutuste vahel, et tagada tõhusam kontroll töötajate üleviimisel teise ELi liikmesriiki;

Ennetuskultuur

| 42. | avaldab kahetsust, et nii töötajatel, tööandjatel, sotsiaalpartneritel kui ka isegi tervishoiuteenuste pakkujatel on liiga vähe teavet riskide ja lahenduste kohta; meenutab sellega seoses töötajate kaasatuse ja esindatuse rolli; |
| --- | --- |

42.

avaldab kahetsust, et nii töötajatel, tööandjatel, sotsiaalpartneritel kui ka isegi tervishoiuteenuste pakkujatel on liiga vähe teavet riskide ja lahenduste kohta; meenutab sellega seoses töötajate kaasatuse ja esindatuse rolli;

| 43. | usub, et töötajate esindusel on töötervishoiule ja tööohutusele positiivne mõju, eriti VKEdes ja siis, kui esindus on ametlik; usub, et teine eduka töötervishoiu ja tööohutuse alase riskijuhtimise põhitegur on töötajate osalus (21); |
| --- | --- |

43.

usub, et töötajate esindusel on töötervishoiule ja tööohutusele positiivne mõju, eriti VKEdes ja siis, kui esindus on ametlik; usub, et teine eduka töötervishoiu ja tööohutuse alase riskijuhtimise põhitegur on töötajate osalus (21);

| 44. | tuletab meelde, et töötervishoid ja tööohutus on tingimata multidistsiplinaarne, sest see hõlmab eelkõige töömeditsiini, ohutust, ergonoomiat, epidemioloogiat, toksikoloogiat, tööstushügieeni ja psühholoogiat; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et töötervishoid ja tööohutus on tingimata multidistsiplinaarne, sest see hõlmab eelkõige töömeditsiini, ohutust, ergonoomiat, epidemioloogiat, toksikoloogiat, tööstushügieeni ja psühholoogiat;

| 45. | peab tähtsaks parandada kehtivate õigusaktide rakendamist mittesiduvate vahendite, nagu näiteks heade tavade vahetuse, teadlikkuse tõstmise kampaaniate ja parema teavitamise abil; |
| --- | --- |

45.

peab tähtsaks parandada kehtivate õigusaktide rakendamist mittesiduvate vahendite, nagu näiteks heade tavade vahetuse, teadlikkuse tõstmise kampaaniate ja parema teavitamise abil;

| 46. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles muutma töötajate kaitse suunised tegelikkuses lihtsamini kohaldatavateks, ilma et see kahjustaks töötervishoiu ja tööohutuse reegleid; |
| --- | --- |

46.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles muutma töötajate kaitse suunised tegelikkuses lihtsamini kohaldatavateks, ilma et see kahjustaks töötervishoiu ja tööohutuse reegleid;

| 47. | juhib tähelepanu asjaolule, et ligi 50 % töötajatel ELis puudub endiselt juurdepääs ennetusteenustele, eeskätt VKEde ja allhankeahelate puhul; rõhutab, et enamik olemasolevaid teenuseid ei ole täielikult multidistsiplinaarsed ning paljudes ei kajastu korrektselt raamdirektiivis sätestatud ennetusmeetmete hierarhia; on seisukohal, et kõik töötajad nii avalikus kui ka erasektoris peaksid olema hõlmatud riskide ennetamise meetmetega ja tulemusliku ennetuspoliitikaga, mis sisaldaks juurdepääsukorda ning töötajatele suunatud koolitusi ja seminare, ning erilist tähelepanu tuleb pöörata haavatavate töötajate, sealhulgas nende inimeste olukorrale, kes peavad osalema kohustuslikes töömeetmetes ilma eelnevate koolituste ja vajalike oskusteta; on ühtlasi seisukohal, et on vaja arvesse võtta uusi tööhõivevorme, et ennetus- ja kontrollimeetmed kataksid kõiki töötajaid, eriti haavatavaid töötajaid olenemata töötamise tüübist ja tööhõivevormist; soovib, et seataks eesmärk, et iga 3 000 palgatöötaja kohta oleks üks tööohutuse nõunik; |
| --- | --- |

47.

juhib tähelepanu asjaolule, et ligi 50 % töötajatel ELis puudub endiselt juurdepääs ennetusteenustele, eeskätt VKEde ja allhankeahelate puhul; rõhutab, et enamik olemasolevaid teenuseid ei ole täielikult multidistsiplinaarsed ning paljudes ei kajastu korrektselt raamdirektiivis sätestatud ennetusmeetmete hierarhia; on seisukohal, et kõik töötajad nii avalikus kui ka erasektoris peaksid olema hõlmatud riskide ennetamise meetmetega ja tulemusliku ennetuspoliitikaga, mis sisaldaks juurdepääsukorda ning töötajatele suunatud koolitusi ja seminare, ning erilist tähelepanu tuleb pöörata haavatavate töötajate, sealhulgas nende inimeste olukorrale, kes peavad osalema kohustuslikes töömeetmetes ilma eelnevate koolituste ja vajalike oskusteta; on ühtlasi seisukohal, et on vaja arvesse võtta uusi tööhõivevorme, et ennetus- ja kontrollimeetmed kataksid kõiki töötajaid, eriti haavatavaid töötajaid olenemata töötamise tüübist ja tööhõivevormist; soovib, et seataks eesmärk, et iga 3 000 palgatöötaja kohta oleks üks tööohutuse nõunik;

| 48. | usub, et ettevõtete sotsiaalsel vastutusel on töötervishoiu ja tööohutuse edendamises oma osa; |
| --- | --- |

48.

usub, et ettevõtete sotsiaalsel vastutusel on töötervishoiu ja tööohutuse edendamises oma osa;

| 49. | on seisukohal, et tuleb tagada ennetusega tegelevate teenistuste sõltumatus tööandjast; leiab, et töötervishoiualase jälgimise, hoiatused, terviseekspertiisi ja sellest tuleneva põhjendatud nõustamise saavad tagada ainult sõltumatud tervishoiutöötajad; avaldab kahetsust, et töötervishoiuteenistuste haldamisega tegelevad teatavates liikmesriikides tööandjate assotsiatsioonid, kes on korraga nii hindajad kui ka hinnatavad, kelle peaassamblee on tegelik otsuseid tegev organ; |
| --- | --- |

49.

on seisukohal, et tuleb tagada ennetusega tegelevate teenistuste sõltumatus tööandjast; leiab, et töötervishoiualase jälgimise, hoiatused, terviseekspertiisi ja sellest tuleneva põhjendatud nõustamise saavad tagada ainult sõltumatud tervishoiutöötajad; avaldab kahetsust, et töötervishoiuteenistuste haldamisega tegelevad teatavates liikmesriikides tööandjate assotsiatsioonid, kes on korraga nii hindajad kui ka hinnatavad, kelle peaassamblee on tegelik otsuseid tegev organ;

| 50. | rõhutab, et tulenevalt edusammudest tervishoiuvaldkonna teadusuuringutes, sotsiaalmajandusliku konteksti pidevast muutumisest, uue tehnoloogia arengust ja muutustest tööturul peavad Euroopa ja riiklikud asutused olema tähelepanelikud uute kutsealaste riskide ilmnemise suhtes ja jälgima, et aegsasti uuendataks ja rakendataks vastavaid õigusakte ning raskete ja tervist kahjustavate ametite nimekirja; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, et tulenevalt edusammudest tervishoiuvaldkonna teadusuuringutes, sotsiaalmajandusliku konteksti pidevast muutumisest, uue tehnoloogia arengust ja muutustest tööturul peavad Euroopa ja riiklikud asutused olema tähelepanelikud uute kutsealaste riskide ilmnemise suhtes ja jälgima, et aegsasti uuendataks ja rakendataks vastavaid õigusakte ning raskete ja tervist kahjustavate ametite nimekirja;

| 51. | juhib tähelepanu, et tööhõiveinspektoritel on koolituse, veenmise ja julgustamise kaudu ning ka olemasolevate õigusaktide rakendamise kontrollimisel ning seega ka ennetustegevuses mängida tähtis roll, eelkõige kontrollides inimväärsetest töötingimustest kinnipidamist kaitsetumate töötajate rühmade puhul või kutsealadel, kus võib esineda „mustalt” töötamist; rõhutab, et liikmesriigid peavad tagama tööhõiveinspektorite koolituse ja täiendõppe kõrged kvaliteedinõuded; ergutab liikmesriike suurendama oma tööinspektsiooni töötajate arvu ja vahendeid ning saavutama eesmärki üks inspektor 10 000 töötaja kohta, nagu on soovitanud ILO; ergutab tugevdama sanktsioone ettevõtete vastu, kes ei täida oma kohustusi seoses töötajate põhiõigustega ning on seisukohal, et sel juhul rakendatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad; |
| --- | --- |

51.

juhib tähelepanu, et tööhõiveinspektoritel on koolituse, veenmise ja julgustamise kaudu ning ka olemasolevate õigusaktide rakendamise kontrollimisel ning seega ka ennetustegevuses mängida tähtis roll, eelkõige kontrollides inimväärsetest töötingimustest kinnipidamist kaitsetumate töötajate rühmade puhul või kutsealadel, kus võib esineda „mustalt” töötamist; rõhutab, et liikmesriigid peavad tagama tööhõiveinspektorite koolituse ja täiendõppe kõrged kvaliteedinõuded; ergutab liikmesriike suurendama oma tööinspektsiooni töötajate arvu ja vahendeid ning saavutama eesmärki üks inspektor 10 000 töötaja kohta, nagu on soovitanud ILO; ergutab tugevdama sanktsioone ettevõtete vastu, kes ei täida oma kohustusi seoses töötajate põhiõigustega ning on seisukohal, et sel juhul rakendatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad;

| 52. | kutsub liikmesriike üles võitlema liigse bürokraatia ja riiklike kontrollimehhanismide keerukuse vastu töötervishoiu ja tööohutuse ning tööinspektsiooni valdkonnas, tugevdades nende dünaamilisust ja lihtsustades tülikaid sisemenetlusi, et võimaldada rohkemate ja tõhusamate kontrollide läbiviimist; |
| --- | --- |

52.

kutsub liikmesriike üles võitlema liigse bürokraatia ja riiklike kontrollimehhanismide keerukuse vastu töötervishoiu ja tööohutuse ning tööinspektsiooni valdkonnas, tugevdades nende dünaamilisust ja lihtsustades tülikaid sisemenetlusi, et võimaldada rohkemate ja tõhusamate kontrollide läbiviimist;

| 53. | palub liikmesriikidel tööõnnetuste deklareerimata jätmist rangemalt kontrollida; |
| --- | --- |

53.

palub liikmesriikidel tööõnnetuste deklareerimata jätmist rangemalt kontrollida;

| 54. | kutsub komisjoni üles esitama direktiivi ettepanek, millega kaitstakse üksikisikuid, kes õiguspäraselt hoiatavad töötervishoiu ja tööohutuse tunnistamata riskide eest, teavitades asjakohast tööinspektsiooni; nendele isikutele tuleb tagada kaitse, et vältida neile igasugust surve avaldamist (vallandamisähvardused jne); kutsub sellega seoses komisjoni üles lõpetama selliste töötajate nn musta nimekirja kandmise, tagades et nende põhiliste tööõiguste rikkumist takistatakse tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide abil; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni üles esitama direktiivi ettepanek, millega kaitstakse üksikisikuid, kes õiguspäraselt hoiatavad töötervishoiu ja tööohutuse tunnistamata riskide eest, teavitades asjakohast tööinspektsiooni; nendele isikutele tuleb tagada kaitse, et vältida neile igasugust surve avaldamist (vallandamisähvardused jne); kutsub sellega seoses komisjoni üles lõpetama selliste töötajate nn musta nimekirja kandmise, tagades et nende põhiliste tööõiguste rikkumist takistatakse tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide abil;

| 55. | nõuab tungivalt, et töötervishoiu- ja tööohutusprobleemide ennetamisele pöörataks avalikus ja erasektoris võrdväärset tähelepanu; tuletab meelde, et diskrimineerimiskeelu põhimõte on siduv; |
| --- | --- |

55.

nõuab tungivalt, et töötervishoiu- ja tööohutusprobleemide ennetamisele pöörataks avalikus ja erasektoris võrdväärset tähelepanu; tuletab meelde, et diskrimineerimiskeelu põhimõte on siduv;

| 56. | avaldab kahetsust, et paljudes liikmesriikides ei ole rahvatervise ja töötervishoiupoliitika omavahel kooskõlastatud; |
| --- | --- |

56.

avaldab kahetsust, et paljudes liikmesriikides ei ole rahvatervise ja töötervishoiupoliitika omavahel kooskõlastatud;

| 57. | kutsub liikmesriike üles paremini jälgima korrapäraste arstlike läbivaatuste ja tulemuste analüüsi toimumist, et tagada, et töötajate tervislik seisund vastaks nende tööle esitatavatele nõuetele; |
| --- | --- |

57.

kutsub liikmesriike üles paremini jälgima korrapäraste arstlike läbivaatuste ja tulemuste analüüsi toimumist, et tagada, et töötajate tervislik seisund vastaks nende tööle esitatavatele nõuetele;

| 58. | nõuab, et Euroopa Komisjon koostaks juhendid selles valdkonnas; toonitab, et on vajalik, et liikmesriigid korraldaksid töötajate tööalase tulemuslikkuse suurendamise heade tavade vahetust; |
| --- | --- |

58.

nõuab, et Euroopa Komisjon koostaks juhendid selles valdkonnas; toonitab, et on vajalik, et liikmesriigid korraldaksid töötajate tööalase tulemuslikkuse suurendamise heade tavade vahetust;

| 59. | on arvamusel, et teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammi raames saab liikmesriike toetada uute riskide uurimisel ja ohutuseeskirjade tõhusamat kohaldamist toetavate uute tavade juurutamisel; |
| --- | --- |

59.

on arvamusel, et teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammi raames saab liikmesriike toetada uute riskide uurimisel ja ohutuseeskirjade tõhusamat kohaldamist toetavate uute tavade juurutamisel;

| 60. | usub, et riskihindamine peab olema multidistsiplinaarne ja tuginema töötajate osalusele; |
| --- | --- |

60.

usub, et riskihindamine peab olema multidistsiplinaarne ja tuginema töötajate osalusele;

| 61. | märgib, et enamik ettevõtteid viib läbi riskihindamist, aga seda tehakse vähem väikeettevõtetes ja teatud liikmesriikides (22); |
| --- | --- |

61.

märgib, et enamik ettevõtteid viib läbi riskihindamist, aga seda tehakse vähem väikeettevõtetes ja teatud liikmesriikides (22);

| 62. | usub, et VKEd iseenesest ei ole vähem ohutud, aga et riskid on seotud pigem puuduliku töökorraldusega, samuti sellega, et töötervishoiule ja tööohutusele pühendatakse vähem vahendeid; peab tähtsaks aidata VKEdel kehtestada oma riskiennetuspoliitika; rõhutab selliste algatuste nagu OiRA ja sellega sarnaste algatuste ning majanduslike stiimulite kasulikkust; kutsub liikmesriike üles oma parimaid tavasid jagama; |
| --- | --- |

62.

usub, et VKEd iseenesest ei ole vähem ohutud, aga et riskid on seotud pigem puuduliku töökorraldusega, samuti sellega, et töötervishoiule ja tööohutusele pühendatakse vähem vahendeid; peab tähtsaks aidata VKEdel kehtestada oma riskiennetuspoliitika; rõhutab selliste algatuste nagu OiRA ja sellega sarnaste algatuste ning majanduslike stiimulite kasulikkust; kutsub liikmesriike üles oma parimaid tavasid jagama;

| 63. | peab oluliseks, et liikmesriikides töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate õigusaktide rakendamise eest vastutav asjaomane ametiasutus teeks kõik võimaliku, et aidata hinnata ja minimeerida kõiki riske ning tagada, et töötajad on piisavalt kaitstud; peab oluliseks aidata VKEsid riskiennetuspoliitika väljatöötamisel; rõhutab lihtsate, tasuta ja eesmärgipäraste algatuste, näiteks OiRA positiivset rolli; usub, et tuleb perioodiliselt läbi viia riskihindamisi ettevõtte tasandil ja seda progressiivselt kohandada uute asjaoludega ja tekkivate riskidega; |
| --- | --- |

63.

peab oluliseks, et liikmesriikides töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate õigusaktide rakendamise eest vastutav asjaomane ametiasutus teeks kõik võimaliku, et aidata hinnata ja minimeerida kõiki riske ning tagada, et töötajad on piisavalt kaitstud; peab oluliseks aidata VKEsid riskiennetuspoliitika väljatöötamisel; rõhutab lihtsate, tasuta ja eesmärgipäraste algatuste, näiteks OiRA positiivset rolli; usub, et tuleb perioodiliselt läbi viia riskihindamisi ettevõtte tasandil ja seda progressiivselt kohandada uute asjaoludega ja tekkivate riskidega;

| 64. | tuletab meelde teabe ja teadlikkuse tõstmise kampaaniate tähtsust, et ettevõtjad ja eelkõige VKEd teadvustaksid riske ja saaksid võtta asjakohased ennetusmeetmed; |
| --- | --- |

64.

tuletab meelde teabe ja teadlikkuse tõstmise kampaaniate tähtsust, et ettevõtjad ja eelkõige VKEd teadvustaksid riske ja saaksid võtta asjakohased ennetusmeetmed;

| 65. | on mures allhangete mõju pärast, näiteks tsiviil- ja militaarotstarbeliste tuumarajatiste puhul, ja rõhutab, et kõik tööandjad, sealhulgas allhankijad, vastutavad oma töötajate eest ning et ennetustegevus peab olema suunatud oma töötajatele; |
| --- | --- |

65.

on mures allhangete mõju pärast, näiteks tsiviil- ja militaarotstarbeliste tuumarajatiste puhul, ja rõhutab, et kõik tööandjad, sealhulgas allhankijad, vastutavad oma töötajate eest ning et ennetustegevus peab olema suunatud oma töötajatele;

| 66. | on seisukohal, et kõik töötajad, eriti ajutised töötajad, osalise tööajaga ja alltöövõtu korras töötavad isikud vajavad tööohutuse taseme tõstmiseks spetsiaalset ja ajakohast tervishoiu- ning ohutusalast väljaõpet; on mures stressiga seotud haiguste arvu suurenemise pärast ja märgib, et puudub väljaõpe tööstressiga toimetulekuks; nõuab kõigile, kuid eelkõige noortele suunatud ennetusmeetmeid, millesse oleksid kaasatud sotsiaalpartnerid ja mis viidaks läbi stressijuhtimise koolituse kujul, mis keskenduks sotsiaalsetele oskustele, muu hulgas inimestevahelisele suhtlusele ja võimele tulla toime konfliktiolukordadega, ning koolides ja töökohtades toimuvate teavituskampaaniate kujul; innustab liikmesriike kasutama sel eesmärgil tõhusamalt Euroopa Sotsiaalfondi abi; |
| --- | --- |

66.

on seisukohal, et kõik töötajad, eriti ajutised töötajad, osalise tööajaga ja alltöövõtu korras töötavad isikud vajavad tööohutuse taseme tõstmiseks spetsiaalset ja ajakohast tervishoiu- ning ohutusalast väljaõpet; on mures stressiga seotud haiguste arvu suurenemise pärast ja märgib, et puudub väljaõpe tööstressiga toimetulekuks; nõuab kõigile, kuid eelkõige noortele suunatud ennetusmeetmeid, millesse oleksid kaasatud sotsiaalpartnerid ja mis viidaks läbi stressijuhtimise koolituse kujul, mis keskenduks sotsiaalsetele oskustele, muu hulgas inimestevahelisele suhtlusele ja võimele tulla toime konfliktiolukordadega, ning koolides ja töökohtades toimuvate teavituskampaaniate kujul; innustab liikmesriike kasutama sel eesmärgil tõhusamalt Euroopa Sotsiaalfondi abi;

| 67. | ergutab liikmesriike investeerima tööteadustesse; soovib rohkem selleteemalisi uurimusi ELi ja liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

67.

ergutab liikmesriike investeerima tööteadustesse; soovib rohkem selleteemalisi uurimusi ELi ja liikmesriikide tasandil;

| 68. | rõhutab, et põhitakistused tööalaste psühhosotsiaalsete riskide arvessevõtmisele on teema tajutav tundlikkus, samuti selle mitteteadvustamine, vahendite puudumine ning oskusteabe puudumine (23); |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et põhitakistused tööalaste psühhosotsiaalsete riskide arvessevõtmisele on teema tajutav tundlikkus, samuti selle mitteteadvustamine, vahendite puudumine ning oskusteabe puudumine (23);

| 69. | nõuab tungivalt, et komisjon lihtsustaks Euroopa töötervishoiu ja tööohutuse normide väljatöötamist; rõhutab sellega seoses liikmesriikide koostöö vajadust nii tööõnnetuste põhjuste uurimise kui ka heade tavade vahetamise valdkonnas; |
| --- | --- |

69.

nõuab tungivalt, et komisjon lihtsustaks Euroopa töötervishoiu ja tööohutuse normide väljatöötamist; rõhutab sellega seoses liikmesriikide koostöö vajadust nii tööõnnetuste põhjuste uurimise kui ka heade tavade vahetamise valdkonnas;

| 70. | palub liikmesriikidel integreerida töötervishoid ja tööohutus juba algõppesse ja hiljem elukestvasse õppesse; usub, et on soovitav muuta riskiõpetus kohustuslikuks teatud tehnoloogia-, teadus-, kunsti- ja spordialadel, aga ka juhtimiskoolitustes; soovib, et liikmesriigid integreeriksid töötervishoiu ja tööohutuse kõrgkooliõppesse, et see jõuaks tulevaste inseneride, arhitektide, äriinimeste, juhtivtöötajateni jne; |
| --- | --- |

70.

palub liikmesriikidel integreerida töötervishoid ja tööohutus juba algõppesse ja hiljem elukestvasse õppesse; usub, et on soovitav muuta riskiõpetus kohustuslikuks teatud tehnoloogia-, teadus-, kunsti- ja spordialadel, aga ka juhtimiskoolitustes; soovib, et liikmesriigid integreeriksid töötervishoiu ja tööohutuse kõrgkooliõppesse, et see jõuaks tulevaste inseneride, arhitektide, äriinimeste, juhtivtöötajateni jne;

| 71. | hindab seda, et tööstressi taseme langetamiseks tuleb luua ja arendada erikoolitusi, mille eesmärgiks on suurendada stressiolukordades töötamise võimet, ning õpikodasid, mille eesmärgiks on arendada meeskonnatöö oskust ja parandada konkreetse töötajate rühma integratsiooni; |
| --- | --- |

71.

hindab seda, et tööstressi taseme langetamiseks tuleb luua ja arendada erikoolitusi, mille eesmärgiks on suurendada stressiolukordades töötamise võimet, ning õpikodasid, mille eesmärgiks on arendada meeskonnatöö oskust ja parandada konkreetse töötajate rühma integratsiooni;

| 72. | kutsub liikmesriike üles arendama oma juhtivtöötajate töökohas riskiennetusealase väljaõppe kvaliteeti ja toetab nende parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

72.

kutsub liikmesriike üles arendama oma juhtivtöötajate töökohas riskiennetusealase väljaõppe kvaliteeti ja toetab nende parimate tavade vahetamist;

| 73. | rõhutab vajadust toetada ühenduse poliitika paremini kooskõlastamise teel koolitusprogramme, tõhustades olemasolevaid programme, et arendada välja riskiennetuspoliitika, tuginedes selles kohalikele, piirkondlikele ja riikide kogemustele; |
| --- | --- |

73.

rõhutab vajadust toetada ühenduse poliitika paremini kooskõlastamise teel koolitusprogramme, tõhustades olemasolevaid programme, et arendada välja riskiennetuspoliitika, tuginedes selles kohalikele, piirkondlikele ja riikide kogemustele;

| 74. | rõhutab, et tekkivad uued tööhõivetüübid (näiteks keskkonnasõbralikud töökohad) annavad uusi võimalusi töötajate kaitseks (24) ja kutsehariduse kohandamiseks; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et tekkivad uued tööhõivetüübid (näiteks keskkonnasõbralikud töökohad) annavad uusi võimalusi töötajate kaitseks (24) ja kutsehariduse kohandamiseks;

| 75. | usub, et pikaajalise haiguse riski ennetamiseks on vaja rangelt järgida haiguspuhkusi ning sünnitus- ja lapsehoolduspuhkusi reguleerivaid õigusakte, sest tööandjapoolse surveavalduse tõttu sellel perioodil võib neid puhkusi pikendada; |
| --- | --- |

75.

usub, et pikaajalise haiguse riski ennetamiseks on vaja rangelt järgida haiguspuhkusi ning sünnitus- ja lapsehoolduspuhkusi reguleerivaid õigusakte, sest tööandjapoolse surveavalduse tõttu sellel perioodil võib neid puhkusi pikendada;

| 76. | tuletab meelde, et töökohta tuleb käsitada esmatähtsa platvormina, mille kaudu toetada Euroopa Liidu ja liikmesriikide ennetusstrateegiaid nakkuslike ja mittenakkuslike haiguste valdkonnas, ning et tööandjatel, töötajate organisatsioonidel ja muudel sotsiaalpartneritel on oluline roll tervislike eluviiside ja tervisealase teadlikkuse edendamisel töötava elanikkonna seas; |
| --- | --- |

76.

tuletab meelde, et töökohta tuleb käsitada esmatähtsa platvormina, mille kaudu toetada Euroopa Liidu ja liikmesriikide ennetusstrateegiaid nakkuslike ja mittenakkuslike haiguste valdkonnas, ning et tööandjatel, töötajate organisatsioonidel ja muudel sotsiaalpartneritel on oluline roll tervislike eluviiside ja tervisealase teadlikkuse edendamisel töötava elanikkonna seas;

| 77. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama võitlust ebavõrdsuse vastu tervishoiuvaldkonnas, ning vähendama erinevusi töötingimustes ning töötajate tervise parandamiseks, ennetuseks ja töötervishoiuks ette nähtud teenuste kättesaadavuses; |
| --- | --- |

77.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama võitlust ebavõrdsuse vastu tervishoiuvaldkonnas, ning vähendama erinevusi töötingimustes ning töötajate tervise parandamiseks, ennetuseks ja töötervishoiuks ette nähtud teenuste kättesaadavuses;

Haavatavad töötajate rühmad ja eririskid

| 78. | rõhutab, et lisaks pingelist tööd tegevatele töötajatele kuuluvad kõrgema riskiastmega töötajate rühma ka rändajad, noored, eakad, sünnituseas naised, puuetega inimesed, rahvusvähemuste esindajad, madala kvalifikatsiooniga töötajad, ebakindla töösuhtega töötajad ja tööturule naasvad pikaajalised töötud; rõhutab, et tuleb luua algatusi töötervishoiu ja tööohutuse eeskirjade tõhusamaks rakendamiseks, eelkõige eespool nimetatud töötajate kategooriate puhul; on seisukohal, et enne nende töötajate värbamist on vajalik spetsiaalse sissejuhatava koolituse pakkumine; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et lisaks pingelist tööd tegevatele töötajatele kuuluvad kõrgema riskiastmega töötajate rühma ka rändajad, noored, eakad, sünnituseas naised, puuetega inimesed, rahvusvähemuste esindajad, madala kvalifikatsiooniga töötajad, ebakindla töösuhtega töötajad ja tööturule naasvad pikaajalised töötud; rõhutab, et tuleb luua algatusi töötervishoiu ja tööohutuse eeskirjade tõhusamaks rakendamiseks, eelkõige eespool nimetatud töötajate kategooriate puhul; on seisukohal, et enne nende töötajate värbamist on vajalik spetsiaalse sissejuhatava koolituse pakkumine;

| 79. | märgib, et noored 15–24-aastased töötajad on eriti suures vigastuste saamise ohus (25) ning noores eas põetud haiguse või saadud vigastuse pikaajalised tagajärjed võivad olla kahjulikud; rõhutab lisaks vajadust lisada töötervishoiu ja tööohutuse teema juba olemasolevatesse ELi programmidesse, näiteks juhtalgatusse „Noorte liikuvus”; |
| --- | --- |

79.

märgib, et noored 15–24-aastased töötajad on eriti suures vigastuste saamise ohus (25) ning noores eas põetud haiguse või saadud vigastuse pikaajalised tagajärjed võivad olla kahjulikud; rõhutab lisaks vajadust lisada töötervishoiu ja tööohutuse teema juba olemasolevatesse ELi programmidesse, näiteks juhtalgatusse „Noorte liikuvus”;

| 80. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles liikuma kaasa demograafilise muutusega töötervishoiu ja tööohutuse parema kohandamise kaudu vanemate töötajate vajadustega; rõhutab elukestva õppe positiivset mõju töömotivatsiooni säilitamisele ning nende meetmete positiivset mõju, mis ennetavad füüsilise jõu vähenemist ergonoomilise töökeskkonna kujundamise kaudu; rõhutab, et sotsiaalpartnerite vaheline raamleping oleks edasiviiv algatus; |
| --- | --- |

80.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles liikuma kaasa demograafilise muutusega töötervishoiu ja tööohutuse parema kohandamise kaudu vanemate töötajate vajadustega; rõhutab elukestva õppe positiivset mõju töömotivatsiooni säilitamisele ning nende meetmete positiivset mõju, mis ennetavad füüsilise jõu vähenemist ergonoomilise töökeskkonna kujundamise kaudu; rõhutab, et sotsiaalpartnerite vaheline raamleping oleks edasiviiv algatus;

| 81. | on seisukohal, et lihttöölisi ja pikaajalisi töötuid ei tohiks võtta tööle ilma vajalike töötervishoidu ja tööohutusriske puudutavate sissejuhatavate koolitusteta; |
| --- | --- |

81.

on seisukohal, et lihttöölisi ja pikaajalisi töötuid ei tohiks võtta tööle ilma vajalike töötervishoidu ja tööohutusriske puudutavate sissejuhatavate koolitusteta;

| 82. | tunneb muret ebatüüpilise töökorralduse, nagu osaajatöö, kaugtöö, vähendatud tööaja, pühapäeval töötamise ja öötöö leviku üle, kui neid töövorme sunnitakse peale; nõuab eespool nimetatud pealesunnitud töövormide ja mitmest töökohast põhjustatud riskide teaduslikku uurimist, eelkõige naiste puhul, kuid märgib, et vabatahtliku valiku korral võivad töötajad selliste töövormidega rahul olla; |
| --- | --- |

82.

tunneb muret ebatüüpilise töökorralduse, nagu osaajatöö, kaugtöö, vähendatud tööaja, pühapäeval töötamise ja öötöö leviku üle, kui neid töövorme sunnitakse peale; nõuab eespool nimetatud pealesunnitud töövormide ja mitmest töökohast põhjustatud riskide teaduslikku uurimist, eelkõige naiste puhul, kuid märgib, et vabatahtliku valiku korral võivad töötajad selliste töövormidega rahul olla;

| 83. | mõistab hukka tegevusetuse füüsilisest isikust ettevõtjate, koduabiliste ja lühiajaliste lepingutega töötajate olukorra reguleerimisel, sest ka neil on õigus töötervishoiu ja tööohutuse tagamisele; |
| --- | --- |

83.

mõistab hukka tegevusetuse füüsilisest isikust ettevõtjate, koduabiliste ja lühiajaliste lepingutega töötajate olukorra reguleerimisel, sest ka neil on õigus töötervishoiu ja tööohutuse tagamisele;

| 84. | tuletab meelde, et ajutise tööhõive vormid on levinud sellistes sektorites nagu ehitus või põllumajandus, kus tööõnnetuste ja kutsehaiguste arv on suur, ja teenindussektoris, kus selleteemalised teadmised on piiratud (26); |
| --- | --- |

84.

tuletab meelde, et ajutise tööhõive vormid on levinud sellistes sektorites nagu ehitus või põllumajandus, kus tööõnnetuste ja kutsehaiguste arv on suur, ja teenindussektoris, kus selleteemalised teadmised on piiratud (26);

| 85. | usub, et osalise tööajaga töö edendamine vanemate töötajate hulgas võiks võimaldada etapilist üleminekut pensionile ja parandada vanemate töötajate heaolu ning võimeid; |
| --- | --- |

85.

usub, et osalise tööajaga töö edendamine vanemate töötajate hulgas võiks võimaldada etapilist üleminekut pensionile ja parandada vanemate töötajate heaolu ning võimeid;

| 86. | kordab Euroopa raporti HIRES soovitust eesmärgiga tagada, et ajutistel töötajatel ja ettevõtte palgatöötajatel oleksid tervise edendamisel samad õigused, kui nende töö on olemuselt pikaajaline ja toimub põhitööandja juhtimisel; |
| --- | --- |

86.

kordab Euroopa raporti HIRES soovitust eesmärgiga tagada, et ajutistel töötajatel ja ettevõtte palgatöötajatel oleksid tervise edendamisel samad õigused, kui nende töö on olemuselt pikaajaline ja toimub põhitööandja juhtimisel;

| 87. | märgib, et tööga seotud psühhosotsiaalsed või füüsilised riskid (sealhulgas luu- ja lihaskonnaga seotud probleemid) mõjutavad mehi ja naisi erinevalt; tuletab meelde, et ebakindlaid lepinguid, sealhulgas juhu- ja osaajatöö lepinguid saab seostada tööga seotud füüsiliste ja psühhosotsiaalsete riskide suurenemisega; kutsub liikmesriike seetõttu üles arvestama oma riiklikes strateegiates soolisi aspekte ja eri lepingutüüpidega seotud riske; |
| --- | --- |

87.

märgib, et tööga seotud psühhosotsiaalsed või füüsilised riskid (sealhulgas luu- ja lihaskonnaga seotud probleemid) mõjutavad mehi ja naisi erinevalt; tuletab meelde, et ebakindlaid lepinguid, sealhulgas juhu- ja osaajatöö lepinguid saab seostada tööga seotud füüsiliste ja psühhosotsiaalsete riskide suurenemisega; kutsub liikmesriike seetõttu üles arvestama oma riiklikes strateegiates soolisi aspekte ja eri lepingutüüpidega seotud riske;

| 88. | väljendab muret selle üle, et ei ole teostatud piisavalt riskihindamisi riskide kohta, millega puutuvad tööl kokku rasedad naised; nõuab, et viidaks läbi põhjalik uuring selle kohta, missugused tagajärjed on rasedate kokkupuutel teatavate töötingimustega (nt kokkupuude kemikaalide, ioniseeriva kiirguse või elektromagnetlainetega, stress, ülemäärane soojus, suurte raskuste kandmine jne); nõuab samuti, et uuritaks seoseid nurisünnituste, raskete sünnituste ja tervisehäiretega sündinud laste ning rasedaid ohustavate töötingimuste vahel; |
| --- | --- |

88.

väljendab muret selle üle, et ei ole teostatud piisavalt riskihindamisi riskide kohta, millega puutuvad tööl kokku rasedad naised; nõuab, et viidaks läbi põhjalik uuring selle kohta, missugused tagajärjed on rasedate kokkupuutel teatavate töötingimustega (nt kokkupuude kemikaalide, ioniseeriva kiirguse või elektromagnetlainetega, stress, ülemäärane soojus, suurte raskuste kandmine jne); nõuab samuti, et uuritaks seoseid nurisünnituste, raskete sünnituste ja tervisehäiretega sündinud laste ning rasedaid ohustavate töötingimuste vahel;

| 89. | palub läbi viia mõjuhinnangu uute tehnoloogiate, kahjulike ainete ja riskitegurite, sealhulgas töökorralduse kohta töökohal; on seisukohal, et uusi võimalikke riske saaks paremini määratleda ja hinnata suurema teadusuuringute läbiviimise, teadmiste vahetuse ja tulemuste praktilise rakendamise abil; kutsub üles võtma seadusandlikke meetmeid, et tagada, et Euroopa töötervishoiu ja tööohutuse määrusega hõlmataks täielikult ka nanomaterjalid; |
| --- | --- |

89.

palub läbi viia mõjuhinnangu uute tehnoloogiate, kahjulike ainete ja riskitegurite, sealhulgas töökorralduse kohta töökohal; on seisukohal, et uusi võimalikke riske saaks paremini määratleda ja hinnata suurema teadusuuringute läbiviimise, teadmiste vahetuse ja tulemuste praktilise rakendamise abil; kutsub üles võtma seadusandlikke meetmeid, et tagada, et Euroopa töötervishoiu ja tööohutuse määrusega hõlmataks täielikult ka nanomaterjalid;

| 90. | on seisukohal, et liiga pikk tööaeg ja ebapiisavad puhkepausid, samuti ebaproportsionaalsed tulemuskohustused on olulised õnnetusjuhtumite ja kutsehaiguste sagenemise põhjused; rõhutab, et nimetatud sätted on vastuolus töötervishoiu ja tööohutuse aluspõhimõtetega; nõuab töö- ja pereelu head tasakaalu; kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama direktiivi 2003/88/EÜ; |
| --- | --- |

90.

on seisukohal, et liiga pikk tööaeg ja ebapiisavad puhkepausid, samuti ebaproportsionaalsed tulemuskohustused on olulised õnnetusjuhtumite ja kutsehaiguste sagenemise põhjused; rõhutab, et nimetatud sätted on vastuolus töötervishoiu ja tööohutuse aluspõhimõtetega; nõuab töö- ja pereelu head tasakaalu; kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama direktiivi 2003/88/EÜ;

| 91. | on seisukohal, et tungivalt on vaja lõplikku teaduslikku uurimust pühapäeviti töötamise mõju kohta töötajate tervisele; Euroopa Komisjon peaks lähiajal kiiresti tellima erapooletu uuringu, et vaadata läbi kõik senised tulemused ning jõuda lõplikule teaduslikule seisukohale; |
| --- | --- |

91.

on seisukohal, et tungivalt on vaja lõplikku teaduslikku uurimust pühapäeviti töötamise mõju kohta töötajate tervisele; Euroopa Komisjon peaks lähiajal kiiresti tellima erapooletu uuringu, et vaadata läbi kõik senised tulemused ning jõuda lõplikule teaduslikule seisukohale;

| 92. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa tasandil puudub psühholoogilise ahistamise ühine ja ühtne määratlus; palub Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja riiklikud strateegiad võitluseks vägivalla vastu töökohal, mis oleksid tõhusad ja põhineksid 27 liikmesriigi ühisel psühholoogilise vägivalla määratlusel; |
| --- | --- |

92.

peab kahetsusväärseks, et Euroopa tasandil puudub psühholoogilise ahistamise ühine ja ühtne määratlus; palub Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja riiklikud strateegiad võitluseks vägivalla vastu töökohal, mis oleksid tõhusad ja põhineksid 27 liikmesriigi ühisel psühholoogilise vägivalla määratlusel;

| 93. | usub, et stress, mis on sageli põhjustatud moraalsest ahistamisest, on luu- ja lihaskonna haigusi ning psühhosotsiaalseid riske suurendav tegur, ning et oleks soovitatav, et Euroopa Komisjon neid tegureid põhjalikult uuriks; |
| --- | --- |

93.

usub, et stress, mis on sageli põhjustatud moraalsest ahistamisest, on luu- ja lihaskonna haigusi ning psühhosotsiaalseid riske suurendav tegur, ning et oleks soovitatav, et Euroopa Komisjon neid tegureid põhjalikult uuriks;

| 94. | soovib, et tulevane õigusakti ettepanek luu- ja lihaskonna haiguste kohta hõlmaks kõiki töötajaid; |
| --- | --- |

94.

soovib, et tulevane õigusakti ettepanek luu- ja lihaskonna haiguste kohta hõlmaks kõiki töötajaid;

| 95. | pooldab õiguslikku algatust, et kaitsta töötajaid töökohal tubakasuitsu eest, kuna üldine kaitse ei ole praegu tagatud; |
| --- | --- |

95.

pooldab õiguslikku algatust, et kaitsta töötajaid töökohal tubakasuitsu eest, kuna üldine kaitse ei ole praegu tagatud;

| 96. | nõuab, et komisjon esitaks parlamendile ja nõukogule 2012. aastal ettepaneku suitsetamise keelustamiseks kõikides tööruumides, kaasa arvatud toitlustusasutuste siseruumides, ja kõikides ELi kinnistes ühistranspordivahendites ja ühiskondlikes hoonetes; |
| --- | --- |

96.

nõuab, et komisjon esitaks parlamendile ja nõukogule 2012. aastal ettepaneku suitsetamise keelustamiseks kõikides tööruumides, kaasa arvatud toitlustusasutuste siseruumides, ja kõikides ELi kinnistes ühistranspordivahendites ja ühiskondlikes hoonetes;

| 97. | kutsub komisjoni üles algatama koostöös Euroopa sotsiaalpartneritega laialdase arutelu kutsehaiguste loetelu üle, mis põhineks tänaseks põhilisteks ohuvaldkondadeks tunnistatud valdkondade (eelkõige psüühilised häired ja asbest) põhjalikul teaduslikul ja meditsiinilisel analüüsil; palub komisjonil põhjalikult hinnata soovituse 2003/670/EÜ (kutsehaiguste Euroopa kava kohta) ajakohastamisest ja kohustuslikuks muutmisest töötajate tervisele avalduvat kasu; |
| --- | --- |

97.

kutsub komisjoni üles algatama koostöös Euroopa sotsiaalpartneritega laialdase arutelu kutsehaiguste loetelu üle, mis põhineks tänaseks põhilisteks ohuvaldkondadeks tunnistatud valdkondade (eelkõige psüühilised häired ja asbest) põhjalikul teaduslikul ja meditsiinilisel analüüsil; palub komisjonil põhjalikult hinnata soovituse 2003/670/EÜ (kutsehaiguste Euroopa kava kohta) ajakohastamisest ja kohustuslikuks muutmisest töötajate tervisele avalduvat kasu;

| 98. | on seisukohal, et tuleb põhjalikumalt uurida teatud tegevusala mõju tervisele, kaasa arvatud pikaajaliselt, et ennetada võimalikult suurel määral haigusjuhtusid, mis avalduvad aja jooksul pärast tööelu lõppu; on veendunud, et nende tegevusvaldkondade määratlemisel, mis vajavad rohkem töötervishoiu ja tööohutuse alast teadustegevust, tuleks arvesse võtta sotsiaalpartnerite kõige pakilisemaid prioriteete; |
| --- | --- |

98.

on seisukohal, et tuleb põhjalikumalt uurida teatud tegevusala mõju tervisele, kaasa arvatud pikaajaliselt, et ennetada võimalikult suurel määral haigusjuhtusid, mis avalduvad aja jooksul pärast tööelu lõppu; on veendunud, et nende tegevusvaldkondade määratlemisel, mis vajavad rohkem töötervishoiu ja tööohutuse alast teadustegevust, tuleks arvesse võtta sotsiaalpartnerite kõige pakilisemaid prioriteete;

| 99. | kutsub komisjoni üles – kui uutest (teadus)uuringutest nähtub, et teatud ametialadel on suur tervise- või ohutusrisk – viivitamata võtma asjakohaseid meetmeid töötajate tervise ja ohutuse kaitseks; |
| --- | --- |

99.

kutsub komisjoni üles – kui uutest (teadus)uuringutest nähtub, et teatud ametialadel on suur tervise- või ohutusrisk – viivitamata võtma asjakohaseid meetmeid töötajate tervise ja ohutuse kaitseks;

| 100. | on seisukohal, et taastusravi ja tööle naasmine pärast haigust või õnnetust on väga olulised ja neid tuleb seega soodustada; |
| --- | --- |

100.

on seisukohal, et taastusravi ja tööle naasmine pärast haigust või õnnetust on väga olulised ja neid tuleb seega soodustada;

| 101. | kutsub liikmesriike üles rakendama nii kiiresti kui võimalik direktiivi 2010/32/EL tervishoiutöötajate kaitsmise kohta teravate instrumentide põhjustatud vigastuste eest ja tagama nii patsientidele kui ka tervishoiutöötajatele kõrgeimal tasemel kaitse tervishoiuga seotud nakkuste eest; |
| --- | --- |

101.

kutsub liikmesriike üles rakendama nii kiiresti kui võimalik direktiivi 2010/32/EL tervishoiutöötajate kaitsmise kohta teravate instrumentide põhjustatud vigastuste eest ja tagama nii patsientidele kui ka tervishoiutöötajatele kõrgeimal tasemel kaitse tervishoiuga seotud nakkuste eest;

| 102. | tunneb muret tööga seotud vähijuhtumite püsiva arvu üle; peab kahetsusväärseks, et suur hulk töötajaid puutub siiani kokku asbestiga seotud ohtudega, eelkõige korrastus- ja saneerimistööde sektoris; kordab oma nõudmist komisjonile seoses asbestiteemalise algatusega, mis hõlmaks ka kuulamist teemal, kuidas lahendada tohutuid töötervishoiu ja tööohutuse alaseid probleeme, mis on seotud olemasoleva asbestiga hoonetes ja muudes struktuurides, nagu näiteks laevad, rongid ja masinad; kutsub liikmesriike ka liikuma edasi asbesti järkjärguliseks kasutusest kõrvaldamiseks, näiteks kaardistades ehitistes leiduva asbesti ning tagama asbesti ohutu eemaldamise; |
| --- | --- |

102.

tunneb muret tööga seotud vähijuhtumite püsiva arvu üle; peab kahetsusväärseks, et suur hulk töötajaid puutub siiani kokku asbestiga seotud ohtudega, eelkõige korrastus- ja saneerimistööde sektoris; kordab oma nõudmist komisjonile seoses asbestiteemalise algatusega, mis hõlmaks ka kuulamist teemal, kuidas lahendada tohutuid töötervishoiu ja tööohutuse alaseid probleeme, mis on seotud olemasoleva asbestiga hoonetes ja muudes struktuurides, nagu näiteks laevad, rongid ja masinad; kutsub liikmesriike ka liikuma edasi asbesti järkjärguliseks kasutusest kõrvaldamiseks, näiteks kaardistades ehitistes leiduva asbesti ning tagama asbesti ohutu eemaldamise;

| 103. | rõhutab Euroopa Liidu kemikaalipoliitika lisandväärtust ja potentsiaali ohutuse suurendamisel, mida tuleks ära kasutada tööga seotud vähivormide ennetamises; |
| --- | --- |

103.

rõhutab Euroopa Liidu kemikaalipoliitika lisandväärtust ja potentsiaali ohutuse suurendamisel, mida tuleks ära kasutada tööga seotud vähivormide ennetamises;

| 104. | rõhutab, et kantserogeensed riskid ohustavad peamiselt töölisi tööstus-, käsitöö- ja põllumajandussektoris, samuti naisi, kes töötavad teenindussektoris pideva kokkupuute tingimustes (27); nõuab põllumajandustöötajate kemikaalidega kokkupuute mõju hindamist; |
| --- | --- |

104.

rõhutab, et kantserogeensed riskid ohustavad peamiselt töölisi tööstus-, käsitöö- ja põllumajandussektoris, samuti naisi, kes töötavad teenindussektoris pideva kokkupuute tingimustes (27); nõuab põllumajandustöötajate kemikaalidega kokkupuute mõju hindamist;

| 105. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kiirendada REACHi ellurakendamist, eelkõige väga ohtlike keemiliste ainete asendamise osas; |
| --- | --- |

105.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kiirendada REACHi ellurakendamist, eelkõige väga ohtlike keemiliste ainete asendamise osas;

| 106. | on arvamusel, et komisjoni uues töötervishoiu ja tööohutuse strateegias aastateks 2013–2020 tuleks keskenduda REACHi määruse potentsiaali kasutamisele töötajate kaitsmisel keemiasaaste eest, uuele pingutusele tööst põhjustatud haiguste ennetamiseks ning töötajate tööelu kvaliteedi parandamiseks, tööinspektsioonide järelevalve- ja jõustamiskohustuste tugevdamisele ning töötajate osalemisele ennetuspoliitika väljatöötamises, järelevalves ja rakendamises, kutsehaiguste tunnustamise parandamisele ning paindlikkuse, ebakindluse, alltöövõtu jne käsitlemisele korrektset riskiennetust takistava tegurina; |
| --- | --- |

106.

on arvamusel, et komisjoni uues töötervishoiu ja tööohutuse strateegias aastateks 2013–2020 tuleks keskenduda REACHi määruse potentsiaali kasutamisele töötajate kaitsmisel keemiasaaste eest, uuele pingutusele tööst põhjustatud haiguste ennetamiseks ning töötajate tööelu kvaliteedi parandamiseks, tööinspektsioonide järelevalve- ja jõustamiskohustuste tugevdamisele ning töötajate osalemisele ennetuspoliitika väljatöötamises, järelevalves ja rakendamises, kutsehaiguste tunnustamise parandamisele ning paindlikkuse, ebakindluse, alltöövõtu jne käsitlemisele korrektset riskiennetust takistava tegurina;

| 107. | kutsub komisjoni üles tegema enne 2012. aasta lõppu ettepaneku kantserogeene ja mutageene käsitleva direktiivi 2004/37/EÜ läbivaatamise kohta, et laiendada selle kohaldamisala reproduktiivtoksilistele ainetele sarnaselt REACHi määrusega hõlmatud väga ohtlikele ainetele, ning tugevdada asenduspõhimõtte kohaldamist; nõuab, et see seostataks reproduktiivtervisega; |
| --- | --- |

107.

kutsub komisjoni üles tegema enne 2012. aasta lõppu ettepaneku kantserogeene ja mutageene käsitleva direktiivi 2004/37/EÜ läbivaatamise kohta, et laiendada selle kohaldamisala reproduktiivtoksilistele ainetele sarnaselt REACHi määrusega hõlmatud väga ohtlikele ainetele, ning tugevdada asenduspõhimõtte kohaldamist; nõuab, et see seostataks reproduktiivtervisega;

| 108. | palub, et komisjon edendaks tulevastes töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna õigusaktides võimaluse korral niisuguste tehnoloogiate kasutamist, mis vähendavad ohtlike ainete poolt tekitatavat ohtu tööõnnetustes, ning kemikaalide ja radioaktiivsete ainete asendamist niisuguste tehnoloogiatega, kui see on võimalik; |
| --- | --- |

108.

palub, et komisjon edendaks tulevastes töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna õigusaktides võimaluse korral niisuguste tehnoloogiate kasutamist, mis vähendavad ohtlike ainete poolt tekitatavat ohtu tööõnnetustes, ning kemikaalide ja radioaktiivsete ainete asendamist niisuguste tehnoloogiatega, kui see on võimalik;

| 109. | nõuab, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid teeksid ettepaneku meetmete võtmiseks, et vähktõbe või teisi tööga seotud haigusi ja kroonilisi haigusi põdevate inimeste töötingimusi nende vajadustega paremini kohandada; |
| --- | --- |

109.

nõuab, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid teeksid ettepaneku meetmete võtmiseks, et vähktõbe või teisi tööga seotud haigusi ja kroonilisi haigusi põdevate inimeste töötingimusi nende vajadustega paremini kohandada;

| 110. | kordab oma üleskutset komisjonile, et õigusaktide lihtsustamise võimaluste uurimisel välditaks Euroopa töötervishoiu ja tööohutuse direktiividega saavutatud kaitsetaseme ohustamist; |
| --- | --- |

110.

kordab oma üleskutset komisjonile, et õigusaktide lihtsustamise võimaluste uurimisel välditaks Euroopa töötervishoiu ja tööohutuse direktiividega saavutatud kaitsetaseme ohustamist;

*

* *

| 111. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

111.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 70.

(2)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

(3)  ELT L 299, 18.11.2003, lk 9.

(4)  ELT L 165, 27.6.2007, lk 21.

(5)  ELT L 134, 1.6.2010, lk 66.

(6)  ELT C 304 E, 1.12.2005, lk 400.

(7)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 754.

(8)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321.

(9)  ELT C 41 E, 19.2.2009, lk 14.

(10)  ELT C 117 E, 6.5.2010, lk 176.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0332.

(12)  EÜT C 77 E, 28.3.2002, lk 138.

(13)  Austraalia valitsus, „The Cost of Work-Related Injury and Illness for Australian Employers, Workers and the Community”, Austraalia ohutuse ja hüvitiste nõukogu, Austraalia Liit, märts 2009, lk 41.

(14)  EU-OSHA, „Young Workers – Facts and Figures” http://osha.europa.eu/en/publications/reports/7606507/view) ja teabeleht (http://osha.europa.eu/en/publications/factsheets/70), 2007; Facts and Figures – Musculoskeletal disorders’, 2010 (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/TERO09009ENC/view) ja „Facts and Figures – The Transport Sector”, 2011.

(15)  EU-OSHA, Esener Survey 2009, http://osha.europa.eu/sub/esener/en/front-page/document_view?set_language=en.

(16)  Eurofound „Working conditions of an ageing workforce”.

(17)  Hämäläinen P, Saarela KL, Takala J: Global trend according to estimated number of occupational accidents and fatal work-related diseases at region and country level. („Üldine suundumus tööõnnetuste ja surmaga lõppevate tööga seotud haigusjuhtumite hinnangulise arvu põhjal piirkondlikul ja riigi tasandil”) Journal of Safety Research 40 (2009), lk 125–139. Elsevier B.V.

(18)  Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2005. aasta hinnang 27-liikmelise ELi kohta http://www.ilo.org/public/english/protection/safework/wdcongrs17/index.htm.

(19)  „Occupational health and safety risks for the most vulnerable workers”, Euroopa Parlamendi poliitikaosakond A, majandus- ja teaduspoliitika, 2011, lk 40.

(20)  EU-OSHA ja Maailma Majandusfoorum 2011.

(21)  EU-OSHA, ESENERi uuring.

(22)  EU-OSHA, ESENERi uuring.

(23)  EU-OSHA, ESENER i uuring.

(24)  EU-OSHA, „Foresight of new and emerging risks to occupational safety and health associated with new technologies in green jobs by 2020, 1.etapp (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/foresight-green-jobs-drivers-change_TERO11001ENN/view) ja 2. etapp (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/foresight-green-jobs-key-technologies/view; ja NIOSH http://www.cdc.gov/niosh/topics/PtD/greenjobs.html.

(25)  Verjans M., de Broeck V., Eckelaert L., „OSH in figures: Young workers - Facts and figures”, European Agency for Safety and Health at work, European Risk Observatory Report, Luxembourg, 2007, lk 133.

(26)  Health and safety at work in Europe (1999-2007) – a statistical portrait (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-31-09-290/EN/KS-31-09-290-EN.PDF); Causes and circumstances of accidents at work in the EU, European Commission 2008, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-SF-09-063.

(27)  ETUI, 2010, http://hesa.etui-rehs.org/uk/publications/pub54.htm.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/117 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/117

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Aserbaidžaan ja eelkõige Rafig Tagi juhtum

P7_TA(2011)0590

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon Aserbaidžaani ja eelkõige Rafig Tagi juhtumi kohta

2013/C 168 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Aserbaidžaani kohta, eelkõige neid, mis puudutavad inimõigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Aserbaidžaani kohta, eelkõige neid, mis puudutavad inimõigusi,

| — | võttes arvesse 29.–30. septembril 2011. aastal toimunud idapartnerluse riikide teise tippkohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29.–30. septembril 2011. aastal toimunud idapartnerluse riikide teise tippkohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse 1999. aastal jõustunud EÜ ja Aserbaidžaani partnerlus- ja koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1999. aastal jõustunud EÜ ja Aserbaidžaani partnerlus- ja koostöölepingut,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 12. oktoobri 2011. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 12. oktoobri 2011. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse 25. novembril 2011. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Aserbaidžaani koostöönõukogu kaheteistkümnenda istungi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. novembril 2011. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Aserbaidžaani koostöönõukogu kaheteistkümnenda istungi järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Aserbaidžaani silmapaistev kirjanik ja ajakirjanik Rafig Tagi suri 23. novembril 2011. aastal Bakuus vigastustesse, mis ta sai neli päeva varem toimunud julma noarünnaku ajal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Aserbaidžaani silmapaistev kirjanik ja ajakirjanik Rafig Tagi suri 23. novembril 2011. aastal Bakuus vigastustesse, mis ta sai neli päeva varem toimunud julma noarünnaku ajal;

| B. | arvestades, et Aserbaidžaani valitsus algatas seoses rünnakuga kriminaalmenetluse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Aserbaidžaani valitsus algatas seoses rünnakuga kriminaalmenetluse;

| C. | arvestades, et teadaolevalt sai Rafig Tagi rünnakule eelnenud nädalatel tapmisähvardusi, arvatavalt seoses artikliga, mis ta muu hulgas avaldas Raadio Vabadus Radio Azadlyq veebilehel 10. novembril 2011. aastal, kus ta kritiseeris Iraani praegust valitsust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et teadaolevalt sai Rafig Tagi rünnakule eelnenud nädalatel tapmisähvardusi, arvatavalt seoses artikliga, mis ta muu hulgas avaldas Raadio Vabadus Radio Azadlyq veebilehel 10. novembril 2011. aastal, kus ta kritiseeris Iraani praegust valitsust;

| D. | arvestades, et Rafig Tagi kandis vanglakaristust pärast 2007. aasta mais toimunud süüdimõistmist usulisele vihkamisele õhutamise pärast artiklis, mille ta kirjutas ajalehele Sanat ja kus ta avaldas arvamust, et islami väärtused takistavad Aserbaidžaani lõimumist Euroopa struktuuridega ning riigi enda demokraatlikku arengut; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Rafig Tagi kandis vanglakaristust pärast 2007. aasta mais toimunud süüdimõistmist usulisele vihkamisele õhutamise pärast artiklis, mille ta kirjutas ajalehele Sanat ja kus ta avaldas arvamust, et islami väärtused takistavad Aserbaidžaani lõimumist Euroopa struktuuridega ning riigi enda demokraatlikku arengut;

| E. | arvestades, et Iraani juhtiv vaimulik suurajatolla Fazel Lankarani andis välja fatwa, milles nõuti Rafig Tagi tapmist, pärast seda kui Rafig Tagi oli avaldanud nimetatud artikli; arvestades, et fatwas nõuti ka ajalehe Sanat toimetaja Samir Sadagatoglu tapmist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Iraani juhtiv vaimulik suurajatolla Fazel Lankarani andis välja fatwa, milles nõuti Rafig Tagi tapmist, pärast seda kui Rafig Tagi oli avaldanud nimetatud artikli; arvestades, et fatwas nõuti ka ajalehe Sanat toimetaja Samir Sadagatoglu tapmist;

| F. | arvestades, et Iraani ametivõimud ei ole seda fatwat kunagi hukka mõistnud, mis on iseendast juba mõrvale õhutamine, ega ole selgitanud, et kõik isikud, keda kahtlustatakse Rafig Tagi või Samir Sadagatoglu vastaste rünnakute organiseerimises, kavandamises, täideviimises või toetamises, antakse kohtu alla; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Iraani ametivõimud ei ole seda fatwat kunagi hukka mõistnud, mis on iseendast juba mõrvale õhutamine, ega ole selgitanud, et kõik isikud, keda kahtlustatakse Rafig Tagi või Samir Sadagatoglu vastaste rünnakute organiseerimises, kavandamises, täideviimises või toetamises, antakse kohtu alla;

| G. | arvestades, et ÜRO inimõiguste komitee, kes jälgib, et rakendataks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (ICCPR), mille lepinguosaline on ka Iraan, väljendas hiljuti muret Iraani karistusseadustiku artikli 226 pärast, mis sätestab, et mõrva sooritamine lõpeb survevahendite kasutamisega, kui mõrvatud isik ei ole islami seaduste kohaselt mõrva ära teeninud; arvestades, et fatwat kasutatakse tõendusmaterjalina tõsiasja kohta, et isik „on surma ära teeninud”; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO inimõiguste komitee, kes jälgib, et rakendataks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (ICCPR), mille lepinguosaline on ka Iraan, väljendas hiljuti muret Iraani karistusseadustiku artikli 226 pärast, mis sätestab, et mõrva sooritamine lõpeb survevahendite kasutamisega, kui mõrvatud isik ei ole islami seaduste kohaselt mõrva ära teeninud; arvestades, et fatwat kasutatakse tõendusmaterjalina tõsiasja kohta, et isik „on surma ära teeninud”;

| H. | arvestades, et Aserbaidžaani ametiasutused ei ole kunagi hukka mõistnud fatwat ega avalikke tapmisähvardusi, mida Rafig Tagi sai usu maine kahjustamise kohtuprotsessi ajal 2007. aastal; arvestades, et tema surmast teatati riigi kontrolli all olevas televisioonis vaid põgusalt ning ametivõimud pole siiani tema tapmist avalikult hukka mõistnud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Aserbaidžaani ametiasutused ei ole kunagi hukka mõistnud fatwat ega avalikke tapmisähvardusi, mida Rafig Tagi sai usu maine kahjustamise kohtuprotsessi ajal 2007. aastal; arvestades, et tema surmast teatati riigi kontrolli all olevas televisioonis vaid põgusalt ning ametivõimud pole siiani tema tapmist avalikult hukka mõistnud;

| I. | arvestades, et Aserbaidžaani ametivõimud samahästi kui ei tegelegi ajakirjanike vastaste rünnakute uurimisega, mille tulemusel pingestub veelgi hirmu ja karistamatuse õhkkond, mis on viimastel aastatel meediamaastikul võimust võtnud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Aserbaidžaani ametivõimud samahästi kui ei tegelegi ajakirjanike vastaste rünnakute uurimisega, mille tulemusel pingestub veelgi hirmu ja karistamatuse õhkkond, mis on viimastel aastatel meediamaastikul võimust võtnud;

| J. | arvestades, et Aserbaidžaan osaleb aktiivselt Euroopa naabruspoliitikas ja idapartnerluses, on Euronesti asutajaliige ning on kohustunud järgima demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, mis on nende algatuste põhiväärtused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Aserbaidžaan osaleb aktiivselt Euroopa naabruspoliitikas ja idapartnerluses, on Euronesti asutajaliige ning on kohustunud järgima demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, mis on nende algatuste põhiväärtused;

| K. | arvestades, et Aserbaidžaanist saab ajavahemikul 2012–2013 ÜRO Julgeolekunõukogu ajutine liige ja riik on võtnud endale kohustuse austada ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis välja toodud väärtusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Aserbaidžaanist saab ajavahemikul 2012–2013 ÜRO Julgeolekunõukogu ajutine liige ja riik on võtnud endale kohustuse austada ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis välja toodud väärtusi;

| L. | arvestades, et Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu liige ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni osaline, ta on ühinenud paljude teiste rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu liige ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni osaline, ta on ühinenud paljude teiste rahvusvaheliste inimõiguste konventsioonidega, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga;

| M. | arvestades, et Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu, OSCE, Euroopa naabruspoliitika tegevuskava ja Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni liikmesuse raames võtnud endale kohustuse austada inimõigusi kui Euroopa peamiste väärtuste ühte osa; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Aserbaidžaan on Euroopa Nõukogu, OSCE, Euroopa naabruspoliitika tegevuskava ja Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni liikmesuse raames võtnud endale kohustuse austada inimõigusi kui Euroopa peamiste väärtuste ühte osa;

| 1. | mõistab teravalt hukka Rafig Tagi mõrva ja väljendab muret Samir Sadagatoglu julgeoleku pärast; on pettunud, et Aserbaidžaani ametivõimud ei ole Rafig Tagi mõrva selgelt hukka mõistnud ega hoolitsenud selle eest, et avalikkus saaks teavet tema surmaga seotud asjaolude uurimise kohta; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka Rafig Tagi mõrva ja väljendab muret Samir Sadagatoglu julgeoleku pärast; on pettunud, et Aserbaidžaani ametivõimud ei ole Rafig Tagi mõrva selgelt hukka mõistnud ega hoolitsenud selle eest, et avalikkus saaks teavet tema surmaga seotud asjaolude uurimise kohta;

| 2. | tervitab Aserbaidžaani valitsuse otsust moodustada eritöörühm Rafig Tagi mõrva uurimiseks; palub Aserbaidžaani ametivõimudel tagada, et uurimine oleks põhjalik ja tulemuslik ning kuritöö toimepanijatele esitataks süüdistus ja nende üle mõistetaks kohut vastavalt õiglase kohtumõistmise rahvusvahelistele standarditele; |
| --- | --- |

2.

tervitab Aserbaidžaani valitsuse otsust moodustada eritöörühm Rafig Tagi mõrva uurimiseks; palub Aserbaidžaani ametivõimudel tagada, et uurimine oleks põhjalik ja tulemuslik ning kuritöö toimepanijatele esitataks süüdistus ja nende üle mõistetaks kohut vastavalt õiglase kohtumõistmise rahvusvahelistele standarditele;

| 3. | palub Aserbaidžaani ametivõimudel anda endast kõik võimalik, et kaitsta Samir Sadagatoglu elu ja julgeolekut; |
| --- | --- |

3.

palub Aserbaidžaani ametivõimudel anda endast kõik võimalik, et kaitsta Samir Sadagatoglu elu ja julgeolekut;

| 4. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt sätestab arvamus- ja sõnavabaduse, k.a religiooni ja usundisüsteemide suhtes tehtava kriitika osas; rõhutab, et õigus sõnavabadusele nii võrgus kui väljaspool on hädavajalik vaba ja demokraatliku ühiskonna tagamiseks, samuti muude õiguste kaitsmiseks ja edendamiseks; palub, et Aserbaidžaani ametivõimud ei kuritarvitaks kriminaalõigust usuteemalise vaba arvamusvahetuse takistamiseks; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu tõsiasjale, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt sätestab arvamus- ja sõnavabaduse, k.a religiooni ja usundisüsteemide suhtes tehtava kriitika osas; rõhutab, et õigus sõnavabadusele nii võrgus kui väljaspool on hädavajalik vaba ja demokraatliku ühiskonna tagamiseks, samuti muude õiguste kaitsmiseks ja edendamiseks; palub, et Aserbaidžaani ametivõimud ei kuritarvitaks kriminaalõigust usuteemalise vaba arvamusvahetuse takistamiseks;

| 5. | rõhutab, et piiramatu juurdepääs teabele ja teabe edastamisele ning tsenseerimata juurdepääs internetile (interneti-vabadus) on üldkehtivad õigused ning vältimatud selleks, et tagada sellised inimõigused nagu sõnavabadus ja juurdepääs teabele ning läbipaistvus ja vastutus ühiskonnas; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et piiramatu juurdepääs teabele ja teabe edastamisele ning tsenseerimata juurdepääs internetile (interneti-vabadus) on üldkehtivad õigused ning vältimatud selleks, et tagada sellised inimõigused nagu sõnavabadus ja juurdepääs teabele ning läbipaistvus ja vastutus ühiskonnas;

| 6. | rõhutab, et ähvardused ja vägivalla õhutamine isikute vastu, kes väljendavad vaateid, mis mõnede usklike ja usundisüsteemide esindajate meelest on „solvad”, on täiesti vastuvõetamatud, ning et ähvarduste ja vägivalla eest vastutavaid isikuid tuleb karistada, samuti tuleb täielikult tagada ähvardatavate isikute sõnavabadus ja julgeolek; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et ähvardused ja vägivalla õhutamine isikute vastu, kes väljendavad vaateid, mis mõnede usklike ja usundisüsteemide esindajate meelest on „solvad”, on täiesti vastuvõetamatud, ning et ähvarduste ja vägivalla eest vastutavaid isikuid tuleb karistada, samuti tuleb täielikult tagada ähvardatavate isikute sõnavabadus ja julgeolek;

| 7. | nõuab, et Iraani ametivõimud eemaldaksid mõiste „surma ära teeninud” läbivaadatud karistusseadustikust, mis on praegu Iraani parlamendis arutlusel; on tõsiselt mures, et fatwaid, milles õhutatakse tapma inimest, võivad mõrvas süüdistatavad isikud Iraani kohtus kasutada enda kaitseks põhjendusega, et ohver „oli surma ära teeninud”; nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud tagaksid olukorra, kus isikule, kelle puhul tekib kahtlus, et ta on mõrva organiseerinud, kavandanud, täide viinud või seda toetanud, sõltumata sellest, kas tapmine toimub Iraanis või mujal, esitatakse süüdistus ja tema üle mõistetakse kohut vastavalt õiglase kohtumõistmise rahvusvahelistele standarditele; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et Iraani ametivõimud eemaldaksid mõiste „surma ära teeninud” läbivaadatud karistusseadustikust, mis on praegu Iraani parlamendis arutlusel; on tõsiselt mures, et fatwaid, milles õhutatakse tapma inimest, võivad mõrvas süüdistatavad isikud Iraani kohtus kasutada enda kaitseks põhjendusega, et ohver „oli surma ära teeninud”; nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud tagaksid olukorra, kus isikule, kelle puhul tekib kahtlus, et ta on mõrva organiseerinud, kavandanud, täide viinud või seda toetanud, sõltumata sellest, kas tapmine toimub Iraanis või mujal, esitatakse süüdistus ja tema üle mõistetakse kohut vastavalt õiglase kohtumõistmise rahvusvahelistele standarditele;

| 8. | palub Iraani ametiasutustel teha Rafig Tagi mõrva uurimise ajal igakülgset koostööd Aserbaidžaani ametiasutustega, samuti palub tagada olukorra, kus Iraani vaimulikud ei õhutaks kellegi tapmist, ei Iraanis ega mõnes teises riigis; |
| --- | --- |

8.

palub Iraani ametiasutustel teha Rafig Tagi mõrva uurimise ajal igakülgset koostööd Aserbaidžaani ametiasutustega, samuti palub tagada olukorra, kus Iraani vaimulikud ei õhutaks kellegi tapmist, ei Iraanis ega mõnes teises riigis;

| 9. | palub Aserbaidžaani ametiasutustel näidata üles sügavat huvi inimõiguste vastu ja täita rahvusvaheliste õigusaktidega ning Euronesti, idapartnerluse või ELi tulevaste assotsiatsioonilepingute raames võetud kohustusi, eelkõige kohustust kaitsta õigust elule ja sõnavabadusele; |
| --- | --- |

9.

palub Aserbaidžaani ametiasutustel näidata üles sügavat huvi inimõiguste vastu ja täita rahvusvaheliste õigusaktidega ning Euronesti, idapartnerluse või ELi tulevaste assotsiatsioonilepingute raames võetud kohustusi, eelkõige kohustust kaitsta õigust elule ja sõnavabadusele;

| 10. | mõistab hukka Aserbaidžaani ametiasutuste suutmatuse anda viisat Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee raportöörile poliitiliste vangide küsimuses; palub Aserbaidžaani valitsust anda raportöörile riigi külastamiseks luba, et uurida väidetavate poliitiliste vangide olukorda; |
| --- | --- |

10.

mõistab hukka Aserbaidžaani ametiasutuste suutmatuse anda viisat Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee raportöörile poliitiliste vangide küsimuses; palub Aserbaidžaani valitsust anda raportöörile riigi külastamiseks luba, et uurida väidetavate poliitiliste vangide olukorda;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aserbaidžaani Vabariigi ja Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile, Euroopa välisteenistusele, nõukogule, komisjonile ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aserbaidžaani Vabariigi ja Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile, Euroopa välisteenistusele, nõukogule, komisjonile ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/119

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Naiste olukord Afganistanis ja Pakistanis

P7_TA(2011)0591

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon naiste olukorra kohta Afganistanis ja Pakistanis

2013/C 168 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta Pakistanis, eelkõige 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni (1) ning 20. mai 2010. aasta (2), 12. juuli 2007. aasta (3), 25. oktoobri 2007. aasta (4) ja 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta Pakistanis, eelkõige 20. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni (1) ning 20. mai 2010. aasta (2), 12. juuli 2007. aasta (3), 25. oktoobri 2007. aasta (4) ja 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni (5),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Afganistani kohta, eelkõige 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni naiste õiguste kohta Afganistanis (6) ja 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni uue Afganistani-strateegia kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Afganistani kohta, eelkõige 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni naiste õiguste kohta Afganistanis (6) ja 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni uue Afganistani-strateegia kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (8),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. novembril 2009 vastu võetud järeldusi usu- ja veendumusvabaduse kohta, milles rõhutatakse usulise sallimatuse vastu võitlemise ning kõnealuse vabaduse strateegilist tähtsust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. novembril 2009 vastu võetud järeldusi usu- ja veendumusvabaduse kohta, milles rõhutatakse usulise sallimatuse vastu võitlemise ning kõnealuse vabaduse strateegilist tähtsust;

| — | võttes arvesse 21. veebruaril 2011. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. veebruaril 2011. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja Pakistani 4. juuni 2010. aasta ühisavaldust, milles mõlemad pooled kinnitasid taas, et soovivad üheskoos tegeleda piirkondliku ja globaalse julgeoleku küsimustega, edendada inimõiguste austamist ning teha koostööd Pakistani demokraatliku valitsuse ja muude demokraatlike institutsioonide jätkuvaks tugevdamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Pakistani 4. juuni 2010. aasta ühisavaldust, milles mõlemad pooled kinnitasid taas, et soovivad üheskoos tegeleda piirkondliku ja globaalse julgeoleku küsimustega, edendada inimõiguste austamist ning teha koostööd Pakistani demokraatliku valitsuse ja muude demokraatlike institutsioonide jätkuvaks tugevdamiseks,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta ja 14. novembri 2011. aasta järeldusi Pakistani ja Afganistani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2011. aasta ja 14. novembri 2011. aasta järeldusi Pakistani ja Afganistani kohta,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja 5. detsembri 2011. aasta, 20. veebruari 2011. aasta ja 15. detsembri 2010. aasta avaldusi kavandatavate õigusaktide kohta, mis käsitlevad naiste varjupaiku Afganistanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja 5. detsembri 2011. aasta, 20. veebruari 2011. aasta ja 15. detsembri 2010. aasta avaldusi kavandatavate õigusaktide kohta, mis käsitlevad naiste varjupaiku Afganistanis,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise Bonni konverentsi 5. detsembri 2011. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise Bonni konverentsi 5. detsembri 2011. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja 20. detsembri 1993. aasta ÜRO deklaratsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja 20. detsembri 1993. aasta ÜRO deklaratsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000) ja 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1888 (2009) naiste- ja lastevastase seksuaalse vägivalla kohta relvakonfliktides, milles rõhutatakse kõigi riikide vastutust selle eest, et tehtaks lõpp karistamatusele ja võetaks vastutusele inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude, sealhulgas naiste ja tütarlaste vastu suunatud seksuaalse ja muu vägivalla toimepanijad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000) ja 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1888 (2009) naiste- ja lastevastase seksuaalse vägivalla kohta relvakonfliktides, milles rõhutatakse kõigi riikide vastutust selle eest, et tehtaks lõpp karistamatusele ja võetaks vastutusele inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude, sealhulgas naiste ja tütarlaste vastu suunatud seksuaalse ja muu vägivalla toimepanijad,

| — | võttes arvesse Afganistani naiste võrgustiku 6. oktoobri 2011. aasta seisukohta Bonni konverentsiks valmistudes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Afganistani naiste võrgustiku 6. oktoobri 2011. aasta seisukohta Bonni konverentsiks valmistudes,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et kuigi olukord Afganistanis ja Pakistanis on erinev ja mõlemas eraldi võetuna oluline, on naistevastane füüsiline ja moraalne vägivald Afganistanis ja Pakistanis ning eriti nende teatavates piirkondades endiselt üks olulisemaid inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kuigi olukord Afganistanis ja Pakistanis on erinev ja mõlemas eraldi võetuna oluline, on naistevastane füüsiline ja moraalne vägivald Afganistanis ja Pakistanis ning eriti nende teatavates piirkondades endiselt üks olulisemaid inimõiguste rikkumisi;

| B. | arvestades, et naisi ja tütarlapsi tabavad endiselt tihtipeale happerünnakud ja perevägivald, inimkaubandus, sundabielud (ka lastel) ning kaubaartikliks muutmine lahkhelide lahendamisel; arvestades, et politsei-, kohtu- ja muude õigussektori asutuste ametnikud tegelevad harva naiste kaebustega väärkohtlemise üle, mis hõlmab peksu, vägistamist ja muud seksuaalset vägivalda, ning et selliste hädade eest põgenejad võivad koguni vanglasse sattuda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naisi ja tütarlapsi tabavad endiselt tihtipeale happerünnakud ja perevägivald, inimkaubandus, sundabielud (ka lastel) ning kaubaartikliks muutmine lahkhelide lahendamisel; arvestades, et politsei-, kohtu- ja muude õigussektori asutuste ametnikud tegelevad harva naiste kaebustega väärkohtlemise üle, mis hõlmab peksu, vägistamist ja muud seksuaalset vägivalda, ning et selliste hädade eest põgenejad võivad koguni vanglasse sattuda;

| C. | arvestades, et naistevastaste vägivallaaktide toimepanijad jäävad enamasti karistamata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naistevastaste vägivallaaktide toimepanijad jäävad enamasti karistamata;

| D. | arvestades, et mõningate seaduste, eriti perekonnaseaduste kohaldamine viib naiste inimõiguste rikkumisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mõningate seaduste, eriti perekonnaseaduste kohaldamine viib naiste inimõiguste rikkumisele;

| E. | arvestades, et Afganistani valitsus kehtestas 2009. aasta augustis naistevastase vägivalla kaotamise seaduse ning Afganistani Ministrite Nõukogu võttis 5. septembril 2011 vastu määruse naistekaitse keskuste kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Afganistani valitsus kehtestas 2009. aasta augustis naistevastase vägivalla kaotamise seaduse ning Afganistani Ministrite Nõukogu võttis 5. septembril 2011 vastu määruse naistekaitse keskuste kohta;

| F. | arvestades, et pärast 2001. aastat on Afganistani naiste olukord paranenud mitmes valdkonnas, näiteks tervishoius, hariduses ning seoses naiste rolliga riigi ja piirkonna tasandi poliitikas ja kodanikuühiskonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärast 2001. aastat on Afganistani naiste olukord paranenud mitmes valdkonnas, näiteks tervishoius, hariduses ning seoses naiste rolliga riigi ja piirkonna tasandi poliitikas ja kodanikuühiskonnas;

| G. | arvestades, et Afganistan on ühinenud mitmete rahvusvaheliste konventsioonidega, eelkõige konventsiooniga naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ning arvestades, et Afganistani põhiseaduse artikli 22 kohaselt on meestel ja naistel seaduse ees võrdsed õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Afganistan on ühinenud mitmete rahvusvaheliste konventsioonidega, eelkõige konventsiooniga naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ning arvestades, et Afganistani põhiseaduse artikli 22 kohaselt on meestel ja naistel seaduse ees võrdsed õigused ja kohustused;

| H. | arvestades, et Afganistani naiste olukord on siiski endiselt murettekitav ning et naiste suremus raseduse ja sünnituse ajal ja väikelaste suremus on Afganistanis üks kõrgemaid maailmas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Afganistani naiste olukord on siiski endiselt murettekitav ning et naiste suremus raseduse ja sünnituse ajal ja väikelaste suremus on Afganistanis üks kõrgemaid maailmas;

| I. | arvestades, et mõnedes mässuliste rühmituste kontrolli all olevates Afganistani piirkondades toimuvad šariaadiseaduse põhjendusel isegi hukkamised kividega surnuksloopimise teel, nagu seda tehti ühe naise ja tema tütrega 12. novembril 2011 Ghaznis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mõnedes mässuliste rühmituste kontrolli all olevates Afganistani piirkondades toimuvad šariaadiseaduse põhjendusel isegi hukkamised kividega surnuksloopimise teel, nagu seda tehti ühe naise ja tema tütrega 12. novembril 2011 Ghaznis;

| J. | arvestades, et nn baadi tava – naise või tütarlapse müümine kohaliku vanematekogu (Jirga) otsusel kas karistusena või kuriteo lunastamiseks – on endiselt elujõus, ehkki Afganistani karistusseadustiku artiklis 517 loetakse see kriminaalkuriteoks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nn baadi tava – naise või tütarlapse müümine kohaliku vanematekogu (Jirga) otsusel kas karistusena või kuriteo lunastamiseks – on endiselt elujõus, ehkki Afganistani karistusseadustiku artiklis 517 loetakse see kriminaalkuriteoks;

| K. | arvestades, et ees ootav lääneriikide sõjajõudude Afganistanist väljaviimine võib seada ohtu naiste emantsipatsiooni saavutused, sest Taliban võib võtta jälle oma võimu alla piirkonnad, kus naised vabalt oma uusi õigusi kasutavad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ees ootav lääneriikide sõjajõudude Afganistanist väljaviimine võib seada ohtu naiste emantsipatsiooni saavutused, sest Taliban võib võtta jälle oma võimu alla piirkonnad, kus naised vabalt oma uusi õigusi kasutavad;

| L. | arvestades, et valitsuse kontrolli all olevates piirkondades on haridus, tervishoid ja töövõimalused naistele kättesaadavamad, kuid mässuliste rühmituste tugeva mõju all olevatel aladel toimub märkimisväärne naiste diskrimineerimine hariduse, tervishoiu ning majanduslike ja kultuuriliste võimaluste kättesaadavuse osas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et valitsuse kontrolli all olevates piirkondades on haridus, tervishoid ja töövõimalused naistele kättesaadavamad, kuid mässuliste rühmituste tugeva mõju all olevatel aladel toimub märkimisväärne naiste diskrimineerimine hariduse, tervishoiu ning majanduslike ja kultuuriliste võimaluste kättesaadavuse osas;

| M. | arvestades, et eriti mõnes piirkonnas näitavad ka Pakistani ametivõimud murettekitavat suutmatust kaitsta naisi ja vähemusi sotsiaalse ebaõigluse eest, mida näitavad sellised kohtuotsused nagu Pakistani ülemkohtu 21. aprilli 2011. aasta otsus, millega mõisteti õigeks viis meest kuuest, keda süüdistati Mukhtar Mai grupiviisilises vägistamises; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et eriti mõnes piirkonnas näitavad ka Pakistani ametivõimud murettekitavat suutmatust kaitsta naisi ja vähemusi sotsiaalse ebaõigluse eest, mida näitavad sellised kohtuotsused nagu Pakistani ülemkohtu 21. aprilli 2011. aasta otsus, millega mõisteti õigeks viis meest kuuest, keda süüdistati Mukhtar Mai grupiviisilises vägistamises;

| N. | arvestades, et 2002. aastal šokeeris Pakistani ja välisriikide üldsust Mukhtar Mai kohtuasi – küla vanematekogu otsusega mõisteti ta grupiviisilisele vägistamisele kättemaksuks ta venna väidetava väärkäitumise pärast, ning madalamates kohtuastmetes oli ta oma vägistajate vastu kohtus edukas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2002. aastal šokeeris Pakistani ja välisriikide üldsust Mukhtar Mai kohtuasi – küla vanematekogu otsusega mõisteti ta grupiviisilisele vägistamisele kättemaksuks ta venna väidetava väärkäitumise pärast, ning madalamates kohtuastmetes oli ta oma vägistajate vastu kohtus edukas;

| O. | arvestades, et valitsusväline organisatsioon Aasia Inimõiguste Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Pakistanis, eriti Punjabi provintsis kasvab murettekitavalt kristlastest naiste arv, keda vägistatakse, et sundida neid pöörduma islami usku, ning paljudel juhtudel on kristlastest tütarlapsi röövitud, vägistatud ja mõrvatud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et valitsusväline organisatsioon Aasia Inimõiguste Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Pakistanis, eriti Punjabi provintsis kasvab murettekitavalt kristlastest naiste arv, keda vägistatakse, et sundida neid pöörduma islami usku, ning paljudel juhtudel on kristlastest tütarlapsi röövitud, vägistatud ja mõrvatud;

| P. | arvestades, et traagiline juhtum Uzma Ayubiga, kes aasta eest rööviti, keda hoiti vangis ja keda korduvalt vägistasid mitmed politseinikud, näitab rahutukstegevalt õigusriigi põhimõtete eiramist, kuna vahistatud politseinike perekonnaliikmed tapsid ohvri venna, kui Ayub keeldus kokkuleppemenetlusest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et traagiline juhtum Uzma Ayubiga, kes aasta eest rööviti, keda hoiti vangis ja keda korduvalt vägistasid mitmed politseinikud, näitab rahutukstegevalt õigusriigi põhimõtete eiramist, kuna vahistatud politseinike perekonnaliikmed tapsid ohvri venna, kui Ayub keeldus kokkuleppemenetlusest;

| Q. | arvestades, et pärast Pakistani 1977. aasta sõjaväelist riigipööret tühistati 1973. aasta põhiseadusega tagatud õigus olla vaba diskrimineerimisest soo põhjal; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et pärast Pakistani 1977. aasta sõjaväelist riigipööret tühistati 1973. aasta põhiseadusega tagatud õigus olla vaba diskrimineerimisest soo põhjal;

| R. | arvestades, et Pakistanis on vastu võetud rida seadusi, millega kehtestatakse naiste alam seisund seaduse ees ning mõnel juhul loetakse naise antud tunnistus mehe omast kaks korda vähem kaalukaks – sellised seadused on näiteks Hudoodi määrused ja tõendite seadus, mis alandavad naiste seisundit ja rikuvad nende õigusi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Pakistanis on vastu võetud rida seadusi, millega kehtestatakse naiste alam seisund seaduse ees ning mõnel juhul loetakse naise antud tunnistus mehe omast kaks korda vähem kaalukaks – sellised seadused on näiteks Hudoodi määrused ja tõendite seadus, mis alandavad naiste seisundit ja rikuvad nende õigusi;

| S. | arvestades, et Pakistanis on ka mitmeid teisi naisi diskrimineerivaid seadusi, nagu näiteks moslemi perekonnaõiguse määrus, Lääne-Pakistani perekohtu seadus, laste abiellumist piirav seadus, Lääne-Pakistani kaasavara (väljapanemise keelustamise) seadus ning kaasavara ja pruudi kingituste (piirangute) seadus; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Pakistanis on ka mitmeid teisi naisi diskrimineerivaid seadusi, nagu näiteks moslemi perekonnaõiguse määrus, Lääne-Pakistani perekohtu seadus, laste abiellumist piirav seadus, Lääne-Pakistani kaasavara (väljapanemise keelustamise) seadus ning kaasavara ja pruudi kingituste (piirangute) seadus;

| T. | arvestades, et EL on kinnitanud oma kindlat tahet rajada Pakistaniga vastastikusel huvil ja ühistel väärtustel rajanev tugev pikaajaline partnerlus ning toetada Pakistani demokraatlikke institutsioone, tsiviilvalitsust ja kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et EL on kinnitanud oma kindlat tahet rajada Pakistaniga vastastikusel huvil ja ühistel väärtustel rajanev tugev pikaajaline partnerlus ning toetada Pakistani demokraatlikke institutsioone, tsiviilvalitsust ja kodanikuühiskonda;

| U. | arvestades, et EL on valmis koostööks, kuid eeldab, et Pakistan täidab oma rahvusvahelisi kohustusi, eriti julgeoleku ja inimõiguste, sealhulgas naiste õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et EL on valmis koostööks, kuid eeldab, et Pakistan täidab oma rahvusvahelisi kohustusi, eriti julgeoleku ja inimõiguste, sealhulgas naiste õiguste valdkonnas;

| V. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et demokraatia edendamine ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamine on Euroopa Liidu aluspõhimõtted ja eesmärgid, millele tuginetakse ühiselt kolmandate riikidega suhtlemisel; arvestades, et ELi kaubandus- ja arenguabi tingimuseks on inimõiguste ja vähemuste õiguste järgimine; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et demokraatia edendamine ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamine on Euroopa Liidu aluspõhimõtted ja eesmärgid, millele tuginetakse ühiselt kolmandate riikidega suhtlemisel; arvestades, et ELi kaubandus- ja arenguabi tingimuseks on inimõiguste ja vähemuste õiguste järgimine;

| 1. | tunneb tõsist muret naiste ja tütarlaste olukorra pärast ning korduvate teadete pärast naiste õiguste jõhkratest rikkumistest Afganistanis ja Pakistanis; rõhutab, et naiste ja tütarlaste olukord neis riikides nõuab kiires korras teravamat rahvusvahelist tähelepanu; |
| --- | --- |

1.

tunneb tõsist muret naiste ja tütarlaste olukorra pärast ning korduvate teadete pärast naiste õiguste jõhkratest rikkumistest Afganistanis ja Pakistanis; rõhutab, et naiste ja tütarlaste olukord neis riikides nõuab kiires korras teravamat rahvusvahelist tähelepanu;

| 2. | nõuab komisjonilt, nõukogult ja rahvusvaheliselt üldsuselt tungivalt oluliselt rohkem rahalisi vahendeid tegevuse jaoks, mille eesmärk on kaitsta naisi vägistamise, väärkohtlemise ja perevägivalla eest, ning praktiliste meetmete kavandamist, et toetada diskrimineerivate seaduste vastaseid kodanikuühiskonna liikumisi; |
| --- | --- |

2.

nõuab komisjonilt, nõukogult ja rahvusvaheliselt üldsuselt tungivalt oluliselt rohkem rahalisi vahendeid tegevuse jaoks, mille eesmärk on kaitsta naisi vägistamise, väärkohtlemise ja perevägivalla eest, ning praktiliste meetmete kavandamist, et toetada diskrimineerivate seaduste vastaseid kodanikuühiskonna liikumisi;

| 3. | nõuab naiste õiguste selgesõnalist käsitlemist kõigis inimõigustealastes dialoogides, kusjuures erilist tähelepanu nõuab võitlus igasuguse naiste ja tütarlaste vastase diskrimineerimise ja vägivalla vastu ning nende likvideerimise nimel, mille alla tuleb lugeda kõik kahjulikud traditsioonilised või käibetavad, varased või sundabielud, perevägivald ja naiste tapmine, ning nõuab, et sellise julmuse kaotamise kohustusest kõrvalehoidmist ei tohi lasta õigustada mitte mingisuguste kommete, traditsioonide või usuliste tavadega; |
| --- | --- |

3.

nõuab naiste õiguste selgesõnalist käsitlemist kõigis inimõigustealastes dialoogides, kusjuures erilist tähelepanu nõuab võitlus igasuguse naiste ja tütarlaste vastase diskrimineerimise ja vägivalla vastu ning nende likvideerimise nimel, mille alla tuleb lugeda kõik kahjulikud traditsioonilised või käibetavad, varased või sundabielud, perevägivald ja naiste tapmine, ning nõuab, et sellise julmuse kaotamise kohustusest kõrvalehoidmist ei tohi lasta õigustada mitte mingisuguste kommete, traditsioonide või usuliste tavadega;

Afganistan

| 4. | avaldab tunnustust Afganistani naistele, kellel on oluline osa riigi arengus ja majanduskasvus; on seisukohal, et viimastel aastatel tehtud edusammud meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamisel on olulised riigi tuleviku kujundamise seisukohast; |
| --- | --- |

4.

avaldab tunnustust Afganistani naistele, kellel on oluline osa riigi arengus ja majanduskasvus; on seisukohal, et viimastel aastatel tehtud edusammud meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamisel on olulised riigi tuleviku kujundamise seisukohast;

| 5. | väljendab heameelt selliste positiivsete nihete üle nagu naiste nimetamine kõrgetele poliitilistele ja juhtivatele ametikohtadele Afganistanis, näiteks pr Sarabi nimetamine Bāmīāni provintsi kuberneriks; ergutab Afganistani valitsust jätkama jõupingutusi naiste arvu suurendamiseks avaliku sektori ja juhtivatel ametikohtadel, eeskätt provintsivalitsustes; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt selliste positiivsete nihete üle nagu naiste nimetamine kõrgetele poliitilistele ja juhtivatele ametikohtadele Afganistanis, näiteks pr Sarabi nimetamine Bāmīāni provintsi kuberneriks; ergutab Afganistani valitsust jätkama jõupingutusi naiste arvu suurendamiseks avaliku sektori ja juhtivatel ametikohtadel, eeskätt provintsivalitsustes;

| 6. | peab tervitatavaks president Karzai hiljutist otsust anda armu Gulnazile, kes langes vägistamise ohvriks ja pandi vangi abielurikkumise eest; kutsub valitsust tegema lõpu tavale, mille kohaselt pannakse naine vangi, kui ta soovib vältida kuritarvitamist, ja suurendama selle asemel naiste ja laste varjupaikade arvu riigis ning nõuab tungivalt, et EL tagaks sellistele keskustele pideva toetuse; |
| --- | --- |

6.

peab tervitatavaks president Karzai hiljutist otsust anda armu Gulnazile, kes langes vägistamise ohvriks ja pandi vangi abielurikkumise eest; kutsub valitsust tegema lõpu tavale, mille kohaselt pannakse naine vangi, kui ta soovib vältida kuritarvitamist, ja suurendama selle asemel naiste ja laste varjupaikade arvu riigis ning nõuab tungivalt, et EL tagaks sellistele keskustele pideva toetuse;

| 7. | tõdeb, et pärast Talibani režiimi langemist on saavutatud märgatavat edu naiste olukorra parandamisel Afganistanis; märgib siiski, et taas on tekkinud hirm naiste olukorra ja õiguste võimaliku halvenemise pärast Afganistanis liitlasvägede väljakuulutatud lahkumise järel 2014. aastal; |
| --- | --- |

7.

tõdeb, et pärast Talibani režiimi langemist on saavutatud märgatavat edu naiste olukorra parandamisel Afganistanis; märgib siiski, et taas on tekkinud hirm naiste olukorra ja õiguste võimaliku halvenemise pärast Afganistanis liitlasvägede väljakuulutatud lahkumise järel 2014. aastal;

| 8. | rõhutab asjaolu, et emade suremus Afganistanis on endiselt üks kõrgemaid maailmas, kuid märgib rahuloluga, et Afganistani Tervishoiuministeeriumi hiljuti läbiviidud suremust käsitleva uuringu (2010) kohaselt on emade suremus Afganistanis langenud vähem kui 500 surmajuhtumile 100 000 elussünni kohta; kutsub komisjoni, liikmesriike, rahvusvahelisi partnereid ja VVOsid jätkama Afganistanis projektide elluviimisel erilise tähelepanu pööramist emade ja laste tervisele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab asjaolu, et emade suremus Afganistanis on endiselt üks kõrgemaid maailmas, kuid märgib rahuloluga, et Afganistani Tervishoiuministeeriumi hiljuti läbiviidud suremust käsitleva uuringu (2010) kohaselt on emade suremus Afganistanis langenud vähem kui 500 surmajuhtumile 100 000 elussünni kohta; kutsub komisjoni, liikmesriike, rahvusvahelisi partnereid ja VVOsid jätkama Afganistanis projektide elluviimisel erilise tähelepanu pööramist emade ja laste tervisele;

| 9. | avaldab poolehoidu Afganistani kinnitustele Bonni II konverentsi lõppedes „jätkata stabiilse ja demokraatliku ühiskonna loomist, mis põhineb õigusriigi põhimõtetel ja kus kodanikele on põhiseadusega tagatud inimõigused ja põhivabadused, sealhulgas meeste ja naiste võrdõiguslikkus” ning „pidada kinni inimõiguste valdkonnas võetud kohustustest”; peab samuti kiiduväärseks rahvusvahelise üldsuse lubadust jätkata Afganistani sellesuunaliste edusammude toetamist; |
| --- | --- |

9.

avaldab poolehoidu Afganistani kinnitustele Bonni II konverentsi lõppedes „jätkata stabiilse ja demokraatliku ühiskonna loomist, mis põhineb õigusriigi põhimõtetel ja kus kodanikele on põhiseadusega tagatud inimõigused ja põhivabadused, sealhulgas meeste ja naiste võrdõiguslikkus” ning „pidada kinni inimõiguste valdkonnas võetud kohustustest”; peab samuti kiiduväärseks rahvusvahelise üldsuse lubadust jätkata Afganistani sellesuunaliste edusammude toetamist;

| 10. | kutsub Afganistani parlamenti ja justiitsministeeriumit tunnistama kehtetuks kõik seadused, mis põhjustavad naiste diskrimineerimist või sisaldavad selle elemente, sest see on vastuolus Afganistani allakirjutatud rahvusvaheliste kokkulepetega; |
| --- | --- |

10.

kutsub Afganistani parlamenti ja justiitsministeeriumit tunnistama kehtetuks kõik seadused, mis põhjustavad naiste diskrimineerimist või sisaldavad selle elemente, sest see on vastuolus Afganistani allakirjutatud rahvusvaheliste kokkulepetega;

| 11. | usub, et inimõiguste ja eelkõige naiste õiguste austamine on otsustava tähtsusega Afganistani demokraatliku arengu seisukohast; |
| --- | --- |

11.

usub, et inimõiguste ja eelkõige naiste õiguste austamine on otsustava tähtsusega Afganistani demokraatliku arengu seisukohast;

| 12. | väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et kõigile edusammudele vaatamata on Afganistani naised ja tütarlapsed endiselt perevägivalla, kaubitsemise, sundabielude, sealhulgas lapseeas abiellumise ohvrid ning neid kasutatakse kaubana vaidluste lahendamisel; nõuab tungivalt, et Afganistani ametivõimud tagaksid, et politsei, kohtute ja muude õigussektori asutuste ametnikud tegeleksid naiste kaebustega kuritarvituste, sealhulgas peksmise, vägistamise ja muu seksuaalvägivalla kohta; |
| --- | --- |

12.

väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et kõigile edusammudele vaatamata on Afganistani naised ja tütarlapsed endiselt perevägivalla, kaubitsemise, sundabielude, sealhulgas lapseeas abiellumise ohvrid ning neid kasutatakse kaubana vaidluste lahendamisel; nõuab tungivalt, et Afganistani ametivõimud tagaksid, et politsei, kohtute ja muude õigussektori asutuste ametnikud tegeleksid naiste kaebustega kuritarvituste, sealhulgas peksmise, vägistamise ja muu seksuaalvägivalla kohta;

| 13. | on eriti mures asjaolu pärast, et Talibani või muude mässuliste rühmituste kontrollitavatel aladel kohaldatakse naiste suhtes endiselt kividega surnuksloopimist või füüsilist moonutamist juhtudel, kui neid süüdistatakse Talibani repressiivsete sotsiaalsete normide rikkumises; |
| --- | --- |

13.

on eriti mures asjaolu pärast, et Talibani või muude mässuliste rühmituste kontrollitavatel aladel kohaldatakse naiste suhtes endiselt kividega surnuksloopimist või füüsilist moonutamist juhtudel, kui neid süüdistatakse Talibani repressiivsete sotsiaalsete normide rikkumises;

| 14. | tõdeb, et naiste võrdõiguslikkus on põhimõte, mis on sätestatud Afganistani uues põhiseaduses; nõuab, et vaadataks läbi seadus, mis käsitleb šiiidi naiste seisundit Afganistanis, sest see on mõnedele parandustele vaatamata vastuolus kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, diskrimineerimise kõigi vormide kaotamise konventsiooni ja lapse õiguste konventsiooniga; |
| --- | --- |

14.

tõdeb, et naiste võrdõiguslikkus on põhimõte, mis on sätestatud Afganistani uues põhiseaduses; nõuab, et vaadataks läbi seadus, mis käsitleb šiiidi naiste seisundit Afganistanis, sest see on mõnedele parandustele vaatamata vastuolus kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, diskrimineerimise kõigi vormide kaotamise konventsiooni ja lapse õiguste konventsiooniga;

| 15. | kordab, et Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide toetus Afganistani ülesehitustööle peab sisaldama konkreetseid meetmeid naiste diskrimineerimise kaotamiseks, et süvendada austust inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete vastu; |
| --- | --- |

15.

kordab, et Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide toetus Afganistani ülesehitustööle peab sisaldama konkreetseid meetmeid naiste diskrimineerimise kaotamiseks, et süvendada austust inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete vastu;

| 16. | kutsub Afganistani ametivõime kaotama lõplikult ebainimliku baadi tava ning võtma kiiresti meetmeid selleks, et rakendada täies ulatuses 2009. aasta seadus, millega nähakse kurjategijatele kriminaalkaristusena ette vangistus kuni kümneks aastaks; |
| --- | --- |

16.

kutsub Afganistani ametivõime kaotama lõplikult ebainimliku baadi tava ning võtma kiiresti meetmeid selleks, et rakendada täies ulatuses 2009. aasta seadus, millega nähakse kurjategijatele kriminaalkaristusena ette vangistus kuni kümneks aastaks;

| 17. | kutsub Afganistani valitsust naiste õiguste paremaks kaitsmiseks ja diskrimineerivatest tingimusest hoidumiseks muutma kehtivaid õigusakte ja karistusseadustikku; rõhutab, et rahukõnelused ei tohi mingil juhul tuua kaasa seda, et naised kaotavad viimastel aastatel saadud õigused; |
| --- | --- |

17.

kutsub Afganistani valitsust naiste õiguste paremaks kaitsmiseks ja diskrimineerivatest tingimusest hoidumiseks muutma kehtivaid õigusakte ja karistusseadustikku; rõhutab, et rahukõnelused ei tohi mingil juhul tuua kaasa seda, et naised kaotavad viimastel aastatel saadud õigused;

| 18. | nõuab, et naiste olulist osa konfliktide lahendamisel kodus ja kogukonnas tuleks ära kasutada ning naiste arvu kõrgemas rahunõukogus ja provintsi rahunõukogudes tuleks oluliselt suurendada; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et naiste olulist osa konfliktide lahendamisel kodus ja kogukonnas tuleks ära kasutada ning naiste arvu kõrgemas rahunõukogus ja provintsi rahunõukogudes tuleks oluliselt suurendada;

Pakistan

| 19. | väljendab sügavat muret Asia Bibi, Mukhtar Mai ja Uzma Ayubi kohtuasjade käsitlemise pärast, sest see võib veelgi vähendada usaldust Pakistani kohtusüsteemi vastu ning julgustada isikuid, kes püüavad rikkuda naiste ja muude riskirühmade õigusi; |
| --- | --- |

19.

väljendab sügavat muret Asia Bibi, Mukhtar Mai ja Uzma Ayubi kohtuasjade käsitlemise pärast, sest see võib veelgi vähendada usaldust Pakistani kohtusüsteemi vastu ning julgustada isikuid, kes püüavad rikkuda naiste ja muude riskirühmade õigusi;

| 20. | nõuab tungivalt, et Pakistani valitsus kehtestaks mehhanismid, mille abil oleks võimalik kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel jälgida mitteametlike küla- ja kogukonnanõukogude tegevust ning sekkuda juhul, kui need ületavad oma volituste piirid; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et Pakistani valitsus kehtestaks mehhanismid, mille abil oleks võimalik kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel jälgida mitteametlike küla- ja kogukonnanõukogude tegevust ning sekkuda juhul, kui need ületavad oma volituste piirid;

| 21. | kutsub Pakistani valitsust taaskehtestama 1973. aasta põhiseadusega ettenähtud põhiõigused, sealhulgas õiguse olla vaba soolisest diskrimineerimisest; |
| --- | --- |

21.

kutsub Pakistani valitsust taaskehtestama 1973. aasta põhiseadusega ettenähtud põhiõigused, sealhulgas õiguse olla vaba soolisest diskrimineerimisest;

| 22. | nõuab tungivalt, et valitsus vaataks läbi pärast sõjalist riigipööret kehtestatud naiste õigusi käsitlevad õigusaktid, eeskätt Hudoodi määrused ja tõendamise seaduse, mis on vastuolus naiste seisundi ja õigustega, muutes nad seadusega alama seisundiga isikuteks; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et valitsus vaataks läbi pärast sõjalist riigipööret kehtestatud naiste õigusi käsitlevad õigusaktid, eeskätt Hudoodi määrused ja tõendamise seaduse, mis on vastuolus naiste seisundi ja õigustega, muutes nad seadusega alama seisundiga isikuteks;

| 23. | peab tervitatavaks Rahvuskogule hiljuti esitatud seaduseelnõu, mille kohaselt naiste seisundi riiklik komisjon muudetakse sõltumatuks asutuseks, mis tegeleb naiste rolli suurendamise ja nende diskrimineerimise kõigi vormide kaotamisega, ning toetab jõupingutusi, et tagada inimõiguste riikliku komisjoni loomise eelnõu vastuvõtmine; |
| --- | --- |

23.

peab tervitatavaks Rahvuskogule hiljuti esitatud seaduseelnõu, mille kohaselt naiste seisundi riiklik komisjon muudetakse sõltumatuks asutuseks, mis tegeleb naiste rolli suurendamise ja nende diskrimineerimise kõigi vormide kaotamisega, ning toetab jõupingutusi, et tagada inimõiguste riikliku komisjoni loomise eelnõu vastuvõtmine;

| 24. | väljendab sügavat rahulolu, et hiljuti kiitsid nii Senat kui ka Rahvuskogu heaks kaks olulist naiste kaitset käsitlevat eelnõu, nimelt 2010. aasta eelnõu hapete kasutamise kontrolli ja happerünnaku kuritegude tõkestamise kohta ning 2008. aasta naistevaenulike tavade kasutamise tõkestamise (kriminaalõiguse muutmise) eelnõu, ning toetab rakenduskomisjoni moodustamist, et kontrollida nende seaduste kiiret kohaldamist; |
| --- | --- |

24.

väljendab sügavat rahulolu, et hiljuti kiitsid nii Senat kui ka Rahvuskogu heaks kaks olulist naiste kaitset käsitlevat eelnõu, nimelt 2010. aasta eelnõu hapete kasutamise kontrolli ja happerünnaku kuritegude tõkestamise kohta ning 2008. aasta naistevaenulike tavade kasutamise tõkestamise (kriminaalõiguse muutmise) eelnõu, ning toetab rakenduskomisjoni moodustamist, et kontrollida nende seaduste kiiret kohaldamist;

| 25. | peab kahetsusväärseks, et Senat jättis ikkagi menetlemata perevägivalda käsitleva eelnõu, kuigi Rahvuskogu võttis selle 2009. aastal vastu; usub, et on vajalik ja naisi toetavate seaduste hiljutise vastuvõtmisega kooskõlas võtta nimetatud eelnõu koduvägivalla vastu võitlemise eesmärgil uuesti menetlusse ja see kiiresti heaks kiita; |
| --- | --- |

25.

peab kahetsusväärseks, et Senat jättis ikkagi menetlemata perevägivalda käsitleva eelnõu, kuigi Rahvuskogu võttis selle 2009. aastal vastu; usub, et on vajalik ja naisi toetavate seaduste hiljutise vastuvõtmisega kooskõlas võtta nimetatud eelnõu koduvägivalla vastu võitlemise eesmärgil uuesti menetlusse ja see kiiresti heaks kiita;

| 26. | kutsub valitsust vaatama läbi mitmeid teisigi naisi diskrimineerivaid seadusi, nagu moslemi perekonnaõiguse määrus, Lääne-Pakistani perekonnaasju lahendava kohtu seadus, laste abiellumist piirav seadus, Lääne-Pakistani kaasavara (väljapanemise keelustamise) seadus, kaasavara ja pruudi kingituste (piirangute) seadus, Hudoodi määrused, 1951. aasta kodakondsuse seadus ja 1984. aasta tõendamise seadus; |
| --- | --- |

26.

kutsub valitsust vaatama läbi mitmeid teisigi naisi diskrimineerivaid seadusi, nagu moslemi perekonnaõiguse määrus, Lääne-Pakistani perekonnaasju lahendava kohtu seadus, laste abiellumist piirav seadus, Lääne-Pakistani kaasavara (väljapanemise keelustamise) seadus, kaasavara ja pruudi kingituste (piirangute) seadus, Hudoodi määrused, 1951. aasta kodakondsuse seadus ja 1984. aasta tõendamise seadus;

| 27. | kordab Pakistani valitsusele tehtud üleskutset põhjalikult läbi vaadata jumalateotuse seadused ja muu hulgas ka karistusseadustiku paragrahvi 295 C praegune kohaldamine, sest selle paragrahvi kohaselt tuleb surmanuhtlus määrata kõikidele jumala teotamises süüdi mõistetud isikutele, ja palub seni kohaldada juba tehtud muudatusi; |
| --- | --- |

27.

kordab Pakistani valitsusele tehtud üleskutset põhjalikult läbi vaadata jumalateotuse seadused ja muu hulgas ka karistusseadustiku paragrahvi 295 C praegune kohaldamine, sest selle paragrahvi kohaselt tuleb surmanuhtlus määrata kõikidele jumala teotamises süüdi mõistetud isikutele, ja palub seni kohaldada juba tehtud muudatusi;

| 28. | nõuab tungivalt, et valitsus mõistaks kohut kõigi vägivalla õhutajate, eeskätt nende üle, kes mõnedel juhtudel pakuvad tasu nendega eriarvamusel oleva üksikisiku või inimrühma tapmise eest, ning nõuab ka meetmete võtmist küsimuse arutamise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et valitsus mõistaks kohut kõigi vägivalla õhutajate, eeskätt nende üle, kes mõnedel juhtudel pakuvad tasu nendega eriarvamusel oleva üksikisiku või inimrühma tapmise eest, ning nõuab ka meetmete võtmist küsimuse arutamise hõlbustamiseks;

| 29. | nõuab tungivalt, et Pakistani ametivõimud võtaksid otsustavaid meetmeid nn aumõrvade lõpetamiseks; märgib, et Pakistani kohtusüsteem peab karistama sellistes tegudes süüdiolevaid isikuid; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et Pakistani ametivõimud võtaksid otsustavaid meetmeid nn aumõrvade lõpetamiseks; märgib, et Pakistani kohtusüsteem peab karistama sellistes tegudes süüdiolevaid isikuid;

| 30. | palub komisjonil ja nõukogul välja töötada ja rakendada haridusprogramme, mille eesmärk on parandada naiste kirjaoskust ja haridustaset Pakistanis; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil ja nõukogul välja töötada ja rakendada haridusprogramme, mille eesmärk on parandada naiste kirjaoskust ja haridustaset Pakistanis;

| 31. | palub asjaomastel ELi institutsioonidel lisada ühiskonna ususallivuse küsimus Pakistaniga peetavasse poliitilisse dialoogi, sest sellel küsimusel on erakordne tähtsus pikaajalises võitluses usulise ekstremismi vastu; |
| --- | --- |

31.

palub asjaomastel ELi institutsioonidel lisada ühiskonna ususallivuse küsimus Pakistaniga peetavasse poliitilisse dialoogi, sest sellel küsimusel on erakordne tähtsus pikaajalises võitluses usulise ekstremismi vastu;

| 32. | palub asjaomastel ELi institutsioonidel nõuda Pakistani valitsuselt demokraatia ja inimõiguste klausli järgimist, mis on sätestatud Euroopa Liidu ja Pakistani Islamivabariigi vahelises koostöölepingus; palub veel kord Euroopa välisteenistusel esitada aruanne koostöölepingu täitmise ning demokraatia ja inimõiguste klausli järgimise kohta; |
| --- | --- |

32.

palub asjaomastel ELi institutsioonidel nõuda Pakistani valitsuselt demokraatia ja inimõiguste klausli järgimist, mis on sätestatud Euroopa Liidu ja Pakistani Islamivabariigi vahelises koostöölepingus; palub veel kord Euroopa välisteenistusel esitada aruanne koostöölepingu täitmise ning demokraatia ja inimõiguste klausli järgimise kohta;

*

* *

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Afganistani ja Pakistani valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Afganistani ja Pakistani valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0026.

(2)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 147.

(3)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 583.

(4)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 666.

(5)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 434.

(6)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 57.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0490.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489.

(9)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 33.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/126

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Tuneesia ja Zakaria Bouguira juhtum

P7_TA(2011)0592

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon resolutsioon Tuneesia ja Zacharia Bouguira juhtumi kohta

2013/C 168 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone Tuneesia kohta, eriti 3. veebruari 2011. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone Tuneesia kohta, eriti 3. veebruari 2011. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika lõunamõõtme läbivaatamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika lõunamõõtme läbivaatamise kohta (2),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 25. mai 2011. aasta ühisteatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” (KOM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 25. mai 2011. aasta ühisteatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” (KOM(2011)0303),

| — | võttes arvesse oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu rolli kohta inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu rolli kohta inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides (3),

| — | võttes arvesse Tuneesia–ELi töörühma 28. ja 29. septembri 2011. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tuneesia–ELi töörühma 28. ja 29. septembri 2011. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastast konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eelkõige selle artikleid 7 ja 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eelkõige selle artikleid 7 ja 9,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Tuneesia arstiteaduste üliõpilane Zacharia Bouguira oli 13. novembril 2011 Tunis-Carthage lennujaamas tunnistajaks korduvatele avalikele vägivallaaktidele, mille panid toime õiguskaitsetöötajad noortest marokolastest koosneva rühma vastu, kes oli tulnud vaatama jalgpalli Aafrika meistrite liiga Wydad Casablanca ja Espérance Sportive de Tunisi vahel peetavat finaalmängu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Tuneesia arstiteaduste üliõpilane Zacharia Bouguira oli 13. novembril 2011 Tunis-Carthage lennujaamas tunnistajaks korduvatele avalikele vägivallaaktidele, mille panid toime õiguskaitsetöötajad noortest marokolastest koosneva rühma vastu, kes oli tulnud vaatama jalgpalli Aafrika meistrite liiga Wydad Casablanca ja Espérance Sportive de Tunisi vahel peetavat finaalmängu;

| B. | arvestades, et õiguskaitsetöötajate rünnaku äärmusliku vägivalla tõttu kolmeteistkümne marokolase vastu, kelle käed olid seotud ja kes olid muudetud liikumisvõimetuks, hakkas Zacharia Bouguira oma mobiiltelefoniga toimuvat filmima, et levitada videot internetis ja aidata kaasa lõpu tegemisele Ben Ali ajastul valitsenud seda tüüpi laialdasele karistamatusele, et aidata nii üles ehitada inimõigustel ja põhivabadustel rajanev demokraatlik Tuneesia; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õiguskaitsetöötajate rünnaku äärmusliku vägivalla tõttu kolmeteistkümne marokolase vastu, kelle käed olid seotud ja kes olid muudetud liikumisvõimetuks, hakkas Zacharia Bouguira oma mobiiltelefoniga toimuvat filmima, et levitada videot internetis ja aidata kaasa lõpu tegemisele Ben Ali ajastul valitsenud seda tüüpi laialdasele karistamatusele, et aidata nii üles ehitada inimõigustel ja põhivabadustel rajanev demokraatlik Tuneesia;

| C. | arvestades, et turvamees lõpetas Zacharia Bouguira filmimise koheselt, et teda peksis rängalt umbes 20 politseinikku ja et ta viidi koos noorte marokolaste rühmaga lennujaama lähedal asuvasse politseijaoskonda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et turvamees lõpetas Zacharia Bouguira filmimise koheselt, et teda peksis rängalt umbes 20 politseinikku ja et ta viidi koos noorte marokolaste rühmaga lennujaama lähedal asuvasse politseijaoskonda;

| D. | arvestades, et Zacharia Bouguirat peeti kinni meelevaldselt ja et tema suhtes kasutati selle aja jooksul korduvalt vägivalda ja hirmutamist, mida võib pidada ebainimlikuks ja alandavaks kohtlemiseks; arvestades, et kinnipidamise jooksul oli noormees tunnistajaks ka tingimustele, milles hoiti teisi noori marokolasi, ning ebainimlikule ja alandavale kohtlemisele, mille osaliseks said ka nemad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Zacharia Bouguirat peeti kinni meelevaldselt ja et tema suhtes kasutati selle aja jooksul korduvalt vägivalda ja hirmutamist, mida võib pidada ebainimlikuks ja alandavaks kohtlemiseks; arvestades, et kinnipidamise jooksul oli noormees tunnistajaks ka tingimustele, milles hoiti teisi noori marokolasi, ning ebainimlikule ja alandavale kohtlemisele, mille osaliseks said ka nemad;

| E. | arvestades, et pärast terrorismivastase rühma paigutamist piiripolitseiposti ette saadeti Tuneesia telejaamade Al-Watania, Hannibali ja Nesma reporterid sündmuspaika ning need jaamad näitasid 2011. aasta 13. ja 14. novembri vahelisel ööl televisioonis uudisteklippi, milles õigustati noorte marokolaste rühma vahistamist sellega, et nad olid väidetavalt pannud lennujaama ooteruumis toime vandalismiakte; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast terrorismivastase rühma paigutamist piiripolitseiposti ette saadeti Tuneesia telejaamade Al-Watania, Hannibali ja Nesma reporterid sündmuspaika ning need jaamad näitasid 2011. aasta 13. ja 14. novembri vahelisel ööl televisioonis uudisteklippi, milles õigustati noorte marokolaste rühma vahistamist sellega, et nad olid väidetavalt pannud lennujaama ooteruumis toime vandalismiakte;

| F. | arvestades, et Zacharia Bouguira vabastati pärast seda, kui sekkusid tema ema ja advokaat, kes käisid tema kinnipidamiskohas; arvestades, et üheksat kolmeteistkümnest Maroko jalgpallifännist hoiti kinni 13.–21. novembrini 2011 ja toimetati seejärel edasi Bouchoucha ja Morniaga vanglatesse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Zacharia Bouguira vabastati pärast seda, kui sekkusid tema ema ja advokaat, kes käisid tema kinnipidamiskohas; arvestades, et üheksat kolmeteistkümnest Maroko jalgpallifännist hoiti kinni 13.–21. novembrini 2011 ja toimetati seejärel edasi Bouchoucha ja Morniaga vanglatesse;

| G. | arvestades, et Zacharia Bouguira esitas 17. novembril 2011 riigiprokuratuurile asjaga seotud julgeolekujõudude töötajate ja siseministeeriumi vastu kaebuse piinamises, ning arvestades, et temalt võeti prokuratuuris ütlused 8. detsembril 2011; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Zacharia Bouguira esitas 17. novembril 2011 riigiprokuratuurile asjaga seotud julgeolekujõudude töötajate ja siseministeeriumi vastu kaebuse piinamises, ning arvestades, et temalt võeti prokuratuuris ütlused 8. detsembril 2011;

| H. | arvestades, et Tuneesia juristid ja inimõiguste organisatsioonid märgivad, et hoolimata Ben Ali režiimi langemisest panevad julgeolekujõudude töötajad kodanike vastu ikka veel korrapäraselt toime vägivallaakte ja julmi tegusid, rikkudes sellega rahvusvahelisi inimõiguste alaseid kohustusi, mille Tuneesia endale hiljuti võttis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Tuneesia juristid ja inimõiguste organisatsioonid märgivad, et hoolimata Ben Ali režiimi langemisest panevad julgeolekujõudude töötajad kodanike vastu ikka veel korrapäraselt toime vägivallaakte ja julmi tegusid, rikkudes sellega rahvusvahelisi inimõiguste alaseid kohustusi, mille Tuneesia endale hiljuti võttis;

| I. | arvestades, et nõuetekohaselt toimiv kohtu- ja õiguskaitsesüsteem ning võitlus piinamise ja karistamatuse vastu on ülitähtsad niisuguse riigi ülesehitamisel, mis tõepoolest rajaneb õigusriigi põhimõtetel, ning arvestades, et nende tähtsate põhimõtete austamise tagamine peab olema tulevasele Tuneesia valitsusele peamiseks ülesandeks, kui ta otsustab, millised reformid on esmatähtsad, ja põhiseaduslikule kogule; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nõuetekohaselt toimiv kohtu- ja õiguskaitsesüsteem ning võitlus piinamise ja karistamatuse vastu on ülitähtsad niisuguse riigi ülesehitamisel, mis tõepoolest rajaneb õigusriigi põhimõtetel, ning arvestades, et nende tähtsate põhimõtete austamise tagamine peab olema tulevasele Tuneesia valitsusele peamiseks ülesandeks, kui ta otsustab, millised reformid on esmatähtsad, ja põhiseaduslikule kogule;

| J. | arvestades, et endine erakond RCD etendab sise- ja justiitsministeeriumis ikka veel väga aktiivset rolli; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et endine erakond RCD etendab sise- ja justiitsministeeriumis ikka veel väga aktiivset rolli;

| K. | arvestades, et pärast aastatepikkust rõhumist on väga vajalik taastada usaldus üldsuse ja ametivõimude vahel, eelkõige julgeolekujõudude ja kohtusüsteemi suhtes, ning arvestades, et üldsus on teinud korduvaid üleskutseid eemalduda radikaalselt minevikus kasutatud meetoditest ja seada aukohale demokraatia põhialused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pärast aastatepikkust rõhumist on väga vajalik taastada usaldus üldsuse ja ametivõimude vahel, eelkõige julgeolekujõudude ja kohtusüsteemi suhtes, ning arvestades, et üldsus on teinud korduvaid üleskutseid eemalduda radikaalselt minevikus kasutatud meetoditest ja seada aukohale demokraatia põhialused;

| L. | arvestades, et inimõigustel ja õigusriigi põhimõtetel rajaneva Tuneesia riigi tekkeks, araabia kevade edu tagamiseks ja püsivate muutuste elluviimiseks on väga oluline, et nimetatud ja muid piinamise, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise juhtumeid uuritaks ja karistataks õiglaselt ja läbipaistvalt ning tehtaks lõpp nendega seotud karistamatusele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimõigustel ja õigusriigi põhimõtetel rajaneva Tuneesia riigi tekkeks, araabia kevade edu tagamiseks ja püsivate muutuste elluviimiseks on väga oluline, et nimetatud ja muid piinamise, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise juhtumeid uuritaks ja karistataks õiglaselt ja läbipaistvalt ning tehtaks lõpp nendega seotud karistamatusele;

| 1. | väljendab heameelt Tuneesia poolt pärast Ben Ali režiimi lõppemist võetud rahvusvaheliste kohustuste üle, eelkõige mis puudutab koostööd ÜRO erimenetluste ja mehhanismidega võitluses piinamise, ebainimliku ja alandava kohtlemise vastu; nõuab seetõttu tungivalt, et Tuneesia ametivõimud tagaksid Zacharia Bouguirale õiguse rahvusvaheliste normide kohaselt läbiviidavale kohtumenetlusele, et heita valgust tõsistele inimõiguste rikkumistele, mille ohvriks ta langes, ja võtta nimetatud tegude toimepanijad vastutusele; nõuab ka kolmeteistkümne Maroko kodaniku õiguste rikkumise uurimist; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt Tuneesia poolt pärast Ben Ali režiimi lõppemist võetud rahvusvaheliste kohustuste üle, eelkõige mis puudutab koostööd ÜRO erimenetluste ja mehhanismidega võitluses piinamise, ebainimliku ja alandava kohtlemise vastu; nõuab seetõttu tungivalt, et Tuneesia ametivõimud tagaksid Zacharia Bouguirale õiguse rahvusvaheliste normide kohaselt läbiviidavale kohtumenetlusele, et heita valgust tõsistele inimõiguste rikkumistele, mille ohvriks ta langes, ja võtta nimetatud tegude toimepanijad vastutusele; nõuab ka kolmeteistkümne Maroko kodaniku õiguste rikkumise uurimist;

| 2. | väljendab heameelt selle üle, et Tuneesia ratifitseeris 29. juunil 2011. aastal piinamisevastase konventsiooni fakultatiivprotokolli ja et ta on ratifitseerinud rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti esimese fakultatiivprotokolli; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt selle üle, et Tuneesia ratifitseeris 29. juunil 2011. aastal piinamisevastase konventsiooni fakultatiivprotokolli ja et ta on ratifitseerinud rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti esimese fakultatiivprotokolli;

| 3. | palub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja Euroopa välisteenistust hoida parlamenti kursis kõikide pöördumistega Tuneesia ametivõimude poole ja nende järgselt võetavatest meetmetest; |
| --- | --- |

3.

palub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja Euroopa välisteenistust hoida parlamenti kursis kõikide pöördumistega Tuneesia ametivõimude poole ja nende järgselt võetavatest meetmetest;

| 4. | on teadlik probleemidest, mida Tuneesia peab demokraatiale üleminekul lahendama; kutsub Tuneesia valitsust ja põhiseaduslikku kogu ning asjakohaseid ametiühinguid üles alustama viivitamata pöördumatut reformiprotsessi, milles keskendutakse eelkõige julgeolekusektorile ja pööratakse eritähelepanu politseile ja kohtusüsteemile, ning tagama kohtusüsteemi ja ajakirjanduse sõltumatuse, et ehitada üles tugev ja jätkusuutlik demokraatia; |
| --- | --- |

4.

on teadlik probleemidest, mida Tuneesia peab demokraatiale üleminekul lahendama; kutsub Tuneesia valitsust ja põhiseaduslikku kogu ning asjakohaseid ametiühinguid üles alustama viivitamata pöördumatut reformiprotsessi, milles keskendutakse eelkõige julgeolekusektorile ja pööratakse eritähelepanu politseile ja kohtusüsteemile, ning tagama kohtusüsteemi ja ajakirjanduse sõltumatuse, et ehitada üles tugev ja jätkusuutlik demokraatia;

| 5. | on seisukohal, et julgeolekusektori reformimine ja karistamatusega võitlemine on esmatähtsad ülesanded, millega tuleb alastada kohe, ning leiab, et alles nende ülesannete lahendamisel on võimalik luua elujõuline õigusriigi põhimõtetel rajanev riik ja alustada rahvusliku lepitamise protsessi; asub seisukohale, et politsei muutmine avaliku korra tagamisele ja kontrollile keskendunud organist üksikisikute ja vara kaitsmisele pühendunud organiks on oluline demokraatiale ülemineku protsessi osa; nõuab seetõttu, et reformiprotsess viidaks läbi tihedas koostöös selles valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonidega; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et julgeolekusektori reformimine ja karistamatusega võitlemine on esmatähtsad ülesanded, millega tuleb alastada kohe, ning leiab, et alles nende ülesannete lahendamisel on võimalik luua elujõuline õigusriigi põhimõtetel rajanev riik ja alustada rahvusliku lepitamise protsessi; asub seisukohale, et politsei muutmine avaliku korra tagamisele ja kontrollile keskendunud organist üksikisikute ja vara kaitsmisele pühendunud organiks on oluline demokraatiale ülemineku protsessi osa; nõuab seetõttu, et reformiprotsess viidaks läbi tihedas koostöös selles valdkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonidega;

| 6. | kordab oma toetust Tuneesia rahva õiguspärastele demokraatlikele püüdlustele ja kiidab need heaks ning väljendab heameelt selle üle, et 23. oktoobril 2011 viidi edukalt läbi riigi esimesed vabad valimised, mis said teoks tänu araabia kevade sündmustele, ning et põhiseaduslikul kogul on nüüd ajalooline ülesanne panna alus riigile, mis rajaneb demokraatia ja õigusriigi põhimõtetel ja põhiõigustel; |
| --- | --- |

6.

kordab oma toetust Tuneesia rahva õiguspärastele demokraatlikele püüdlustele ja kiidab need heaks ning väljendab heameelt selle üle, et 23. oktoobril 2011 viidi edukalt läbi riigi esimesed vabad valimised, mis said teoks tänu araabia kevade sündmustele, ning et põhiseaduslikul kogul on nüüd ajalooline ülesanne panna alus riigile, mis rajaneb demokraatia ja õigusriigi põhimõtetel ja põhiõigustel;

| 7. | rõhutab, et õigus sõnavabadusele nii internetis kui ka väljaspool on ülitähtis vaba ja demokraatliku ühiskonna tagamiseks, samuti muude õiguste kaitsmiseks ja edendamiseks; toonitab, et vaba juurdepääs teabele ning kommunikatsioonivahenditele ja tsenseerimata juurdepääs internetile (internetivabadus) on universaalsed õigused ning vältimatud selleks, et tagada avalikus elus läbipaistvus ja vastutus; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et õigus sõnavabadusele nii internetis kui ka väljaspool on ülitähtis vaba ja demokraatliku ühiskonna tagamiseks, samuti muude õiguste kaitsmiseks ja edendamiseks; toonitab, et vaba juurdepääs teabele ning kommunikatsioonivahenditele ja tsenseerimata juurdepääs internetile (internetivabadus) on universaalsed õigused ning vältimatud selleks, et tagada avalikus elus läbipaistvus ja vastutus;

| 8. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles jätkama Tuneesia toetamist riigi üleminekul demokraatiale ning pidama esmatähtsaks sellise Euroopa naabruspoliitika eesmärkide kohase programmi koostamist, mis toetab julgeolekusektori, eelkõige politsei reformimist, ja sellise programmi loomist, mis toetab kohtusüsteemi reformimist valitsuse reformiprotsessi osana, ning lisama sellesse kodanikuühiskonnaga konsulteerimise ja hinnangute andmise mehhanismi; nõuab, et Euroopa välisteenistus tagaks parlamendi nõuetekohase teavitamise edusammudest uue ELi–Tuneesia tegevuskava läbirääkimistes ja ELi–Tuneesia töörühma töös; |
| --- | --- |

8.

kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning komisjoni üles jätkama Tuneesia toetamist riigi üleminekul demokraatiale ning pidama esmatähtsaks sellise Euroopa naabruspoliitika eesmärkide kohase programmi koostamist, mis toetab julgeolekusektori, eelkõige politsei reformimist, ja sellise programmi loomist, mis toetab kohtusüsteemi reformimist valitsuse reformiprotsessi osana, ning lisama sellesse kodanikuühiskonnaga konsulteerimise ja hinnangute andmise mehhanismi; nõuab, et Euroopa välisteenistus tagaks parlamendi nõuetekohase teavitamise edusammudest uue ELi–Tuneesia tegevuskava läbirääkimistes ja ELi–Tuneesia töörühma töös;

| 9. | palub, et Tuneesia valitsus ja põhiseaduslik kogu kaaluksid riikliku inimõiguste nõukogu loomist kooskõlas rahvusvaheliste normidega ja eelkõige Pariisi põhimõtetega ning et sellel nõukogul oleksid kasutada mehhanismid, mis hoiavad ära inimõiguste rikkumise, õigus võtta vastu taotlusi üksikisikutelt ja viia läbi sõltumatuid uurimisi; |
| --- | --- |

9.

palub, et Tuneesia valitsus ja põhiseaduslik kogu kaaluksid riikliku inimõiguste nõukogu loomist kooskõlas rahvusvaheliste normidega ja eelkõige Pariisi põhimõtetega ning et sellel nõukogul oleksid kasutada mehhanismid, mis hoiavad ära inimõiguste rikkumise, õigus võtta vastu taotlusi üksikisikutelt ja viia läbi sõltumatuid uurimisi;

| 10. | tunneb heameelt pettuse- ja korruptsioonijuhtumeid uuriva riikliku komisjoni (CNICM) aruande üle, mis avaldati lõpuks 11. novembril 2011, ning leiab, et aruande järelduste põhjal tuleb ilmtingimata võtta lähitulevikus meetmeid, et õiguskaitseorganid saaksid nõuetekohaselt uurida 300 neile edastatud juhtumit, millest pooltesse on segatud endise presidendi siseringi liikmed; rõhutab, et CNICMi järeldused aitavad oluliselt kaasa ka tegevusele äsja valitud uues põhiseaduslikus kogus, mis alustas tööd 22. novembril 2011, arvestades et uue põhiseadusega tuleb Ben Ali ajastust lõplikult lahti öelda; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt pettuse- ja korruptsioonijuhtumeid uuriva riikliku komisjoni (CNICM) aruande üle, mis avaldati lõpuks 11. novembril 2011, ning leiab, et aruande järelduste põhjal tuleb ilmtingimata võtta lähitulevikus meetmeid, et õiguskaitseorganid saaksid nõuetekohaselt uurida 300 neile edastatud juhtumit, millest pooltesse on segatud endise presidendi siseringi liikmed; rõhutab, et CNICMi järeldused aitavad oluliselt kaasa ka tegevusele äsja valitud uues põhiseaduslikus kogus, mis alustas tööd 22. novembril 2011, arvestades et uue põhiseadusega tuleb Ben Ali ajastust lõplikult lahti öelda;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Tuneesia presidendile, Tuneesia valitsusele ja põhiseaduslikule kogule. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Tuneesia presidendile, Tuneesia valitsusele ja põhiseaduslikule kogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0038.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0154.

(3)  ELT C 131 E, 5.6.2003, lk 147.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/129

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Rahvusvahelise tüdrukutepäeva toetuseks

P7_TA(2011)0593

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta deklaratsioon rahvusvahelise tüdrukutepäeva toetuseks

2013/C 168 E/18

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | tuletades meelde, et 1911. aastal naiste ühiskondlike, poliitiliste ja majandussaavutuste tunnustamiseks ja tähistamiseks loodud rahvusvahelisel naistepäeval oli 100. aastapäev, |
| --- | --- |

A.

tuletades meelde, et 1911. aastal naiste ühiskondlike, poliitiliste ja majandussaavutuste tunnustamiseks ja tähistamiseks loodud rahvusvahelisel naistepäeval oli 100. aastapäev,

| B. | tuletades meelde ÜRO 1975. aasta otsust, millega kehtestati rahvusvaheliseks naistepäevaks 8. märts, millest sai naiste panuse ülemaailmse tähistamise päev, |
| --- | --- |

B.

tuletades meelde ÜRO 1975. aasta otsust, millega kehtestati rahvusvaheliseks naistepäevaks 8. märts, millest sai naiste panuse ülemaailmse tähistamise päev,

| C. | tunnistades, et ülemaailmsete uurimustulemuste kohaselt kannatavad tüdrukud sagedamini alatoitumise, vägivalla ja hirmutamise all, satuvad inimkaubanduse ohvriks, neid müüakse seksikaubanduse objektidena või sunnitakse osutama seksuaalteenuseid, neid sunnitakse varakult abielluma, nad nakatuvad HIVi või satuvad pealesunnitud rasedusest põhjustatud eluohtlikku seisundisse, |
| --- | --- |

C.

tunnistades, et ülemaailmsete uurimustulemuste kohaselt kannatavad tüdrukud sagedamini alatoitumise, vägivalla ja hirmutamise all, satuvad inimkaubanduse ohvriks, neid müüakse seksikaubanduse objektidena või sunnitakse osutama seksuaalteenuseid, neid sunnitakse varakult abielluma, nad nakatuvad HIVi või satuvad pealesunnitud rasedusest põhjustatud eluohtlikku seisundisse,

| 1. | toetab ÜRO resolutsiooni ettepanekut, mille Kanada kavatseb esitada käesoleva aasta ÜRO Peaassambleel ja mille kohaselt kuulutataks 22. september rahvusvaheliseks tüdrukutepäevaks; |
| --- | --- |

1.

toetab ÜRO resolutsiooni ettepanekut, mille Kanada kavatseb esitada käesoleva aasta ÜRO Peaassambleel ja mille kohaselt kuulutataks 22. september rahvusvaheliseks tüdrukutepäevaks;

| 2. | kutsub Euroopa Liitu üles toetama ÜRO resolutsiooni rahvusvahelise tüdrukutepäeva kohta; |
| --- | --- |

2.

kutsub Euroopa Liitu üles toetama ÜRO resolutsiooni rahvusvahelise tüdrukutepäeva kohta;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, nõukogule ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 15. detsembril 2011. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2011)12-15(ANN1)).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 14. detsember 2011

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/130

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011Alaliste komisjonide liikmete arv

P7_TA(2011)0570

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta otsus alaliste komisjonide liikmete arvu kohta (2011/2838(RSO))

2013/C 168 E/19

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut,

| — | võttes arvesse oma 15. juuli 2009. aasta otsust alaliste komisjonide arvulise koosseisu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuli 2009. aasta otsust alaliste komisjonide arvulise koosseisu kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 183, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 183,

| A. | arvestades vajadust kindlustada parlamendi töö järjepidevus; |
| --- | --- |

A.

arvestades vajadust kindlustada parlamendi töö järjepidevus;

| B. | arvestades, et protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) muutva protokolli jõustumisest tulenevalt on uutel liikmetel õigus täieõiguslikult osaleda Euroopa Parlamendi ja selle organite tegevuses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) muutva protokolli jõustumisest tulenevalt on uutel liikmetel õigus täieõiguslikult osaleda Euroopa Parlamendi ja selle organite tegevuses;

| 1. | otsustab muuta parlamendikomisjonide arvulist koosseisu järgmiselt: | Väliskomisjon: 76 liiget |
| --- | --- | --- |

1.

otsustab muuta parlamendikomisjonide arvulist koosseisu järgmiselt:

Väliskomisjon: 76 liiget

| | Arengukomisjon: 30 liiget |
| --- | --- |

Arengukomisjon: 30 liiget

| | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon: 29 liiget |
| --- | --- |

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon: 29 liiget

| | Eelarvekomisjon: 44 liiget |
| --- | --- |

Eelarvekomisjon: 44 liiget

| | Eelarvekontrollikomisjon: 30 liiget |
| --- | --- |

Eelarvekontrollikomisjon: 30 liiget

| | Majandus- ja rahanduskomisjon: 48 liiget |
| --- | --- |

Majandus- ja rahanduskomisjon: 48 liiget

| | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon: 51 liiget |
| --- | --- |

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon: 51 liiget

| | Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon: 68 liiget |
| --- | --- |

Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon: 68 liiget

| | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon: 60 liiget |
| --- | --- |

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon: 60 liiget

| | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon: 41 liiget |
| --- | --- |

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon: 41 liiget

| | Transpordi- ja turismikomisjon: 46 liiget |
| --- | --- |

Transpordi- ja turismikomisjon: 46 liiget

| | Regionaalarengukomisjon: 50 liiget |
| --- | --- |

Regionaalarengukomisjon: 50 liiget

| | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon: 44 liiget |
| --- | --- |

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon: 44 liiget

| | Kalanduskomisjon: 24 liiget |
| --- | --- |

Kalanduskomisjon: 24 liiget

| | Kultuuri- ja hariduskomisjon: 32 liiget |
| --- | --- |

Kultuuri- ja hariduskomisjon: 32 liiget

| | Õiguskomisjon: 25 liiget |
| --- | --- |

Õiguskomisjon: 25 liiget

| | Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon: 60 liiget |
| --- | --- |

Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon: 60 liiget

| | Põhiseaduskomisjon: 25 liiget |
| --- | --- |

Põhiseaduskomisjon: 25 liiget

| | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon: 35 liiget |
| --- | --- |

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon: 35 liiget

| | Petitsioonikomisjon: 35 liiget |
| --- | --- |

Petitsioonikomisjon: 35 liiget

ning otsustab muuta parlamendi allkomisjonide arvulist koosseisu järgmiselt:

| | Inimõiguste allkomisjon: 31 liiget |
| --- | --- |

Inimõiguste allkomisjon: 31 liiget

| | Julgeoleku ja kaitse allkomisjon: 31 liiget |
| --- | --- |

Julgeoleku ja kaitse allkomisjon: 31 liiget

| 2. | otsustab esimeeste konverentsi 9. juuli 2009. aasta komisjoni juhatuse koosseisu käsitlevale otsusele viidates, et komisjoni juhatus võib koosneda kuni neljast aseesimehest; |
| --- | --- |

2.

otsustab esimeeste konverentsi 9. juuli 2009. aasta komisjoni juhatuse koosseisu käsitlevale otsusele viidates, et komisjoni juhatus võib koosneda kuni neljast aseesimehest;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 34.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/132

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011Delegatsioonide liikmete arv

P7_TA(2011)0571

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta otsus parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide ning parlamentaarsetes koostöökomisjonides ja mitmepoolsetes parlamentaarsetes assambleedes osalevate delegatsioonide liikmete arvu kohta (2011/2839(RSO))

2013/C 168 E/20

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut,

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2009. aasta otsust parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide ning parlamentaarsetes koostöökomisjonides ja mitmepoolsetes parlamentaarsetes assambleedes osalevate delegatsioonide liikmete arvu kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2009. aasta otsust parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide ning parlamentaarsetes koostöökomisjonides ja mitmepoolsetes parlamentaarsetes assambleedes osalevate delegatsioonide liikmete arvu kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 198, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 198,

| A. | arvestades vajadust tagada oma tegevuse järjepidevus; |
| --- | --- |

A.

arvestades vajadust tagada oma tegevuse järjepidevus;

| B. | arvestades, et protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) muutva protokolli jõustumisest tulenevalt on uutel liikmetel õigus täieõiguslikult osaleda Euroopa Parlamendi ja selle organite tegevuses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) muutva protokolli jõustumisest tulenevalt on uutel liikmetel õigus täieõiguslikult osaleda Euroopa Parlamendi ja selle organite tegevuses;

| 1. | otsustab muuta parlamentidevaheliste delegatsioonide liikmete arvu järgmiselt: | delegatsioon Araabia poolsaare riikidega suhtlemiseks: 18 liiget |
| --- | --- | --- |

1.

otsustab muuta parlamentidevaheliste delegatsioonide liikmete arvu järgmiselt:

delegatsioon Araabia poolsaare riikidega suhtlemiseks: 18 liiget

| | delegatsioon Indiaga suhtlemiseks: 28 liiget |
| --- | --- |

delegatsioon Indiaga suhtlemiseks: 28 liiget

| | delegatsioon Korea poolsaare riikidega suhtlemiseks: 17 liiget |
| --- | --- |

delegatsioon Korea poolsaare riikidega suhtlemiseks: 17 liiget

| | delegatsioon Lõuna-Aafrika Vabariigiga suhtlemiseks: 17 liiget |
| --- | --- |

delegatsioon Lõuna-Aafrika Vabariigiga suhtlemiseks: 17 liiget

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 36.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 13. detsember 2011

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/133

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine, et katta ITERi projekti lisarahastamisvajadused

P7_TA(2011)0547

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga, et katta ITERi projekti lisarahastamisvajadused (COM(2011)0226 – C7-0108/2011 – 2011/2080(ACI))

2013/C 168 E/21

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0226), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0226),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1),

| — | võttes arvesse eelarvet käsitlenud 1. detsembri 2011. aasta kolmepoolse kohtumise ühiseid järeldusi (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvet käsitlenud 1. detsembri 2011. aasta kolmepoolse kohtumise ühiseid järeldusi (2),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energiakomisjoni arvamust (A7-0433/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energiakomisjoni arvamust (A7-0433/2011),

| A. | arvestades, et ITERi projekti jaoks on aastatel 2012–2013 vaja ELi eelarvest täiendavalt 1,3 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringutena; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ITERi projekti jaoks on aastatel 2012–2013 vaja ELi eelarvest täiendavalt 1,3 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringutena;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid 1. detsembril 2011 toimunud eelarvet käsitlenud kolmepoolsel kohtumisel kokku ITERi projekti lisarahastamise korras; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid 1. detsembril 2011 toimunud eelarvet käsitlenud kolmepoolsel kohtumisel kokku ITERi projekti lisarahastamise korras;

| C. | arvestades, et selleks on vaja muuta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet, sel moel suurendades alamrubriigis 1a ette nähtud kulukohustuste assigneeringute ülemmäära 2012. aastaks 650 miljoni euro ja 2013. aastaks 190 miljoni euro võrra jooksevhindades; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et selleks on vaja muuta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet, sel moel suurendades alamrubriigis 1a ette nähtud kulukohustuste assigneeringute ülemmäära 2012. aastaks 650 miljoni euro ja 2013. aastaks 190 miljoni euro võrra jooksevhindades;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et praegu kehtiva 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kõik sätted jäävad jõusse uue määruse (millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik) jõustumiseni, välja arvatud artiklid, mis on Lissaboni lepingu jõustumise tõttu aegunud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et praegu kehtiva 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kõik sätted jäävad jõusse uue määruse (millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik) jõustumiseni, välja arvatud artiklid, mis on Lissaboni lepingu jõustumise tõttu aegunud;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament taunib asjaolu, et erinevad tõlgendused, õiguslikud piirangud ja siduvad kohustused on takistanud nõukogu asuma kiirelt tõelistesse poliitilistesse läbirääkimistesse teise eelarvepädeva institutsiooniga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament taunib asjaolu, et erinevad tõlgendused, õiguslikud piirangud ja siduvad kohustused on takistanud nõukogu asuma kiirelt tõelistesse poliitilistesse läbirääkimistesse teise eelarvepädeva institutsiooniga;

| F. | arvestades, et mõlema eelarvepädeva institutsiooni delegatsioonid tegid omavahel kolmepoolse kohtumise ajal konstruktiivset koostööd; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõlema eelarvepädeva institutsiooni delegatsioonid tegid omavahel kolmepoolse kohtumise ajal konstruktiivset koostööd;

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 2. | rõhutab, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid 1. detsembril 2011 toimunud eelarvet käsitlenud kolmepoolsel kohtumisel kokku ühiste järelduste terviktekstis; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid 1. detsembril 2011 toimunud eelarvet käsitlenud kolmepoolsel kohtumisel kokku ühiste järelduste terviktekstis;

| 3. | tunneb sügavat kahetsust, et kuus liikmesriiki tegid nõukogu protokolli ühepoolse avalduse, mille eesmärk on anda ühiste järelduste kallutatud tõlgendus; |
| --- | --- |

3.

tunneb sügavat kahetsust, et kuus liikmesriiki tegid nõukogu protokolli ühepoolse avalduse, mille eesmärk on anda ühiste järelduste kallutatud tõlgendus;

| 4. | kutsub nõukogu üles täiel määral austama ühiseid järeldusi; meenutab nõukogule, et nõukogu nõustus täiel määral tuginema finantsmääruse (3) ning 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe sätetele, et võtta mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ülemmäära piires kasutusele 360 miljonit eurot 2013. aasta eelarvemenetluses; kinnitab, et vastasel korral ei saa parlament tagada kõnealuse summaga nõustumist; |
| --- | --- |

4.

kutsub nõukogu üles täiel määral austama ühiseid järeldusi; meenutab nõukogule, et nõukogu nõustus täiel määral tuginema finantsmääruse (3) ning 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe sätetele, et võtta mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ülemmäära piires kasutusele 360 miljonit eurot 2013. aasta eelarvemenetluses; kinnitab, et vastasel korral ei saa parlament tagada kõnealuse summaga nõustumist;

| 5. | palub komisjonil tungivalt täiel määral tugineda finantsmääruse ning 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe sätetele, kui hakkab tegema konkreetseid ettepanekuid 360 miljoni euro kasutamiseks 2013. aasta eelarveprojektis; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil tungivalt täiel määral tugineda finantsmääruse ning 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe sätetele, kui hakkab tegema konkreetseid ettepanekuid 360 miljoni euro kasutamiseks 2013. aasta eelarveprojektis;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisadega nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisadega nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  Lisatud resolutsioonile.

(3)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

---

Teisipäev, 13. detsember 20111. LISA

ÜHISED JÄRELDUSED ITERI RAHASTAMISE KOHTA

Kolmepoolne kohtumine 1. detsembril 2011

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kordavad taas, et ITERi projekt on Euroopa Liidu jaoks oluline.

Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud teadmiseks komisjoni ettepaneku (1) muuta institutsioonidevahelist kokkulepet mitmeaastase finantsraamistiku osas, et anda ELi eelarvest ITERi projektile aastateks 2012–2013 täiendavad vajalikud kulukohustuste assigneeringud 1,3 miljardi euro ulatuses.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on leppinud kokku, et ITERi projektile aastateks 2012–2013 ette nähtud 1,3 miljardit eurot täiendavaid kulusid kaetakse järgmiselt:

| — | 100 miljonit eurot on juba kantud 2012. aasta eelarves ITERi eelarveridadele; |
| --- | --- |

—

100 miljonit eurot on juba kantud 2012. aasta eelarves ITERi eelarveridadele;

| — | 360 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid tehakse kättesaadavaks 2013. aasta eelarvemenetluse käigus mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ülemmäära piires, kohaldades täielikult finantsmääruses ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud sätteid, välistades ITERiga seoses mitmeaastase finantsraamistiku mis tahes tulevase muutmise; |
| --- | --- |

—

360 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid tehakse kättesaadavaks 2013. aasta eelarvemenetluse käigus mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ülemmäära piires, kohaldades täielikult finantsmääruses ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud sätteid, välistades ITERiga seoses mitmeaastase finantsraamistiku mis tahes tulevase muutmise;

| — | aastateks 2012 ja 2013 ette nähtud alamrubriigi 1a kulukohustuste assigneeringute ülemmäära suurendatakse 840 miljoni euro võrra – 2012. aastal 650 miljoni euro võrra ja 2013. aastal 190 miljoni euro võrra. Seda suurendamist tasakaalustatakse kulukohustuste assigneeringute ülemmäärade vastava vähendamisega rubriigis 2 (2011. aastal 450 miljonit eurot) ja rubriigis 5 (2011. aastal 243 miljonit eurot ja 2012. aastal 147 miljonit eurot); |
| --- | --- |

—

aastateks 2012 ja 2013 ette nähtud alamrubriigi 1a kulukohustuste assigneeringute ülemmäära suurendatakse 840 miljoni euro võrra – 2012. aastal 650 miljoni euro võrra ja 2013. aastal 190 miljoni euro võrra. Seda suurendamist tasakaalustatakse kulukohustuste assigneeringute ülemmäärade vastava vähendamisega rubriigis 2 (2011. aastal 450 miljonit eurot) ja rubriigis 5 (2011. aastal 243 miljonit eurot ja 2012. aastal 147 miljonit eurot);

| — | 2013. aastaks ette nähtud maksete assigneeringute kogusumma ülemmäära suurendatakse 580 miljoni euro võrra, mida tasakaalustatakse 2011. aasta ülemmäära samaväärse vähendamisega. |
| --- | --- |

—

2013. aastaks ette nähtud maksete assigneeringute kogusumma ülemmäära suurendatakse 580 miljoni euro võrra, mida tasakaalustatakse 2011. aasta ülemmäära samaväärse vähendamisega.

Euroopa Parlament ja nõukogu nõustuvad võtma vastu eespool nimetatud mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) muudatused enne 2011. aasta lõppu vastavalt oma sisemenetlusele.

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles esitama konkreetseid ettepanekuid 360 miljoni euro kohta 2013. aasta eelarveprojektis.

---

(1)  COM(2011)0226, 20. aprill 2011.

---

Teisipäev, 13. detsember 20112. LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga, et katta ITERi projekti lisarahastamisvajadused

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/5/EL.)

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/135 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/135

---

Teisipäev, 13. detsember 20112011. aasta paranduseelarve projekt nr 7/2011 – ELi solidaarsusfondi kasutuselevõtmine – Hispaania ja Itaalia

P7_TA(2011)0548

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2011. aasta paranduseelarve projekti nr 7/2011 kohta, III jagu – Komisjon (17632/2011 – C7-0442/2011 – 2011/2301(BUD))

2013/C 168 E/22

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2010. aastal (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2010. aastal (2)

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. novembril 2011. aastal esitatud Euroopa Liidu 2011. aasta paranduseelarve projekti nr 7/2011 (KOM(2011)0796), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. novembril 2011. aastal esitatud Euroopa Liidu 2011. aasta paranduseelarve projekti nr 7/2011 (KOM(2011)0796),

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2011. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 7/2011 kohta (17632/2011 – C7-0442/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2011. aasta seisukohta paranduseelarve projekti nr 7/2011 kohta (17632/2011 – C7-0442/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0436/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0436/2011),

| A. | arvestades, et 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 7/2011 eesmärk on võtta Hispaanias Murcias toimunud maavärina ja Itaalias Venetos toimunud üleujutuste tagajärgede leevendamiseks ELi Solidaarsusfondist (edaspidi „fond”) kasutusele 38 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja maksete assigneeringuid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2011. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 7/2011 eesmärk on võtta Hispaanias Murcias toimunud maavärina ja Itaalias Venetos toimunud üleujutuste tagajärgede leevendamiseks ELi Solidaarsusfondist (edaspidi „fond”) kasutusele 38 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja maksete assigneeringuid;

| B. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 7/2011 eesmärk on ametlikult korrigeerida 2011. aasta eelarvet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 7/2011 eesmärk on ametlikult korrigeerida 2011. aasta eelarvet;

| C. | arvestades, et 2011. aasta eelarvele lisatud ühisavalduses maksete assigneeringute kohta nähti ette paranduseelarve esitamine, kui 2011. aasta eelarvesse kantud assigneeringud ei ole kulude katmiseks piisavad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2011. aasta eelarvele lisatud ühisavalduses maksete assigneeringute kohta nähti ette paranduseelarve esitamine, kui 2011. aasta eelarvesse kantud assigneeringud ei ole kulude katmiseks piisavad;

| D. | arvestades, et lepituskomitees 19. novembril 2011 vastu võetud ühisavaldusega paranduseelarve projekti nr 7/2011 kohta (4) võtsid mõlemad eelarvepädevad institutsioonid endale kohustuse teha otsus enne 2011. aasta lõppu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et lepituskomitees 19. novembril 2011 vastu võetud ühisavaldusega paranduseelarve projekti nr 7/2011 kohta (4) võtsid mõlemad eelarvepädevad institutsioonid endale kohustuse teha otsus enne 2011. aasta lõppu;

| E. | arvestades, et samas ühisavalduses leppisid Euroopa Parlament ja nõukogu kokku paranduseelarve projekti nr 7/2011 rahastamises maaelu arengu programmide assigneeringute ümberpaigutamise teel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et samas ühisavalduses leppisid Euroopa Parlament ja nõukogu kokku paranduseelarve projekti nr 7/2011 rahastamises maaelu arengu programmide assigneeringute ümberpaigutamise teel;

| 1. | võtab paranduseelarve projekti nr 7/2011 teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

võtab paranduseelarve projekti nr 7/2011 teadmiseks;

| 2. | peab väga oluliseks seda, et fondi antav rahaline abi makstaks looduskatastroofide tõttu kannatada saanud piirkondadele kiiresti välja, ning on seetõttu Veneto piirkonna üleujutustega seoses väga mures selle pärast, et fondi vahendid võetakse kasutusele alles 13 kuud pärast 2010. aasta oktoobrikuu lõpus piirkonda tabanud paduvihmu; |
| --- | --- |

2.

peab väga oluliseks seda, et fondi antav rahaline abi makstaks looduskatastroofide tõttu kannatada saanud piirkondadele kiiresti välja, ning on seetõttu Veneto piirkonna üleujutustega seoses väga mures selle pärast, et fondi vahendid võetakse kasutusele alles 13 kuud pärast 2010. aasta oktoobrikuu lõpus piirkonda tabanud paduvihmu;

| 3. | kutsub liikmesriikide kõiki asjaomaseid osapooli – nii piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil – ja riiklikke ametiasutusi üles parandama vajaduste hindamist ning fondiga seotud võimalike tulevaste taotluste koordineerimist, et võimalikult palju kiirendada fondi kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriikide kõiki asjaomaseid osapooli – nii piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil – ja riiklikke ametiasutusi üles parandama vajaduste hindamist ning fondiga seotud võimalike tulevaste taotluste koordineerimist, et võimalikult palju kiirendada fondi kasutuselevõtmist;

| 4. | rõhutab sellega seoses ja paranduseelarve projektis nr 7/2011 käsitletava konkreetse juhtumiga seoses, et eelarvepädevad institutsioonid teevad oma otsuse võimalikult kiiresti, et tagada abi kiire jõudmine kannatada saanud piirkondadesse; |
| --- | --- |

4.

rõhutab sellega seoses ja paranduseelarve projektis nr 7/2011 käsitletava konkreetse juhtumiga seoses, et eelarvepädevad institutsioonid teevad oma otsuse võimalikult kiiresti, et tagada abi kiire jõudmine kannatada saanud piirkondadesse;

| 5. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 7/2011 kohta muutmata kujul heaks ning teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 7/2011 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 7/2011 kohta muutmata kujul heaks ning teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 7/2011 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 68, 15.3.2011, lk 1.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0521.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/137 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/137

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine: maavärin Hispaanias Lorcas ja üleujutused Itaalias Veneto maakonnas

P7_TA(2011)0549

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 26 (KOM(2011)0792 – C7-0424/2011 – 2011/2300(BUD))

2013/C 168 E/23

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0792 – C7-0424/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0792 – C7-0424/2011),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 26; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 26;

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni solidaarsusfondi kohta, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni solidaarsusfondi kohta, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0437/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0437/2011),

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 2. | tuletab meelde, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 26 on sätestatud, et kui assigneeringuid on võimalik ümber jaotada selles rubriigis, kus täiendavad kulutusi tuleb teha, võtab komisjon seda vastava ettepaneku tegemisel arvesse; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 26 on sätestatud, et kui assigneeringuid on võimalik ümber jaotada selles rubriigis, kus täiendavad kulutusi tuleb teha, võtab komisjon seda vastava ettepaneku tegemisel arvesse;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

---

Teisipäev, 13. detsember 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 26

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/6/EL).

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/138 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/138

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus EGF/2011/002 Trentino-Alto Adige / Südtirol – Hoonete ehitus / Itaalia

P7_TA(2011)0550

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/002 IT/Trentino-Alto Adige/Südtirol – Hoonete ehitus, Itaalia) (KOM(2011)0480 – C7-0384/2011 – 2011/2279(BUD))

2013/C 168 E/24

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0480 – C7-0384/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0480 – C7-0384/2011),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0438/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0438/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat individuaalset abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil pikaajaliselt tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat individuaalset abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil pikaajaliselt tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav ELi finantsabi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt, võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008 toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav ELi finantsabi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt, võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Itaalia on taotlenud abi seoses 643 töötaja koondamisega (abi taotletakse neist 528 puhul) NACE Revision 2 osa 41 (hoonete ehitus) (3) alla kuuluvas 323 ettevõttes, mis tegutsevad Itaalias NUTS II tasandi piirkonnas Trentino-Alto Adige/Südtirol (ITD1 ja ITD2); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Itaalia on taotlenud abi seoses 643 töötaja koondamisega (abi taotletakse neist 528 puhul) NACE Revision 2 osa 41 (hoonete ehitus) (3) alla kuuluvas 323 ettevõttes, mis tegutsevad Itaalias NUTS II tasandi piirkonnas Trentino-Alto Adige/Südtirol (ITD1 ja ITD2);

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb sellega seoses heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada kehtestas komisjon parandatud menetluse, mille kohaselt komisjon esitab eelarvepädevatele institutsioonidele fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse hinnangu koos fondi kasutuselevõtmise ettepanekuga; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse suurem tõhusus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks pingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks; tunneb sellega seoses heameelt, et tulenevalt parlamendi nõudmisest toetuste eraldamist kiirendada kehtestas komisjon parandatud menetluse, mille kohaselt komisjon esitab eelarvepädevatele institutsioonidele fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse hinnangu koos fondi kasutuselevõtmise ettepanekuga; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse suurem tõhusus ja läbipaistvus;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üleilmastumise ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajatele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus; rõhutab rolli, mis fondil võib olla koondatud töötajate, eelkõige kõige enam ohustatud ja vähim kvalifitseeritud töötajate pikaajalisel tööturule integreerimisel; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üleilmastumise ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajatele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus; rõhutab rolli, mis fondil võib olla koondatud töötajate, eelkõige kõige enam ohustatud ja vähim kvalifitseeritud töötajate pikaajalisel tööturule integreerimisel;

| 3. | toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ka, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riigi õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele stiimuli asendada lepingulised töötajad paindlikuma ja lühiajalisema töösuhtega töötajatega; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab ka, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riigi õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; taunib asjaolu, et fond võib anda ettevõtetele stiimuli asendada lepingulised töötajad paindlikuma ja lühiajalisema töösuhtega töötajatega;

| 4. | võtab teadmiseks, et teave fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kohta sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid täiendavad ja nendega ühilduvad; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka oma aastaaruannetes; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et teave fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kohta sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid täiendavad ja nendega ühilduvad; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka oma aastaaruannetes;

| 5. | märgib, et vastavalt Euroopa Parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; meenutab, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida varem toimunut, st teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

5.

märgib, et vastavalt Euroopa Parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; meenutab, et fond loodi eraldi vahendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette vahendid, et vältida varem toimunut, st teistelt eelarveridadelt assigneeringute ümberpaigutamist, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist;

| 6. | tunneb heameelt selle üle, et assigneeringuid fondi real 04 05 01 on kavas paranduseelarvega nr 3/2011 suurendada 50 000 000 euro võrra, millest kaetakse kõnealuse taotluse jaoks vajaminev summa; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt selle üle, et assigneeringuid fondi real 04 05 01 on kavas paranduseelarvega nr 3/2011 suurendada 50 000 000 euro võrra, millest kaetakse kõnealuse taotluse jaoks vajaminev summa;

| 7. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

7.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

---

Teisipäev, 13. detsember 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/002 IT/Trentino-Alto Adige/Südtirol – Hoonete ehitus, Itaalia)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/7/EL).

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/140 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/140

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Õigus kriminaalmenetluse teabele ***I

P7_TA(2011)0551

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet (COM(2010)0392 – C7-0189/2010 – 2010/0215(COD))

2013/C 168 E/25

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0392), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0392),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0189/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0189/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Kreeka Esindajatekogu, Hispaania Saadikute Kongressi, Itaalia Senati ja Portugali Vabariigi Kogu panust seadusandliku akti eelnõusse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kreeka Esindajatekogu, Hispaania Saadikute Kongressi, Itaalia Senati ja Portugali Vabariigi Kogu panust seadusandliku akti eelnõusse,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 8. detsembri 2010. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. novembri 2011. aasta aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. novembri 2011. aasta aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A7-0408/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A7-0408/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 54, 19.2.2011, lk 48.

---

Teisipäev, 13. detsember 2011P7_TC1-COD(2010)0215

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2012/13/EL) lõplikule kujule.)

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/141

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (K. Pinxten – BE)

P7_TA(2011)0552

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Karel Pinxten kontrollikoja liikmeks (C7-0349/2011 – 2011/0814(NLE))

2013/C 168 E/26

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0349/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0349/2011),

| — | võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära kontrollikoja liikme kandidaadi, kelle nõukogu oli nimetanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära kontrollikoja liikme kandidaadi, kelle nõukogu oli nimetanud,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0417/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0417/2011),

| A. | arvestades, et Karel Pinxten vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Karel Pinxten vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Karel Pinxten kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Karel Pinxten kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/142 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/142

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (H. Otbo – DK)

P7_TA(2011)0553

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Henrik Otbo kontrollikoja liikmeks (C7-0345/2011 – 2011/0810(NLE))

2013/C 168 E/27

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0345/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0345/2011),

| — | võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära kontrollikoja liikme kandidaadi, kelle nõukogu oli nimetanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära kontrollikoja liikme kandidaadi, kelle nõukogu oli nimetanud,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0416/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0416/2011),

| A. | arvestades, et Henrik Otbo vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Henrik Otbo vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Henrik Otbo kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Henrik Otbo kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale, Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale, Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/142 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/142

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (J-F. Corona Ramón – ES)

P7_TA(2011)0554

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Juan-Francisco Corona Ramón kontrollikoja liikmeks (C7-0343/2011 – 2011/0808(NLE))

2013/C 168 E/28

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0343/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0343/2011),

| — | võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0422/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0422/2011),

| A. | arvestades, et Juan-Francisco Corona Ramón vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Juan-Francisco Corona Ramón vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Juan-Francisco Corona Ramón kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Juan-Francisco Corona Ramón kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu teistele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu teistele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/143 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/143

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (V. Itälä – FI)

P7_TA(2011)0555

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Ville Itälä kontrollikoja liikmeks (C7-0346/2011 – 2011/0811(NLE))

2013/C 168 E/29

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0346/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0346/2011),

| — | võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära nõukogu esitatud kontrollikoja liikme kandidaadi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära nõukogu esitatud kontrollikoja liikme kandidaadi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0418/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0418/2011),

| A. | arvestades, et Ville Itälä vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ville Itälä vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Ville Itälä kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Ville Itälä kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/144 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/144

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (K. Cardiff – IE)

P7_TA(2011)0556

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Kevin Cardiff kontrollikoja liikmeks (C7-0347/2011 – 2011/0812(NLE))

2013/C 168 E/30

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0347/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0347/2011),

| — | võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära nõukogu esitatud kontrollikoja liikme kandidaadi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära nõukogu esitatud kontrollikoja liikme kandidaadi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0419/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0419/2011),

| A. | arvestades, et Kevin Cardiff vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kevin Cardiff vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Kevin Cardiff kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Kevin Cardiff kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/144 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/144

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (P. Russo – IT)

P7_TA(2011)0557

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Pietro Russo kontrollikoja liikmeks (C7-0348/2011 – 2011/0813(NLE))

2013/C 168 E/31

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0348/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0348/2011),

| — | võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära kontrollikoja liikme kandidaadi, kelle nõukogu oli nimetanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära kontrollikoja liikme kandidaadi, kelle nõukogu oli nimetanud,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0420/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0420/2011),

| A. | arvestades, et Pietro Russo vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Pietro Russo vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Pietro Russo kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Pietro Russo kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/145 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/145

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (V. Caldeira – PT)

P7_TA(2011)0558

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Vítor Manuel da Silva Caldeira kontrollikoja liikmeks (C7-0344/2011 – 2011/0809(NLE))

2013/C 168 E/32

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0344/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0344/2011),

| — | võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0423/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0423/2011),

| A. | arvestades, et Vítor Manuel da Silva Caldeira vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Vítor Manuel da Silva Caldeira vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Vítor Manuel da Silva Caldeira kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Vítor Manuel da Silva Caldeira kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/146 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/146

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Kontrollikoja liikme ametisse nimetamine (H.G. Wessberg – SE)

P7_TA(2011)0559

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Hans Gustaf Wessberg kontrollikoja liikmeks (C7-0342/2011 – 2011/0807(NLE))

2013/C 168 E/33

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0342/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0342/2011),

| — | võttes arvesse, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära nõukogu esitatud kontrollikoja liikme kandidaadi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära nõukogu esitatud kontrollikoja liikme kandidaadi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 108, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 108,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0415/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0415/2011),

| A. | arvestades, et Hans Gustaf Wessberg vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Hans Gustaf Wessberg vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Hans Gustaf Wessberg kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu ettepanekut nimetada Hans Gustaf Wessberg kontrollikoja liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/146 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/146

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Euroopa lähenemiskeeld ***II

P7_TA(2011)0560

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa lähenemiskeelu kohta (15571/1/2011 – C7-0452/2011 – 2010/0802(COD))

2013/C 168 E/34

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (15571/1/2011 – C7-0452/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (15571/1/2011 – C7-0452/2011),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud liikmesriikide rühma algatuse suhtes (00002/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud liikmesriikide rühma algatuse suhtes (00002/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7 ning artikli 82 lõike 1 punkte a ja d, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7 ning artikli 82 lõike 1 punkte a ja d,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 72, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 72,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelu vastavalt kodukorra artiklile 51, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelu vastavalt kodukorra artiklile 51,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0435/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0435/2011),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu avalduse;

| 3. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

3.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 5. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning riikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning riikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 14.12.2010, P7_TA(2010)0470.

---

Teisipäev, 13. detsember 2011SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Nõukogu avaldus, mis käsitleb terviklikku lähenemisviis lähenemiskeelu tunnustamise küsimuse suhtes

Nõukogu tervitab Euroopa lähenemiskeeldu käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmist kui olulist sammu kuriteoohvrite kaitsmisel Euroopa Liidus.

Võttes arvesse, et käesolev direktiiv keskendub kriminaalasjades võetavatele kaitsemeetmetele ja arvestades liikmesriikide erinevaid õigustavasid antud valdkonnas, on nõukogu teadlik sellest, et käesolevat õigusakti peab tulevikus täiendama sarnane mehhanism tsiviilasjades võetavate kaitsemeetmete vastastikuseks tunnustamiseks.

Sellega seoses tuletab nõukogu meelde, et praegu vaadatakse nõukogu ettevalmistavates organites läbi komisjoni poolt 18. mail 2011. aastal esitatud ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta.

Vastavalt oma 10. juuni 2011. aasta resolutsioonile, mis käsitles tegevuskava ohvrite õiguste tugevdamiseks ja kaitseks, eriti kriminaalmenetluses (vt meede C), võtab nõukogu kohustuse jätkata selle ettepaneku analüüsimist esmakorras. Samuti kohustub nõukogu tagama, et kõnealuse õigusaktiga täiendatakse Euroopa lähenemiskeeldu käsitleva direktiivi sätteid, nii et kahe õigusakti kombineeritud kohaldamisala võimaldab liikmesriikidevahelist koostööd hoolimata nende siseriiklikest süsteemidest, mis võimaldab saavutada võimalikult suure arvu kaitsemeetmeid ohvritele.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/148 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/148

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Ühtne elamis- ja tööloa taotlemise kord ***II

P7_TA(2011)0561

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (13036/3/2011 – C7-0451/2011 – 2007/0229(COD))

2013/C 168 E/35

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (13036/3/2011 – C7-0451/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (13036/3/2011 – C7-0451/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuli 2008. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuli 2008. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 18. juuni 2008. aasta arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 18. juuni 2008. aasta arvamust (2);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0638) kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0638) kohta (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kui vastutava komisjoni ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kui kaasatud komisjoni ühist arutelu 5. detsembril 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kui vastutava komisjoni ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kui kaasatud komisjoni ühist arutelu 5. detsembril 2011,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 72, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 72,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0434/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0434/2011),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 27, 3.2.2009, lk 114.

(2)  ELT C 257, 9.10.2008, lk 20.

(3)  Vastuvõetud tekstid, 24.3.2011, P7_TA(2011)0115.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/149 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/149

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Vahemere üldise kalanduskomisjoni lepinguga hõlmatud piirkond ***II

P7_TA(2011)0562

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (12607/2/2011 – C7-0370/2011 – 2009/0129(COD))

2013/C 168 E/36

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (12607/2/2011 – C7-0370/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (12607/2/2011 – C7-0370/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2009)0477) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2009)0477) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 72, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 72,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0392/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0392/2011),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 71.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 8.3.2011, P7_TA(2011)0079.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/150 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/150

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruanded seoses mikro-majandusüksustega ***II

P7_TA(2011)0563

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse seoses mikro-majandusüksustega nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (10765/1/2011 – C7-0323/2011 – 2009/0035(COD))

2013/C 168 E/37

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10765/1/2011 – C7-0323/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10765/1/2011 – C7-0323/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuli 2009. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuli 2009. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2009)0083) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2009)0083) suhtes,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 23. novembri 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 8 punktile a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 23. novembri 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 8 punktile a,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 66, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 66,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0393/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0393/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 317, 23.12.2009, lk 67.

(2)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 111.

---

Teisipäev, 13. detsember 2011P7_TC2-COD(2009)0035

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 13. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse seoses mikro-majandusüksustega nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2012/6/EL) lõplikule kujule.)

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/151 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/151

---

Teisipäev, 13. detsember 2011Sätted, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist ***I

P7_TA(2011)0564

Euroopa Parlamendi 13 detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist (COM(2011)0481 – C7-0218/2011 – 2011/0209(COD))

2013/C 168 E/38

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0481), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0481),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikleid 42 ja 43, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0218/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikleid 42 ja 43, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0218/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. oktoobri 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. oktoobri 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. novembri 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. novembri 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0405/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0405/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Teisipäev, 13. detsember 2011P7_TC1-COD(2011)0209

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 seoses teatavate sätetega, mis käsitlevad finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või sellises ohus olevate teatavate liikmesriikide finantsjuhtimist

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1312/2011) lõplikule kujule.)

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/152 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/152

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011Ühinemiseelse abi rahastamisvahend ***I

P7_TA(2011)0566

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (COM(2011)0446 – C7-0208/2011 – 2011/0193(COD))

2013/C 168 E/39

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0446), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0446),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 212 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0208/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 212 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0208/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0397/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0397/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011P7_TC1-COD(2011)0193

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 153/2012) lõplikule kujule).

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/153 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/153

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011Inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlad ja teatavad samalaadsed tooted ***I

P7_TA(2011)0567

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlade ja teatavate samalaadsete toodete kohta (COM(2010)0490 – C7-0278/2010 – 2010/0254(COD))

2013/C 168 E/40

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0490), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0490),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0278/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0278/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. jaanuari 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. jaanuari 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0224/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A7-0224/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 84, 17.3.2011, lk 45.

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011P7_TC1-COD(2010)0254

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/.../EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ inimtoiduks ettenähtud puuviljamahlade ja teatavate samalaadsete toodete kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2012/12/EL) lõplikule kujule).

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/154 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/154

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011Fosfaatide ja muude fosforiühendite kasutamine kodumajapidamises kasutatavates pesupesemisvahendites ***I

P7_TA(2011)0568

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004 selles osas, mis käsitleb fosfaatide ja muude fosforiühendite kasutamist kodumajapidamises kasutatavates pesupesemisvahendites (COM(2010)0597 – C7-0356/2010 – 2010/0298(COD))

2013/C 168 E/41

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0597), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0597),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0356/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0356/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. märtsi 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. märtsi 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 15. novembri 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 15. novembri 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0246/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0246/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 71.

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011P7_TC1-COD(2010)0298

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 14. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004 selles osas, mis käsitleb fosfaatide ja muude fosforiühendite kasutamist kodumajapidamises kasutatavates pesupesemisvahendites ja kodumajapidamises kasutatavates nõudepesumasinate pesuvahendites

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 259/2012) lõplikule kujule).

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/155 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/155

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011EÜ ja Maroko vaheline kalandusalane partnerlusleping ***

P7_TA(2011)0569

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahel (11226/2011 – C7-0201/2011 – 2011/0139(NLE))

2013/C 168 E/42

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11226/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11226/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) projekti (11225/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) projekti (11225/2011),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0201/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0201/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning eelarvekomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A7-0394/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning eelarvekomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A7-0394/2011),

| 1. | ei anna nõusolekut protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

ei anna nõusolekut protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks teatada nõukogule, et protokolli ei saa sõlmida; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks teatada nõukogule, et protokolli ei saa sõlmida;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Maroko Kuningriigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide ning Maroko Kuningriigi valitsustele ja parlamentidele.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/155 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/155

---

Kolmapäev, 14. detsember 2011Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamine: B. Coeuré

P7_TA(2011)0572

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta otsus nõukogu soovituse kohta nimetada ametisse Euroopa Keskpanga juhatuse liige (17227/2011 – C7-0459/2011 – 2011/0819(NLE))

2013/C 168 E/43

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2011. aasta soovitust (17227/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2011. aasta soovitust (17227/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõike 2 teist lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0459/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõike 2 teist lõiku, mille alusel Euroopa Ülemkogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0459/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 109, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 109,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0443/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0443/2011),

| A. | arvestades, et 1. detsembri 2011. aasta kirjas konsulteeris Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendiga Benoît Coeuré Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks nimetamise asjus ametiajaga kaheksaks aastaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 1. detsembri 2011. aasta kirjas konsulteeris Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendiga Benoît Coeuré Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks nimetamise asjus ametiajaga kaheksaks aastaks;

| B. | arvestades, et majandus- ja rahanduskomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõikes 2 esitatud tingimusi ja kõnealuse lepingu artiklis 130 sätestatud Euroopa Keskpanga täieliku sõltumatuse nõuet; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et majandus- ja rahanduskomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõikes 2 esitatud tingimusi ja kõnealuse lepingu artiklis 130 sätestatud Euroopa Keskpanga täieliku sõltumatuse nõuet; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule;

| C. | arvestades, et seejärel korraldas parlamendikomisjon 12. detsembril 2011. aastal kandidaadi pooleteisetunnise kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seejärel korraldas parlamendikomisjon 12. detsembril 2011. aastal kandidaadi pooleteisetunnise kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | toetab nõukogu soovitust nimetada Benoît Coeuré Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks; |
| --- | --- |

1.

toetab nõukogu soovitust nimetada Benoît Coeuré Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja liikmesriikide valitsustele.

---

Neljapäev, 15. detsember 2011

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/157 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/157

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine (taotlus EGF/2009/019 FR/Renault, Prantsusmaa)

P7_TA(2011)0579

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/019 FR/Renault, Prantsusmaa) (KOM(2011)0420 – C7-0193/2011 – 2011/2158(BUD))

2013/C 168 E/44

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0420 – C7-0193/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2011)0420 – C7-0193/2011),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) (edaspidi "17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe"), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1) (edaspidi "17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe"), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0396/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0396/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Prantsusmaa on taotlenud abi seoses 4 445 koondatud töötajaga (kellest 3 582 on valitud välja toetuse saajana) äriühingus Renault s.a.s ja seitsmes sellele tarnivas autotööstuse ettevõttes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Prantsusmaa on taotlenud abi seoses 4 445 koondatud töötajaga (kellest 3 582 on valitud välja toetuse saajana) äriühingus Renault s.a.s ja seitsmes sellele tarnivas autotööstuse ettevõttes;

| E. | arvestades, et Prantsusmaa taotlus ei hõlma neid Renault’ töötajaid, kes valisid ennetähtaegselt pensionile jäämise kava ja kellele määruse (EÜ) nr 1927/2006 kohaselt ei olnud võimalik anda Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toetust, kuid kelle pensioniõigused on vahepeal muutunud jõustunud pensionireformi tagajärjel; arvestades, et teadmiseks tuleks võtta kõigi osapoolte tehtud pingutused selleks, et leida toimiv lahendus, et need Renault’ endised töötajad saaksid oma pensioniõigusi täiendada; arvestades, et sellega seoses tuleks rõhutada Prantsusmaa valitsuse tehtud pingutusi ja Renault’ kirjalikult võetud kohustust; arvestades, et konstruktiivset dialoogi kõigi asjaomaste poolte vahel tuleks jätkata seni, kuni leitakse rahuldav lahendus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Prantsusmaa taotlus ei hõlma neid Renault’ töötajaid, kes valisid ennetähtaegselt pensionile jäämise kava ja kellele määruse (EÜ) nr 1927/2006 kohaselt ei olnud võimalik anda Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toetust, kuid kelle pensioniõigused on vahepeal muutunud jõustunud pensionireformi tagajärjel; arvestades, et teadmiseks tuleks võtta kõigi osapoolte tehtud pingutused selleks, et leida toimiv lahendus, et need Renault’ endised töötajad saaksid oma pensioniõigusi täiendada; arvestades, et sellega seoses tuleks rõhutada Prantsusmaa valitsuse tehtud pingutusi ja Renault’ kirjalikult võetud kohustust; arvestades, et konstruktiivset dialoogi kõigi asjaomaste poolte vahel tuleks jätkata seni, kuni leitakse rahuldav lahendus;

| F. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; võtab siiski teadmiseks pika hindamisperioodi asjaomase taotluse puhul, mis käsitleb fondi kasutuselevõtmist äriühingu Renault ja seitsme sellele tarniva ettevõtte jaoks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi menetlus- ja eelarvekorra parandamiseks, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb sellega seoses heameelt, et komisjon on parlamendi nõudmisel kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse, mille eesmärk on esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos komisjoni hinnanguga fondi kasutuselevõtmise taotluse abikõlblikkuse kohta ühtlasi ka ettepanek fondi kasutuselevõtmiseks; loodab, et fondi eelseisva läbivaatamise käigus tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning et saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; võtab siiski teadmiseks pika hindamisperioodi asjaomase taotluse puhul, mis käsitleb fondi kasutuselevõtmist äriühingu Renault ja seitsme sellele tarniva ettevõtte jaoks;

| 2. | märgib, et esimesed andmed koondatud töötajatele suunatud meetmete tõhususe kohta peaksid varsti saadaval olema; märgib, et edukuse määr on fondi tõhususe põhinäitaja, ning kutsub komisjoni üles tegema ranget ja tihedat järelevalvet ning andma suuniseid, et tagada koolituspakkumise vastavus kohaliku majanduse suundumustele; |
| --- | --- |

2.

märgib, et esimesed andmed koondatud töötajatele suunatud meetmete tõhususe kohta peaksid varsti saadaval olema; märgib, et edukuse määr on fondi tõhususe põhinäitaja, ning kutsub komisjoni üles tegema ranget ja tihedat järelevalvet ning andma suuniseid, et tagada koolituspakkumise vastavus kohaliku majanduse suundumustele;

| 3. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord ning näha üksikisikutele ette ühekordne ja ajaliselt piiratud toetus, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 4. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab lisaks, et fondist rahastatavad meetmed peaksid aitama kaasa pikaajalisele tööhõivele; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või majandusharude ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab lisaks, et fondist rahastatavad meetmed peaksid aitama kaasa pikaajalisele tööhõivele; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas, ega äriühingute või majandusharude ümberkorraldamise meetmeid;

| 5. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist ka fondi aastaaruannetes;

| 6. | märgib, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad; |
| --- | --- |

6.

märgib, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad;

| 7. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

7.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Neljapäev, 15. detsember 2011LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/019 FR/Renault, Prantsusmaa)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2012/16/EL).

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/159 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/159

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Üldsuse juurdepääs Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele ***I

P7_TA(2011)0580

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (uuesti sõnastatud) (KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD))

2013/C 168 E/45

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0229),

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 255 lõiget 2, vastavalt millele esitas komisjon oma algse ettepaneku parlamendile (C6-0184/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 255 lõiget 2, vastavalt millele esitas komisjon oma algse ettepaneku parlamendile (C6-0184/2008),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 15,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 41 ja 42, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 41 ja 42,

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni, petitsioonikomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0426/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni, petitsioonikomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0426/2011),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | on seisukohal, et menetlus 2011/0073(COD) on muutunud kehtetuks, kuna komisjoni ettepaneku KOM(2011)0137 sisu integreeriti menetlusse 2008/0090(COD); |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et menetlus 2011/0073(COD) on muutunud kehtetuks, kuna komisjoni ettepaneku KOM(2011)0137 sisu integreeriti menetlusse 2008/0090(COD);

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Neljapäev, 15. detsember 2011P7_TC1-COD(2008)0090

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr.../2012 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele
  , millega määratletakse Euroopa Liidu institutsioonide, organite ja asutuste dokumentidele juurdepääsu üldpõhimõtted ja piirangud [ME 1]

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 15,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 30. mai 2001. aasta määrusesse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (2) tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Selguse huvides tuleks nimetatud määrus uuesti sõnastada.

  Pärast muudetud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) jõustumist on dokumentidele juurdepääsu õigus laienenud kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele, sealhulgas Euroopa välisteenistusele, mistõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusesse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (3) tuleb teha olulisi muudatusi, kusjuures tuleks võtta arvesse nimetatud määruse algset rakendamist ning Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohast kohtupraktikat. [ME 2] |
| --- | --- |

(1)

30. mai 2001. aasta määrusesse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (2) tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Selguse huvides tuleks nimetatud määrus uuesti sõnastada.

  Pärast muudetud Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) jõustumist on dokumentidele juurdepääsu õigus laienenud kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele, sealhulgas Euroopa välisteenistusele, mistõttu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusesse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (3) tuleb teha olulisi muudatusi, kusjuures tuleks võtta arvesse nimetatud määruse algset rakendamist ning Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohast kohtupraktikat. [ME 2]

| (2) | ELi lepingu artikli 1 teises lõigus on talletatud avalikkuse põhimõte tõdemusega, et leping tähistab uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises, kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik. |
| --- | --- |

(2)

ELi lepingu artikli 1 teises lõigus on talletatud avalikkuse põhimõte tõdemusega, et leping tähistab uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises, kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik.

| (3) | Avalikkus võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees demokraatlikus süsteemis. Avalikkus aitab tugevdada demokraatia
  põhimõtet, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli tes 9–12,
  ja põhivabaduste austamise põhimõtet

  austamist
  , nagu need on sätestatud ELi lepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  (harta).

  [ME 3] |
| --- | --- |

(3)

Avalikkus võimaldab kodanikel osaleda rohkem otsustamisprotsessis ja tagab juhtorganitele suurema legitiimsuse ning tulemuslikkuse ja suurema vastutuse kodanike ees demokraatlikus süsteemis. Avalikkus aitab tugevdada demokraatia
  põhimõtet, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli tes 9–12,
  ja põhivabaduste austamise põhimõtet

  austamist
  , nagu need on sätestatud ELi lepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  (harta).

  [ME 3]

| (3a) | Läbipaistvus peaks samuti tugevdama liidu institutsioonide, organite ja asutuste hea halduskorralduse põhimõtteid, nagu need on sätestatud harta artiklis 41 ja ELi toimimise lepingu artiklis 298. Selleks et viia ellu avatuse põhimõtet, tuleb sisemine halduskord vastavalt määratleda ning teha kättesaadavaks asjakohased rahalised vahendid ja inimressursid. [ME 4] |
| --- | --- |

(3a)

Läbipaistvus peaks samuti tugevdama liidu institutsioonide, organite ja asutuste hea halduskorralduse põhimõtteid, nagu need on sätestatud harta artiklis 41 ja ELi toimimise lepingu artiklis 298. Selleks et viia ellu avatuse põhimõtet, tuleb sisemine halduskord vastavalt määratleda ning teha kättesaadavaks asjakohased rahalised vahendid ja inimressursid. [ME 4]

| (3b) | Avalikkus suurendab kodanike usaldust liidu institutsioonide, organite ja asutuste vastu, sest parandab kodanike teadmisi liidu otsustusprotsessidest ja nende õigustest selles vallas. Avalikkusega kaasneb ka suurem läbipaistvus halduslike ja seadusandlike menetluste rakendamisel. [ME 5] |
| --- | --- |

(3b)

Avalikkus suurendab kodanike usaldust liidu institutsioonide, organite ja asutuste vastu, sest parandab kodanike teadmisi liidu otsustusprotsessidest ja nende õigustest selles vallas. Avalikkusega kaasneb ka suurem läbipaistvus halduslike ja seadusandlike menetluste rakendamisel. [ME 5]

| (3c) | Rõhutades läbipaistvuse põhimõtte normatiivset tähtsust, tugevdab see määrus liidu õigusriiklust ning aitab seega kaasa kuritegude ja kuritegeliku käitumise ärahoidmisele. [ME 6] |
| --- | --- |

(3c)

Rõhutades läbipaistvuse põhimõtte normatiivset tähtsust, tugevdab see määrus liidu õigusriiklust ning aitab seega kaasa kuritegude ja kuritegeliku käitumise ärahoidmisele. [ME 6]

| (4) | Üldpõhimõtted ja üldiste või erahuvidega põhjendatud piirangud, mis reguleerivad üldsuse õigust pääseda juurde dokumentidele, on sätestatud määruses (EÜ) nr 1049/2001, mille kohaldamist alustati 3. detsembril 2001 (4).
  [ME 7] |
| --- | --- |

(4)

Üldpõhimõtted ja üldiste või erahuvidega põhjendatud piirangud, mis reguleerivad üldsuse õigust pääseda juurde dokumentidele, on sätestatud määruses (EÜ) nr 1049/2001, mille kohaldamist alustati 3. detsembril 2001 (4).
  [ME 7]

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise kohta anti esimene hinnang 30. jaanuaril 2004 avaldatud aruandes (5). 9. novembril 2005. aastal otsustas komisjon algatada menetluse, mille eesmärk oli määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamine. 4. aprillil 2006. aastal kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles esitama ettepanekut määruse muutmiseks (6). 18. aprillil 2007. aastal avaldas komisjon rohelise raamatu, milles anti määruse rakendamisest ülevaade (7), ja algatas avaliku arutelu.
  [ME 8] |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise kohta anti esimene hinnang 30. jaanuaril 2004 avaldatud aruandes (5). 9. novembril 2005. aastal otsustas komisjon algatada menetluse, mille eesmärk oli määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamine. 4. aprillil 2006. aastal kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles esitama ettepanekut määruse muutmiseks (6). 18. aprillil 2007. aastal avaldas komisjon rohelise raamatu, milles anti määruse rakendamisest ülevaade (7), ja algatas avaliku arutelu.
  [ME 8]

| (6) | Käesoleva määruse eesmärk on rakendada võimalikult täieulatuslikult üldsuse õigust pääseda juurde dokumentidele ning sätestada
  avalikest või erahuvidest lähtudes
  sellise juurdepääsu üldpõhimõtted ja piirangud

  erandid
  vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikele 2

  ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikele 3 ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikega 1, milles on sätestatud liidu institutsioonide, organite ja asutuste töö avalikkus
  .
  Seepärast peaksid kõik teised dokumentidele juurdepääsu eeskirjad vastama käesolevale määrusele kooskõlas Euroopa Kohtu, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimispanga erisätetega, kui tegu on muude kui haldusalaste ülesannete täitmisega
  . [ME 9] |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määruse eesmärk on rakendada võimalikult täieulatuslikult üldsuse õigust pääseda juurde dokumentidele ning sätestada
  avalikest või erahuvidest lähtudes
  sellise juurdepääsu üldpõhimõtted ja piirangud

  erandid
  vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikele 2

  ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikele 3 ning kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikega 1, milles on sätestatud liidu institutsioonide, organite ja asutuste töö avalikkus
  .
  Seepärast peaksid kõik teised dokumentidele juurdepääsu eeskirjad vastama käesolevale määrusele kooskõlas Euroopa Kohtu, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimispanga erisätetega, kui tegu on muude kui haldusalaste ülesannete täitmisega
  . [ME 9]

| (7) | Kuna dokumentidele juurdepääsu küsimust ei ole Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus käsitletud, peaksid institutsioonid, organid ja asutused vastavalt Amsterdami lepingu lõppaktile lisatud deklaratsioonile nr 41 kõnealuse lepinguga hõlmatud tegevust käsitlevate dokumentide puhul juhinduma käesolevast määrusest. |
| --- | --- |

(7)

Kuna dokumentidele juurdepääsu küsimust ei ole Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus käsitletud, peaksid institutsioonid, organid ja asutused vastavalt Amsterdami lepingu lõppaktile lisatud deklaratsioonile nr 41 kõnealuse lepinguga hõlmatud tegevust käsitlevate dokumentide puhul juhinduma käesolevast määrusest.

| (9) | Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 6. septembril 2006. aastal vastu määruse (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (8). Käesolev määrus peaks keskkonnateavet sisaldavatele dokumentidele juurdepääsu osas olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1367/2006. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 6. septembril 2006. aastal vastu määruse (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (8). Käesolev määrus peaks keskkonnateavet sisaldavatele dokumentidele juurdepääsu osas olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1367/2006.

| (10) | Mis puutub isikuandmete avalikustamisse, siis tuleks luua selge seos käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (9) vahel

  Liidu institutsioonid, organid ja asutused peaksid kasutama isikuandmeid kooskõlas andmesubjektide õigustega, nagu need on määratletud ELi toimimise lepingu artiklis 16 ja harta artiklis 8, liidu asjakohastes õigusaktides ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikas
  . [ME 10] |
| --- | --- |

(10)

Mis puutub isikuandmete avalikustamisse, siis tuleks luua selge seos käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (9) vahel

  Liidu institutsioonid, organid ja asutused peaksid kasutama isikuandmeid kooskõlas andmesubjektide õigustega, nagu need on määratletud ELi toimimise lepingu artiklis 16 ja harta artiklis 8, liidu asjakohastes õigusaktides ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikas
  . [ME 10]

| (11) | Liikmesriikidest pärinevate dokumentide, kohtutoimikutesse kuuluvate kolmandate isikute dokumentide ning selliste dokumentide avalikustamise kohta, mille institutsioonid,
  organid või asutused
  on saanud neile EÜ

  liidu
  õigusega uurimiseks antud erivolituste alusel, tuleks kehtestada selged eeskirjad. [ME 11] |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikidest pärinevate dokumentide, kohtutoimikutesse kuuluvate kolmandate isikute dokumentide ning selliste dokumentide avalikustamise kohta, mille institutsioonid,
  organid või asutused
  on saanud neile EÜ

  liidu
  õigusega uurimiseks antud erivolituste alusel, tuleks kehtestada selged eeskirjad. [ME 11]

| (12) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikega 3
  tuleks tagada ulatuslikum

  täielik
  juurdepääs dokumentidele juhtudel, kui institutsioonid toimivad
  aluslepingute kohaselt
  seadusandjana, sealhulgas delegeeritud volituste alusel, säilitades samal ajal institutsioonide otsustamisprotsessi tõhususe. Sellised

  vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290
  ,
  ja rakendusvolituste alusel vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 291, ning võtavad vastu üldmeetmeid. Ettevalmistavad seadusandlikud
  dokumendid
  ja institutsioonidevahelise menetluse eri etappidega seotud kogu teave, nagu nõukogu töörühma dokumendid, nõukogu liikmena tegutsevate liikmesriikide esindajate nimed ja seisukohad ning esimese lugemise kolmepoolse kohtumise dokumendid
  tuleks võimalikult laiaulatuslikult teha
  põhimõtteliselt kohe ja
  vahetult
  internetis üldsusele
  kättesaadavaks. [ME 12] |
| --- | --- |

(12)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikega 3
  tuleks tagada ulatuslikum

  täielik
  juurdepääs dokumentidele juhtudel, kui institutsioonid toimivad
  aluslepingute kohaselt
  seadusandjana, sealhulgas delegeeritud volituste alusel, säilitades samal ajal institutsioonide otsustamisprotsessi tõhususe. Sellised

  vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290
  ,
  ja rakendusvolituste alusel vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 291, ning võtavad vastu üldmeetmeid. Ettevalmistavad seadusandlikud
  dokumendid
  ja institutsioonidevahelise menetluse eri etappidega seotud kogu teave, nagu nõukogu töörühma dokumendid, nõukogu liikmena tegutsevate liikmesriikide esindajate nimed ja seisukohad ning esimese lugemise kolmepoolse kohtumise dokumendid
  tuleks võimalikult laiaulatuslikult teha
  põhimõtteliselt kohe ja
  vahetult
  internetis üldsusele
  kättesaadavaks. [ME 12]

| (12a) | Seadusandlikud tekstid tuleks koostada selgelt ja arusaadavalt ning avaldada Euroopa Liidu Teatajas. [ME 13] |
| --- | --- |

(12a)

Seadusandlikud tekstid tuleks koostada selgelt ja arusaadavalt ning avaldada Euroopa Liidu Teatajas. [ME 13]

| (12b) | Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peavad kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 295 ja käesoleva määrusega leppima kokku paremates õigusloometavades ning institutsioonide, organite ja asutuste ühistes sõnastusmudelites ja -tehnikates ning avaldama need Euroopa Liidu Teatajas, et tugevdada süsteemse läbipaistvuse põhimõtet ja parandada liidu dokumentide õiguslikku selgust. [ME 14] |
| --- | --- |

(12b)

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peavad kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 295 ja käesoleva määrusega leppima kokku paremates õigusloometavades ning institutsioonide, organite ja asutuste ühistes sõnastusmudelites ja -tehnikates ning avaldama need Euroopa Liidu Teatajas, et tugevdada süsteemse läbipaistvuse põhimõtet ja parandada liidu dokumentide õiguslikku selgust. [ME 14]

| (12c) | Dokumendid muude kui seadusandlike menetluste kohta, nagu siduvad meetmed või sisemise korralduse, haldus- või eelarvedokumentidega seotud meetmed, või poliitilised dokumendid (nagu otsused, soovitused või resolutsioonid), peaksid olema kergesti ja võimaluse korral vahetult kättesaadavad vastavalt harta artiklis 41 sätestatud hea halduse põhimõttele. [ME 15] |
| --- | --- |

(12c)

Dokumendid muude kui seadusandlike menetluste kohta, nagu siduvad meetmed või sisemise korralduse, haldus- või eelarvedokumentidega seotud meetmed, või poliitilised dokumendid (nagu otsused, soovitused või resolutsioonid), peaksid olema kergesti ja võimaluse korral vahetult kättesaadavad vastavalt harta artiklis 41 sätestatud hea halduse põhimõttele. [ME 15]

| (12d) | Iga dokumendiliigi puhul peaks vastutav institutsioon, organ või asutus muutma kodanikele kättesaadavaks teabe järgitava sisemise menetluskorra kohta, asjaga tegelevate organisatsiooniliste üksuste ja nende pädevuse kohta ning seatud tähtaegade ja osakonna kohta, millega ühendust võtta. Institutsioonid, organid ja asutused peaksid asjakohaselt arvesse võtma Euroopa Ombudsmani soovitusi. Institutsioonid, organid ja asutused peaksid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 295 kokku leppima ühistes suunistes selle kohta, kuidas iga organisatsiooniline üksus peaks registreerima oma sisedokumente, need salastama juhul, kui võidakse kahjustada liidu huve, ning ajutiselt või pikaaegselt arhiveerima vastavalt käesolevas määruses sätestatud põhimõtetele. Institutsioonid, organid ja asutused peaksid järjepidevalt ja kooskõlastatult teavitama üldsust käesoleva määruse rakendamiseks võetud meetmetest ja koolitama oma töötajaid, et need saaksid abistada kodanikke käesolevast määrusest tulenevate õiguste kasutamisel. [ME 16] |
| --- | --- |

(12d)

Iga dokumendiliigi puhul peaks vastutav institutsioon, organ või asutus muutma kodanikele kättesaadavaks teabe järgitava sisemise menetluskorra kohta, asjaga tegelevate organisatsiooniliste üksuste ja nende pädevuse kohta ning seatud tähtaegade ja osakonna kohta, millega ühendust võtta. Institutsioonid, organid ja asutused peaksid asjakohaselt arvesse võtma Euroopa Ombudsmani soovitusi. Institutsioonid, organid ja asutused peaksid kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 295 kokku leppima ühistes suunistes selle kohta, kuidas iga organisatsiooniline üksus peaks registreerima oma sisedokumente, need salastama juhul, kui võidakse kahjustada liidu huve, ning ajutiselt või pikaaegselt arhiveerima vastavalt käesolevas määruses sätestatud põhimõtetele. Institutsioonid, organid ja asutused peaksid järjepidevalt ja kooskõlastatult teavitama üldsust käesoleva määruse rakendamiseks võetud meetmetest ja koolitama oma töötajaid, et need saaksid abistada kodanikke käesolevast määrusest tulenevate õiguste kasutamisel. [ME 16]

| (13) | Õigusloomeprotsessi läbipaistvus on kodanike jaoks ülimalt tähtis. Seepärast peaksid institutsioonid õigusloomeprotsessi raamesse kuuluvaid dokumente aktiivselt levitama.

  ning parandama kommunikatsiooni võimalike taotlejatega. Liidu institutsioonid, organid ja asutused peaksid vaikimisi tegema oma veebilehtedel üldsusele kättesaadavaks võimalikult paljud dokumendiliigid.
  Dokumentide aktiivset levitamist tuleks õhutada ka teistes valdkondades. [ME 17] |
| --- | --- |

(13)

Õigusloomeprotsessi läbipaistvus on kodanike jaoks ülimalt tähtis. Seepärast peaksid institutsioonid õigusloomeprotsessi raamesse kuuluvaid dokumente aktiivselt levitama.

  ning parandama kommunikatsiooni võimalike taotlejatega. Liidu institutsioonid, organid ja asutused peaksid vaikimisi tegema oma veebilehtedel üldsusele kättesaadavaks võimalikult paljud dokumendiliigid.
  Dokumentide aktiivset levitamist tuleks õhutada ka teistes valdkondades. [ME 17]

| (13a) | Institutsioonid, organid ja asutused peaksid õigusloomeprotsessi avatuse ja läbipaistvuse parandamiseks leppima kokku institutsioonidevahelise lobistide ja teiste huvitatud poolte institutsioonidevahelise registri koostamises. [ME 18] |
| --- | --- |

(13a)

Institutsioonid, organid ja asutused peaksid õigusloomeprotsessi avatuse ja läbipaistvuse parandamiseks leppima kokku institutsioonidevahelise lobistide ja teiste huvitatud poolte institutsioonidevahelise registri koostamises. [ME 18]

| (15) | Teatavate dokumentide suhtes tuleks nende eriti tundliku sisu tõttu võimaldada erikohtlemist. Selliste dokumentide sisust Euroopa Parlamendi teavitamise kord tuleks kehtestada institutsioonidevahelise kokkuleppega.
  [ME 19] |
| --- | --- |

(15)

Teatavate dokumentide suhtes tuleks nende eriti tundliku sisu tõttu võimaldada erikohtlemist. Selliste dokumentide sisust Euroopa Parlamendi teavitamise kord tuleks kehtestada institutsioonidevahelise kokkuleppega.
  [ME 19]

| (16) | Saavutamaks institutsioonide
  , organite ja asutuste
  töös suuremat avalikkust, peaksid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võimaldama juurdepääsu

  tuleks võimaldada juurdepääs
  mitte ainult enda

  nende
  koostatud dokumentidele, vaid ka neile saabunud dokumentidele. Sellega seoses meenutatakse, et Amsterdami lepingu lõppaktile lisatud deklaratsiooni nr 35 kohaselt

  Liikmesriik
  võib liikmesriik taotleda, et komisjon või nõukogu

  institutsioon, organ või asutus
  ei avaldaks kõnealusest riigist saabunud dokumendi sisu kolmandatele isikutele
  väljaspool institutsiooni, organit või asutust ennast
  ilma tema eelneva nõusolekuta. [ME 20] |
| --- | --- |

(16)

Saavutamaks institutsioonide
  , organite ja asutuste
  töös suuremat avalikkust, peaksid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võimaldama juurdepääsu

  tuleks võimaldada juurdepääs
  mitte ainult enda

  nende
  koostatud dokumentidele, vaid ka neile saabunud dokumentidele. Sellega seoses meenutatakse, et Amsterdami lepingu lõppaktile lisatud deklaratsiooni nr 35 kohaselt

  Liikmesriik
  võib liikmesriik taotleda, et komisjon või nõukogu

  institutsioon, organ või asutus
  ei avaldaks kõnealusest riigist saabunud dokumendi sisu kolmandatele isikutele
  väljaspool institutsiooni, organit või asutust ennast
  ilma tema eelneva nõusolekuta. [ME 20]

| (16a) | Euroopa Liidu Kohus on täpsustanud, et nõue konsulteerida liikmesriigiga seoses sellest liikmesriigist pärit dokumentidele juurdepääsu taotlemisega ei anna liikmesriikidele vetoõigust ega õigust kohaldada oma riigi õigusakte või sätteid ning institutsioon, organ või asutus, kellele taotlus esitatakse, võib juurdepääsu andmisest keelduda üksnes käesolevas määruses sätestatud erandite alusel (10). [ME 21] |
| --- | --- |

(16a)

Euroopa Liidu Kohus on täpsustanud, et nõue konsulteerida liikmesriigiga seoses sellest liikmesriigist pärit dokumentidele juurdepääsu taotlemisega ei anna liikmesriikidele vetoõigust ega õigust kohaldada oma riigi õigusakte või sätteid ning institutsioon, organ või asutus, kellele taotlus esitatakse, võib juurdepääsu andmisest keelduda üksnes käesolevas määruses sätestatud erandite alusel (10). [ME 21]

| (17) | Põhimõtteliselt peaksid Kõik institutsioonide dokumendid
  peaksid
  olema üldsusele kättesaadavad.
  Erandeid sellest põhimõttest
  tuleks siiski teha erandeid, et kaitsta teatavaid üldisi ja erahuve. Institutsioonidel

  , kuid selliste erandite suhtes tuleks kohaldada eeskirjade ja menetluste läbipaistvat süsteemi, ning üldeesmärgiks
  peaks olema õigus kaitsta vajaduse korral oma sisenõupidamisi ja -arutelusid, et tagada võime täita oma ülesandeid.

  rakendada kodanike põhiõigust pääseda ligi dokumentidele
  . Erandite hindamisel peaksid institutsioonid kõigil liidu tegevusaladel võtma arvesse ühenduse õigusaktides sisalduvaid põhimõtteid isikuandmete kaitse kohta. [ME 22] |
| --- | --- |

(17)

Põhimõtteliselt peaksid Kõik institutsioonide dokumendid
  peaksid
  olema üldsusele kättesaadavad.
  Erandeid sellest põhimõttest
  tuleks siiski teha erandeid, et kaitsta teatavaid üldisi ja erahuve. Institutsioonidel

  , kuid selliste erandite suhtes tuleks kohaldada eeskirjade ja menetluste läbipaistvat süsteemi, ning üldeesmärgiks
  peaks olema õigus kaitsta vajaduse korral oma sisenõupidamisi ja -arutelusid, et tagada võime täita oma ülesandeid.

  rakendada kodanike põhiõigust pääseda ligi dokumentidele
  . Erandite hindamisel peaksid institutsioonid kõigil liidu tegevusaladel võtma arvesse ühenduse õigusaktides sisalduvaid põhimõtteid isikuandmete kaitse kohta. [ME 22]

| (18) | Kõik eeskirjad, mis käsitlevad juurdepääsu institutsioonide dokumentidele, peaksid olema kooskõlas käesoleva määrusega.

  Kuna käesoleva määrusega rakendatakse vahetult ELi toimimise lepingu artiklit 15 ja harta artiklit 42, peaksid dokumentidele juurdepääsu käsitlevad põhimõtted ja piirangud olema ülimuslikud mis tahes eeskirja, meetme või tava suhtes, mille institutsioon, organ või asutus on võtnud vastu erineval õiguslikul alusel ning millega kehtestatakse täiendavaid või rangemaid erandeid, kui on sätestatud käesolevas määruses. [ME 23] |
| --- | --- |

(18)

Kõik eeskirjad, mis käsitlevad juurdepääsu institutsioonide dokumentidele, peaksid olema kooskõlas käesoleva määrusega.

  Kuna käesoleva määrusega rakendatakse vahetult ELi toimimise lepingu artiklit 15 ja harta artiklit 42, peaksid dokumentidele juurdepääsu käsitlevad põhimõtted ja piirangud olema ülimuslikud mis tahes eeskirja, meetme või tava suhtes, mille institutsioon, organ või asutus on võtnud vastu erineval õiguslikul alusel ning millega kehtestatakse täiendavaid või rangemaid erandeid, kui on sätestatud käesolevas määruses. [ME 23]

| (19) | Tagamaks, et juurdepääsuõigust järgitakse täies ulatuses, tuleks kohaldada kaheetapilist haldusmenetlust ning lisaks sellele kohtumenetluse võimalust või võimalust esitada kaebus Euroopa Ombudsmanile. |
| --- | --- |

(19)

Tagamaks, et juurdepääsuõigust järgitakse täies ulatuses, tuleks kohaldada kaheetapilist haldusmenetlust ning lisaks sellele kohtumenetluse võimalust või võimalust esitada kaebus Euroopa Ombudsmanile.

| (20) | Kõik institutsioonid, organid ja asutused peaksid võtma vajalikke meetmeid, et teavitada üldsust kehtivatest sätetest ja koolitada oma töötajaid, et need saaksid abistada kodanikke käesolevast määrusest tulenevate õiguste kasutamisel. Et muuta kodanikele nende õiguste kasutamine hõlpsamaks, peaksid kõik institutsioonid, organid ja asutused võimaldama juurdepääsu dokumentide registrile. |
| --- | --- |

(20)

Kõik institutsioonid, organid ja asutused peaksid võtma vajalikke meetmeid, et teavitada üldsust kehtivatest sätetest ja koolitada oma töötajaid, et need saaksid abistada kodanikke käesolevast määrusest tulenevate õiguste kasutamisel. Et muuta kodanikele nende õiguste kasutamine hõlpsamaks, peaksid kõik institutsioonid, organid ja asutused võimaldama juurdepääsu dokumentide registrile.

| (21) | Kuigi käesoleva määruse eesmärk ega tagajärg ei ole muuta siseriiklikke õigusakte, mis käsitlevad juurdepääsu dokumentidele, on siiski selge, et lojaalse koostöö põhimõtte alusel, mis reguleerib institutsioonide ja liikmesriikide vahelisi suhteid, peaksid liikmesriigid kandma hoolt, et nad ei takistaks käesoleva määruse nõuetekohast kohaldamist, ning järgima institutsioonide turvaeeskirju. |
| --- | --- |

(21)

Kuigi käesoleva määruse eesmärk ega tagajärg ei ole muuta siseriiklikke õigusakte, mis käsitlevad juurdepääsu dokumentidele, on siiski selge, et lojaalse koostöö põhimõtte alusel, mis reguleerib institutsioonide ja liikmesriikide vahelisi suhteid, peaksid liikmesriigid kandma hoolt, et nad ei takistaks käesoleva määruse nõuetekohast kohaldamist, ning järgima institutsioonide turvaeeskirju.

| (22) | Käesolev määrus ei piira liikmesriikide, kohtute ja uurimisasutuste seniseid õigusi tutvuda dokumentidega.
  [ME 24] |
| --- | --- |

(22)

Käesolev määrus ei piira liikmesriikide, kohtute ja uurimisasutuste seniseid õigusi tutvuda dokumentidega.
  [ME 24]

| (23) | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikele 3

  ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikele 3 ning käesolevas määruses sätestatud põhimõtetele ja eeskirjadele
  peaks iga institutsioon
  , organ ja asutus
  oma kodukorras ette nägema konkreetsed sätted juurdepääsu kohta tema dokumentidele
  ja haldusalaste ülesannetega seotud dokumentidele
  , [ME 25] |
| --- | --- |

(23)

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 255 lõikele 3

  ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikele 3 ning käesolevas määruses sätestatud põhimõtetele ja eeskirjadele
  peaks iga institutsioon
  , organ ja asutus
  oma kodukorras ette nägema konkreetsed sätted juurdepääsu kohta tema dokumentidele
  ja haldusalaste ülesannetega seotud dokumentidele
  , [ME 25]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva määruse eesmärk on:

| a) | määrata
  kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 15
  kindlaks põhimõtted, tingimused ning üldiste või erahuvidega põhjendatud piirangud, mis reguleerivad EÜ asutamislepingu artiklis 255 ettenähtud õigust pääseda juurde Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni (edaspidi „institutsioonid”)

  liidu institutsioonide, organite ja asutuste
  dokumentidele, nõnda et üldsusele antaks neile dokumentidele võimalikult laiaulatuslik juurdepääs; [ME 26] |
| --- | --- |

a)

määrata
  kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 15
  kindlaks põhimõtted, tingimused ning üldiste või erahuvidega põhjendatud piirangud, mis reguleerivad EÜ asutamislepingu artiklis 255 ettenähtud õigust pääseda juurde Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni (edaspidi „institutsioonid”)

  liidu institutsioonide, organite ja asutuste
  dokumentidele, nõnda et üldsusele antaks neile dokumentidele võimalikult laiaulatuslik juurdepääs; [ME 26]

| b) | kehtestada eeskirjad, mis tagavad selle õiguse võimalikult hõlpsa kasutamise; |
| --- | --- |

b)

kehtestada eeskirjad, mis tagavad selle õiguse võimalikult hõlpsa kasutamise;

| c) | soodustada
  läbipaistvat ja
  head haldustava
  , et parandada juurdepääsu
  dokumentidele juurdepääsu tagamisel

  , ning eelkõige edendada suurema läbipaistvuse, vastutuse ja demokraatia üldisi eesmärke
  . [ME 27] |
| --- | --- |

c)

soodustada
  läbipaistvat ja
  head haldustava
  , et parandada juurdepääsu
  dokumentidele juurdepääsu tagamisel

  , ning eelkõige edendada suurema läbipaistvuse, vastutuse ja demokraatia üldisi eesmärke
  . [ME 27]

Artikkel 2

Juurdepääsuõigusega isikud ja reguleerimisala

1.   Kõigil füüsilistel ja juriidilistel isikutel
  või füüsiliste ja juriidiliste isikute ühendustel
  on õigus tutvuda liidu institutsioonide
  , organite ja asutuste
  dokumentidega, arvestades käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid, tingimusi ja piiranguid.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi institutsiooni valduses olevate dokumentide suhtes, see tähendab institutsiooni koostatud ja talle saadetud ning tema valduses olevate dokumentide suhtes, mis seonduvad tema vastutusalasse kuuluva poliitika, tegevuse või otsustega seonduvate küsimustega kõikides Euroopa Liidu tegevusvaldkondades.

3.   Ilma et see piiraks artiklite 4 ja 9 kohaldamist, tehakse dokumendid üldsusele kättesaadavaks kas kirjaliku taotluse alusel või otse elektroonilises vormis või registri kaudu. Eelkõige tehakse artikli 12 kohaselt vahetult kättesaadavaks seadusandliku menetluse käigus koostatud ja saadud dokumendid.

4.   Tundliku sisuga dokumentide suhtes, nagu need on määratletud artikli 9 lõikes 1, kohaldatakse vastavalt nimetatud artiklile erikohtlemist.

5.   Käesolevat määrust ei kohaldata dokumentide suhtes, mille on ühenduse kohtutele esitanud muud isikud kui institutsioonid.

6.   Ilma et see piiraks EÜ õigusega huvitatud isikutele kehtestatud konkreetseid juurdepääsuõigusi, ei ole uurimistoimikusse või üksikjuhtumit käsitleva akti menetlustoimikusse kuuluvad dokumendid üldsusele juurdepääsetavad enne, kui kõnealune akt on lõplik. Dokumendid, mis sisaldavad teavet, mille institutsioon on saanud või kogunud füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt sellise uurimise käigus, ei ole üldsusele juurdepääsetavad.

7.   Käesolev määrus ei piira institutsioonide valduses olevatele dokumentidele juurdepääsu õigust, mis tuleneb rahvusvahelise õiguse dokumentidest või institutsioonide poolt nende rakendamiseks vastuvõetud õigusaktidest.
  [ME 28]

Artikkel 2a

Reguleerimisala

1.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse liidu institutsioonide, organite või asutuste valduses olevate kõikide dokumentide suhtes, see tähendab nende koostatud ja neile saadetud ning nende valduses olevate dokumentide suhtes kõikides liidu tegevusvaldkondades. Euroopa Kohtu, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimispanga suhtes kohaldatakse käesolevat määrust ainult juhul, kui nad täidavad haldusülesandeid.

2.
     
  Dokumendid tehakse üldsusele kättesaadavaks kas elektrooniliselt Euroopa Liidu Teatajas või institutsiooni, organi või asutuse ametlikus registris või kirjaliku taotluse alusel. Seadusandliku menetluse käigus koostatud ja saadud dokumendid tehakse artikli 12 kohaselt vahetult kättesaadavaks.

3.
     
  Käesolev määrus ei piira institutsioonide, organite või asutuste valduses olevatele dokumentidele suuremat juurdepääsuõigust, mis võib tuleneda rahvusvahelise õiguse dokumentidest või nende rakendamiseks institutsioonide vastuvõetud õigusaktidest või liikmesriikide seadustest. [ME 29]

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   dokument– mis tahes teabekandjal esitatud sisu

  andmesisu
  (paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena), mille institutsioon on ametlikult koostanud ja ühele või mitmele saajale edastanud või muul viisil registreerinud või mille institutsioon on saanud;

  mis käsitleb liidu institutsiooni, organi või asutuse vastutusalasse kuuluvaid küsimusi.
  Elektroonilisel teabekandjal, andmetöötlus- või päringusüsteemis
  , sh institutsiooni töös kasutatavates välistes süsteemides
  olevad andmed on dokumendid,
  eelkõige
  kui neist saab sealt
  asjaomase
  süsteemi vahendite

  mis tahes mõistliku vahendi
  abil väljatrüki või elektroonilises vormis koopia teha
  . Institutsioon, organ või asutus, mis kavatseb luua uue elektrooniliste teabekandjate süsteemi või oluliselt muuta olemasolevat süsteemi, peab hindama selle tõenäolist mõju juurdepääsuõigusele, tagama, et juurdepääsuõigus kui põhiõigus oleks tagatud ning toimima viisil, mis edendab läbipaistvuse eesmärki. Elektrooniliste teabekandjate süsteemidesse salvestatud teabe päringufunktsioonid kohandatakse nii, et need rahuldaksid üldsuse taotlusi;

aa)
     
  salastatud dokumendid
  –

ab)
     
  õigusakt
  –

ac)
     
  haldusülesanne
  –

ad)
     
  arhiveerimissüsteem
  –

ae)
     
  ajalooline arhiiv
  –

Euroopa Liidu Teatajas ning institutsioonide, organite ja asutuste veebilehtedel avaldatakse üksikasjalik loetelu kõikidest õigusaktide kategooriatest, mis kuuluvad punktides a–a c esitatud määratluste alla. Institutsioonid, organid ja asutused lepivad samuti kokku ühistes arhiveerimise kriteeriumides ja avaldavad need;

b)   kolmas isik– iga füüsiline või juriidiline isik või iga üksus väljaspool asjaomast institutsiooni,
  organit või asutust,
  sealhulgas liikmesriigid, muud ühenduse või ühendusevälised

  liidu või liiduvälised
  institutsioonid ja organid ning kolmandad riigid. [ME 30]

Artikkel 3a

Dokumentide salastamise ja salastatuse kustutamise menetlus

1.
     
  Kui selleks on artikli 4 lõike 1 alusel olemas riigi poliitikast tulenevad põhjused, ja ilma et see piiraks parlamentaarset kontrolli liidu ja riiklikul tasandil, salastab institutsioon, organ või asutus dokumendi, kui selle avaldamine kahjustaks liidu või ühe või mitme liikmesriigi oluliste huvide kaitset, eriti avaliku julgeoleku, kaitse- ja sõjalistes küsimustes. Dokument võidakse salastada osaliselt või täielikult. Dokumendid salastatakse järgmiselt:

a)
     
  EU TOP SECRET
  –

b)
     
  EU SECRET
  –

c)
     
  EU CONFIDENTIAL
  –

d)
     
  EU RESTRICTED
  –

2.
     
  Dokumendid salastatakse ainult juhul, kui see on vajalik. Võimaluse korral määravad dokumentide koostajad salastatud dokumentidele kuupäeva või ajavahemiku, mille jooksul või mille lõppedes võib salastatuse kategooriat alandada või selle kaotada. Juhul kui see ei ole võimalik, vaatavad nad dokumendid läbi vähemalt iga viie aasta järel, et teha kindlaks, kas esialgne salastatuse kategooria on endiselt vajalik. Salastatuse kategooria peab olema märgitud selgelt ja nõuetekohaselt ning see säilib ainult niikaua, kui teavet on vaja kaitsta. Vastutus dokumentide salastamise eest ja salastatuse kategooria järgneva alandamise või kaotamise eest lasub institutsioonil, organil või asutusel, kellelt dokumendid pärinevad, või institutsioonil, organil või asutusel, kes sai salastatud dokumendi kolmandalt isikult või teiselt institutsioonilt, organilt või asutuselt.

3.
     
  Ilma et see piiraks teiste liidu institutsioonide, organite ja asutuste juurdepääsuõigust, avaldatakse salastatud dokumendid kolmandatele isikutele nende isikute nõusolekul, kellelt dokument pärineb. Juhul kui salastatud dokumendi töötlemisel osaleb rohkem kui üks institutsioon, organ või asutus, toimub salastamine samal alusel, ning kui nad hindavad kaitse vajalikkust erinevalt, algatatakse vahendamine. Seadusandlike menetlustega seotud dokumente ei salastata; rakendusmeetmeid salastatakse enne nende vastuvõtmist, kui salastamine on vajalik ning selle eesmärk on hoida ära meetme enda kahjustamist. Konfidentsiaalse teabe jagamist käsitlevate rahvusvaheliste lepingutega, mis on sõlmitud liidu nimel, ei anna kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile õigust piirata Euroopa Parlamendi juurdepääsu konfidentsiaalsele teabele.

4.
     
  Artiklites 7 ja 8 sätestatud korras esitatud taotlusi salastatud dokumentidele juurdepääsuks lahendavad üksnes isikud, kellel on õigus tutvuda kõnealuste dokumentidega. Need isikud otsustavad ka seda, missuguseid viiteid võib avalikus registris salastatud dokumentidele teha.

5.
     
  Salastatud dokumendid säilitatakse asjaomase institutsiooni, organi või asutuse registris või avaldatakse nende isikute nõusolekul, kellelt dokument pärineb.

6.
     
  Institutsioon, organ või asutus, kes otsustab keelata juurdepääsu salastatud dokumendile, põhjendab seda otsust viisil, mis ei kahjusta artikli 4 lõikes 1 sätestatud eranditega kaitstavaid huve.

7.
     
  Ilma et see piiraks riiklikku parlamentaarset kontrolli, võtavad liikmesriigid asjakohaseid meetmeid tagamaks, et kui lahendatakse taotlusi, mis käsitlevad juurdepääsu liidu salastatud dokumentidele, järgitakse käesolevas määruses sätestatud põhimõtteid.

8.
     
  Salastatud dokumente käsitlevad institutsioonide, organite ja asutuste eeskirjad avalikustatakse. [ME 31]

Artikkel 4

Erandid

1.   Institutsioonid, organid ja asutused keelavad juurdepääsu dokumentidele, mille avaldamine kahjustaks avalikke huve seoses:

| a) | liidu või ühe või mitme liikmesriigi
  avaliku julgeolekuga, sealhulgas füüsiliste või juriidiliste isikute turvalisusega; [ME 32] |
| --- | --- |

a)

liidu või ühe või mitme liikmesriigi
  avaliku julgeolekuga, sealhulgas füüsiliste või juriidiliste isikute turvalisusega; [ME 32]

| b) | kaitsepoliitiliste ja sõjaliste küsimustega; |
| --- | --- |

b)

kaitsepoliitiliste ja sõjaliste küsimustega;

| c) | rahvusvaheliste suhetega; |
| --- | --- |

c)

rahvusvaheliste suhetega;

| d) | ühenduse

  liidu
  või liikmesriigi finants-, raha- või majanduspoliitikaga; [ME 33] |
| --- | --- |

d)

ühenduse

  liidu
  või liikmesriigi finants-, raha- või majanduspoliitikaga; [ME 33]

| e) | keskkonnakaitsega, näiteks seoses haruldaste liikide paljunemiskohtadega. |
| --- | --- |

e)

keskkonnakaitsega, näiteks seoses haruldaste liikide paljunemiskohtadega.

2.   Institutsioonid
  , organid ja asutused
  keelavad juurdepääsu dokumentidele, mille avaldamine kahjustaks: [ME 34]

| a) | füüsilise või juriidilise isiku ärihuve; |
| --- | --- |

a)

füüsilise või juriidilise isiku ärihuve;

| b) | intellektuaalomandi õigusi; |
| --- | --- |

b)

intellektuaalomandi õigusi;

| c) | kohtumenetluste raames toimuvat
  õigusnõustamist või kohtu-, vahekohtu- või vaidluste lahendamise menetlust; [ME 35] |
| --- | --- |

c)

kohtumenetluste raames toimuvat
  õigusnõustamist või kohtu-, vahekohtu- või vaidluste lahendamise menetlust; [ME 35]

| d) | kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärki; |
| --- | --- |

d)

kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärki;

| e) | valikumenetluse

  avaliku hanke
  objektiivsust ja erapooletust,
  kuni telliv institutsioon, organ või asutus on otsuse teinud, või valikukomisjoni tööd töötajate töölevõtmise menetluses, kuni ametisse nimetav asutus on otsuse teinud
  . [ME 36] |
| --- | --- |

e)

valikumenetluse

  avaliku hanke
  objektiivsust ja erapooletust,
  kuni telliv institutsioon, organ või asutus on otsuse teinud, või valikukomisjoni tööd töötajate töölevõtmise menetluses, kuni ametisse nimetav asutus on otsuse teinud
  . [ME 36]

3.   
  Juurdepääs dokumentidele, mille institutsioon, organ või asutus on koostanud sisekasutuseks, või talle saadetud dokumentidele, mis käsitlevad küsimust, milles ta ei ole veel otsust teinud,
  keelatakse juurdepääs järgmistele dokumentidele

  ainult juhul
  , kui nende avaldamine kahjustaks

  häiriks nende sisu ja olukorra objektiivsete asjaolude tõttu ilmselgelt ja
  oluliselt institutsioonide otsustamisprotsessi.

| a) | dokumendid, mis käsitlevad küsimust, milles ei ole veel otsust tehtud; |
| --- | --- |

a)

dokumendid, mis käsitlevad küsimust, milles ei ole veel otsust tehtud;

| b) | dokumendid, mis sisaldavad sisekasutuseks esitatud arvamusi osana asjaomaste institutsioonide sisearuteludest ja eelkonsultatsioonidest, isegi pärast otsuse tegemist. [ME 37] |
| --- | --- |

b)

dokumendid, mis sisaldavad sisekasutuseks esitatud arvamusi osana asjaomaste institutsioonide sisearuteludest ja eelkonsultatsioonidest, isegi pärast otsuse tegemist. [ME 37]

4.   Lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid ei kohaldata juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukaid üldisi huve. Lõike 2 punkti a kohaldamisel

  Avaldamise üldiste huvide kaalumisel lõigete 1 kuni 3 alusel
  loetakse avaldamist ülekaalukaid üldisi huve teenivaks, kui taotletud teave

  dokument
  on seotud
  põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtete kaitsega, riiklike vahendite aruka haldamisega või õigusega elada tervislikus keskkonnas, samuti
  heidetega keskkonda.
  Institutsioon, organ või asutus, kes viitab nimetatud erandile, peab tegema objektiivse ja individuaalse hindamise ning tõendama, et kaitstava huvi kahjustamise oht ei ole mitte ainult hüpoteetiline, vaid prognoositav, ning täpsustama, kuidas kõnealusele dokumendile juurdepääs võib konkreetsel juhul tegelikult kahjustada kaitstavat huvi. [ME 38]

4a.
     
  Dokumendid, mille avaldamine ohustaks keskkonnakaitset, nt seoses haruldaste liikide paljunemiskohtadega, avaldatakse ainult kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1367/2006. [ME 39]

5.   Avaliku võimu kandjate, avalike teenistujate ja huvigruppide esindajate nimed, ametikohad ja ametiülesanded seoses nende ametialase tegevusega avaldatakse, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes kahjustaks nende andmete avaldamine asjaomaseid isikuid. Muud isikuandmed avaldatakse kooskõlas selliste andmete seadusliku töötlemise tingimustega, mis on sätestatud üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel käsitlevates EÜ õigusaktides.

  Isikuandmeid ei avaldata juhul, kui nende andmete avaldamine kahjustaks asjaomase isiku eraelu puutumatust või isikupuutumatust. Sellist kahju ei ole tekitatud juhul, kui:

| — | andmed puudutavad üksnes asjaomase isiku ametialast tegevust, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhjust eeldada, et andmete avaldamine kahjustaks seda isikut; |
| --- | --- |

—

andmed puudutavad üksnes asjaomase isiku ametialast tegevust, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhjust eeldada, et andmete avaldamine kahjustaks seda isikut;

| — | andmed puudutavad üksnes avalikku teenistujat, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhjust eeldada, et andmete avaldamine kahjustaks seda isikut või temaga seotud isikuid; |
| --- | --- |

—

andmed puudutavad üksnes avalikku teenistujat, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhjust eeldada, et andmete avaldamine kahjustaks seda isikut või temaga seotud isikuid;

| — | andmed on asjaomase isiku nõusolekul juba avalikustatud. |
| --- | --- |

—

andmed on asjaomase isiku nõusolekul juba avalikustatud.

Isikuandmed avaldatakse sellegipoolest, kui avaldamine teenib ülekaalukaid üldisi huve. Sellisel juhul peab asjaomane institutsioon, organ või asutus üldiseid huve täpsustama. Ta esitab põhjused, miks konkreetsel juhul üldised huvid kaaluvad üles asjaomase isiku huvid.

Kui institutsioon, organ või asutus keeldub dokumendile juurdepääsu lubamisest käesoleva lõike alusel, kaalub ta, kas dokumendile oleks võimalik anda osaline juurdepääs. [ME 40]

6.   Kui mõni eranditest hõlmab ainult osa dokumendist, avalikustatakse dokumendi ülejäänud osad.

7.   Käesolevas artiklis sätestatud erandeid
  ei kohaldata põhimõtteliselt selliste dokumentide suhtes, mis on esitatud menetluse raames, mille tulemusel võetakse vastu õigusakt või muu üldkohaldatav delegeeritud või rakendusakt. Samuti ei kohaldata erandeid dokumentide suhtes, mille lobistid ja teised huvitatud pooled esitavad institutsioonidele, organitele või asutustele eesmärgiga mõjutada poliitika tegemist. Erandeid
  kohaldatakse üksnes nii kaua, kuni kaitse on

  kui seda õigustab
  dokumendi sisust lähtuvalt õigustatud. Erandeid võib kohaldada

  sisu ja igal juhul
  maksimaalselt 30 aasta jooksul. Dokumentide puhul, mille suhtes kehtivad erandid ja mis käsitlevad isikuandmete kaitset või ärihuve, ning tundliku sisuga dokumentide puhul võib vajaduse korral jätkata erandi kohaldamist ka pärast selle tähtaja lõppu. [ME 41]

7a.
     
  Institutsioon, organ või asutus võib teadustöö eesmärgil anda lõigetega 1–3 hõlmatud dokumentidele eelisjuurdepääsu. Eelisjuurdepääsu andmise korral tehakse teave kättesaadavaks ainult selle kasutamisele kehtestatud nõuetekohaste piirangute kohaselt. [ME 42]

Artikkel 5

Konsulteerimine



  Konsulteerimine kolmandate isikutega

1.   Kolmandate isikute dokumentide puhul konsulteerib institutsioon
  , organ ja asutus
  kolmanda isikuga, et hinnata, kas tuleks kohaldada artiklis 4 osutatud erandit, välja arvatud juhul, kui on ilmne, et dokument tuleb avaldada või et seda ei tohi avaldada.

2.   Kui taotlus on esitatud seoses liikmesriigist pärineva dokumendiga
  ja kui tekib kahtlus selle suhtes
  ,
  kas dokument kuulub ühe erandi alla,
  konsulteeritakse asjaomase liikmesriigi ametiasutustega, välja arvatud dokumentide puhul, mis on edastatud selliste menetluste raames, mille eesmärk on õigusakti või muu üldkohaldatava akti

  delegeeritud või rakendusakti
  väljatöötamine. Institutsioon, kelle valduses dokument on, avaldab selle, välja arvatud juhul, kui liikmesriik esitab selle mitteavaldamiseks põhjendused, mis tuginevad artiklis 4 osutatud eranditele või liikmesriigi enda õigusaktide konkreetsetele sätetele, mille kohaselt asjaomase dokumendi avaldamine ei ole lubatud. Institutsioon hindab liikmesriigi esitatud põhjenduste asjakohasust niivõrd, kuivõrd need tuginevad käesolevas määruses sätestatud eranditele

  , ja teeb otsuse, võttes aluseks oma hinnangu selle kohta, kas kõnealune dokument kuulub erandi alla
  .

3.   Kui liikmesriik saab taotluse tema valduses oleva dokumendi kohta, mis on pärit mõnelt institutsioonilt,
  organilt või asutuselt,
  ning kui ei ole ilmne, et dokument tuleb avaldada või et seda ei tohi avaldada, konsulteerib liikmesriik asjaomase institutsiooni, organi või asutusega, et teha otsus, mis ei sea ohtu käesoleva määruse eesmärke. Selle asemel võib liikmesriik suunata taotluse institutsioonile, organile või asutusele. [ME 43]

Artikkel 5a

Õigusaktid

1.
     
  Kooskõlas ELi lepingu artiklites 9–12 esitatud demokraatlike põhimõtetega ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga peavad institutsioonid, kes tegutsevad seadusandjana, kaasa arvatud delegeeritud ja rakendusvolituste alusel, samuti nõukogu liikmetena tegutsevad liikmesriigid tagama võimalikult ulatusliku juurdepääsu oma tegevust käsitlevatele dokumentidele.

2.
     
  Dokumendid, mis on seotud õigusloomeprogrammidega, kodanikuühiskonnaga peetavate eelkonsultatsioonidega ja mõju hindamisega ning mis tahes muud seadusandliku menetlusega seotud ettevalmistavad dokumendid ning dokumendid, mis on seotud liidu õiguse ja poliitika rakendamisega, on kättesaadavad kasutajasõbralikul ja kooskõlastatud institutsioonidevahelisel veebilehel ning avaldatakse Euroopa Liidu Teataja eraldi elektroonilises seerias.

3.
     
  Seadusandliku menetluse käigus avaldavad kõik otsustamisprotsessis osalevad institutsioonid, organid või asutused oma ettevalmistavad dokumendid ja kogu seonduva teabe, sealhulgas õiguslikud arvamused Euroopa Liidu Teataja eraldi seerias ning asjaomase menetluse kulgu kajastaval ühisel veebilehel.

4.
     
  Kui õigusaktid on vastu võetud, avaldatakse need Euroopa Liidu Teatajas, nagu on sätestatud artiklis 13. [ME 44]

Artikkel 6

Taotlused

1.   
  Taotlusi Euroopa Parlamendi
  dokumentidele juurdepääsu taotlused esitatakse mis tahes kirjalikus vormis, sealhulgas

  juurdepääsuks võib esitada kirjalikult või
  elektroonilises vormis, ühes EÜ asutamislepingu artiklis 314

  ELi lepingu artikli 55 lõikes 1
  osutatud keeltest ning piisava täpsusega, et institutsioon võiks dokumendi identifitseerida. Taotleja ei ole kohustatud taotlust põhjendama. [ME 45]

2.   Kui taotlus ei ole piisavalt täpne või kui taotletud dokumendid ei ole identifitseeritavad, palub asjaomane institutsioon
  , organ või asutus 15 päeva jooksul
  taotlejal taotlust täpsustada ning abistab taotlejat selles, andes näiteks teavet avalike dokumendiregistrite kasutamise kohta. Artiklites 7 ja 8 sätestatud tähtaegasid hakatakse arvestama alates hetkest, mil asjaomane institutsioon, organ või asutus on palutud selgitused kätte saanud. [ME 46]

3.   Kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga paljusid dokumente, võib institutsioon, organ või asutus taotlejaga mitteametlikult nõu pidada, et leida õiglane ja praktiline lahendus.

4.   Institutsioonid, organid või asutused annavad kodanikele teavet ja abi selle kohta, kuidas ja kuhu dokumentidele juurdepääsu taotlused tuleb esitada.

Artikkel 7

Esialgsete taotluste lahendamine

1.   Dokumendile juurdepääsu taotlus lahendatakse viivitamata. Taotlejale saadetakse kinnitus taotluse kättesaamise kohta. 15 tööpäeva jooksul alates taotluse registreerimisest lubab institutsioon, organ või asutus juurdepääsu taotletud dokumendile ja tagab sellele juurdepääsu kõnealuse ajavahemiku jooksul vastavalt artiklile 10 või siis esitab kirjalikus vastuses osalise või täieliku keeldumise põhjused ning teatab taotlejale tema õigusest esitada kordustaotlus lõike 4 kohaselt.

2.   Erandjuhtudel, näiteks kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga paljusid dokumente, võib lõikes 1 sätestatud tähtaega pikendada
  ainult üks kord maksimaalselt
  15 tööpäeva võrra, tingimusel et taotlejale teatatakse sellest ette ja esitatakse selle üksikasjalik põhjendus. [ME 47]

3.   Osalise või täieliku keeldumise korral võib taotleja

  Asjaomane institutsioon, organ või asutus teavitab taotlejat, kas ja millal on hiljem tõenäoliselt võimalik osaline või täielik juurdepääs dokumendile
  .

Taotleja võib
  15 tööpäeva jooksul institutsiooni, organi või asutuse vastuse saamisest arvates esitada kordustaotluse, milles palub institutsioonil oma seisukoht läbi vaadata. [ME 48]

4.   Kui institutsioon, organ või asutus ettenähtud tähtaja jooksul ei vasta, annab see taotlejale õiguse esitada kordustaotlus.

4a.
     
  Iga institutsioon, organ või asutus nimetab isiku, kelle ülesanne on kontrollida, et kõigist käesolevas artiklis sätestatud tähtaegadest peetakse nõuetekohaselt kinni. [ME 49]

Artikkel 8

Kordustaotluste lahendamine

1.   Kordustaotlus lahendatakse viivitamata. 30

  Hiljemalt 15
  tööpäeva jooksul alates sellise taotluse registreerimisest lubab asjaomane institutsioon
  , organ või asutus
  juurdepääsu taotletud dokumendile ja tagab sellele juurdepääsu kõnealuse ajavahemiku jooksul vastavalt artiklile 10 või siis esitab kirjalikus vastuses osalise või täieliku keeldumise põhjused. Osalise või täieliku keeldumise korral teavitab see institutsioon
  , organ või asutus
  taotlejat tema käsutuses olevatest õiguskaitsevahenditest. [ME 50]

2.   Erandjuhtudel, näiteks kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga paljusid dokumente, võib lõikes 1 sätestatud tähtaega pikendada
  ainult üks kord maksimaalselt
  15 tööpäeva võrra, tingimusel et taotlejale teatatakse sellest ette ja esitatakse selle üksikasjalik põhjendus. [ME 51]

3.   Osalise või täieliku keeldumise korral võib taotleja esitada institutsiooni, organi või asutuse vastu kaebuse Üldkohtule ja/või esitada kaebuse Euroopa Ombudsmanile kooskõlas vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitega 263 ja 228.

4.   Kui institutsioon
  , organ või asutus
  ettenähtud tähtaja jooksul ei vasta, loetakse see
  lõplikuks
  eitavaks vastuseks ja see annab taotlejale õiguse algatada institutsiooni, organi või asutuse vastu kohtumenetlus ja/või esitada kaebus Euroopa Ombudsmanile EÜ asutamislepingu

  aluslepingute
  vastavate sätete alusel. [ME 52]

Artikkel 8a

Uus taotlus

Kui taotleja soovib pärast dokumentide saamist institutsioonilt, organilt või asutuselt uusi dokumente, käsitletakse seda päringut uue taotlusena kooskõlas artiklitega 7 ja 8. [ME 53]

Artikkel 9

Tundliku sisuga dokumentide käsitlemine

1.   Tundliku sisuga dokumendid on dokumendid, mis pärinevad institutsioonidest või nende loodud ametitest, liikmesriikidest, kolmandatest riikidest või rahvusvahelistest organisatsioonidest ning mis on liigitatud kui "TRÈS SECRET/TOP SECRET", "SECRET" või "CONFIDENTIEL" vastavalt asjaomase institutsiooni eeskirjadele, mis kaitsevad Euroopa Liidu või selle ühe või mitme liikmesriigi olulisi huve artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud valdkondades, eelkõige avaliku julgeoleku alal, kaitsepoliitilistes ja sõjalistes küsimustes.

2.   Artiklites 7 ja 8 sätestatud korras esitatud taotlusi pääseda juurde tundliku sisuga dokumentidele lahendavad üksnes isikud, kellel on õigus tutvuda kõnealuste dokumentidega. Ilma et see piiraks artikli 11 lõike 2 kohaldamist, annavad need isikud hinnangu ka selle kohta, millised viited tundliku sisuga dokumentidele kantakse avalikku registrisse.

3.   Tundliku sisuga dokumendid kantakse registrisse ja avalikustatakse üksnes nende isikute nõusolekul, kellelt dokument pärineb.

4.   Institutsioon, kes otsustab keelata juurdepääsu tundliku sisuga dokumendile, põhjendab seda otsust viisil, mis ei kahjusta artiklis 4 kaitstavaid huve.

5.   Liikmesriigid võtavad kohaseid meetmeid tagamaks, et kui lahendatakse taotlusi, mis käsitlevad juurdepääsu tundliku sisuga dokumentidele, järgitakse käesoleva artikli ja artikli 4 põhimõtteid.

6.   Tundliku sisuga dokumente käsitlevad institutsioonide eeskirjad avalikustatakse.

7.   Komisjon ja nõukogu teavitavad Euroopa Parlamenti tundliku sisuga dokumentidest institutsioonide vahel kokku lepitud korras.
  [ME 54]

Artikkel 10

Juurdepääs dokumendile taotluse põhjal

1.   Taotleja pääseb dokumentidele juurde kas nendega kohapeal tutvumiseks või saades nendest koopia, sealhulgas võimaluse korral elektroonilise koopia, vastavalt taotleja soovile.

2.   Kui dokument on juba üldsusele juurdepääsetav ja see on taotlejale hõlpsasti kättesaadav, võib asjaomane institutsioon, organ või asutus täita oma kohustuse tagada dokumentidele juurdepääs sellega, et selgitab taotlejale, kuidas omandada soovitud dokumenti.

3.   Dokumendid esitatakse nende olemasolevas redaktsioonis ja vormis (sealhulgas elektrooniliselt või alternatiivses vormis, näiteks rahvusvahelises pimedate kirjas, suures kirjas või lindistatud kujul), võttes täielikult arvesse taotleja soove.

3a.
     
  Dokumendi sisu on nägemispuude, töökeele või kasutatava operatsioonisüsteemi osas diskrimineerimiseta kättesaadav. Institutsioonid, organid ja asutused tagavad taotlejale tehnilise diskrimineerimiseta tegeliku juurdepääsu dokumentide sisule. [ME 55]

4.   Taotlejalt võib nõuda koopia tegemis- ja saatmiskulude tasumist. See tasu ei tohi ületada koopiate tegemise ja saatmise tegelikku maksumust. Kohapeal dokumendiga tutvumine, alla 20

  50
  A4 formaadis koopia tegemine ja vahetu juurdepääs elektroonilises vormis või registri kaudu on tasuta. [ME 56]

5.   Käesolev määrus ei kaldu kõrvale liidu või siseriiklikes õigusaktides sätestatud juurdepääsu reguleerivatest konkreetsetest eeskirjadest, nagu teenustasu maksmine.

Artikkel 11

Registrid

1.   Kodanike käesolevast määrusest tulenevate õiguste rakendamiseks tagab iga institutsioon, organ või asutus üldsuse juurdepääsu dokumentide registrile. Juurdepääs registrile tuleks tagada elektroonilises vormis. Viited dokumentidele kantakse registrisse viivitamata.

2.   Iga dokumendi kohta sisaldab register viitenumbrit (sealhulgas vajaduse korral institutsioonidevahelist viidet), teemat ja/või dokumendi sisu lühikirjeldust ning kuupäeva, mil see saadi või koostati ja registrisse kanti. Viited esitatakse viisil, mis ei kahjusta artiklis 4 kaitstavaid huve.

3.   Institutsioonid, organid või asutused võtavad viivitamata vajalikke meetmeid, et koostada register

  luua institutsioonide dokumendiregistrite jaoks ühine kasutajaliides
  , mis saab kasutuskõlblikuks 3. juuniks 2002

  tagaks registritevahelise koordineerimise
  . [ME 57]

Artikkel 12

Vahetu juurdepääs dokumentidele

1.   Üldsusele tehakse

  Institutsioonid, organid ja asutused teevad elektroonilises vormis või registri kaudu üldsusele
  vahetult juurdepääsetavaks
  eelkõige need
  dokumendid, mis on koostatud või saadud ELi

  liidu
  õigusaktide või muude delegeeritud ja rakendusaktide vastuvõtmise menetluse käigus, kui artiklitest 4 ja 9 ei tulene teisiti. [ME 58]

2.   Võimaluse korral tuleb teha elektroonilises vormis vahetult juurdepääsetavaks ka muud dokumendid, eelkõige need, mis on seotud poliitika või strateegia väljatöötamisega.

3.   Kui registri kaudu ei anta vahetut juurdepääsu, näidatakse registris võimalikult täpselt, kus dokument asub.

4.   Iga institutsioon, organ või asutus määrab oma kodukorras kindlaks, millised muud dokumendiliigid on

  tehakse ennetavalt
  üldsusele vahetult juurdepääsetavad

  juurdepääsetavaks
  . [ME 59]

Artikkel 13

Euroopa Liidu Teatajas avaldamine

1.   Kui käesoleva määruse artiklist 4 ei tulene teisiti, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas lisaks ELi toimimise lepingu artikli 297 lõigetes 1 ja 2 osutatud õigusaktidele järgmised dokumendid:

| a) | komisjoni ettepanekud ja liikmesriikide grupi algatused vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 76; |
| --- | --- |

a)

komisjoni ettepanekud ja liikmesriikide grupi algatused vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 76;

| b) | ühised seisukohad, mille nõukogu võtab vastu EÜ asutamislepingu artiklites 251 ja 252

  ELi toimimise lepingu artiklis 294
  osutatud menetluste

  menetluse
  kohaselt, ning nende seisukohtade aluseks olevad põhjendused, samuti Euroopa Parlamendi seisukohad nendes menetlustes; [ME 60] |
| --- | --- |

b)

ühised seisukohad, mille nõukogu võtab vastu EÜ asutamislepingu artiklites 251 ja 252

  ELi toimimise lepingu artiklis 294
  osutatud menetluste

  menetluse
  kohaselt, ning nende seisukohtade aluseks olevad põhjendused, samuti Euroopa Parlamendi seisukohad nendes menetlustes; [ME 60]

| c) | vastavalt ELi lepingu artiklile 25 vastu võetud aktid; |
| --- | --- |

c)

vastavalt ELi lepingu artiklile 25 vastu võetud aktid;

| f) | ühenduse poolt või

  rahvusvahelised lepingud, mille Euroopa Liit on sõlminud
  kooskõlas ELi lepingu artikliga 24 sõlmitud rahvusvahelised lepingud

  37 ning ELi toimimise lepingu artiklitega 207 ja 218
  . [ME 61] |
| --- | --- |

f)

ühenduse poolt või

  rahvusvahelised lepingud, mille Euroopa Liit on sõlminud
  kooskõlas ELi lepingu artikliga 24 sõlmitud rahvusvahelised lepingud

  37 ning ELi toimimise lepingu artiklitega 207 ja 218
  . [ME 61]

2.   Võimaluse korral avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmised dokumendid:

| a) | ELi lepingu artikli 30 alusel esitatud liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja algatused; |
| --- | --- |

a)

ELi lepingu artikli 30 alusel esitatud liikmesriigi või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja algatused;

| c) | muud aktid peale ELi toimimise lepingu artikli 297 lõigetes 1 ja 2 osutatute, soovitused ja arvamused. |
| --- | --- |

c)

muud aktid peale ELi toimimise lepingu artikli 297 lõigetes 1 ja 2 osutatute, soovitused ja arvamused.

3.   Iga institutsioon, organ ja asutus võib oma kodukorras ette näha, millised muud dokumendid tuleb avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14

Teavitamine

1.   Kõik institutsioonid, organid või asutused võtavad nõutavaid meetmeid, et teavitada üldsust tema käesolevast määrusest tulenevatest õigustest.

2.   Liikmesriigid teevad kodanike teavitamisel institutsioonide, organite ja asutustega koostööd.

Artikkel 14a

Teabeametnik

1.
     
  Iga institutsiooni, organi ja asutuse kõik üldised haldusüksused nimetavad ametisse teabeametniku, kes vastutab käesoleva määruse sätete ja hea haldustava järgimise eest haldusüksuses.

2.
     
  Teabeametnik otsustab, missugust teavet on otstarbekas üldsusele anda:

| a) | seoses käesoleva määruse rakendamisega; |
| --- | --- |

a)

seoses käesoleva määruse rakendamisega;

| b) | arvestades head tava; |
| --- | --- |

b)

arvestades head tava;

ning tagab selle teabe levitamise asjakohasel kujul ja viisil.

3.
     
  Teabeametnik hindab, kas tema üldise haldusüksuse teenistustes järgitakse head tava.

4.
     
  Teabeametnik võib suunata teavet taotleva isiku teise üldisesse haldusüksusesse, kui kõnealune teave jääb väljapoole tema pädevusala ning kuulub sama institutsiooni, organi või asutuse teise üksuse pädevusalasse, juhul kui sellel on niisugust teavet. [ME 62]

Artikkel 14b

Hea ja avatud halduse põhimõte

Institutsioonid, organid ja asutused peavad üleminekuperioodil enne ELi toimimise lepingu artiklis 298 ette nähtud ja harta artiklis 41 sätestatud nõuetel põhinevate eeskirjade vastuvõtmist võtma vastu ja avaldama hea haldustava eeskirjast lähtudes üldised suunised ELi toimimise lepingu artiklis 339 sätestatud konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse pidamise kohustuse ning heast ja läbipaistvast juhtimistavast ja isikuandmete kaitsest tulenevate kohustuste ulatuse kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (11). Nende suunistega sätestatakse ka käesoleva määruse täitmata jätmisel kohaldatavad karistused kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega, liidu muude teenistujate teenistustingimustega ning institutsioonide, organite ja asutuste sise-eeskirjadega. [ME 63]

Artikkel 15

Institutsioonide
  , organite ja asutuste läbipaistvust käsitlevad
  haldustavad [ME 64]

1.   Institutsioonid, organid ja asutused arendavad välja head haldustavad, et hõlbustada käesoleva määrusega tagatud juurdepääsuõiguse kasutamist.

1a.
     
  Institutsioonid, organid ja asutused teavitavad kodanikke õiglasel ja läbipaistval viisil oma organisatsiooni struktuurist, näidates ära siseüksuste pädevusalad, sisemise töökorralduse ja nende pädevuses olevate menetluste soovituslikud tähtajad ning teenistused, kelle poole võivad kodanikud pöörduda abi, teabe või haldusasutuste antava õigusabi saamiseks. [ME 65]

2.   Institutsioonid, organid ja asutused moodustavad institutsioonidevahelise komitee, mille ülesandeks on välja selgitada hea tava, lahendada võimalikke konflikte ja arutada edasist arengut seoses üldsuse juurdepääsuga dokumentidele.

2a.
     
  Dokumendid Euroopa Liidu eelarve, selle täitmise ning lidu vahendite ja toetuste saajate kohta on avalikud ja kodanikele kättesaadavad.

Nimetatud dokumendid on kättesaadavad ka eraldi veebilehe ja andmebaasi vahendusel ning liidu finantsläbipaistvust käsitleva andmebaasi kaudu. [ME 66]

Artikkel 16

Dokumentide paljundamine

Käesolev määrus ei piira olemasolevate autoriõigusealaste eeskirjade kohaldamist, mis võivad piirata kolmanda isiku õigust dokumentidest koopiaid saada või avalikustatud dokumente paljundada või kasutada. [ME 67]

Artikkel 17

Aruanded

Kõik institutsioonid, organid ja asutused avaldavad igal aastal eelmise aasta kohta aruande, kus on näidatud, kui mitmel puhul on ta keelanud juurdepääsu dokumentidele, selliste keeldumiste põhjused ning registrisse kandmata tundliku sisuga dokumentide arv.

| 1a. | Hiljemalt ... (12) avaldab komisjon aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ning esitab soovitusi ja vajaduse korral ettepanekuid käesoleva määruse läbivaatamiseks, mis on vajalik muutunud olukorra tõttu, ning tegevusprogrammi institutsioonide, organite või asutuste võetavate meetmete kohta. [ME 69] |
| --- | --- |

1a.

Hiljemalt ... (12) avaldab komisjon aruande käesoleva määruse rakendamise kohta ning esitab soovitusi ja vajaduse korral ettepanekuid käesoleva määruse läbivaatamiseks, mis on vajalik muutunud olukorra tõttu, ning tegevusprogrammi institutsioonide, organite või asutuste võetavate meetmete kohta. [ME 69]

Artikkel 18

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1049/2001 tunnistatakse kehtetuks alates [...].

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta seisukoht.

1

(2)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

2

(3)  

  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43

  .

3

EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43

(4)  
  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

4

EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(5)  KOM(2002)0045.

5

KOM(2002)0045.

(6)  [ ...]

6

[ ...]

(7)  KOM(2007)0185.

7

KOM(2007)0185.

(8)  ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.

8

(9)  
  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

9

EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

(10)  
  18. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-64/05 P, Rootsi v. komisjon, EKL 2007 lk I-11389.

10

18. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-64/05 P, Rootsi v. komisjon, EKL 2007 lk I-11389.

(11)  

  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

11

EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

(12)  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

12

Neljapäev, 15. detsember 2011LISA

VASTAVUSTABEL (1)

| Määrus (EÜ) nr 1049/2001 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 2 | — |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikli 2 lõige 2 |
| Artikli 2 lõige 4 | Artikli 2 lõige 3 |
| Artikli 2 lõige 5 | Artikli 2 lõige 4 |
| — | Artikli 2 lõige 5 |
| — | Artikli 2 lõige 6 |
| Artikli 2 lõige 6 | Artikli 2 lõige 7 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt a | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt b | Artikli 4 lõige 5 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 4 lõige 2 |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikli 4 lõige 4 | Artikli 5 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 5 | Artikli 5 lõige 2 |
| — | Artikli 4 lõige 4 |
| Artikli 4 lõige 6 | Artikli 4 lõige 6 |
| Artikli 4 lõige 7 | Artikli 4 lõige 7 |
| Artikkel 5 | Artikli 5 lõige 3 |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikkel 8 | Artikkel 8 |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Artikkel 10 | Artikkel 10 |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Artikkel 12 | Artikkel 12 |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Artikkel 14 | Artikkel 14 |
| Artikkel 15 | Artikkel 15 |
| Artikkel 16 | Artikkel 16 |
| Artikli 17 lõige 1 | Artikli 17 |
| Artikli 17 lõige 2 | — |
| Artikkel 18 | — |
| — | Artikkel 18 |
| — | Artikkel 19 |
| — | Lisa |

Määrus (EÜ) nr 1049/2001

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 2

—

Artikli 2 lõige 3

Artikli 2 lõige 2

Artikli 2 lõige 4

Artikli 2 lõige 3

Artikli 2 lõige 5

Artikli 2 lõige 4

—

Artikli 2 lõige 5

—

Artikli 2 lõige 6

Artikli 2 lõige 6

Artikli 2 lõige 7

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikli 4 lõike 1 punkt a

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõike 1 punkt b

Artikli 4 lõige 5

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõige 4

Artikli 5 lõige 1

Artikli 4 lõige 5

Artikli 5 lõige 2

—

Artikli 4 lõige 4

Artikli 4 lõige 6

Artikli 4 lõige 6

Artikli 4 lõige 7

Artikli 4 lõige 7

Artikkel 5

Artikli 5 lõige 3

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 12

Artikkel 13

Artikkel 13

Artikkel 14

Artikkel 14

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikkel 16

Artikkel 16

Artikli 17 lõige 1

Artikli 17

Artikli 17 lõige 2

—

Artikkel 18

—

—

Artikkel 18

—

Artikkel 19

—

Lisa

---

(1)  Vastavustabel uuendatakse lõppakti juriidilise ja keelelise kontrolli käigus.

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/178 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/178

---

Neljapäev, 15. detsember 2011Euroopa Meresõiduohutuse Amet ***I

P7_TA(2011)0581

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (KOM(2010)0611 – C7-0343/2010 – 2010/0303(COD))

2013/C 168 E/46

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0611), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0611),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7–0343/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7–0343/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. veebruari 2011. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A7-0372/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A7-0372/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | rõhutab, et Euroopa Meresõiduohutuse Ameti ülesannete laiendamise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (2) punkti 47; rõhutab, et seadusandja mis tahes otsus ülesannete laiendamise heakskiitmiseks ei piira eelarvepädevate institutsioonide otsuseid iga-aastase eelarvemenetluse raames; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Euroopa Meresõiduohutuse Ameti ülesannete laiendamise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (2) punkti 47; rõhutab, et seadusandja mis tahes otsus ülesannete laiendamise heakskiitmiseks ei piira eelarvepädevate institutsioonide otsuseid iga-aastase eelarvemenetluse raames;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 68.

(2)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

Neljapäev, 15. detsember 2011P7_TC1-COD(2010)0303

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. detsembril 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (3)

  , mis võeti vastu pärast naftatanker Erika õnnetust ja selle põhjustatud suurt naftareostust,
  asutati Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi "amet") meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaolise ja tõhusa taseme tagamiseks. [ME 1] |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (3)

  , mis võeti vastu pärast naftatanker Erika õnnetust ja selle põhjustatud suurt naftareostust,
  asutati Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi "amet") meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaolise ja tõhusa taseme tagamiseks. [ME 1]

| (1a) | Pärast 2002. aastal naftatankeriga Prestige toimunud õnnetust muudeti määrust (EÜ) nr 1406/2002, et anda ametile suurem pädevus reostustõrje valdkonnas. [ME 2] |
| --- | --- |

(1a)

Pärast 2002. aastal naftatankeriga Prestige toimunud õnnetust muudeti määrust (EÜ) nr 1406/2002, et anda ametile suurem pädevus reostustõrje valdkonnas. [ME 2]

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1406/2002 artiklile 22 tellis ameti haldusnõukogu 2007. aastal selle määruse rakendamise sõltumatu välishindamise. Selle hindamise põhjal esitas ta 2008. aasta juunis soovitused muudatuste tegemiseks määruses (EÜ) nr 1406/2002, ameti koosseisus ja selle

  , pädevusalades ning
  töökorralduses. [ME 3] |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1406/2002 artiklile 22 tellis ameti haldusnõukogu 2007. aastal selle määruse rakendamise sõltumatu välishindamise. Selle hindamise põhjal esitas ta 2008. aasta juunis soovitused muudatuste tegemiseks määruses (EÜ) nr 1406/2002, ameti koosseisus ja selle

  , pädevusalades ning
  töökorralduses. [ME 3]

| (3) | Välishinnangu järelduste, haldusnõukogu soovituste ja
  haldusnõukogu poolt 2010. aasta märtsis vastu võetud
  mitmeaastase strateegia põhjal tuleks määruse (EÜ) nr 1406/2002 teatavaid sätteid selgitada ja ajakohastada. Lisaks

  Kuigi peamiselt keskendutakse neile esmajärgulise tähtsusega ülesannetele, mis on seotud meresõiduohutusega,
  peaks amet saama mitu uut ülesannet, mis on seotud meresõiduohutuspoliitika muutustega liidus ja rahvusvahelisel tasandil.
  Arvestades Euroopa Liidu eelarve piiranguid, on
  kulude ja eelarve tõhususe tagamiseks on

  ning dubleerimise vältimiseks
  vaja hoolikalt kontrollida ressursse ja teha ümberpaigutusi. See peaks võimaldama katta ühe kolmandiku täiendavast personalivajadust, mis on seotud Uute ülesannetega,

  seotud personalivajadus tuleks võimaluse piires katta
  tööjõu ametisisese ümberpaigutamise teel. [ME 4] |
| --- | --- |

(3)

Välishinnangu järelduste, haldusnõukogu soovituste ja
  haldusnõukogu poolt 2010. aasta märtsis vastu võetud
  mitmeaastase strateegia põhjal tuleks määruse (EÜ) nr 1406/2002 teatavaid sätteid selgitada ja ajakohastada. Lisaks

  Kuigi peamiselt keskendutakse neile esmajärgulise tähtsusega ülesannetele, mis on seotud meresõiduohutusega,
  peaks amet saama mitu uut ülesannet, mis on seotud meresõiduohutuspoliitika muutustega liidus ja rahvusvahelisel tasandil.
  Arvestades Euroopa Liidu eelarve piiranguid, on
  kulude ja eelarve tõhususe tagamiseks on

  ning dubleerimise vältimiseks
  vaja hoolikalt kontrollida ressursse ja teha ümberpaigutusi. See peaks võimaldama katta ühe kolmandiku täiendavast personalivajadust, mis on seotud Uute ülesannetega,

  seotud personalivajadus tuleks võimaluse piires katta
  tööjõu ametisisese ümberpaigutamise teel. [ME 4]

| (3a) | Nimetatud ümberpaigutamisega peab kaasnema kooskõlastamine liikmesriikide ametitega. [ME 5] |
| --- | --- |

(3a)

Nimetatud ümberpaigutamisega peab kaasnema kooskõlastamine liikmesriikide ametitega. [ME 5]

| (3b) | Amet on juba tõestanud, et teatavaid ülesandeid, näiteks seoses satelliitseiresüsteemidega, on tulemuslikum täita Euroopa tasandil. Kui selliseid süsteeme on võimalik kasutada muude poliitikaeesmärkide toetamiseks, võimaldab see liikmesriikidel eelarve osas kokku hoida ning pakub tõelist Euroopa lisandväärtust. [ME 6] |
| --- | --- |

(3b)

Amet on juba tõestanud, et teatavaid ülesandeid, näiteks seoses satelliitseiresüsteemidega, on tulemuslikum täita Euroopa tasandil. Kui selliseid süsteeme on võimalik kasutada muude poliitikaeesmärkide toetamiseks, võimaldab see liikmesriikidel eelarve osas kokku hoida ning pakub tõelist Euroopa lisandväärtust. [ME 6]

| (3c) | Et amet saaks talle käesoleva määrusega pandud uusi ülesandeid nõuetekohaselt täita, tuleb tema vahendeid kas või piiratud ulatuses suurendada. Sellele tuleb eelarvemenetluse raames erilist tähelepanu pöörata. [ME 7] |
| --- | --- |

(3c)

Et amet saaks talle käesoleva määrusega pandud uusi ülesandeid nõuetekohaselt täita, tuleb tema vahendeid kas või piiratud ulatuses suurendada. Sellele tuleb eelarvemenetluse raames erilist tähelepanu pöörata. [ME 7]

| (4) | Teatavaid sätteid ameti juhtimise eripärade kohta tuleks selgitada. Võttes arvesse, et Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud liidu poliitika rakendamine on eelkõige komisjoni ülesanne, peaks komisjon andma ametile poliitilisi juhiseid tema ülesannete täitmisel, arvestades samas täielikult ameti õiguslikku seisundit ja selle tegevdirektori sõltumatust, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1406/2002. |
| --- | --- |

(4)

Teatavaid sätteid ameti juhtimise eripärade kohta tuleks selgitada. Võttes arvesse, et Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud liidu poliitika rakendamine on eelkõige komisjoni ülesanne, peaks komisjon andma ametile poliitilisi juhiseid tema ülesannete täitmisel, arvestades samas täielikult ameti õiguslikku seisundit ja selle tegevdirektori sõltumatust, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1406/2002.

| (4a) | Haldusnõukogu liikmete nimetamisel tuleks võtta täielikult arvesse sugupoolte võrdset esindatust. Seda eesmärki tuleks järgida nii esimehe ja aseesimehe kui kolmandate riikide esindajate valimise puhul. [ME 8] |
| --- | --- |

(4a)

Haldusnõukogu liikmete nimetamisel tuleks võtta täielikult arvesse sugupoolte võrdset esindatust. Seda eesmärki tuleks järgida nii esimehe ja aseesimehe kui kolmandate riikide esindajate valimise puhul. [ME 8]

| (5) | Amet peaks tegutsema liidu huvides
  ja järgima komisjoni suuniseid
  . See peaks hõlmama seda, et amet võib oma pädevusaladel tegutseda väljaspool liidu territooriumi
  , edendades ELi meresõiduohutuse poliitikat tehnilise ja teaduskoostöö kaudu kolmandate riikidega.

  [ME 9] |
| --- | --- |

(5)

Amet peaks tegutsema liidu huvides
  ja järgima komisjoni suuniseid
  . See peaks hõlmama seda, et amet võib oma pädevusaladel tegutseda väljaspool liidu territooriumi
  , edendades ELi meresõiduohutuse poliitikat tehnilise ja teaduskoostöö kaudu kolmandate riikidega.

  [ME 9]

| (5a) | Amet toetab kulutõhusal viisil lisavahenditega merereostustõrjet, sealhulgas avamere gaasi- ja naftarajatiste põhjustatud reostuse tõrjet, kui liikmesriik seda taotleb. Merereostuse korral kolmandas riigis peab taotluse esitama komisjon. [ME 10] |
| --- | --- |

(5a)

Amet toetab kulutõhusal viisil lisavahenditega merereostustõrjet, sealhulgas avamere gaasi- ja naftarajatiste põhjustatud reostuse tõrjet, kui liikmesriik seda taotleb. Merereostuse korral kolmandas riigis peab taotluse esitama komisjon. [ME 10]

| (6) | Amet peaks komisjoni
  ja liikmesriike
  rohkem abistama oma pädevusalaga seotud teadustegevuses. Seejuures tuleks aga vältida liidu praeguse teadusstruktuuri töö dubleerimist. Kindlasti ei tohiks ameti ülesandeks teha teadusprojektide juhtimist.
  Ameti ülesannete laiendamisel tuleb tähelepanu pöörata sellele, et tagatud on ülesannete selge ja täpne kirjeldus ning dubleerimist ja ebaselgust ei esine. [ME 11] |
| --- | --- |

(6)

Amet peaks komisjoni
  ja liikmesriike
  rohkem abistama oma pädevusalaga seotud teadustegevuses. Seejuures tuleks aga vältida liidu praeguse teadusstruktuuri töö dubleerimist. Kindlasti ei tohiks ameti ülesandeks teha teadusprojektide juhtimist.
  Ameti ülesannete laiendamisel tuleb tähelepanu pöörata sellele, et tagatud on ülesannete selge ja täpne kirjeldus ning dubleerimist ja ebaselgust ei esine. [ME 11]

| (6a) | Arvestades uute innovatiivsete rakenduste ja iteenuste väljaarendamist ning olemasolevate rakenduste ja teenuste paremaks muutmist Euroopa piirideta meretranspordiruumi rajamiseks, peab amet programmide EGNOS, Galileo ja GMES pakutavaid võimalusi täielikult ära kasutama. [ME 12] |
| --- | --- |

(6a)

Arvestades uute innovatiivsete rakenduste ja iteenuste väljaarendamist ning olemasolevate rakenduste ja teenuste paremaks muutmist Euroopa piirideta meretranspordiruumi rajamiseks, peab amet programmide EGNOS, Galileo ja GMES pakutavaid võimalusi täielikult ära kasutama. [ME 12]

| (7) | Pärast seda, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2850/2000/EÜ (4) loodud liidu koostööraamistik õnnetuste või tahtliku merereostuse valdkonnas on aegunud, peaks amet jätkama teatavaid toiminguid, mida varem tehti nimetatud raamistiku alusel, tuginedes eriti merereostuseks valmisoleku ja reostustõrje tehnilise nõuanderühma eksperditeadmistele. |
| --- | --- |

(7)

Pärast seda, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2850/2000/EÜ (4) loodud liidu koostööraamistik õnnetuste või tahtliku merereostuse valdkonnas on aegunud, peaks amet jätkama teatavaid toiminguid, mida varem tehti nimetatud raamistiku alusel, tuginedes eriti merereostuseks valmisoleku ja reostustõrje tehnilise nõuanderühma eksperditeadmistele.

| (7a) | Amet jagab liikmesriikidele üksikasjalikku teavet laevade põhjustatud merereostuse kohta, et liikmesriigid saaksid täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivist 2005/35/EÜ (mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste, sealhulgas kriminaalkaristuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest) (5) tulenevaid kohustusi. Kohustuste täitmise tõhusus ning karistused on aga väga erinevad, ehkki taoline reostus võib sattuda teiste riikide vetesse. [ME 13] |
| --- | --- |

(7a)

Amet jagab liikmesriikidele üksikasjalikku teavet laevade põhjustatud merereostuse kohta, et liikmesriigid saaksid täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivist 2005/35/EÜ (mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste, sealhulgas kriminaalkaristuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest) (5) tulenevaid kohustusi. Kohustuste täitmise tõhusus ning karistused on aga väga erinevad, ehkki taoline reostus võib sattuda teiste riikide vetesse. [ME 13]

| (8) | Hiljutised sündmused on rõhutanud ohtusid, mida kujutavad endast meretranspordi ja merekeskkonna jaoks nafta- ja gaasivarude uurimine ning nafta ja gaasi tootmine avamerel. Ameti reageerimissuutlikkuse

  suutlikkuse
  kasutamist tuleks sõnaselgelt laiendada nii, et see hõlmaks sellisest tegevusest tingitud reostuse tõrjet

  reostust
  . Lisaks peaks amet komisjoni abistama avamere liikuvate gaasi- ja naftarajatiste ohutuse analüüsimisel, et kindlaks teha nende võimalikud puudused, toetudes eksperditeadmistele, mis on kogutud meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse, laevade põhjustatud reostuse vältimise ja merereostustõrje alal.
  Seda lisarolli, mis pakub Euroopale lisandväärtust, kasutades ära ameti olemasolevaid teadmisi ja kogemusi, peaksid täiendama vajalikud rahalised vahendid ja personal. [ME 14] |
| --- | --- |

(8)

Hiljutised sündmused on rõhutanud ohtusid, mida kujutavad endast meretranspordi ja merekeskkonna jaoks nafta- ja gaasivarude uurimine ning nafta ja gaasi tootmine avamerel. Ameti reageerimissuutlikkuse

  suutlikkuse
  kasutamist tuleks sõnaselgelt laiendada nii, et see hõlmaks sellisest tegevusest tingitud reostuse tõrjet

  reostust
  . Lisaks peaks amet komisjoni abistama avamere liikuvate gaasi- ja naftarajatiste ohutuse analüüsimisel, et kindlaks teha nende võimalikud puudused, toetudes eksperditeadmistele, mis on kogutud meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse, laevade põhjustatud reostuse vältimise ja merereostustõrje alal.
  Seda lisarolli, mis pakub Euroopale lisandväärtust, kasutades ära ameti olemasolevaid teadmisi ja kogemusi, peaksid täiendama vajalikud rahalised vahendid ja personal. [ME 14]

| (8a) | Eelkõige tuleks ameti süsteemi CleanSeaNet, mida praegu kasutatakse laevade naftareostuse kohta fototõendite andmiseks, kasutada ka ranniku- ja avamereseadmestike põhjustatud reostuse tuvastamiseks ja registreerimiseks. [ME 15] |
| --- | --- |

(8a)

Eelkõige tuleks ameti süsteemi CleanSeaNet, mida praegu kasutatakse laevade naftareostuse kohta fototõendite andmiseks, kasutada ka ranniku- ja avamereseadmestike põhjustatud reostuse tuvastamiseks ja registreerimiseks. [ME 15]

| (8b) | Siseturu lõpuleviimiseks tuleb lähimereveo kasutust optimeerida ning vähendada laevade jaoks halduskoormust. Projekt "Sinine vöönd" aitab vähendada liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate kaubalaevade teavitusformaalsusi. [ME 16] |
| --- | --- |

(8b)

Siseturu lõpuleviimiseks tuleb lähimereveo kasutust optimeerida ning vähendada laevade jaoks halduskoormust. Projekt "Sinine vöönd" aitab vähendada liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate kaubalaevade teavitusformaalsusi. [ME 16]

| (9) | Liit on kehtestanud aastani 2018 kõikehõlmava meretranspordi strateegia, mis hõlmab e-merenduse kontseptsiooni. Lisaks arendab ta liidu mereseirevõrgustikku. Ameti käsutuses on nende poliitikameetmete
  , eelkõige projekti "Sinine vöönd"
  elluviimiseks vajalikud merendussüsteemid ja -rakendused. Seepärast peaks amet tegema need süsteemid ja andmed huvitatud partneritele kättesaadavaks. [ME 17] |
| --- | --- |

(9)

Liit on kehtestanud aastani 2018 kõikehõlmava meretranspordi strateegia, mis hõlmab e-merenduse kontseptsiooni. Lisaks arendab ta liidu mereseirevõrgustikku. Ameti käsutuses on nende poliitikameetmete
  , eelkõige projekti "Sinine vöönd"
  elluviimiseks vajalikud merendussüsteemid ja -rakendused. Seepärast peaks amet tegema need süsteemid ja andmed huvitatud partneritele kättesaadavaks. [ME 17]

| (9a) | Et toetada ühtse Euroopa merepiirkonna loomist ning merereostuse ärahoidmist ja selle vastu võitlemist, tuleks luua sünergia pädevate asutuste, sealhulgas rannavalveteenistuste vahel. [ME 18] |
| --- | --- |

(9a)

Et toetada ühtse Euroopa merepiirkonna loomist ning merereostuse ärahoidmist ja selle vastu võitlemist, tuleks luua sünergia pädevate asutuste, sealhulgas rannavalveteenistuste vahel. [ME 18]

| (9b) | Amet peaks abistama komisjoni ja liikmesriike liidu e-merenduse algatuse arendamisel ja rakendamisel merendusvaldkonna tõhususe parandamiseks infotehnoloogia parema kasutamise abil, ilma et see piiraks pädevate ametiasutuste vastutusvaldkondi. [ME 19] |
| --- | --- |

(9b)

Amet peaks abistama komisjoni ja liikmesriike liidu e-merenduse algatuse arendamisel ja rakendamisel merendusvaldkonna tõhususe parandamiseks infotehnoloogia parema kasutamise abil, ilma et see piiraks pädevate ametiasutuste vastutusvaldkondi. [ME 19]

| (9c) | Pidades silmas asjaolu, kui tähtis on, et Euroopa jätkaks uute kõrge kvalifikatsiooniga meremeeste ligimeelitamist, et asendada pensionile jääv põlvkond, peaks amet toetama liikmesriike ja komisjoni merendusalase väljaõppe edendamisel. Eriti peaks amet kaasa aitama parimate tavade jagamisele ja Erasmuse tüüpi vahetusprogrammide toetamisele merendusalast väljaõpet pakkuvate asutuste vahel. [ME 20] |
| --- | --- |

(9c)

Pidades silmas asjaolu, kui tähtis on, et Euroopa jätkaks uute kõrge kvalifikatsiooniga meremeeste ligimeelitamist, et asendada pensionile jääv põlvkond, peaks amet toetama liikmesriike ja komisjoni merendusalase väljaõppe edendamisel. Eriti peaks amet kaasa aitama parimate tavade jagamisele ja Erasmuse tüüpi vahetusprogrammide toetamisele merendusalast väljaõpet pakkuvate asutuste vahel. [ME 20]

| (10) | Amet on ennast liidu tasandil kehtestanud autoriteetse mereliiklusteabe allikana, mille andmed on vajalikud ja olulised ka muude liidu tegevusvaldkondade jaoks. Amet peaks oma tegevusega, eriti sadamariigi kontrolli, mereliikluse ja mereteede järelevalve ning võimalike reostajate kindlakstegemise kaudu, aitama tugevdada teatavate rannavalveoperatsioonide

  merereostuse ennetamise ja sellevastase võitlusega seotud operatsioonide
  koostoimet liidu tasandil
  , soodustades teabe ja heade tavade vahetust erinevate rannavalveteenistuste vahel
  . Lisaks peaks amet andmeseire ja –kogumise raames koguma ka põhiteavet
  näiteks piraatluse ja
  võimalike selliste ohtude kohta, mida põhjustavad meretranspordile ja merekeskkonnale nafta- ja gaasivarude uurimine ning

  ,
  nafta ja gaasi tootmine avamerel
  ning transport
  . [ME 21] |
| --- | --- |

(10)

Amet on ennast liidu tasandil kehtestanud autoriteetse mereliiklusteabe allikana, mille andmed on vajalikud ja olulised ka muude liidu tegevusvaldkondade jaoks. Amet peaks oma tegevusega, eriti sadamariigi kontrolli, mereliikluse ja mereteede järelevalve ning võimalike reostajate kindlakstegemise kaudu, aitama tugevdada teatavate rannavalveoperatsioonide

  merereostuse ennetamise ja sellevastase võitlusega seotud operatsioonide
  koostoimet liidu tasandil
  , soodustades teabe ja heade tavade vahetust erinevate rannavalveteenistuste vahel
  . Lisaks peaks amet andmeseire ja –kogumise raames koguma ka põhiteavet
  näiteks piraatluse ja
  võimalike selliste ohtude kohta, mida põhjustavad meretranspordile ja merekeskkonnale nafta- ja gaasivarude uurimine ning

  ,
  nafta ja gaasi tootmine avamerel
  ning transport
  . [ME 21]

| (10a) | Selleks et võidelda piraatluse suurenenud ohuga Adeni lahel ja India ookeani lääneosas, on oluline, et amet teavitaks ELi mereväeoperatsiooni Atalantat üksikasjalikult ELi lipu all sõitvate ja kõrge riskiga piirkonnas liiklevate laevade täpsest asukohast. Praeguseks ei ole kõik liikmesriigid andnud oma nõusolekut nende andmete avalikustamiseks. Käesolev määruse abil tuleks neid selleks kohustada, et tugevdada ameti rolli võitluses piraatlusega. [ME 22] |
| --- | --- |

(10a)

Selleks et võidelda piraatluse suurenenud ohuga Adeni lahel ja India ookeani lääneosas, on oluline, et amet teavitaks ELi mereväeoperatsiooni Atalantat üksikasjalikult ELi lipu all sõitvate ja kõrge riskiga piirkonnas liiklevate laevade täpsest asukohast. Praeguseks ei ole kõik liikmesriigid andnud oma nõusolekut nende andmete avalikustamiseks. Käesolev määruse abil tuleks neid selleks kohustada, et tugevdada ameti rolli võitluses piraatlusega. [ME 22]

| (11) | Ameti süsteemid, rakendused, eksperditeadmised ja andmed aitavad oluliselt kaasa ka merevete hea keskkonnaseisundi saavutamise eesmärgile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivile 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)) (6), eriti selliste laevandusega seotud tegurite suhtes nagu ballastvesi, merepraht ja veealune müra. |
| --- | --- |

(11)

Ameti süsteemid, rakendused, eksperditeadmised ja andmed aitavad oluliselt kaasa ka merevete hea keskkonnaseisundi saavutamise eesmärgile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivile 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)) (6), eriti selliste laevandusega seotud tegurite suhtes nagu ballastvesi, merepraht ja veealune müra.

| (11a) | Sadamariigi kontrolli valdkonnas teeb liit tihedat koostööd sadamariigi kontrolli käsitleva Pariisi vastastikuse mõistmise memorandumi sekretariaadiga. Maksimaalse tõhususe saavutamiseks peaksid amet ja sadamariigi kontrolli käsitleva Pariisi vastastikuse mõistmise memorandumi sekretariaat tegema võimalikult tihedat koostööd ning komisjon ja liikmesriigid peaks samal ajal uurima kõiki võimalusi tõhususe edasiseks suurendamiseks. [ME 23] |
| --- | --- |

(11a)

Sadamariigi kontrolli valdkonnas teeb liit tihedat koostööd sadamariigi kontrolli käsitleva Pariisi vastastikuse mõistmise memorandumi sekretariaadiga. Maksimaalse tõhususe saavutamiseks peaksid amet ja sadamariigi kontrolli käsitleva Pariisi vastastikuse mõistmise memorandumi sekretariaat tegema võimalikult tihedat koostööd ning komisjon ja liikmesriigid peaks samal ajal uurima kõiki võimalusi tõhususe edasiseks suurendamiseks. [ME 23]

| (11b) | Ameti oskused merekeskkonna reostusele ja õnnetustele reageerimisel oleksid samuti väärtuslikud nafta- ja gaasivarude uurimise ning nafta ja gaasi tootmise litsentsimise juhiste väljatöötamisel. Amet peaks seepärast abistama komisjoni ja liikmesriike selle ülesande täitmisel. [ME 24] |
| --- | --- |

(11b)

Ameti oskused merekeskkonna reostusele ja õnnetustele reageerimisel oleksid samuti väärtuslikud nafta- ja gaasivarude uurimise ning nafta ja gaasi tootmise litsentsimise juhiste väljatöötamisel. Amet peaks seepärast abistama komisjoni ja liikmesriike selle ülesande täitmisel. [ME 24]

| (12) | Amet viib läbi kontrolle, et aidata komisjonil hinnata, kas liidu õigust rakendatakse tõhusalt. Ameti, komisjoni, liikmesriikide ja haldusnõukogu roll tuleks selgelt määratleda. |
| --- | --- |

(12)

Amet viib läbi kontrolle, et aidata komisjonil hinnata, kas liidu õigust rakendatakse tõhusalt. Ameti, komisjoni, liikmesriikide ja haldusnõukogu roll tuleks selgelt määratleda.

| (13) | Komisjon ja amet peaksid tegema tihedat koostööd kontrollitoiminguteks vajalike operatiivsete töömeetodite
  võimalikult kiirel
  väljatöötamisel. Kuni töömeetodeid käsitlevate uute meetmete jõustumiseni peaks amet järgima seniseid kontrollide läbiviimise tavasid. [ME 25] |
| --- | --- |

(13)

Komisjon ja amet peaksid tegema tihedat koostööd kontrollitoiminguteks vajalike operatiivsete töömeetodite
  võimalikult kiirel
  väljatöötamisel. Kuni töömeetodeid käsitlevate uute meetmete jõustumiseni peaks amet järgima seniseid kontrollide läbiviimise tavasid. [ME 25]

| (14) | Selleks, et võtta vastu
  nõuded ameti operatiivsete töömeetodite suhtes, mida rakendatakse kontrollide läbiviimisel, peaks
  komisjonil olema õigus võtta

  võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7)


  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  . [ME 26] |
| --- | --- |

(14)

Selleks, et võtta vastu
  nõuded ameti operatiivsete töömeetodite suhtes, mida rakendatakse kontrollide läbiviimisel, peaks
  komisjonil olema õigus võtta

  võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7)


  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  . [ME 26]

| (14a) | Kõigi nimetatud meetmete ning ameti panuse eesmärk liikmesriikide ja komisjoni kooskõlastatud tegevusse peab olema tõelise Euroopa merepiirkonna loomine. [ME 27] |
| --- | --- |

(14a)

Kõigi nimetatud meetmete ning ameti panuse eesmärk liikmesriikide ja komisjoni kooskõlastatud tegevusse peab olema tõelise Euroopa merepiirkonna loomine. [ME 27]

| (14b) | Arvesse tuleks võtta nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (8) (finantsmäärus), eelkõige selle artiklit 185, ning 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (9), eelkõige selle punkti 47. [ME 28] |
| --- | --- |

(14b)

Arvesse tuleks võtta nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (8) (finantsmäärus), eelkõige selle artiklit 185, ning 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (9), eelkõige selle punkti 47. [ME 28]

| (15) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1406/2002 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1406/2002 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1406/2002 muudatused

Määrust (EÜ) nr 1406/2002 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1


  Eesmärgid

  1.   Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”). Amet tegutseb liidu huvides.
  2.   Amet pakub liikmesriikidele ja komisjonile vajalikku tehnilist ja teadustuge ning kõrgetasemelisi teadmisi, et aidata neil meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise alal nõuetekohaselt kohaldada liidu õigusakte,
  et tagada kõrgetasemeline, ühtlane ja tõhus meresõiduohutuse ja -turvalisuse tase, rakendades oma praegust suutlikkust merereostuse korral, muu hulgas gaasi- ja naftarajatistest tuleneva merereostuse korral abistamise ja selle ennetamise ning kõrvaldamise valdkonnas ning kujundades välja piirideta Euroopa mereruumi, ja et aidata neil
  kontrollida nende

  nimetatud õigusaktide
  rakendamist ning hinnata kehtivate meetmete tõhusust. [ME 29]

  3.   Amet pakub liikmesriikidele ja komisjonile tehno- ja teadustuge õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse alal ning toetab taotluse korral liikmesriikide reostustõrjemehhanisme kulutõhusal viisil lisavahenditega, ilma et see piiraks rannikuriikide vastutust asjakohaste reostustõrjemehhanismide olemasolu eest ja võttes arvesse selles valdkonnas juba toimivaid liikmesriikide koostöösüsteeme. Amet toetab oma tegevuses ELi kodanikukaitse mehhanismi, mis loodi nõukogu 8. novembri 2007. aasta otsusega 2007/779/EÜ, Euratom (millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism) (10)
   (11).

  Artikkel 2


  Ameti ülesanded

  1.   Et tagada Artiklis 1 sätestatud eesmärkide nõuetekohane

  eesmärkidega määratakse kindlaks ameti põhilised vastutusvaldkonnad ning nende
  saavutamine, täidab amet

  on prioriteet.
  Käesoleva artikli lõikes 2 loetletud
  vastutusvaldkondade määramisega tagatakse, et tegevus ei kattu ning selle tingimuseks on see, et amet täidab liikmesriikide ja komisjoni taotlusel nõuetekohaselt
  ülesandeid meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse, laevade põhjustatud reostuse vältimise ja merereostustõrje valdkonnas. [ME 30]

  2.   Amet aitab komisjonil:






  a) | ette valmistada asjaomaste liidu õiguse ajakohastamist ja edasiarendamist, võttes eelkõige arvesse rahvusvaheliste õigusaktide arengut meresõiduohutuse ja meresõidutruvalisuse valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Eesmärgid

1.   Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”). Amet tegutseb liidu huvides.

2.   Amet pakub liikmesriikidele ja komisjonile vajalikku tehnilist ja teadustuge ning kõrgetasemelisi teadmisi, et aidata neil meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise alal nõuetekohaselt kohaldada liidu õigusakte,
  et tagada kõrgetasemeline, ühtlane ja tõhus meresõiduohutuse ja -turvalisuse tase, rakendades oma praegust suutlikkust merereostuse korral, muu hulgas gaasi- ja naftarajatistest tuleneva merereostuse korral abistamise ja selle ennetamise ning kõrvaldamise valdkonnas ning kujundades välja piirideta Euroopa mereruumi, ja et aidata neil
  kontrollida nende

  nimetatud õigusaktide
  rakendamist ning hinnata kehtivate meetmete tõhusust. [ME 29]

3.   Amet pakub liikmesriikidele ja komisjonile tehno- ja teadustuge õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse alal ning toetab taotluse korral liikmesriikide reostustõrjemehhanisme kulutõhusal viisil lisavahenditega, ilma et see piiraks rannikuriikide vastutust asjakohaste reostustõrjemehhanismide olemasolu eest ja võttes arvesse selles valdkonnas juba toimivaid liikmesriikide koostöösüsteeme. Amet toetab oma tegevuses ELi kodanikukaitse mehhanismi, mis loodi nõukogu 8. novembri 2007. aasta otsusega 2007/779/EÜ, Euratom (millega kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism) (10)
   (11).

Artikkel 2

Ameti ülesanded

1.   Et tagada Artiklis 1 sätestatud eesmärkide nõuetekohane

  eesmärkidega määratakse kindlaks ameti põhilised vastutusvaldkonnad ning nende
  saavutamine, täidab amet

  on prioriteet.
  Käesoleva artikli lõikes 2 loetletud
  vastutusvaldkondade määramisega tagatakse, et tegevus ei kattu ning selle tingimuseks on see, et amet täidab liikmesriikide ja komisjoni taotlusel nõuetekohaselt
  ülesandeid meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse, laevade põhjustatud reostuse vältimise ja merereostustõrje valdkonnas. [ME 30]

2.   Amet aitab komisjonil:

a)

ette valmistada asjaomaste liidu õiguse ajakohastamist ja edasiarendamist, võttes eelkõige arvesse rahvusvaheliste õigusaktide arengut meresõiduohutuse ja meresõidutruvalisuse valdkonnas;

| b) | tõhusalt rakendada asjaomast liidu õigust, eelkõige viies läbi käesoleva määruse artiklis 3 osutatud kontrolle ja andes komisjonile tehnilist abi talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 725/2004 (laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta) (12)
   (13) artikli 9 lõike 4 kohaselt määratud kontrollimisülesannete täitmisel; amet võib esitada komisjonile soovitusi asjaomasesse liidu õigusesse paranduste tegemiseks; |
| --- | --- |

b)

tõhusalt rakendada asjaomast liidu õigust, eelkõige viies läbi käesoleva määruse artiklis 3 osutatud kontrolle ja andes komisjonile tehnilist abi talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 725/2004 (laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta) (12)
   (13) artikli 9 lõike 4 kohaselt määratud kontrollimisülesannete täitmisel; amet võib esitada komisjonile soovitusi asjaomasesse liidu õigusesse paranduste tegemiseks;

| ba) | anda komisjonile tehnilist abi järelevalveülesannete täitmisel, mis on komisjonile antud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/65/EÜ (sadamate turvalisuse tugevdamise kohta) (14)
   (15) artikli 13 lõike 2 alusel; [ME 31] |
| --- | --- |

ba)

anda komisjonile tehnilist abi järelevalveülesannete täitmisel, mis on komisjonile antud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/65/EÜ (sadamate turvalisuse tugevdamise kohta) (14)
   (15) artikli 13 lõike 2 alusel; [ME 31]

| c) | anda tehnilist abi

  ajakohastada ja välja töötada sätted
  , mis on vajalik

  vajalikud
  osalemiseks IMO, ILO, sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi ning teiste rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide tehniliste küsimustga tegelevate organite töös; [ME 32] |
| --- | --- |

c)

anda tehnilist abi

  ajakohastada ja välja töötada sätted
  , mis on vajalik

  vajalikud
  osalemiseks IMO, ILO, sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi ning teiste rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide tehniliste küsimustga tegelevate organite töös; [ME 32]

| d) | välja töötada ja rakendada sellised ameti ülesannetega seotud liidu poliitikameetmed nagu „merekiirteed

  , eelkõige mereohutuse, "merekiirteede"
  , piirideta Euroopa meretranspordiruum, e-merendus, siseveeteed

  mereruumi
  ,
  projekti "Sinine vöönd", e-merenduse
  , merestrateegia raamdirektiiv ja kliimamuutus

  raamdirektiivi ja kliimamuutuse valdkonnas,
  ning aitab analüüsida avamere liikuvate gaasi- ja naftarajatiste ohutust
  ning reostustõrjet
  ; [ME 33] |
| --- | --- |

d)

välja töötada ja rakendada sellised ameti ülesannetega seotud liidu poliitikameetmed nagu „merekiirteed

  , eelkõige mereohutuse, "merekiirteede"
  , piirideta Euroopa meretranspordiruum, e-merendus, siseveeteed

  mereruumi
  ,
  projekti "Sinine vöönd", e-merenduse
  , merestrateegia raamdirektiiv ja kliimamuutus

  raamdirektiivi ja kliimamuutuse valdkonnas,
  ning aitab analüüsida avamere liikuvate gaasi- ja naftarajatiste ohutust
  ning reostustõrjet
  ; [ME 33]

| da) | vahetada teavet mis tahes muude poliitikameetmete kohta, mis võivad olla asjakohased tulenevalt ameti pädevusvaldkonnast ja eksperditeadmistest; [ME 34] |
| --- | --- |

da)

vahetada teavet mis tahes muude poliitikameetmete kohta, mis võivad olla asjakohased tulenevalt ameti pädevusvaldkonnast ja eksperditeadmistest; [ME 34]

| e) | rakendada selliseid ameti ülesannetega seotud liidu programme nagu ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire programm (GMES) ning Euroopa naabruspoliitika koostööprogrammid; |
| --- | --- |

e)

rakendada selliseid ameti ülesannetega seotud liidu programme nagu ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire programm (GMES) ning Euroopa naabruspoliitika koostööprogrammid;

| ea) | välja töötada ja rakendada poliitikat Euroopa meremeeste väljaõppe kvaliteedi tõstmiseks ja merendusalase karjääri edendamiseks, võttes arvesse nõudlust kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järgi liidu merendusvaldkonnas; [ME 35] |
| --- | --- |

ea)

välja töötada ja rakendada poliitikat Euroopa meremeeste väljaõppe kvaliteedi tõstmiseks ja merendusalase karjääri edendamiseks, võttes arvesse nõudlust kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järgi liidu merendusvaldkonnas; [ME 35]

| f) | analüüsida käimasolevaid ja lõpetatud teadusprojekte, mis on ameti tegevusalade jaoks olulised; see hõlmab konkreetsetest teadusprojektidest tulenevate võimalike regulatiivsete järelmeetmete kindlaksmääramist ning edasise ELi tasandil tehtava teadustöö jaoks põhiteemade ja prioriteetide kindlaksmääramist; [ME 36] |
| --- | --- |

f)

analüüsida käimasolevaid ja lõpetatud teadusprojekte, mis on ameti tegevusalade jaoks olulised; see hõlmab konkreetsetest teadusprojektidest tulenevate võimalike regulatiivsete järelmeetmete kindlaksmääramist ning edasise ELi tasandil tehtava teadustöö jaoks põhiteemade ja prioriteetide kindlaksmääramist; [ME 36]

| fa) | töötada välja nafta- ja gaasivarude uurimise ning nafta ja gaasi tootmise litsentsimise nõuded või juhised, eelkõige selle keskkonna- ja kodanikukaitse aspektid; [ME 37] |
| --- | --- |

fa)

töötada välja nafta- ja gaasivarude uurimise ning nafta ja gaasi tootmise litsentsimise nõuded või juhised, eelkõige selle keskkonna- ja kodanikukaitse aspektid; [ME 37]

| g) | täita talle praeguse ja tulevase liidu õigusega asjaomases valdkonnas määratud ülesandeid. |
| --- | --- |

g)

täita talle praeguse ja tulevase liidu õigusega asjaomases valdkonnas määratud ülesandeid.

3.   Amet teeb liikmesriikidega koostööd, et:

| a) | korraldada vajaduse korral asjakohast väljaõpet valdkondades, mille eest vastutavad sadamariik, lipuriik ja rannikuriik; |
| --- | --- |

a)

korraldada vajaduse korral asjakohast väljaõpet valdkondades, mille eest vastutavad sadamariik, lipuriik ja rannikuriik;

| b) | töötada välja tehnilisi lahendusi, sealhulgas osutada asjaomaseid teenuseid ja anda tehnilist abi liidu õiguse rakendamiseks; |
| --- | --- |

b)

töötada välja tehnilisi lahendusi, sealhulgas osutada asjaomaseid teenuseid ja anda tehnilist abi liidu õiguse rakendamiseks;

| ba) | toetada selliste tunnustatud organisatsioonide järelevalvet, kes täidavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/15/EÜ (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (16)
   (17) artikli 9 alusel liikmesriikide nimel sertifitseerimisülesandeid, ilma et see piiraks lipuriigi õigusi ja kohustusi; [ME 38] |
| --- | --- |

ba)

toetada selliste tunnustatud organisatsioonide järelevalvet, kes täidavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/15/EÜ (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (16)
   (17) artikli 9 alusel liikmesriikide nimel sertifitseerimisülesandeid, ilma et see piiraks lipuriigi õigusi ja kohustusi; [ME 38]

| bb) | abistada komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 391/2009 (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (18)
   (19) artiklites 3, 5, 6, 7 ja 8 sätestatud ülesannete täitmisel ning anda nõu nimetatud määruse artikli 10 kohaldamisel ja rakendamisel; [ME 39] |
| --- | --- |

bb)

abistada komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 391/2009 (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta) (18)
   (19) artiklites 3, 5, 6, 7 ja 8 sätestatud ülesannete täitmisel ning anda nõu nimetatud määruse artikli 10 kohaldamisel ja rakendamisel; [ME 39]

| c) | toetada otsusega 2007/779/EÜ, Euratom, loodud ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu kulutõhusal viisil lisavahenditega nende reostustõrjemeetmeid õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse korral, kui ametilt seda taotletakse; sel juhul abistab amet seda kannatada saanud liikmesriiki, kelle juhtimisel puhastusoperatsioone läbi viiakse
  , tehes talle asjakohased tehnilised vahendid kättesaadavaks; [ME 40] |
| --- | --- |

c)

toetada otsusega 2007/779/EÜ, Euratom, loodud ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu kulutõhusal viisil lisavahenditega nende reostustõrjemeetmeid õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse korral, kui ametilt seda taotletakse; sel juhul abistab amet seda kannatada saanud liikmesriiki, kelle juhtimisel puhastusoperatsioone läbi viiakse
  , tehes talle asjakohased tehnilised vahendid kättesaadavaks; [ME 40]

| ca) | koguda ja analüüsida andmeid meremeeste kvalifikatsiooni ja tööhõive kohta, et jagada Euroopa tasandil meremeeste väljaõppe parimaid tavasid; [ME 41] |
| --- | --- |

ca)

koguda ja analüüsida andmeid meremeeste kvalifikatsiooni ja tööhõive kohta, et jagada Euroopa tasandil meremeeste väljaõppe parimaid tavasid; [ME 41]

| cb) | kooskõlastada ühtsuse tagamiseks õppeasutuste õppekavasid; [ME 42] |
| --- | --- |

cb)

kooskõlastada ühtsuse tagamiseks õppeasutuste õppekavasid; [ME 42]

| cc) | aidata kaasa merendusalast väljaõpet pakkuvate asutuste vahelisele Erasmuse tüüpi vahetusprogrammi loomisele; [ME 43] |
| --- | --- |

cc)

aidata kaasa merendusalast väljaõpet pakkuvate asutuste vahelisele Erasmuse tüüpi vahetusprogrammi loomisele; [ME 43]

| cd) | pakkuda tehnilisi eksperditeadmisi laevaehituse ja teistes mereliiklusega seotud tegevusvaldkondades, et aidata kaasa keskkonnasõbralike tehnoloogiate arendamisele ja kõrge turvalisuse taseme tagamisele. [ME 44] |
| --- | --- |

cd)

pakkuda tehnilisi eksperditeadmisi laevaehituse ja teistes mereliiklusega seotud tegevusvaldkondades, et aidata kaasa keskkonnasõbralike tehnoloogiate arendamisele ja kõrge turvalisuse taseme tagamisele. [ME 44]

4.   Amet abistab liikmesriike ja komisjoni järgmises:

| a) | liiklusjärelevalve alal edendab amet eelkõige kaldariikide koostööd meresõidupiirkondades, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiviga 2002/59/EÜ (millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem) (20)
   (21) hõlmatud valdkondadega ning arendab ja haldab nimetatud direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalikku teabesüsteemi. Lisaks aitab amet välja töötada ühist teabevahetuskeskkonda ELi merendusvaldkondade jaoks; |
| --- | --- |

a)

liiklusjärelevalve alal edendab amet eelkõige kaldariikide koostööd meresõidupiirkondades, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiviga 2002/59/EÜ (millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem) (20)
   (21) hõlmatud valdkondadega ning arendab ja haldab nimetatud direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalikku teabesüsteemi. Lisaks aitab amet välja töötada ühist teabevahetuskeskkonda ELi merendusvaldkondade jaoks;

| aa) | toetab nende tegevust võitluses salakaubaveo ja piraatlusega, andes neile andmeid ja teavet, mis võivad operatsioone hõlbustada, eelkõige kasutades automaatseid identifitseerimissüsteeme ja satelliidikujutisi; [ME 45] |
| --- | --- |

aa)

toetab nende tegevust võitluses salakaubaveo ja piraatlusega, andes neile andmeid ja teavet, mis võivad operatsioone hõlbustada, eelkõige kasutades automaatseid identifitseerimissüsteeme ja satelliidikujutisi; [ME 45]

| ab) | ameti tegevusvaldkondadega seotud liidu makropiirkondliku tasandi poliitika edasi arendamises ja rakendamises; [ME 46] |
| --- | --- |

ab)

ameti tegevusvaldkondadega seotud liidu makropiirkondliku tasandi poliitika edasi arendamises ja rakendamises; [ME 46]

| b) | laevaõnnetuste põhjuste uurimise valdkonnas annab amet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivile 2009/18/EÜ (millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse põhimõtted) (22)
   (23)

  pädevate liikmesriikide taotlusel
  liikmesriikidele abi raskete laevaõnnetustega seotud juurdluste läbiviimiseks ja analüüsib õnnetusjuhtumite juurdluskokkuvõtteid, et välja selgitada, millistest saadud kogemustest võiks liidu tasandil õppust võtta.
  Sellega seoses kutsutakse ametit üles abistama liikmesriike mererajatisi (nii ranniku- kui ka avamererajatisi) käsitlevate õnnetusjuhtumite, sealhulgas nafta- ja gaasirajatistega seotud õnnetusjuhtumite uurimisel ning liikmesriike kutsutakse üles tegema ametiga õigeaegselt igakülgset koostööd; [ME 47] |
| --- | --- |

b)

laevaõnnetuste põhjuste uurimise valdkonnas annab amet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivile 2009/18/EÜ (millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetusjuhtumite juurdluse põhimõtted) (22)
   (23)

  pädevate liikmesriikide taotlusel
  liikmesriikidele abi raskete laevaõnnetustega seotud juurdluste läbiviimiseks ja analüüsib õnnetusjuhtumite juurdluskokkuvõtteid, et välja selgitada, millistest saadud kogemustest võiks liidu tasandil õppust võtta.
  Sellega seoses kutsutakse ametit üles abistama liikmesriike mererajatisi (nii ranniku- kui ka avamererajatisi) käsitlevate õnnetusjuhtumite, sealhulgas nafta- ja gaasirajatistega seotud õnnetusjuhtumite uurimisel ning liikmesriike kutsutakse üles tegema ametiga õigeaegselt igakülgset koostööd; [ME 47]

| ba) | avamererajatiste põhjustatud naftareostuse puhul aitab amet liikmesriike ja komisjoni, kasutades reostuse ulatuse ja keskkonnamõju seireks oma CleanSeaNet teenust; [ME 48] |
| --- | --- |

ba)

avamererajatiste põhjustatud naftareostuse puhul aitab amet liikmesriike ja komisjoni, kasutades reostuse ulatuse ja keskkonnamõju seireks oma CleanSeaNet teenust; [ME 48]

| bb) | avamere nafta- ja gaasirajatiste puhul aitab amet hinnata liikmesriikide meetmeid hädaolukordade lahendamise kavade ja hädaolukorraks valmisoleku osas ning koordineerida naftareostuse tõrjet õnnetusjuhtumi korral; [ME 49] |
| --- | --- |

bb)

avamere nafta- ja gaasirajatiste puhul aitab amet hinnata liikmesriikide meetmeid hädaolukordade lahendamise kavade ja hädaolukorraks valmisoleku osas ning koordineerida naftareostuse tõrjet õnnetusjuhtumi korral; [ME 49]

| bc) | avamererajatiste puhul aitab amet tagada kolmanda osapoole sõltumatu järelevalve meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse ja merekeskkonna kaitse üle ning hädaolukordadeks varuplaani väljatöötamise; [ME 50] |
| --- | --- |

bc)

avamererajatiste puhul aitab amet tagada kolmanda osapoole sõltumatu järelevalve meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse ja merekeskkonna kaitse üle ning hädaolukordadeks varuplaani väljatöötamise; [ME 50]

| c) | esitades objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat statistikat, teavet ja andmeid, võimaldab amet komisjonil ja liikmesriikidel astuda vajalikke samme oma tegevuse parandamiseks ja olemasolevate meetmete tõhususe
  ja kulutõhususe
  hindamiseks. Nimetatud ülesanded hõlmavad tehniliste andmete kogumist, salvestamist ja hindamist, olemasolevate andmebaaside süsteemset kasutamist, sealhulgas nende vastastikust täiendamist ning vajaduse korral uute andmebaaside väljatöötamist. Kogutud andmete põhjal aitab amet komisjonil avaldada laevade kohta teavet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivile 2009/16/EÜ (mis käsitleb sadamariigi kontrolli) (24)
   (25). Amet abistab komisjoni ja liikmesriike ka õigusvastaselt heiteid vette laskvate laevade tuvastamise ning jälitamise parandamisega seotud tegevuses vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivile 2005/35/EÜ (mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste, sealhulgas kriminaalkaristuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest) (26)
   (27). [ME 51] |
| --- | --- |

c)

esitades objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat statistikat, teavet ja andmeid, võimaldab amet komisjonil ja liikmesriikidel astuda vajalikke samme oma tegevuse parandamiseks ja olemasolevate meetmete tõhususe
  ja kulutõhususe
  hindamiseks. Nimetatud ülesanded hõlmavad tehniliste andmete kogumist, salvestamist ja hindamist, olemasolevate andmebaaside süsteemset kasutamist, sealhulgas nende vastastikust täiendamist ning vajaduse korral uute andmebaaside väljatöötamist. Kogutud andmete põhjal aitab amet komisjonil avaldada laevade kohta teavet vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivile 2009/16/EÜ (mis käsitleb sadamariigi kontrolli) (24)
   (25). Amet abistab komisjoni ja liikmesriike ka õigusvastaselt heiteid vette laskvate laevade tuvastamise ning jälitamise parandamisega seotud tegevuses vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivile 2005/35/EÜ (mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste, sealhulgas kriminaalkaristuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest) (26)
   (27). [ME 51]

4a.
     
  Amet koostab igal aastal liikmesriikide asjaomaste asutuste teabe põhjal ülevaate laevaõnnetustest, mis hõlmavad raskeid õnnetusi ja ohtlikke olukordi. Amet teeb ülevaate igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kättesaadavaks. [ME 91]

5.   Amet annab komisjoni nõudmisel seoses asjaomaste ELi õigusaktide rakendamisega tehnilist abi riikidele, kes taotlevad Euroopa Liitu astumist,
  asjakohastel juhtudel
  kõikidele Euroopa naabruspoliitika partnerriikidele ja sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi osalisriikidele. [ME 53]

Amet annab komisjoni nõudmisel nendele riikidele abi ka õnnetusest tingitud või tahtliku merereostuse korral otsusega 2007/779/EÜ, Euratom loodud ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu samadel tingimustel, mida kohaldatakse liikmesriikide suhtes vastavalt käesoleva artikli lõike 3 punktile c.

Nimetatud ülesanded viiakse kooskõlla olemasolevate piirkondlike koostöökavadega ning vajaduse korral hõlmavad need kohase väljaõppe korraldamist.

Artikkel 3

Kontrollid

1.   Selleks et täita talle määratud ülesandeid ja abistada komisjoni tema kohuste täitmisel, mis tulenevad aluslepingutest, eelkõige liidu õiguse rakendamise tõhususe hindamisel,
  abistab amet komisjoni keskkonnamõju hinnangute läbivaatamisel ja
  viib amet

  komisjoni taotlusel
  läbi kontrolle liikmesriikides. [ME 54]

Liikmesriikide siseriiklikud asutused toetavad ameti personali tööd.

Lisaks viib amet komisjoni nimel läbi kontrolle kolmandates riikides, nagu on nõutud liidu õigusega; eelkõige kontrollitakse organisatsioone, mida liit on tunnustanud vastavalt määrusele (EÜ) nr 391/2009 (28) ning meremeeste väljaõpet ja diplomeerimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivile 2008/106/EÜ (meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta) (29)
   (30).

2.   Ameti operatiivsed töömeetodid lõikes 1 osutatud kontrollide läbiviimiseks peavad vastama nõuetele, mis võetakse vastu artiklis 23 lõikes 2 nimetatud korras. [ME 55]

3.   Amet analüüsib vajaduse korral, ja alati siis, kui kontrollitsükkel on lõpetatud, selle tsükli aruandeid, et teha nii horisontaalsed järeldused kui ka üldised järeldused võetud meetmete tõhususe
  ja kulutõhususe
  kohta. Amet esitab selle analüüsi komisjonile, kes võib seda liikmesriikidega täiendavalt arutada
  , ning teeb selle kergesti kättesaadavas vormis üldsusele kättesaadavaks, sealhulgas elektrooniliselt
  . [ME 56]

| 2) | Artikli 5 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:
  "3.   Komisjoni taotlusel ja kokkuleppel
  ning koostöös
  asjaomaste liikmesriikidega võib haldusnõukogu otsustada luua piirkondlikke keskusi, et tagada ameti ülesannete kõige tulemuslikum ja tõhusam täitmine
  , tõhustades koostööd ennetamise valdkonnas juba tegutsevate piirkondlike ja riiklike võrgustikega ning määrates kindlaks piirkondliku keskuse tegevuse konkreetse ulatuse, vältides seejuures tarbetuid finantskulusid
  . [ME 57]

  4.   Ametit esindab tegevdirektor. Tegevdirektor võib pärast haldusnõukogu teavitamist sõlmida ameti nimel halduskokkuleppeid teiste ameti tegevusaladel töötavate asutustega." |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmistega:

"3.   Komisjoni taotlusel ja kokkuleppel
  ning koostöös
  asjaomaste liikmesriikidega võib haldusnõukogu otsustada luua piirkondlikke keskusi, et tagada ameti ülesannete kõige tulemuslikum ja tõhusam täitmine
  , tõhustades koostööd ennetamise valdkonnas juba tegutsevate piirkondlike ja riiklike võrgustikega ning määrates kindlaks piirkondliku keskuse tegevuse konkreetse ulatuse, vältides seejuures tarbetuid finantskulusid
  . [ME 57]

4.   Ametit esindab tegevdirektor. Tegevdirektor võib pärast haldusnõukogu teavitamist sõlmida ameti nimel halduskokkuleppeid teiste ameti tegevusaladel töötavate asutustega."

| 3) | Artikli 10 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:








  -a) | punkt b asendatakse järgmisega:










  "b) | võtta vastu majandusaasta aruanne ameti tegevuse kohta ning saata see hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele.



  Amet saadab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu teabe hindamismenetluste tulemuste kohta;"; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artikli 10 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

-a)

punkt b asendatakse järgmisega:

"b)

võtta vastu majandusaasta aruanne ameti tegevuse kohta ning saata see hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele.

| a) | punkt c asendatakse järgmisega:






  "c) | vaadata tööprogrammi koostamise raames läbi liikmesriikide tehnilise abi taotlused, millele on viidatud artikli 2 lõikes 3; |
| --- | --- | --- |

a)

punkt c asendatakse järgmisega:

"c)

vaadata tööprogrammi koostamise raames läbi liikmesriikide tehnilise abi taotlused, millele on viidatud artikli 2 lõikes 3;

| ca) | võtta vastu ameti mitmeaastane strateegia, mis hõlmab viit aastat, võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi ja
  komisjoni arvamust

  arvamusi
  ; [ME 59] |
| --- | --- |

ca)

võtta vastu ameti mitmeaastane strateegia, mis hõlmab viit aastat, võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi ja
  komisjoni arvamust

  arvamusi
  ; [ME 59]

| cb) | võtta vastu ameti mitmeaastane personalipoliitika kava;"; |
| --- | --- |

cb)

võtta vastu ameti mitmeaastane personalipoliitika kava;";

| b) | punkt g jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

punkt g jäetakse välja;

| ba) | punkt h asendatakse järgmisega:










  "h) | täita artiklite 18, 19 ja 21 kohaselt oma ülesandeid seoses ameti eelarvega ning teostada järelevalvet erinevate sise- ja väliauditi aruannete ja hindamiste tulemuste ning nendel põhinevate soovituste üle ja võtta asjakohaseid järelmeetmeid;"; |
| --- | --- | --- |

ba)

punkt h asendatakse järgmisega:

"h)

täita artiklite 18, 19 ja 21 kohaselt oma ülesandeid seoses ameti eelarvega ning teostada järelevalvet erinevate sise- ja väliauditi aruannete ja hindamiste tulemuste ning nendel põhinevate soovituste üle ja võtta asjakohaseid järelmeetmeid;";

| c) | punkt i asendatakse järgmisega:






  "i) | teostada distsiplinaarvõimu tegevdirektori ning artiklis 16 osutatud osakonnajuhatajate üle;"; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt i asendatakse järgmisega:

"i)

teostada distsiplinaarvõimu tegevdirektori ning artiklis 16 osutatud osakonnajuhatajate üle;";

| d) | punkt l asendatakse järgmisega:






  "l) | vaadata läbi punktis k osutatud üksikasjaliku kava rahaliste vahendite kasutamine ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 2038/2006 (Euroopa Meresõiduohutuse Ameti laevareostuse vastase tegevuse mitmeaastase rahastamise kohta) (31)
   (32) sätestatud eelarvekohustuste täitmine. |
| --- | --- | --- |

d)

punkt l asendatakse järgmisega:

"l)

vaadata läbi punktis k osutatud üksikasjaliku kava rahaliste vahendite kasutamine ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 2038/2006 (Euroopa Meresõiduohutuse Ameti laevareostuse vastase tegevuse mitmeaastase rahastamise kohta) (31)
   (32) sätestatud eelarvekohustuste täitmine.

| 3a) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:










  a) | esimese lõike teine lõik asendatakse järgmisega:




  "Nõukogu liikmete ametissenimetamise aluseks on nende meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse ja merereostustõrje alaste asjakohaste kogemuste ja teadmiste tase. Samuti peavad neil olema üldise finantsjuhtimise, halduse ning personalijuhtimise alased kogemused ja teadmised. [ME 61]



  Haldusnõukogu liikmed esitavad kirjaliku avalduse kohustuste ning otseste või kaudsete huvide kohta, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks. Nad esitavad igal koosolekul avalduse huvide kohta, mida võib pidada päevakorraküsimustega seoses nende sõltumatust kahjustavaks ning nad ei võta osa selliste küsimuste arutelust ega hääletusest.";


  [ME 62] |
| --- | --- | --- |

3a)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõike teine lõik asendatakse järgmisega:

"Nõukogu liikmete ametissenimetamise aluseks on nende meresõiduohutuse, meresõiduturvalisuse ja merereostustõrje alaste asjakohaste kogemuste ja teadmiste tase. Samuti peavad neil olema üldise finantsjuhtimise, halduse ning personalijuhtimise alased kogemused ja teadmised. [ME 61]

Haldusnõukogu liikmed esitavad kirjaliku avalduse kohustuste ning otseste või kaudsete huvide kohta, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks. Nad esitavad igal koosolekul avalduse huvide kohta, mida võib pidada päevakorraküsimustega seoses nende sõltumatust kahjustavaks ning nad ei võta osa selliste küsimuste arutelust ega hääletusest.";

| b) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:




  "3.
     
  Ametiaeg on neli aastat. Sama isikut võib ühe korra ametisse tagasi nimetada. [ME 63]



  4.
     
  Vajaduse korral nähakse artikli 17 lõikes 2 osutatud korras ette kolmandate riikide esindajate osavõtt ning selle tingimused. Nimetatud osavõtt ei mõjuta komisjoni esindajate häälte osakaalu haldusnõukogus."


  [ME 64] |
| --- | --- |

b)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

"3.
     
  Ametiaeg on neli aastat. Sama isikut võib ühe korra ametisse tagasi nimetada. [ME 63]

4.
     
  Vajaduse korral nähakse artikli 17 lõikes 2 osutatud korras ette kolmandate riikide esindajate osavõtt ning selle tingimused. Nimetatud osavõtt ei mõjuta komisjoni esindajate häälte osakaalu haldusnõukogus."

| (3b) | Artiklisse 12 lisatakse lõige 1a:




  "1a.
     
  Esimehe ja aseesimehe valimisel tuleb samuti lähtuda soolise tasakaalu põhimõttest."


  [ME 88] |
| --- | --- |

(3b)

Artiklisse 12 lisatakse lõige 1a:

"1a.
     
  Esimehe ja aseesimehe valimisel tuleb samuti lähtuda soolise tasakaalu põhimõttest."

| 3c) | Artikli 14 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:




  "2.
     
  75 protsenti koguhäältest jagatakse võrdselt liikmesriikide esindajate vahel. Ülejäänud 25 protsenti koguhäältest jagatakse võrdselt komisjoni esindajate vahel. Ameti tegevdirektor ei hääleta."


  [ME 65] |
| --- | --- |

3c)

Artikli 14 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

"2.
     
  75 protsenti koguhäältest jagatakse võrdselt liikmesriikide esindajate vahel. Ülejäänud 25 protsenti koguhäältest jagatakse võrdselt komisjoni esindajate vahel. Ameti tegevdirektor ei hääleta."

| 4) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2 asendatakse punktid a ja b järgmistega:






  "a) | ta koostab ameti mitmeaastase strateegia ja esitab selle pärast
  komisjoni ja Euroopa Parlamendi vastutava
  komisjoniga konsulteerimist vähemalt kaheksa nädalat enne asjaomast haldusnõukogu koosolekut haldusnõukogule; [ME 66] |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2 asendatakse punktid a ja b järgmistega:

"a)

ta koostab ameti mitmeaastase strateegia ja esitab selle pärast
  komisjoni ja Euroopa Parlamendi vastutava
  komisjoniga konsulteerimist vähemalt kaheksa nädalat enne asjaomast haldusnõukogu koosolekut haldusnõukogule; [ME 66]

| aa) | ta koostab ameti mitmeaastase personalipoliitika kava ja esitab selle pärast
  komisjoni ja Euroopa Parlamendi vastutava
  komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule; [ME 67] |
| --- | --- |

aa)

ta koostab ameti mitmeaastase personalipoliitika kava ja esitab selle pärast
  komisjoni ja Euroopa Parlamendi vastutava
  komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule; [ME 67]

| ab) | ta koostab ameti iga-aastase tööprogrammi
  , milles on märgitud eeldatavad inimressursid ja rahalised vahendid, mis igale tegevusele eraldatakse,
  ja üksikasjaliku naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje kava ning esitab need pärast komisjoniga konsulteerimist vähemalt kaheksa nädalat enne asjaomast haldusnõukogu koosolekut haldusnõukogule.
  Euroopa Parlamendi vastutava komisjoni taotlusel esitab ta iga-aastase tööprogrammi ning osaleb selleteemalisel arutelul.
  Ta võtab vajalikud meetmed nende rakendamiseks. Ta

  ja
  vastab liikmesriikide abitaotlustele vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile c; [ME 68] |
| --- | --- |

ab)

ta koostab ameti iga-aastase tööprogrammi
  , milles on märgitud eeldatavad inimressursid ja rahalised vahendid, mis igale tegevusele eraldatakse,
  ja üksikasjaliku naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje kava ning esitab need pärast komisjoniga konsulteerimist vähemalt kaheksa nädalat enne asjaomast haldusnõukogu koosolekut haldusnõukogule.
  Euroopa Parlamendi vastutava komisjoni taotlusel esitab ta iga-aastase tööprogrammi ning osaleb selleteemalisel arutelul.
  Ta võtab vajalikud meetmed nende rakendamiseks. Ta

  ja
  vastab liikmesriikide abitaotlustele vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile c; [ME 68]

| b) | ta teeb pärast komisjoniga konsulteerimist ja kooskõlas samas artiklis osutatud nõuetega otsuse artiklis 3 sätestatud kontrollide läbiviimise kohta. Ta teeb artikli 3 lõikes 2 osutatud meetmete koostamisel tihedat koostööd komisjoniga;"; |
| --- | --- |

b)

ta teeb pärast komisjoniga konsulteerimist ja kooskõlas samas artiklis osutatud nõuetega otsuse artiklis 3 sätestatud kontrollide läbiviimise kohta. Ta teeb artikli 3 lõikes 2 osutatud meetmete koostamisel tihedat koostööd komisjoniga;";

| b) | lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:






  "d) | ta korraldab tõhusa järelevalvesüsteemi, et võrrelda ameti saavutusi selle tegevuse eesmärkidega ja ülesannetega, mis on sätestatud käesolevas määruses.
  Selleks kehtestab ta kokkuleppel komisjoniga kohandatud tulemusnäitajad, mis võimaldavad saavutatud tulemusi tõhusalt hinnata.
  Ta tagab, et ameti organisatsiooni struktuuri skeemi kohandatakse regulaarselt muutuvate vajadustega asutuse käsutuses olevate rahaliste vahendite ja inimressursside piires. Selle põhjal koostab tegevdirektor igal aastal üldaruande projekti ning esitab selle haldusnõukogule. Aruanne sisaldab eraldi jagu üksikasjaliku naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje kava rahaliste vahendite kasutamise kohta ja annab ajakohastatud ülevaate kõikide selle kava alusel rahastatud meetmete hetkeseisust. Ta kehtestab korralise hindamise menetluse, mis vastab tunnustatud kutsestandarditele;"; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:

"d)

ta korraldab tõhusa järelevalvesüsteemi, et võrrelda ameti saavutusi selle tegevuse eesmärkidega ja ülesannetega, mis on sätestatud käesolevas määruses.
  Selleks kehtestab ta kokkuleppel komisjoniga kohandatud tulemusnäitajad, mis võimaldavad saavutatud tulemusi tõhusalt hinnata.
  Ta tagab, et ameti organisatsiooni struktuuri skeemi kohandatakse regulaarselt muutuvate vajadustega asutuse käsutuses olevate rahaliste vahendite ja inimressursside piires. Selle põhjal koostab tegevdirektor igal aastal üldaruande projekti ning esitab selle haldusnõukogule. Aruanne sisaldab eraldi jagu üksikasjaliku naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje kava rahaliste vahendite kasutamise kohta ja annab ajakohastatud ülevaate kõikide selle kava alusel rahastatud meetmete hetkeseisust. Ta kehtestab korralise hindamise menetluse, mis vastab tunnustatud kutsestandarditele;";

| c) | lõike 2 punkt g jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

lõike 2 punkt g jäetakse välja;

| d) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

lõige 3 jäetakse välja.

| 5) | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
  "Artikkel 16


  Tegevdirektori ja osakonnajuhatajate ametisse nimetamine

  1.   Tegevdirektori nimetab ametisse ja vabastab ametist haldusnõukogu. Ta nimetatakse ametisse komisjoni koostatud kandidaatide nimekirjast viieks aastaks, pidades silmas tema teeneid, dokumenteeritud haldus- ja juhtimisoskust ning teadmisi ja kogemusi meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja merereostustõrje alal. Enne ametisse määramist võib haldusnõukogu valitud kandidaadi kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et ta vastaks selle liikmete küsimustele.
  Pädeva komisjoni võimalikku arvamust võetakse enne ametlikku ametisse nimetamist arvesse.
  Haldusnõukogu võtab otsused vastu kõikide hääleõiguslike liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega. [ME 71]

  2.   Haldusnõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ja võttes arvesse hindamisaruannet pikendada tegevdirektori ametiaega kuni kolm aastat

  viis aastat
  . Haldusnõukogu võtab otsused vastu kõikide hääleõiguslike liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega. Haldusnõukogu teatab tegevdirektori ametiaja pikendamise kavatsusest Euroopa Parlamendile. Ühe kuu jooksul enne ametiaja pikendamist võidakse tegevdirektor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et ta vastaks selle liikmete küsimustele.
  Pädeva komisjoni võimalikku arvamust võetakse enne ametlikku ametisse tagasinimetamist arvesse.
  Kui tegevdirektori ametiaega ei pikendata, jääb ta ametisse kuni uue tegevdirektori ametisse nimetamiseni. [ME 72]

  3.   Tegevdirektorit võib abistada üks või mitu osakonnajuhatajat. Kui tegevdirektor puudub või ei saa osaleda, täidab tema kohustusi üks osakonnajuhatajatest.
  4.   Osakonnajuhatajad nimetatakse ametisse,
  lähtudes soolise tasakaalu põhimõttest ning
  pidades silmas nende teeneid, dokumenteeritud haldus- ja juhtimisoskust ning teadmisi ja kogemusi meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja merereostustõrje alal. Osakonnajuhatajad nimetab ametisse või vabastab ametist tegevdirektor, kui haldusnõukogu on selle heaks kiitnud."
  [ME-d 90 ja 73] |
| --- | --- |

5)

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 16

Tegevdirektori ja osakonnajuhatajate ametisse nimetamine

1.   Tegevdirektori nimetab ametisse ja vabastab ametist haldusnõukogu. Ta nimetatakse ametisse komisjoni koostatud kandidaatide nimekirjast viieks aastaks, pidades silmas tema teeneid, dokumenteeritud haldus- ja juhtimisoskust ning teadmisi ja kogemusi meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja merereostustõrje alal. Enne ametisse määramist võib haldusnõukogu valitud kandidaadi kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et ta vastaks selle liikmete küsimustele.
  Pädeva komisjoni võimalikku arvamust võetakse enne ametlikku ametisse nimetamist arvesse.
  Haldusnõukogu võtab otsused vastu kõikide hääleõiguslike liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega. [ME 71]

2.   Haldusnõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ja võttes arvesse hindamisaruannet pikendada tegevdirektori ametiaega kuni kolm aastat

  viis aastat
  . Haldusnõukogu võtab otsused vastu kõikide hääleõiguslike liikmete neljaviiendikulise häälteenamusega. Haldusnõukogu teatab tegevdirektori ametiaja pikendamise kavatsusest Euroopa Parlamendile. Ühe kuu jooksul enne ametiaja pikendamist võidakse tegevdirektor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et ta vastaks selle liikmete küsimustele.
  Pädeva komisjoni võimalikku arvamust võetakse enne ametlikku ametisse tagasinimetamist arvesse.
  Kui tegevdirektori ametiaega ei pikendata, jääb ta ametisse kuni uue tegevdirektori ametisse nimetamiseni. [ME 72]

3.   Tegevdirektorit võib abistada üks või mitu osakonnajuhatajat. Kui tegevdirektor puudub või ei saa osaleda, täidab tema kohustusi üks osakonnajuhatajatest.

4.   Osakonnajuhatajad nimetatakse ametisse,
  lähtudes soolise tasakaalu põhimõttest ning
  pidades silmas nende teeneid, dokumenteeritud haldus- ja juhtimisoskust ning teadmisi ja kogemusi meresõiduohutuse ja meresõiduturvalisuse alal ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja merereostustõrje alal. Osakonnajuhatajad nimetab ametisse või vabastab ametist tegevdirektor, kui haldusnõukogu on selle heaks kiitnud."

| 6) | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  "c) | tasud ja maksud trükiste, koolituse ja/või muude ameti pakutavate teenuste eest."; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

"c)

tasud ja maksud trükiste, koolituse ja/või muude ameti pakutavate teenuste eest.";

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:




  "3.
     
  Tegevdirektor koostab tegevuspõhise eelarvestamise põhjal ameti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ning edastab selle koos ametikohtade kava projektiga haldusnõukogule.";


  [ME 74] |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

"3.
     
  Tegevdirektor koostab tegevuspõhise eelarvestamise põhjal ameti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ning edastab selle koos ametikohtade kava projektiga haldusnõukogule.";

| c) | lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmistega:




  "7.
     
  Komisjon edastab tulude ja kulude kalkulatsiooni aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi eelarvepädevad institutsioonid) koos Euroopa Liidu üldeelarve projektiga.




  8.
     
  Komisjon sisestab tulude ja kulude kalkulatsiooni aruandest lähtudes Euroopa Liidu üldeelarve projekti kalkulatsiooni, mida ta peab ametikohtade kava ja üldeelarvest eraldatava toetuse suurust silmas pidades vajalikuks, ning esitab selle eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 314 ettenähtud korras, koos kirjelduse ja põhjendusega mis tahes erinevuse kohta ameti eelarvestuse ja üldeelarvest eraldatava toetuse summade vahel.";


  [ME 75] |
| --- | --- |

c)

lõiked 7 ja 8 asendatakse järgmistega:

"7.
     
  Komisjon edastab tulude ja kulude kalkulatsiooni aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi eelarvepädevad institutsioonid) koos Euroopa Liidu üldeelarve projektiga.

8.
     
  Komisjon sisestab tulude ja kulude kalkulatsiooni aruandest lähtudes Euroopa Liidu üldeelarve projekti kalkulatsiooni, mida ta peab ametikohtade kava ja üldeelarvest eraldatava toetuse suurust silmas pidades vajalikuks, ning esitab selle eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 314 ettenähtud korras, koos kirjelduse ja põhjendusega mis tahes erinevuse kohta ameti eelarvestuse ja üldeelarvest eraldatava toetuse summade vahel.";

| d) | lõige 10 asendatakse järgmisega:




  "10.
     
  Haldusnõukogu kinnitab eelarve. See jõustub pärast Euroopa Liidu üldeelarve vastuvõtmist. Seda ja iga-aastast tööprogrammi muudetakse vastavalt vajadusele."


  [ME 76] |
| --- | --- |

d)

lõige 10 asendatakse järgmisega:

"10.
     
  Haldusnõukogu kinnitab eelarve. See jõustub pärast Euroopa Liidu üldeelarve vastuvõtmist. Seda ja iga-aastast tööprogrammi muudetakse vastavalt vajadusele."

| 7) | Artikli 22 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  "1.   Haldusnõukogu tellib regulaarselt ja vähemalt kord iga viie aasta tagant sõltumatu välishinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta
  , hinnates selle asjakohasust, tõhusust ja kulutõhusust
  . Komisjon teeb ametile kättesaadavaks mis tahes teabe, mida viimane nimetatud hinnangu jaoks vajalikuks peab. [ME 77]



  2.
     
  Hinnangus hinnatakse ameti ja selle töökorralduse kasulikkust, asjakohasust, saavutatud lisandväärtust ja tõhusust. Hinnangu andmisel võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii Euroopa kui ka riigi tasandil. Eelkõige tuleks hinnangus käsitleda võimalikku vajadust muuta või laiendada ameti ülesandeid või lõpetada selle tegevus juhul, kui see on muutunud ülearuseks."


  [ME 78] |
| --- | --- |

7)

Artikli 22 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

"1.   Haldusnõukogu tellib regulaarselt ja vähemalt kord iga viie aasta tagant sõltumatu välishinnangu käesoleva määruse rakendamise kohta
  , hinnates selle asjakohasust, tõhusust ja kulutõhusust
  . Komisjon teeb ametile kättesaadavaks mis tahes teabe, mida viimane nimetatud hinnangu jaoks vajalikuks peab. [ME 77]

2.
     
  Hinnangus hinnatakse ameti ja selle töökorralduse kasulikkust, asjakohasust, saavutatud lisandväärtust ja tõhusust. Hinnangu andmisel võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii Euroopa kui ka riigi tasandil. Eelkõige tuleks hinnangus käsitleda võimalikku vajadust muuta või laiendada ameti ülesandeid või lõpetada selle tegevus juhul, kui see on muutunud ülearuseks."

| 7a) | Lisatakse järgmised artiklid:



  "Artikkel 22a


  Teostatavusuuring



  Komisjon esitab hiljemalt ... (33) Euroopa Parlamendile ja nõukogule teostatavusuuringu riiklike rannavalveteenistuste koordineerimissüsteemi loomise kohta, tuues selgelt välja kulud ja tulud.




  Aruandele lisatakse seadusandlik ettepanek, kui see on asjakohane. [ME 79]


  Artikkel 22b


  Eduaruanne



  Komisjon esitab hiljemalt ... (34) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb seda, kuidas amet on täitnud talle käesoleva määrusega antud lisakohustusi, ning selle eesmärkide või ülesannete edasise laiendamise võimalust. Täpsemalt hõlmab kõnealune aruanne järgmist:










  a) | ameti ja vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi tihedama integreerimise abil saavutatud tõhususe suurenemise analüüs; |
| --- | --- | --- |

7a)

Lisatakse järgmised artiklid:

"Artikkel 22a

Teostatavusuuring

Komisjon esitab hiljemalt ... (33) Euroopa Parlamendile ja nõukogule teostatavusuuringu riiklike rannavalveteenistuste koordineerimissüsteemi loomise kohta, tuues selgelt välja kulud ja tulud.

Aruandele lisatakse seadusandlik ettepanek, kui see on asjakohane. [ME 79]

Artikkel 22b

Eduaruanne

Komisjon esitab hiljemalt ... (34) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb seda, kuidas amet on täitnud talle käesoleva määrusega antud lisakohustusi, ning selle eesmärkide või ülesannete edasise laiendamise võimalust. Täpsemalt hõlmab kõnealune aruanne järgmist:

a)

ameti ja vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi tihedama integreerimise abil saavutatud tõhususe suurenemise analüüs;

| b) | teave tõhususe ja järjekindluse kohta, millega liikmesriigid direktiivi 2005/35/EÜ jõustavad, ning üksikasjalik statistiline teave rakendatud karistuste kohta. |
| --- | --- |

b)

teave tõhususe ja järjekindluse kohta, millega liikmesriigid direktiivi 2005/35/EÜ jõustavad, ning üksikasjalik statistiline teave rakendatud karistuste kohta.

Aruandele lisatakse seadusandlik ettepanek, kui see on asjakohane.

| 8) | Artikkel 23 asendatakse järgmisega:
  "Artikkel 23

  1.   Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 3 alusel
   (35)

  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 23a, mis käsitleb ameti operatiivseid töömeetodeid artikli 3 lõikes 1 osutatud kontrollide läbiviimisel
  .[ME 81]


  2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

  [ME 82] |
| --- | --- |

8)

Artikkel 23 asendatakse järgmisega:

"Artikkel 23

1.   Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 3 alusel
   (35)

  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 23a, mis käsitleb ameti operatiivseid töömeetodeid artikli 3 lõikes 1 osutatud kontrollide läbiviimisel
  .[ME 81]

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

| 8a) | Lisatakse järgmine artikkel:



  "Artikkel 23a


  Delegeeritud volituste rakendamine



  1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.




  2.
     
  Artiklis 23 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks jõustumise kuupäevast. Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab uuendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.




  3.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklis 23 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.




  4.
     
  Niipea, kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.




  5.
     
  Artikli 23 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid [kahe kuu] jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda ajavahemikku [kahe kuu] võrra pikendada."


  [ME 83] |
| --- | --- |

8a)

Lisatakse järgmine artikkel:

"Artikkel 23a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artiklis 23 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks jõustumise kuupäevast. Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab uuendamisele vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.

3.
     
  Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklis 23 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea, kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Artikli 23 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult siis, kui Euroopa Parlament või nõukogu ei ole esitanud sellele vastuväiteid [kahe kuu] jooksul alates sellest, kui õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehti, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku möödumist teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda ajavahemikku [kahe kuu] võrra pikendada."

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

President

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 68.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

3

(4)  EÜT L 332, 28.12.2000, lk 1.

4

(5)  

  ELT L 255, 30.9.2005, lk 11.

5

ELT L 255, 30.9.2005, lk 11.

(6)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

7

(8)  

  ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.

8

ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(9)  

  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

9

ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(10)  
  ELT L 314, 1.12.2007, lk 9.

10

ELT L 314, 1.12.2007, lk 9.

(11)  ELT L 314, 1.12.2007, lk 9.

11

(12)  
  ELT L 129, 29.4.2004, lk 6.

12

ELT L 129, 29.4.2004, lk 6.

(13)  ELT L 129, 29.4.2004, lk 6.

13

(14)  
  ELT L 310, 25.11.2005, lk 28.

14

ELT L 310, 25.11.2005, lk 28.

(15)  

  ELT L 310, 25.11.2005, lk 28.

15

ELT L 310, 25.11.2005, lk 28.

(16)  
  ELT L 131, 28.5.2009, lk 47.

16

ELT L 131, 28.5.2009, lk 47.

(17)  

  ELT L 131, 28.5.2009, lk 47.

17

ELT L 131, 28.5.2009, lk 47.

(18)  
  ELT L 131, 28.5.2009, lk 11.

18

ELT L 131, 28.5.2009, lk 11.

(19)  

  ELT L 131, 28.5.2009, lk 11.

19

ELT L 131, 28.5.2009, lk 11.

(20)  
  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.

20

EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.

(21)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.

21

(22)  
  ELT L 131, 28.5.2009, lk 114.

22

ELT L 131, 28.5.2009, lk 114.

(23)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 114.

23

(24)  
  ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.

24

ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.

(25)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.

25

(26)  
  ELT L 255, 30.9.2005, lk 11.

26

ELT L 255, 30.9.2005, lk 11.

(27)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 11.

27

(28)  
  ELT L 131, 28.5.2009, lk 11.

28

ELT L 131, 28.5.2009, lk 11.

(29)  
  ELT L 323, 3.12.2008, lk 33.

29

ELT L 323, 3.12.2008, lk 33.

(30)  ELT L 323, 3.12.2008, lk 33.”

30

(31)  
  ELT L 394, 30.12.2006, lk 1.

31

ELT L 394, 30.12.2006, lk 1.

(32)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 1.".

32

(33)

33

| (+) | Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

(+)

(+

Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(34)

34

| ++ | Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.
  " |
| --- | --- |

++

++

Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(35)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1."

35

---

| 14.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 168/195 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 168/195

---

Neljapäev, 15. detsember 2011EÜ ja Usbekistani partnerlus- ja koostööleping ning kahepoolne tekstiilitoodetega kauplemine

P7_TA(2011)0586

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2011. aasta resolutsioon võtta vastu nõukogu otsuse eelnõu Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde kuuluva protokolli (millega muudetakse lepingut, et laiendada partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, kuna tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu kehtivus lõpeb) sõlmimise kohta (16384/2010 – C7-0097/2011 – 2010/0323(NLE))

2013/C 168 E/47

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16384/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16384/2010),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artiklile 207 (C7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ning artiklile 207 (C7-0097/2011),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni (1), 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni (2), 27. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni (3) ja 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni (4) Usbekistani kohta, 12. märtsi 1999. aasta resolutsiooni ELi ja Usbekistani partnerlus- ja koostöölepingu kohta (5), 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni sotsiaalpoliitika välismõõtme, töö- ja sotsiaalsete normide edendamise ning Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta (6) ning 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni (1), 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni (2), 27. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni (3) ja 9. juuni 2005. aasta resolutsiooni (4) Usbekistani kohta, 12. märtsi 1999. aasta resolutsiooni ELi ja Usbekistani partnerlus- ja koostöölepingu kohta (5), 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni sotsiaalpoliitika välismõõtme, töö- ja sotsiaalsete normide edendamise ning Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta (6) ning 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Usbekistani vahelist tekstiiltoodete kaubandust käsitlevat kokkulepet (8) ning nõukogu 4. detsembri 2000. aasta otsust 2000/804/EÜ tekstiiltoodetega kauplemise lepingute sõlmimise kohta teatud kolmandate riikidega (sealhulgas Usbekistaniga) (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Usbekistani vahelist tekstiiltoodete kaubandust käsitlevat kokkulepet (8) ning nõukogu 4. detsembri 2000. aasta otsust 2000/804/EÜ tekstiiltoodetega kauplemise lepingute sõlmimise kohta teatud kolmandate riikidega (sealhulgas Usbekistaniga) (9),

| — | võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahel (10), ning eelkõige selle artiklit 16, milles märgitakse, et „käesolevat jaotist ei kohaldata koondnomenklatuuri 50.–63. peatüki alla kuuluvate tekstiiltoodete suhtes. Nende toodetega kauplemist reguleerib eraldi leping, mis parafeeriti 4. detsembril 1995 ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 1996”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepingut, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahel (10), ning eelkõige selle artiklit 16, milles märgitakse, et „käesolevat jaotist ei kohaldata koondnomenklatuuri 50.–63. peatüki alla kuuluvate tekstiiltoodete suhtes. Nende toodetega kauplemist reguleerib eraldi leping, mis parafeeriti 4. detsembril 1995 ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 1996”,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta (11), 27. oktoobri 2009. aasta (12), 16. detsembri 2008. aasta (13), 27. oktoobri 2008. aasta (14), 13. oktoobri 2008. aasta (15) ja 29. aprilli 2008. aasta (16) järeldusi Usbekistani kohta, mis käsitlevad inimõiguste, demokratiseerimise ja õigusriigiga seotud probleeme Usbekistanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta (11), 27. oktoobri 2009. aasta (12), 16. detsembri 2008. aasta (13), 27. oktoobri 2008. aasta (14), 13. oktoobri 2008. aasta (15) ja 29. aprilli 2008. aasta (16) järeldusi Usbekistani kohta, mis käsitlevad inimõiguste, demokratiseerimise ja õigusriigiga seotud probleeme Usbekistanis,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee lõppjäreldusi (2005. (17) ja 2010. aasta (18) järeldused), ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee lõppjäreldusi (2006) (19), ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimisega tegeleva komitee lõppjäreldusi (2010) (20), ÜRO lapse õiguste komitee lõppjäreldusi (2006) (21), üldise korrapärase läbivaatamise töörühma aruannet Usbekistani kohta (2009) (22), Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) standardite kohaldamist jälgiva komisjoni aruannet (2010) (23), ILO konventsioonide ja soovituste kohaldamist jälgiva ekspertkomisjoni aruandeid lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse konventsiooni kohta (2010. (24) ja 2011. aasta (25) aruanne) ning ILO konventsioonide ja soovituste kohaldamist jälgiva ekspertkomisjoni aruandeid sunniviisilise töö kaotamise konventsiooni kohta (2010. (26) ja 2011. aasta (27) aruanne), milles kõigis väljendatakse muret laste töö jätkuva kasutamise pärast Usbekistanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee lõppjäreldusi (2005. (17) ja 2010. aasta (18) järeldused), ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee lõppjäreldusi (2006) (19), ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimisega tegeleva komitee lõppjäreldusi (2010) (20), ÜRO lapse õiguste komitee lõppjäreldusi (2006) (21), üldise korrapärase läbivaatamise töörühma aruannet Usbekistani kohta (2009) (22), Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) standardite kohaldamist jälgiva komisjoni aruannet (2010) (23), ILO konventsioonide ja soovituste kohaldamist jälgiva ekspertkomisjoni aruandeid lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse konventsiooni kohta (2010. (24) ja 2011. aasta (25) aruanne) ning ILO konventsioonide ja soovituste kohaldamist jälgiva ekspertkomisjoni aruandeid sunniviisilise töö kaotamise konventsiooni kohta (2010. (26) ja 2011. aasta (27) aruanne), milles kõigis väljendatakse muret laste töö jätkuva kasutamise pärast Usbekistanis,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks. Ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (KOM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks. Ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (KOM(2006)0249),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Eriline tähelepanu lastele ELi välistegevuses” (KOM(2008)0055) ning komisjoni töödokumenti laste töö kasutamise vastase võitluse kohta (SEK(2010)0037), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Eriline tähelepanu lastele ELi välistegevuses” (KOM(2008)0055) ning komisjoni töödokumenti laste töö kasutamise vastase võitluse kohta (SEK(2010)0037),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi laste töö kasutamise kohta ning nõukogu üleskutset komisjonile uurida kõige julmemaid laste tööjõu kasutamise viise seoses kaubavahetusega ja esitada enne 2011. aasta lõppu aruanne, võttes arvesse rahvusvahelisi kogemusi ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide seisukohti (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi laste töö kasutamise kohta ning nõukogu üleskutset komisjonile uurida kõige julmemaid laste tööjõu kasutamise viise seoses kaubavahetusega ja esitada enne 2011. aasta lõppu aruanne, võttes arvesse rahvusvahelisi kogemusi ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide seisukohti (28),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone, eriti 1973. aasta töölevõetava isiku vanuse alammäära käsitlevat konventsiooni nr 138 (29) ning 1999. aasta lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise konventsiooni nr 182 (30), millest esimese Usbekistan ratifitseeris 2009. ja teise 2008. aastal, mille järel võeti Usbekistanis vastu asjakohane riiklik tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone, eriti 1973. aasta töölevõetava isiku vanuse alammäära käsitlevat konventsiooni nr 138 (29) ning 1999. aasta lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise konventsiooni nr 182 (30), millest esimese Usbekistan ratifitseeris 2009. ja teise 2008. aastal, mille järel võeti Usbekistanis vastu asjakohane riiklik tegevuskava,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 732/2008 (millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011) (31) artiklit 15 ning ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (KOM(2011)0241) artiklit 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 732/2008 (millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava ajavahemikus 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2011) (31) artiklit 15 ning ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (KOM(2011)0241) artiklit 19,

| — | võttes arvesse eri valitsusväliste organisatsioonide (32) ja ametiühingute (33) nõudmisi viia läbi uurimine seoses Usbekistanile üldise soodustuste kava raames ettenähtud soodustustega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eri valitsusväliste organisatsioonide (32) ja ametiühingute (33) nõudmisi viia läbi uurimine seoses Usbekistanile üldise soodustuste kava raames ettenähtud soodustustega,

| — | võttes arvesse Kesk-Aasia arengukoostöö rahastamisvahendi näidisprogrammi aastateks 2011–2013 (34), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kesk-Aasia arengukoostöö rahastamisvahendi näidisprogrammi aastateks 2011–2013 (34),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 3,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni vaheraportit ja väliskomisjoni arvamust (A7-0427/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni vaheraportit ja väliskomisjoni arvamust (A7-0427/2011),

| A. | arvestades, et tekstiiltooted on partnerlus- ja koostöölepingust välja jäetud ja neid reguleeriti kahepoolse kokkuleppe alusel, mis kaotas kehtivuse 2005. aastal, põhjustades ELi eksportijate jaoks õiguslikku ebakindlust, kuna Usbekistan, kes ei ole WTO liige, võib takistamata imporditolle tõsta, samas kui EL võimaldab tollitariifide osas enamsoodustusrežiimi kõigile maailma riikidele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tekstiiltooted on partnerlus- ja koostöölepingust välja jäetud ja neid reguleeriti kahepoolse kokkuleppe alusel, mis kaotas kehtivuse 2005. aastal, põhjustades ELi eksportijate jaoks õiguslikku ebakindlust, kuna Usbekistan, kes ei ole WTO liige, võib takistamata imporditolle tõsta, samas kui EL võimaldab tollitariifide osas enamsoodustusrežiimi kõigile maailma riikidele;

| B. | arvestades, et kõnealuse protokolli eesmärk on lisada partnerlus- ja koostöölepingusse tekstiiltooted, mis kohustaks pooli kehtestama vastastikku enamsoodustusrežiimi ning teeks lõpu õiguslikule ebakindlusele ELi tekstiiltoodete eksportijate jaoks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõnealuse protokolli eesmärk on lisada partnerlus- ja koostöölepingusse tekstiiltooted, mis kohustaks pooli kehtestama vastastikku enamsoodustusrežiimi ning teeks lõpu õiguslikule ebakindlusele ELi tekstiiltoodete eksportijate jaoks;

| C. | arvestades, et varem on EL vähendanud ELi tekstiiltoodete eksportijate õiguslikku ebakindlust, muutes mitme riigiga varem (nt 2007. aastal Aserbaidžaaniga ja 2008. aastal Kasahstaniga) sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et varem on EL vähendanud ELi tekstiiltoodete eksportijate õiguslikku ebakindlust, muutes mitme riigiga varem (nt 2007. aastal Aserbaidžaaniga ja 2008. aastal Kasahstaniga) sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut;

| D. | arvestades, et Usbekistaniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingu artiklis 2 on sätestatud, et demokraatia, rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas, Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud inimõiguste, samuti turumajanduse põhimõtete, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi Bonni kohtumise dokumentides avaldatud põhimõtete austamine on poolte sise- ja välispoliitika alus ning partnerluse ja nimetatud lepingu oluline osa; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Usbekistaniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingu artiklis 2 on sätestatud, et demokraatia, rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas, Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud inimõiguste, samuti turumajanduse põhimõtete, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi Bonni kohtumise dokumentides avaldatud põhimõtete austamine on poolte sise- ja välispoliitika alus ning partnerluse ja nimetatud lepingu oluline osa;

| E. | arvestades, et 25. oktoobril 2010 teatas nõukogu, et tunneb jätkuvalt tõsist muret Usbekistanis inimõiguste, demokratiseerimise ja õigusriigi põhimõtete osas valitseva olukorra pärast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 25. oktoobril 2010 teatas nõukogu, et tunneb jätkuvalt tõsist muret Usbekistanis inimõiguste, demokratiseerimise ja õigusriigi põhimõtete osas valitseva olukorra pärast;

| F. | arvestades, et Usbekistani valitsus teeb praegu tõsist tööd demokraatia saavutamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Usbekistani valitsus teeb praegu tõsist tööd demokraatia saavutamiseks;

| G. | arvestades, et Usbekistani valitsuse tegevus on vastuolus 7. aprillil 2011 Taškendis toimunud Euroopa Liidu ja Kesk-Aasia ministrite kohtumise tulemustega, kus osapooled tuletasid meelde, et tugeva kodanikuühiskonna areng on demokraatliku arengu lahutamatu osa; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Usbekistani valitsuse tegevus on vastuolus 7. aprillil 2011 Taškendis toimunud Euroopa Liidu ja Kesk-Aasia ministrite kohtumise tulemustega, kus osapooled tuletasid meelde, et tugeva kodanikuühiskonna areng on demokraatliku arengu lahutamatu osa;

| H. | arvestades, et Usbekistan sai päranduseks riiklikult juhitud põllumajanduse ega ole seda märkimisväärselt reforminud; arvestades, et teised selle piirkonna riigid, näiteks Kasahstan ja vähemal määral Tadžikistan, ajakohastavad oma põllumajandust ja tegelevad paljude selle probleemidega (35); arvestades, et sisuline põllumajandusreform ja mehhaniseerimine vähendab oluliselt laste sunniviisilist tööd ja vee raiskamist ning suurendab põllumajandusettevõtete kasumit; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Usbekistan sai päranduseks riiklikult juhitud põllumajanduse ega ole seda märkimisväärselt reforminud; arvestades, et teised selle piirkonna riigid, näiteks Kasahstan ja vähemal määral Tadžikistan, ajakohastavad oma põllumajandust ja tegelevad paljude selle probleemidega (35); arvestades, et sisuline põllumajandusreform ja mehhaniseerimine vähendab oluliselt laste sunniviisilist tööd ja vee raiskamist ning suurendab põllumajandusettevõtete kasumit;

| I. | arvestades, et Usbekistani põllumajandustootjad võivad küll ametlikult olla vabad ettevõtjad, aga nad rendivad valitsuselt maad, ostavad talt väetisi ja peavad täitma valitsuse määratud tootmiskvoote; arvestades, et valitsus ostab neilt puuvilla kindlaksmääratud hinnaga ning teenib suuri summasid, müües seda palju kõrgemate maailmaturu hindadega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Usbekistani põllumajandustootjad võivad küll ametlikult olla vabad ettevõtjad, aga nad rendivad valitsuselt maad, ostavad talt väetisi ja peavad täitma valitsuse määratud tootmiskvoote; arvestades, et valitsus ostab neilt puuvilla kindlaksmääratud hinnaga ning teenib suuri summasid, müües seda palju kõrgemate maailmaturu hindadega;

| J. | arvestades, et nõukogu eesistujariik tuletas 2011. aasta juunis toimunud ILO konverentsil tehtud ELi avalduses meelde põhjalikult tõendatud väiteid ning ÜRO organites, UNICEFis, tööandjaid ja töötajaid esindavates organisatsioonides ning valitsusvälistes organisatsioonides valitsevat laialdast konsensust, mille kohaselt sunnitakse Usbekistanis tegelikult igal aastal endiselt hinnanguliselt 0,5–1,5 miljonit kooliealist last kuni kolm kuud aastas osalema ohtlikel puuvillakoristustöödel, hoolimata Usbekistani valitsuse võetud õiguslikust kohustusest teha lõpp laste sunniviisilisele tööle; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nõukogu eesistujariik tuletas 2011. aasta juunis toimunud ILO konverentsil tehtud ELi avalduses meelde põhjalikult tõendatud väiteid ning ÜRO organites, UNICEFis, tööandjaid ja töötajaid esindavates organisatsioonides ning valitsusvälistes organisatsioonides valitsevat laialdast konsensust, mille kohaselt sunnitakse Usbekistanis tegelikult igal aastal endiselt hinnanguliselt 0,5–1,5 miljonit kooliealist last kuni kolm kuud aastas osalema ohtlikel puuvillakoristustöödel, hoolimata Usbekistani valitsuse võetud õiguslikust kohustusest teha lõpp laste sunniviisilisele tööle;

| K. | arvestades, et koolid on sügisesel koristusperioodil suletud, mis takistab hariduse saamist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et koolid on sügisesel koristusperioodil suletud, mis takistab hariduse saamist;

| L. | arvestades, et lapsi, nende õpetajaid ja vanemaid võidakse sõnakuulmatuse eest karistada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et lapsi, nende õpetajaid ja vanemaid võidakse sõnakuulmatuse eest karistada;

| M. | arvestades, et Usbekistani valitsus on teatanud, et suuremad lapsed on tavapäraselt pereettevõtetes abiks ning et kuuludused sunniviisilise töö laialdasest kasutamisest põllumajanduses on alusetud (36); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Usbekistani valitsus on teatanud, et suuremad lapsed on tavapäraselt pereettevõtetes abiks ning et kuuludused sunniviisilise töö laialdasest kasutamisest põllumajanduses on alusetud (36);

| N. | arvestades, et sõltumatud rahvusvahelised vaatlejad on kogunud tõendusmaterjali selle kohta, et sunniviisilise ja eeskätt laste sunniviisilise töö kasutamine on süstemaatiline organiseeritud tegevus, mis hõlmab õpetajate ja perekondade survestamist politsei- ja julgeolekujõudude abil; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sõltumatud rahvusvahelised vaatlejad on kogunud tõendusmaterjali selle kohta, et sunniviisilise ja eeskätt laste sunniviisilise töö kasutamine on süstemaatiline organiseeritud tegevus, mis hõlmab õpetajate ja perekondade survestamist politsei- ja julgeolekujõudude abil;

| O. | arvestades, et senini ei ole Usbekistani valitsus lubanud riiki sõltumatuid järelevalvemissioone, mis peaksid välja selgitama fakte ning andma teavet sügiseste koristustööde kestuse, õpilaste töötervishoiu tingimuste ja vanuse ning neile sõnakuulmatuse eest määratud karistuste kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et senini ei ole Usbekistani valitsus lubanud riiki sõltumatuid järelevalvemissioone, mis peaksid välja selgitama fakte ning andma teavet sügiseste koristustööde kestuse, õpilaste töötervishoiu tingimuste ja vanuse ning neile sõnakuulmatuse eest määratud karistuste kohta;

| P. | arvestades, et komisjoni andmetel moodustab ELi tekstiil- ja rõivatoodete eksport Usbekistani 0,05 % ELi tekstiil- ja rõivatoodete koguekspordist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjoni andmetel moodustab ELi tekstiil- ja rõivatoodete eksport Usbekistani 0,05 % ELi tekstiil- ja rõivatoodete koguekspordist;

| Q. | arvestades, et EL on üks peamisi Usbekistani puuvilla importijaid ja hinnanguliselt on viimasel kümnel aastal ELi imporditud 6 % (37)–23 % (38) Usbekistani puuvillaekspordist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL on üks peamisi Usbekistani puuvilla importijaid ja hinnanguliselt on viimasel kümnel aastal ELi imporditud 6 % (37)–23 % (38) Usbekistani puuvillaekspordist;

| R. | arvestades, et ELi välistegevuse põhimõtetest ja eesmärkidest lähtuvalt on liidul Usbekistani ühe peamise kaubanduspartneri ja suurima Usbekistani puuvilla importijana moraalne kohustus kasutada oma mõjujõudu laste sunniviisilise töö kasutamise lõpetamiseks selles riigis; arvestades, et seepärast ei saa nimetatud protokolli käsitleda puhtalt tehnilise kokkuleppena nii kaua, kui esineb selliseid probleeme inimõigustega nagu laste sunniviisiline töö konkreetselt puuvilla koristamisel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELi välistegevuse põhimõtetest ja eesmärkidest lähtuvalt on liidul Usbekistani ühe peamise kaubanduspartneri ja suurima Usbekistani puuvilla importijana moraalne kohustus kasutada oma mõjujõudu laste sunniviisilise töö kasutamise lõpetamiseks selles riigis; arvestades, et seepärast ei saa nimetatud protokolli käsitleda puhtalt tehnilise kokkuleppena nii kaua, kui esineb selliseid probleeme inimõigustega nagu laste sunniviisiline töö konkreetselt puuvilla koristamisel;

| S. | arvestades, et õiglane ja avalik rahvusvaheline kaubavahetus eeldab võrdseid konkurentsitingimusi ning liitu eksporditavate toodete hinda kujundavaid tegureid ei tohiks moonutada inimõiguste ja lapse õiguste aluspõhimõtetega vastuolus olevad tavad; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et õiglane ja avalik rahvusvaheline kaubavahetus eeldab võrdseid konkurentsitingimusi ning liitu eksporditavate toodete hinda kujundavaid tegureid ei tohiks moonutada inimõiguste ja lapse õiguste aluspõhimõtetega vastuolus olevad tavad;

| T. | arvestades, et paljud tekstiiltoodete jaemüüjad, sh ka Euroopas on otsustanud Usbekistanist puuvilla enam mitte osta ning teavitavad sellest otsusest kõiki oma tarnijaid (39); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et paljud tekstiiltoodete jaemüüjad, sh ka Euroopas on otsustanud Usbekistanist puuvilla enam mitte osta ning teavitavad sellest otsusest kõiki oma tarnijaid (39);

| U. | arvestades, et nõukogu märkis oma 14. juuni 2010. aasta järeldustes laste töö kasutamise kohta, et on täiesti teadlik ELi ülesandest ja kohustustest võitluses laste töö kasutamise kaotamise eest; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et nõukogu märkis oma 14. juuni 2010. aasta järeldustes laste töö kasutamise kohta, et on täiesti teadlik ELi ülesandest ja kohustustest võitluses laste töö kasutamise kaotamise eest;

| V. | arvestades, et komisjoni president Barroso on tungivalt nõudnud, et Usbekistani president Islam Karimovi lubaks riiki ILO järelevalvemissiooni, et uurida kõiki veel säilinud laste töö kasutamise juhtumeid (40); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjoni president Barroso on tungivalt nõudnud, et Usbekistani president Islam Karimovi lubaks riiki ILO järelevalvemissiooni, et uurida kõiki veel säilinud laste töö kasutamise juhtumeid (40);

| W. | arvestades, et ELi Kesk-Aasia strateegia raames Usbekistanile antava ELi abi puhul on seni vähe tähelepanu pööratud põllumajandusreformile; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ELi Kesk-Aasia strateegia raames Usbekistanile antava ELi abi puhul on seni vähe tähelepanu pööratud põllumajandusreformile;

| X. | arvestades, et komisjon nõuab nimelt ILO järelevalvemissioonide lähetamist, kuna need on ainsad sobivad järelevalveorganid uurima üldise soodustuste kava soodustuste ajutise peatamise võimalust; on rahul komisjoni ettepanekuga üldist soodustuste kava käsitleva määruse läbivaatamisel sellest nõudest loobuda; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et komisjon nõuab nimelt ILO järelevalvemissioonide lähetamist, kuna need on ainsad sobivad järelevalveorganid uurima üldise soodustuste kava soodustuste ajutise peatamise võimalust; on rahul komisjoni ettepanekuga üldist soodustuste kava käsitleva määruse läbivaatamisel sellest nõudest loobuda;

| Y. | arvestades, et vesi on 21. sajandil tähtis loodusvara, mistõttu selle säilitamine peaks olema esmatähtis; arvestades, et puudulike keskkonnanormide ja vähetõhusate niisutuse infrastruktuuride tõttu on Usbekistani puuvilla tootmine põhjustanud aastatel 1990–2008 Araali mere mahu järsu kahanemise, |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et vesi on 21. sajandil tähtis loodusvara, mistõttu selle säilitamine peaks olema esmatähtis; arvestades, et puudulike keskkonnanormide ja vähetõhusate niisutuse infrastruktuuride tõttu on Usbekistani puuvilla tootmine põhjustanud aastatel 1990–2008 Araali mere mahu järsu kahanemise,

| 1. | palub nõukogul ja komisjonil võtta arvesse järgmisi soovitusi:






  i) | mõista teravalt hukka laste sunniviisilise töö kasutamine Usbekistanis; |
| --- | --- | --- |

1.

palub nõukogul ja komisjonil võtta arvesse järgmisi soovitusi:

i)

mõista teravalt hukka laste sunniviisilise töö kasutamine Usbekistanis;

| ii) | toetada jõuliselt ILO üleskutset Usbekistani valitsusele võtta ILO konventsiooni täitmise hindamiseks vastu kõrgetasemeline kolmepoolne vaatlusmissioon, millel oleks täielik liikumisvabadus ja õigeaegne juurdepääs igale poole ja kõigile asjaomastele osapooltele, s.h ka puuviljapõldudel; |
| --- | --- |

ii)

toetada jõuliselt ILO üleskutset Usbekistani valitsusele võtta ILO konventsiooni täitmise hindamiseks vastu kõrgetasemeline kolmepoolne vaatlusmissioon, millel oleks täielik liikumisvabadus ja õigeaegne juurdepääs igale poole ja kõigile asjaomastele osapooltele, s.h ka puuviljapõldudel;

| iii) | rõhutada, kui oluline on, et rahvusvahelised vaatlejad jälgiksid arenguid sunniviisilise tööjõu kasutamisel Usbekistanis ja ka teistes piirkonna riikides; |
| --- | --- |

iii)

rõhutada, kui oluline on, et rahvusvahelised vaatlejad jälgiksid arenguid sunniviisilise tööjõu kasutamisel Usbekistanis ja ka teistes piirkonna riikides;

| iv) | nõuda tungivalt, et Usbekistani president Islam Karimov lubaks riiki ILO järelevalvemissiooni, kes uuriks laste sunniviisilise töö kasutamist; |
| --- | --- |

iv)

nõuda tungivalt, et Usbekistani president Islam Karimov lubaks riiki ILO järelevalvemissiooni, kes uuriks laste sunniviisilise töö kasutamist;

| v) | nõuda tungivalt, et Usbekistani valitsus lubaks riiki ILO järelevalvemissiooni ning tagaks, et sunniviisilise ja laste sunniviisilise töö kasutamist hakataks tegelikult välja juurima nii riiklikul, piirkondlikul (vilajeti) kui ka kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

v)

nõuda tungivalt, et Usbekistani valitsus lubaks riiki ILO järelevalvemissiooni ning tagaks, et sunniviisilise ja laste sunniviisilise töö kasutamist hakataks tegelikult välja juurima nii riiklikul, piirkondlikul (vilajeti) kui ka kohalikul tasandil;

| vi) | tuletada Usbekistani ametivõimudele meelde, et inimõiguste põhimõtted on küll kirjas Usbekistani Vabariigi põhiseaduses ning Usbekistan on allkirjastanud ja ratifitseerinud enamiku inimõigusi, kodaniku- ja poliitilisi õigusi ja lapse õigusi käsitlevaid ÜRO konventsioone, kuid neid ametlikke õigusakte tuleb ka tulemuslikult rakendada; |
| --- | --- |

vi)

tuletada Usbekistani ametivõimudele meelde, et inimõiguste põhimõtted on küll kirjas Usbekistani Vabariigi põhiseaduses ning Usbekistan on allkirjastanud ja ratifitseerinud enamiku inimõigusi, kodaniku- ja poliitilisi õigusi ja lapse õigusi käsitlevaid ÜRO konventsioone, kuid neid ametlikke õigusakte tuleb ka tulemuslikult rakendada;

| vii) | aidata poliitilise dialoogi ja abiprogrammidega kaasa turusuunitlusega reformidele Usbekistani põllumajandussektoris; pakkuda ELi abi Usbekistani liikumiseks lõppkokkuvõttes samasuguse erastatud ja liberaliseeritud põllumajandussektori suunas, nagu see on kujunenud tema naaberriikides; |
| --- | --- |

vii)

aidata poliitilise dialoogi ja abiprogrammidega kaasa turusuunitlusega reformidele Usbekistani põllumajandussektoris; pakkuda ELi abi Usbekistani liikumiseks lõppkokkuvõttes samasuguse erastatud ja liberaliseeritud põllumajandussektori suunas, nagu see on kujunenud tema naaberriikides;

| viii) | tagada, et püüe teha lõpp laste sunniviisilise töö kasutamisele puuvilla tootmisel oleks Taškendis asuva ELi esinduse inimõiguste strateegia prioriteediks; nõuab, et see kajastuks poliitikas, järelevalves, aruandluses, töötajate värbamises ja finantsabi andmises; |
| --- | --- |

viii)

tagada, et püüe teha lõpp laste sunniviisilise töö kasutamisele puuvilla tootmisel oleks Taškendis asuva ELi esinduse inimõiguste strateegia prioriteediks; nõuab, et see kajastuks poliitikas, järelevalves, aruandluses, töötajate värbamises ja finantsabi andmises;

| ix) | nõuda, et komisjon uuriks laste sunniviisilise tööga toodetud kaupade tulemusliku jälgitavuses mehhanismide küsimust ja vajaduse korral esitaks Euroopa Parlamendile vastava seadusandliku ettepaneku; |
| --- | --- |

ix)

nõuda, et komisjon uuriks laste sunniviisilise tööga toodetud kaupade tulemusliku jälgitavuses mehhanismide küsimust ja vajaduse korral esitaks Euroopa Parlamendile vastava seadusandliku ettepaneku;

| x) | toetada parlamendi üleskutset puuvillaga kauplejatele ja selle jaemüüjatele mitte osta laste sunniviisilise tööga toodetud Usbekistani puuvilla ning teavitada sellest kohustusest tarbijaid ja kõiki oma tarnijaid; |
| --- | --- |

x)

toetada parlamendi üleskutset puuvillaga kauplejatele ja selle jaemüüjatele mitte osta laste sunniviisilise tööga toodetud Usbekistani puuvilla ning teavitada sellest kohustusest tarbijaid ja kõiki oma tarnijaid;

| xi) | kui ILO järelevalveorganid leiavad, et Usbekistan tõsiselt ja süstemaatiliselt rikub oma kohustusi, peaks komisjon kaaluma võimalust algatada üldise soodustuste kava ajutise peatamise küsimuse uurimine, kui kõik muud nõuded on täidetud; ning toonitab, et nõnda toimides komisjon vaid jõustab ELi üldise soodustuste kava kehtivaid eeskirju, ning rõhutab, kui tähtis on demonstreerida järjepidevust nende eeskirjade kohaldamisel; |
| --- | --- |

xi)

kui ILO järelevalveorganid leiavad, et Usbekistan tõsiselt ja süstemaatiliselt rikub oma kohustusi, peaks komisjon kaaluma võimalust algatada üldise soodustuste kava ajutise peatamise küsimuse uurimine, kui kõik muud nõuded on täidetud; ning toonitab, et nõnda toimides komisjon vaid jõustab ELi üldise soodustuste kava kehtivaid eeskirju, ning rõhutab, kui tähtis on demonstreerida järjepidevust nende eeskirjade kohaldamisel;

| xii) | toonitada, kui tähtsad on ELi ja Usbekistani vahelised suhted, mis rajanevad partnerlus- ja koostöölepingul ning selles sisalduvatel demokraatia ja inimõiguste põhimõtetel; rõhutada veel kord liidu võetud kohustust edendada ja süvendada kahepoolseid suhteid, mis hõlmavad lisaks kaubandusele ka kõiki demokraatia ja õigusriigi põhimõtete ning inim- ja põhiõiguste austamisega seotud valdkondi; |
| --- | --- |

xii)

toonitada, kui tähtsad on ELi ja Usbekistani vahelised suhted, mis rajanevad partnerlus- ja koostöölepingul ning selles sisalduvatel demokraatia ja inimõiguste põhimõtetel; rõhutada veel kord liidu võetud kohustust edendada ja süvendada kahepoolseid suhteid, mis hõlmavad lisaks kaubandusele ka kõiki demokraatia ja õigusriigi põhimõtete ning inim- ja põhiõiguste austamisega seotud valdkondi;

| xiii) | aidata aktiivselt kaasa Usbekistani elanikkonna olukorra parandamisele sotsiaalses, majanduslikus ja inimõiguste plaanis, edendades altpoolt tulevaid algatusi ja toetades kodanikuühiskonna organisatsioone ning meediat, et saavutada jätkusuutlik demokratiseerimisprotsess; |
| --- | --- |

xiii)

aidata aktiivselt kaasa Usbekistani elanikkonna olukorra parandamisele sotsiaalses, majanduslikus ja inimõiguste plaanis, edendades altpoolt tulevaid algatusi ja toetades kodanikuühiskonna organisatsioone ning meediat, et saavutada jätkusuutlik demokratiseerimisprotsess;

| xiv) | anda parlamendile korrapäraselt sisulist teavet olukorra kohta Usbekistanis, eriti selles, mis puudutab laste sunniviisilise töö kaotamist; |
| --- | --- |

xiv)

anda parlamendile korrapäraselt sisulist teavet olukorra kohta Usbekistanis, eriti selles, mis puudutab laste sunniviisilise töö kaotamist;

| 2. | märgib kokkuvõtteks, et Euroopa Parlament kaalub nõusoleku andmist alles pärast seda, kui Usbekistani ametivõimud on andnud ILO vaatlejatele loa teostada põhjalikku ja takistamatut järelevalvet ning kui need vaatlejad on kinnitanud, et ellu on viidud põhjalikud reformid, mis on andnud märkimisväärseid tulemusi selle näol, et toimub sunniviisilise ja laste töö tulemuslik likvideerimine nii riiklikul, piirkondlikul (vilajeti) kui ka kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

2.

märgib kokkuvõtteks, et Euroopa Parlament kaalub nõusoleku andmist alles pärast seda, kui Usbekistani ametivõimud on andnud ILO vaatlejatele loa teostada põhjalikku ja takistamatut järelevalvet ning kui need vaatlejad on kinnitanud, et ellu on viidud põhjalikud reformid, mis on andnud märkimisväärseid tulemusi selle näol, et toimub sunniviisilise ja laste töö tulemuslik likvideerimine nii riiklikul, piirkondlikul (vilajeti) kui ka kohalikul tasandil;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks nõuda täiendavaid arutelusid komisjoni ja nõukoguga; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks nõuda täiendavaid arutelusid komisjoni ja nõukoguga;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Usbekistani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Usbekistani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 478.

(2)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 466.

(3)  ELT C 272 E, 9.11.2006, lk 456.

(4)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 422.

(5)  EÜT C 175 E, 21.6.1999, lk 432.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0260.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0434.

(8)  EÜT L 123, 17.5.1994, lk 745.

(9)  EÜT L 326, 22.12.2000, lk 63.

(10)  EÜT L 229, 31.8.1999, lk 3.

(11)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/117329.pdf

(12)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/gena/110783.pdf

(13)  http://ec.europa.eu/sport/information-center/doc/timeline/european_council_12-12-2008_conclusions_en.pdf

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/gena/110783.pdf

(15)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/103295.pdf

(16)  http://www.eu2008.si/si/News_and_Documents/Council_Conclusions/April/0428_GAERC4.pdf

(17)  Inimõiguste ülemvoliniku büroo, konventsiooni ingliskeelne lühend: CCPR, Inimõiguste komitee lõppjäreldused: Usbekistan. 26/04/2005. (CCPR/CO/83/UZB. (Lõppjäreldused/Kommentaarid)), http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/(Symbol)/CCPR.CO.83.UZB.En?Opendocument

(18)  ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, Distr. General, CCPR/C/UZB/CO/3/UZB 25. märts 2010, Inimõiguste komitee lõppjäreldused, Usbekistan, www2.ohchr.org/english/bodies/hrc/docs/co/Uzbekistan98_AUV.doc)

(19)  http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/%28Symbol%29/E.C.12.UZB.CO.1.En?Opendocument

(20)  ÜRO naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsioon, CEDAW/C/UZB/CO/4, Distr. General, 5. veebruar 2010. Naiste diskrimineerimise likvideerimisega tegeleva komitee lõppjäreldused, Usbekistan, (http://www2.ohchr.org/english/bodies/cedaw/docs/co/CEDAW-C-UZB-CO-4.pdf)

(21)  Inimõiguste ülemvoliniku büroo lapse õiguste komitee lõppjäreldused. Lõppjäreldused: Usbekistan. 02/06/2006. (CRC/C/UZB/CO/2.), (http://www.unhchr.ch/tbs/doc.nsf/(Symbol)/CRC.C.UZB.CO.2.En?Opendocument)

(22)  http://lib.ohchr.org/HRBodies/UPR/Documents/Session3/UZ/A_HRC_10_82_Add1_Uzbekistan_E.pdf

(23)  Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni standardite kohaldamist jälgiva komisjoni 2010. aasta aruanne, 99. istungjärk, Genf, 2010, (http://www.ilo.org/global/standards/applying-and-promoting-international-labour-standards/conference-committee-on-the-application-of-standards/lang–en/index.htm).

(24)  Rahvusvaheline Töökonverents, 99. istungjärk, 2010. Konventsioonide ja soovituste kohaldamist jälgiva ekspertkomisjoni aruanne. (http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_123424.pdf).

(25)  Rahvusvaheline Töökonverents, 100. istungjärk, 2011. Konventsioonide ja soovituste kohaldamist jälgiva ekspertkomisjoni aruanne (ILC. 100/III/1A). (http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_151556.pdf)

(26)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_123424.pdf

(27)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_151556.pdf

(28)  Euroopa Liidu Nõukogu järeldused laste töö kasutamise kohta. Välisasjade nõukogu 3023. istung. Luxembourg, 14. juuni 2010. (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/115180.pdf).

(29)  Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peakonverents. Töölevõetava isiku vanuse alammäära käsitlev konventsioon (märkus: konventsioon jõustus 19. juunil 1976). Konventsioon nr 138, Genf, 26. juuni 1973. (http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/convde.pl?C138)

(30)  Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peakonverents. 1999. aasta lapsele sobimatut tööd käsitlev konventsioon nr 182. Genf, 17. juuni 1999. (http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/convde.pl?C182).

(31)  ELT L 211, 6.8.2008, lk 1.

(32)  Algatus sotsiaalsete normide järgimiseks äritegevuses, C.W.F Children Worldwide Fashion, Orjandusevastane Internatsionaal, Usbeki-Saksa Inimõiguste Foorum ja Eetilise kaubanduse algatus.

(33)  Rahvusvaheline Ametiühingute Konföderatsioon (ITUC) ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC).

(34)  Euroopa Komisjoni välissuhete peadirektoraadi Ida-Euroopa, Lõuna-Kaukaasia ja Kesk-Aasia direktoraat, arengukoostöö rahastamisvahendi näidisprogramm aastateks 2011–2013, lk 54. (http://www.eeas.europa.eu/central_asia/docs/2010_ca_mtr_en.pdf).

(35)  Mis on muutunud? Idamaade ja Aafrika uuringute kool, Londoni Ülikool. November 2010. (http://www.soas.ac.uk/cccac/centres-publications/file64329.pdf

(36)  ILO konventsioonide ja soovituste kohaldamist jälgiva eksperdikomisjoni 2011. aasta aruanne, lk 429. (http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_151556.pdf).

(37)  Allikas: Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraat.

(38)  http://unctad.org/infocomm/anglais/cotton/market.htm

(39)  Rahvusvaheline Töötajate Õiguste Foorum, (http://www.laborrights.org/stop-child-forced-labor/cotton-campaign/company-response-to-forced-child-labor-in-uzbek-cotton).

(40)  Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso avaldus pärast kohtumist Usbekistani presidendi Islam Karimoviga (http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/11/40&type=HTML).

---