# Jurnalul Oficial C 165E/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.CE2013.165.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 165E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5611 iunie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.CE2013.165.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 165E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5611 iunie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2011-2012Ședințele din 1 decembrie 2011Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 77 E, 16.3.2012.TEXTE ADOPTATE |
| | Joi, 1 decembrie 2011 |
| 2013/C 165E/01 | Raportul anual 2010 al BCERezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la Raportul anual 2010 al BCE (2011/2156(INI)) | 1 |
| 2013/C 165E/02 | Combaterea abandonului școlar timpuriuRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la combaterea abandonului școlar timpuriu (2011/2088(INI)) | 7 |
| 2013/C 165E/03 | Cererea Croației de a deveni membră a Uniunii EuropeneRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la cererea Croației de a deveni membră a Uniunii Europene (2011/2191(INI)) | 19 |
| 2013/C 165E/04 | Semestrul european pentru coordonarea politicilor economiceRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice (2011/2071(INI)) | 24 |
| 2013/C 165E/05 | Forumul pieței uniceRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la rezultatele Forumului pentru piața internă | 40 |
| 2013/C 165E/06 | Lupta UE la nivel mondial împotriva HIV/SIDARezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la reacția UE în ceea ce privește HIV/SIDA în UE și în țările vecine; evaluarea la mijlocul perioadei a Comunicării Comisiei | 43 |
| 2013/C 165E/07 | Negocierile pentru Acordul de asociere UE-UcrainaRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 cuprinzând recomandările Parlamentului European adresate Consiliului, Comisiei și SEAE privind negocierile pentru Acordul de asociere UE-Ucraina (2011/2132(INI)) | 48 |
| 2013/C 165E/08 | Modernizarea serviciilor vamaleRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la modernizarea serviciilor vamale (2011/2083(INI)) | 56 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2011-2012Ședințele din 1 decembrie 2011Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 77 E, 16.3.2012.TEXTE ADOPTATE

Joi, 1 decembrie 2011

2013/C 165E/01

Raportul anual 2010 al BCERezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la Raportul anual 2010 al BCE (2011/2156(INI))

1

2013/C 165E/02

Combaterea abandonului școlar timpuriuRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la combaterea abandonului școlar timpuriu (2011/2088(INI))

7

2013/C 165E/03

Cererea Croației de a deveni membră a Uniunii EuropeneRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la cererea Croației de a deveni membră a Uniunii Europene (2011/2191(INI))

19

2013/C 165E/04

Semestrul european pentru coordonarea politicilor economiceRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice (2011/2071(INI))

24

2013/C 165E/05

Forumul pieței uniceRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la rezultatele Forumului pentru piața internă

40

2013/C 165E/06

Lupta UE la nivel mondial împotriva HIV/SIDARezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la reacția UE în ceea ce privește HIV/SIDA în UE și în țările vecine; evaluarea la mijlocul perioadei a Comunicării Comisiei

43

2013/C 165E/07

Negocierile pentru Acordul de asociere UE-UcrainaRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 cuprinzând recomandările Parlamentului European adresate Consiliului, Comisiei și SEAE privind negocierile pentru Acordul de asociere UE-Ucraina (2011/2132(INI))

48

2013/C 165E/08

Modernizarea serviciilor vamaleRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la modernizarea serviciilor vamale (2011/2083(INI))

56

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 1 decembrie 2011 |
| 2013/C 165E/09 | Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Georgios ToussasDecizia Parlamentului European din 1 decembrie 2011 privind cererea de ridicare a imunității lui Georgios Toussas (2011/2057(IMM)) | 68 |
| 2013/C 165E/10 | Cerere de apărare a imunității parlamentare a lui Luigi de MagistrisDecizia Parlamentului European din 1 decembrie 2011 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Luigi de Magistris (2011/2076(IMM)) | 69 |
| 2013/C 165E/11 | Modificarea Regulamentului de procedură în privința codului de conduită a deputaților în Parlamentul European în materie de interese financiare și conflicte de intereseDecizia Parlamentului European din 1 decembrie 2011 privind modificarea Regulamentului de procedură în privința codului de conduită a deputaților în Parlamentul European în materie de interese financiare și conflicte de interese (2011/2174(REG)) | 70 |
| 2013/C 165E/12 | Cereri de apărare a imunității și privilegiilor lui Viktor UspaskichDecizia Parlamentului European din 1 decembrie 2011 privind cererile de apărare a imunității și privilegiilor lui Viktor Uspaskich (2011/2162(IMM) și 2011/2099(IMM)) | 80 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Joi, 1 decembrie 2011

2013/C 165E/09

Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Georgios ToussasDecizia Parlamentului European din 1 decembrie 2011 privind cererea de ridicare a imunității lui Georgios Toussas (2011/2057(IMM))

68

2013/C 165E/10

Cerere de apărare a imunității parlamentare a lui Luigi de MagistrisDecizia Parlamentului European din 1 decembrie 2011 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Luigi de Magistris (2011/2076(IMM))

69

2013/C 165E/11

Modificarea Regulamentului de procedură în privința codului de conduită a deputaților în Parlamentul European în materie de interese financiare și conflicte de intereseDecizia Parlamentului European din 1 decembrie 2011 privind modificarea Regulamentului de procedură în privința codului de conduită a deputaților în Parlamentul European în materie de interese financiare și conflicte de interese (2011/2174(REG))

70

2013/C 165E/12

Cereri de apărare a imunității și privilegiilor lui Viktor UspaskichDecizia Parlamentului European din 1 decembrie 2011 privind cererile de apărare a imunității și privilegiilor lui Viktor Uspaskich (2011/2162(IMM) și 2011/2099(IMM))

80

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 1 decembrie 2011 |
| 2013/C 165E/13 | Mobilizarea instrumentului de flexibilitateRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate în favoarea Strategiei Europa 2020 și a politicii europene de vecinătate, în conformitate cu punctul 27 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2011)0373 – C7-0164/2011 – 2011/2126(BUD)) | 82 |
| ANEXĂ | 83 |
| 2013/C 165E/14 | Procedura bugetară 2012: proiectul comunRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare 2012 (17470/2011 ADD 1, 2, 3, 4, 5 – C7-0446/2011 – 2011/2020(BUD)) | 83 |
| ANEXA I | 85 |
| ANEXA II | 97 |
| 2013/C 165E/15 | Proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011: resurse proprii, politică maritimă integrată, Grecia, FSE, PalestinaRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, secțiunea III – Comisia (17631/2011 – C7-0440/2011 – 2011/2267(BUD)) | 98 |
| 2013/C 165E/16 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Cererea EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive introdusă de PortugaliaRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive introdusă de Portugalia) (COM(2011)0664 – C7-0334/2011 – 2011/2262(BUD)) | 100 |
| ANEXĂ | 102 |
| 2013/C 165E/17 | Asistența rambursabilă și ingineria financiară ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește asistența rambursabilă și ingineria financiară (COM(2011)0483 – C7-0215/2011 – 2011/0210(COD)) | 102 |
| P7_TC1-COD(2011)0210Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 1 decembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește asistența rambursabilă, ingineria financiară și anumite dispoziții legate de declarația de cheltuieli | 103 |
| 2013/C 165E/18 | Gestiunea financiară pentru anumite state membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate de astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară (FEDER și FSE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate de astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară (COM(2011)0482 – C7-0221/2011 – 2011/0211(COD)) | 103 |
| P7_TC1-COD(2011)0211Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 1 decembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate de astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară | 104 |
| 2013/C 165E/19 | Propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2002/546/CE cu privire la perioada de aplicare a acesteia *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2002/546/CE cu privire la perioada de aplicare a acesteia (COM(2011)0443 – C7-0233/2011 – 2011/0192(CNS)) | 104 |
| 2013/C 165E/20 | Modificarea Deciziei 2007/659/CE în ceea ce privește perioada sa de aplicare și contingentul anual care poate beneficia de un nivel redus al accizei*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2007/659/CE în ceea ce privește perioada sa de aplicare și contingentul anual care poate beneficia de un nivel redus al accizei (COM(2011)0577 – C7-0311/2011 – 2011/0248(CNS)) | 105 |
| 2013/C 165E/21 | Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare - măsuri de însoțire pentru sectorul bananelor ***IIIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun, aprobat de comitetul de conciliere, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (PE-CONS 00059/2011 – C7-0379/2011 – 2010/0059(COD)) | 105 |
| ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ | 107 |
| 2013/C 165E/22 | Stabilirea unui instrument financiar pentru cooperarea cu țările industrializate ***IIIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun, aprobat de Comitetul de conciliere, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1934/2006 privind stabilirea unui instrument financiar pentru cooperarea cu țările industrializate și celelalte țări și teritorii cu venituri ridicate (PE-CONS 00056/2011 – C7-0376/2011– 2009/0059(COD)) | 107 |
| ANEXĂ LA REZOLUțIA LEGISLATIVĂ | 108 |
| 2013/C 165E/23 | Instrumentul de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială ***IIIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun, aprobat de Comitetul de conciliere, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2006 de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială (PE-CONS 00058/2011 – C7-0378/2011 – 2009/0060B(COD)) | 109 |
| ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ | 110 |
| 2013/C 165E/24 | Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare ***IIIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun, aprobat de comitetul de conciliere, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (PE-CONS 00057/2011 – C7-0377/2011 – 2009/0060A(COD)) | 110 |
| ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ | 111 |
| 2013/C 165E/25 | Datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri (reformare) (COM(2010)0505 – C7-0286/2010 – 2010/0258(COD)) | 112 |
| P7_TC1-COD(2010)0258Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 1 decembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri (Reformare) | 113 |
| 2013/C 165E/26 | Zona Kaliningrad și anumite districte administrative poloneze ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1931/2006 în ceea ce privește includerea zonei Kaliningrad și a anumitor districte administrative poloneze în zona de frontieră eligibilă (COM(2011)0461 – C7-0213/2011 – 2011/0199(COD)) | 113 |
| P7_TC1-COD(2011)0199Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 1 decembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1931/2006 în ceea ce privește includerea oblastului Kaliningrad și a anumitor districte administrative poloneze în zona de frontieră eligibilă | 114 |
| 2013/C 165E/27 | Tratatul de aderare: Tratatul privind aderarea Republicii Croația***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (14409/2011 – C7-0252/2011 – 2011/0805(NLE)) | 114 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Joi, 1 decembrie 2011

2013/C 165E/13

Mobilizarea instrumentului de flexibilitateRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate în favoarea Strategiei Europa 2020 și a politicii europene de vecinătate, în conformitate cu punctul 27 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2011)0373 – C7-0164/2011 – 2011/2126(BUD))

82

ANEXĂ

83

2013/C 165E/14

Procedura bugetară 2012: proiectul comunRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare 2012 (17470/2011 ADD 1, 2, 3, 4, 5 – C7-0446/2011 – 2011/2020(BUD))

83

ANEXA I

85

ANEXA II

97

2013/C 165E/15

Proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011: resurse proprii, politică maritimă integrată, Grecia, FSE, PalestinaRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, secțiunea III – Comisia (17631/2011 – C7-0440/2011 – 2011/2267(BUD))

98

2013/C 165E/16

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Cererea EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive introdusă de PortugaliaRezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive introdusă de Portugalia) (COM(2011)0664 – C7-0334/2011 – 2011/2262(BUD))

100

ANEXĂ

102

2013/C 165E/17

Asistența rambursabilă și ingineria financiară ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește asistența rambursabilă și ingineria financiară (COM(2011)0483 – C7-0215/2011 – 2011/0210(COD))

102

P7_TC1-COD(2011)0210Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 1 decembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește asistența rambursabilă, ingineria financiară și anumite dispoziții legate de declarația de cheltuieli

și anumite dispoziții legate de declarația de cheltuieli

103

2013/C 165E/18

Gestiunea financiară pentru anumite state membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate de astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară (FEDER și FSE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate de astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară (COM(2011)0482 – C7-0221/2011 – 2011/0211(COD))

103

P7_TC1-COD(2011)0211Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 1 decembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate de astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară

104

2013/C 165E/19

Propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2002/546/CE cu privire la perioada de aplicare a acesteia *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2002/546/CE cu privire la perioada de aplicare a acesteia (COM(2011)0443 – C7-0233/2011 – 2011/0192(CNS))

104

2013/C 165E/20

Modificarea Deciziei 2007/659/CE în ceea ce privește perioada sa de aplicare și contingentul anual care poate beneficia de un nivel redus al accizei*Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2007/659/CE în ceea ce privește perioada sa de aplicare și contingentul anual care poate beneficia de un nivel redus al accizei (COM(2011)0577 – C7-0311/2011 – 2011/0248(CNS))

105

2013/C 165E/21

Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare - măsuri de însoțire pentru sectorul bananelor ***IIIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun, aprobat de comitetul de conciliere, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (PE-CONS 00059/2011 – C7-0379/2011 – 2010/0059(COD))

105

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

107

2013/C 165E/22

Stabilirea unui instrument financiar pentru cooperarea cu țările industrializate ***IIIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun, aprobat de Comitetul de conciliere, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1934/2006 privind stabilirea unui instrument financiar pentru cooperarea cu țările industrializate și celelalte țări și teritorii cu venituri ridicate (PE-CONS 00056/2011 – C7-0376/2011– 2009/0059(COD))

107

ANEXĂ LA REZOLUțIA LEGISLATIVĂ

108

2013/C 165E/23

Instrumentul de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială ***IIIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun, aprobat de Comitetul de conciliere, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2006 de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială (PE-CONS 00058/2011 – C7-0378/2011 – 2009/0060B(COD))

109

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

110

2013/C 165E/24

Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare ***IIIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun, aprobat de comitetul de conciliere, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (PE-CONS 00057/2011 – C7-0377/2011 – 2009/0060A(COD))

110

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

111

2013/C 165E/25

Datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri (reformare) (COM(2010)0505 – C7-0286/2010 – 2010/0258(COD))

112

P7_TC1-COD(2010)0258Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 1 decembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri (Reformare)

113

2013/C 165E/26

Zona Kaliningrad și anumite districte administrative poloneze ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1931/2006 în ceea ce privește includerea zonei Kaliningrad și a anumitor districte administrative poloneze în zona de frontieră eligibilă (COM(2011)0461 – C7-0213/2011 – 2011/0199(COD))

113

P7_TC1-COD(2011)0199Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 1 decembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1931/2006 în ceea ce privește includerea oblastului Kaliningrad și a anumitor districte administrative poloneze în zona de frontieră eligibilă

114

2013/C 165E/27

Tratatul de aderare: Tratatul privind aderarea Republicii Croația***Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (14409/2011 – C7-0252/2011 – 2011/0805(NLE))

114

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2011-2012 Ședințele din 1 decembrie 2011 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 77 E, 16.3.2012. TEXTE ADOPTATE

Joi, 1 decembrie 2011

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/1

---

Joi, 1 decembrie 2011Raportul anual 2010 al BCE

P7_TA(2011)0530

Rezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la Raportul anual 2010 al BCE (2011/2156(INI))

2013/C 165 E/01

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul anual 2010 al BCE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual 2010 al BCE,

| — | având în vedere articolul 284 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 284 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 15 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 15 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 1998 referitoare la responsabilitatea democratică în cea de-a treia etapă a UEM (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 1998 referitoare la responsabilitatea democratică în cea de-a treia etapă a UEM (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2010 privind Raportul anual 2009 al BCE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2010 privind Raportul anual 2009 al BCE (2),

| — | având în vedere articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 119 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0361/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0361/2011),

| A. | întrucât în 2010 zona euro s-a redresat, PIB-ul înregistrând o creștere de 1,7 %, iar previziunile de creștere pentru 2011 sunt de 1,6 %, după declinul din 2009 de -4,2 %, și întrucât, cu toate acestea, unele organisme internaționale au emis avertismente cu privire la o posibilă încetinire a activității economice la nivel mondial; |
| --- | --- |

A.

întrucât în 2010 zona euro s-a redresat, PIB-ul înregistrând o creștere de 1,7 %, iar previziunile de creștere pentru 2011 sunt de 1,6 %, după declinul din 2009 de -4,2 %, și întrucât, cu toate acestea, unele organisme internaționale au emis avertismente cu privire la o posibilă încetinire a activității economice la nivel mondial;

| B. | întrucât, în 2010, deficitul public general mediu din zona euro a crescut la 6,0 % din PIB, iar nivelul de îndatorare mediu la 85,1 % din PIB, de la nivelul de 0,7 % și, respectiv, 66,2 % în 2007, comparativ cu nivelul de îndatorare de 101,1 % din PIB în SUA și 212,71 % în Japonia; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2010, deficitul public general mediu din zona euro a crescut la 6,0 % din PIB, iar nivelul de îndatorare mediu la 85,1 % din PIB, de la nivelul de 0,7 % și, respectiv, 66,2 % în 2007, comparativ cu nivelul de îndatorare de 101,1 % din PIB în SUA și 212,71 % în Japonia;

| C. | întrucât rata inflației anuale medii a indicelui armonizat al prețurilor de consum (IAPC) a fost de 1,6 % în 2010, iar creșterea M3 a rămas modestă, la o rată medie de 0,6 % în 2010; |
| --- | --- |

C.

întrucât rata inflației anuale medii a indicelui armonizat al prețurilor de consum (IAPC) a fost de 1,6 % în 2010, iar creșterea M3 a rămas modestă, la o rată medie de 0,6 % în 2010;

| D. | întrucât, la 10 mai 2010, BCE a anunțat că Eurosistemul va interveni temporar pe piețele secundare de obligațiuni publice din zona euro, prin Programul pentru piețele valorilor mobiliare, valoarea contabilă a achizițiilor decontate cifrându-se la 129 miliarde EUR la începutul lunii septembrie 2011; întrucât aceste valori au fost cumpărate la preț redus; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 10 mai 2010, BCE a anunțat că Eurosistemul va interveni temporar pe piețele secundare de obligațiuni publice din zona euro, prin Programul pentru piețele valorilor mobiliare, valoarea contabilă a achizițiilor decontate cifrându-se la 129 miliarde EUR la începutul lunii septembrie 2011; întrucât aceste valori au fost cumpărate la preț redus;

| E. | întrucât, la 4 iunie 2009, BCE a hotărât să lanseze un program de achiziționare de obligațiuni garantate pe piețele primare și secundare în valoare de 60 de miliarde EUR, care ar fi trebuit să fie pus în aplicare integral până la sfârșitul lunii iunie 2010; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 4 iunie 2009, BCE a hotărât să lanseze un program de achiziționare de obligațiuni garantate pe piețele primare și secundare în valoare de 60 de miliarde EUR, care ar fi trebuit să fie pus în aplicare integral până la sfârșitul lunii iunie 2010;

| F. | întrucât la sfârșitul anului 2010 BCE deținea titluri garantate cu active în valoare de 480 de miliarde EUR și instrumente financiare netranzacționabile în valoare de 360 de miliarde EUR, cele două categorii reprezentând 44 % din totalul activelor sale; |
| --- | --- |

F.

întrucât la sfârșitul anului 2010 BCE deținea titluri garantate cu active în valoare de 480 de miliarde EUR și instrumente financiare netranzacționabile în valoare de 360 de miliarde EUR, cele două categorii reprezentând 44 % din totalul activelor sale;

| G. | întrucât zvonurile persistente cu privire la restructurarea datoriilor și impactul acesteia asupra piețelor financiare și asupra economiei în general ar putea din nou amâna suspendarea măsurilor neconvenționale de către BCE; consideră totuși că ar trebui căutată o soluție cuprinzătoare și durabilă pentru gestionarea datoriei suverane, soluție care să nu implice BCE; |
| --- | --- |

G.

întrucât zvonurile persistente cu privire la restructurarea datoriilor și impactul acesteia asupra piețelor financiare și asupra economiei în general ar putea din nou amâna suspendarea măsurilor neconvenționale de către BCE; consideră totuși că ar trebui căutată o soluție cuprinzătoare și durabilă pentru gestionarea datoriei suverane, soluție care să nu implice BCE;

| H. | întrucât ratele dobânzilor în zona euro s-au menținut la nivelul de 1 % pe tot parcursul anului 2010, însă au crescut cu 25 de puncte de bază în aprilie 2011 și apoi cu încă 25 de puncte de bază în iulie 2011, aducând rata dobânzii la nivelul de 1,5 %; |
| --- | --- |

H.

întrucât ratele dobânzilor în zona euro s-au menținut la nivelul de 1 % pe tot parcursul anului 2010, însă au crescut cu 25 de puncte de bază în aprilie 2011 și apoi cu încă 25 de puncte de bază în iulie 2011, aducând rata dobânzii la nivelul de 1,5 %;

| I. | întrucât la articolul 282 din TFUE se prevede că obiectivul principal al BCE constă în menținerea stabilității prețurilor și că BCE ar trebui să sprijine politicile economice generale pentru a contribui la realizarea acestui obiectiv și întrucât ia act, de asemenea, de activitatea desfășurată de CERS sub auspiciile BCE în domeniul stabilității financiare, |
| --- | --- |

I.

întrucât la articolul 282 din TFUE se prevede că obiectivul principal al BCE constă în menținerea stabilității prețurilor și că BCE ar trebui să sprijine politicile economice generale pentru a contribui la realizarea acestui obiectiv și întrucât ia act, de asemenea, de activitatea desfășurată de CERS sub auspiciile BCE în domeniul stabilității financiare,

Introducere

| 1. | salută faptul că, până în prezent, BCE a fost deosebit de eficientă în menținerea inflației IAPC aproape de 2 %, în ciuda mai multor șocuri macrofinanciare și a prețurilor volatile ale materiilor prime și într-o perioadă în care creșterea medie a PIB-ului a fost scăzută în Uniune; |
| --- | --- |

1.

salută faptul că, până în prezent, BCE a fost deosebit de eficientă în menținerea inflației IAPC aproape de 2 %, în ciuda mai multor șocuri macrofinanciare și a prețurilor volatile ale materiilor prime și într-o perioadă în care creșterea medie a PIB-ului a fost scăzută în Uniune;

| 2. | își exprimă preocuparea privind efectul creșterii ratei dobânzii asupra creșterii economice din zona euro; adaugă faptul că acest lucru ar putea împiedica redresarea, care are deja un ritm lent, în zona euro, în special în economiile sale cele mai slabe; |
| --- | --- |

2.

își exprimă preocuparea privind efectul creșterii ratei dobânzii asupra creșterii economice din zona euro; adaugă faptul că acest lucru ar putea împiedica redresarea, care are deja un ritm lent, în zona euro, în special în economiile sale cele mai slabe;

| 3. | subliniază că, deși la nivel lunar inflația IAPC a fost în general de peste 2 % de la începutul lui 2010, ceea ce contează pentru politica monetară sunt anticipațiile inflaționiste, al căror nivel scăzut stă mărturie pentru gradul înalt de credibilitate și independență al BCE; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, deși la nivel lunar inflația IAPC a fost în general de peste 2 % de la începutul lui 2010, ceea ce contează pentru politica monetară sunt anticipațiile inflaționiste, al căror nivel scăzut stă mărturie pentru gradul înalt de credibilitate și independență al BCE;

| 4. | subliniază faptul că, înainte de criza financiară, datoria privată, precum și bulele creditelor și, în anumite cazuri, datoria publică au crescut într-un ritm nesustenabil și că bulele datoriei private au generat riscuri; observă, de asemenea, că nevoia de a salva sectorul privat, în special sectorul financiar, a dus la creșterea datoriei publice; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că, înainte de criza financiară, datoria privată, precum și bulele creditelor și, în anumite cazuri, datoria publică au crescut într-un ritm nesustenabil și că bulele datoriei private au generat riscuri; observă, de asemenea, că nevoia de a salva sectorul privat, în special sectorul financiar, a dus la creșterea datoriei publice;

| 5. | este de părere că, pe lângă IAPC, evoluția prețurilor activelor și expansiunea creditului în cadrul UE și în statele membre sunt indicatori cruciali pentru o monitorizare eficace a stabilității financiare în cadrul UEM și în general în cadrul UE; |
| --- | --- |

5.

este de părere că, pe lângă IAPC, evoluția prețurilor activelor și expansiunea creditului în cadrul UE și în statele membre sunt indicatori cruciali pentru o monitorizare eficace a stabilității financiare în cadrul UEM și în general în cadrul UE;

| 6. | observă că raportul dintre datoria publică și PIB în zona euro este mult mai redus decât în SUA sau în Japonia; |
| --- | --- |

6.

observă că raportul dintre datoria publică și PIB în zona euro este mult mai redus decât în SUA sau în Japonia;

| 7. | este încrezător în capacitatea economiei din zona euro și în importanța monedei euro ca valută internațională; |
| --- | --- |

7.

este încrezător în capacitatea economiei din zona euro și în importanța monedei euro ca valută internațională;

| 8. | reamintește că, în conformitate cu articolul 282 din TFUE, obiectivul principal al BCE constă în menținerea stabilității prețurilor, acest lucru contribuind la stabilitatea financiară și la asigurarea unui nivel corespunzător de lichiditate pe piețele financiare; observă că instabilitatea financiară atrage după sine riscuri grave la adresa stabilității prețurilor pe termen mediu, dat fiind că îngreunează buna funcționare a mecanismelor de transmisie ale politicii monetare; salută crearea CERS la 1 ianuarie 2011 sub auspiciile BCE; felicită BCE pentru rolul decisiv pe care l-a jucat prin măsurile de urgență luate cu scopul de a menține stabilitatea piețelor; |
| --- | --- |

8.

reamintește că, în conformitate cu articolul 282 din TFUE, obiectivul principal al BCE constă în menținerea stabilității prețurilor, acest lucru contribuind la stabilitatea financiară și la asigurarea unui nivel corespunzător de lichiditate pe piețele financiare; observă că instabilitatea financiară atrage după sine riscuri grave la adresa stabilității prețurilor pe termen mediu, dat fiind că îngreunează buna funcționare a mecanismelor de transmisie ale politicii monetare; salută crearea CERS la 1 ianuarie 2011 sub auspiciile BCE; felicită BCE pentru rolul decisiv pe care l-a jucat prin măsurile de urgență luate cu scopul de a menține stabilitatea piețelor;

| 9. | subliniază că, în temeiul articolului 127 alineatul (6) din TFUE, Consiliul, hotărând în unanimitate prin regulamente, în conformitate cu o procedură legislativă specială, după consultarea Parlamentului European și a Băncii Centrale Europene, poate încredința Băncii Centrale Europene misiuni specifice privind politicile în domeniul supravegherii prudențiale a instituțiilor de credit și a altor instituții financiare, cu excepția întreprinderilor de asigurări; |
| --- | --- |

9.

subliniază că, în temeiul articolului 127 alineatul (6) din TFUE, Consiliul, hotărând în unanimitate prin regulamente, în conformitate cu o procedură legislativă specială, după consultarea Parlamentului European și a Băncii Centrale Europene, poate încredința Băncii Centrale Europene misiuni specifice privind politicile în domeniul supravegherii prudențiale a instituțiilor de credit și a altor instituții financiare, cu excepția întreprinderilor de asigurări;

| 10. | subliniază faptul că răscumpărarea de obligațiuni pe piețele secundare este justificată de obiectivul de restabilire a unei politici monetare care să funcționeze cu eficacitate, în perioada actuală de funcționare defectuoasă excepțională a anumitor sectoare ale pieței; observă că aceste programe de răscumpărare de obligațiuni sunt completate de programe de neutralizare a lichidității; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că răscumpărarea de obligațiuni pe piețele secundare este justificată de obiectivul de restabilire a unei politici monetare care să funcționeze cu eficacitate, în perioada actuală de funcționare defectuoasă excepțională a anumitor sectoare ale pieței; observă că aceste programe de răscumpărare de obligațiuni sunt completate de programe de neutralizare a lichidității;

| 11. | este profund îngrijorat de persistența noilor turbulențe financiare din UE, precum și de menținerea unor dezechilibre macrofinanciare majore între economiile din zona euro și a presiunilor deflaționiste din multe state membre ale zonei euro; |
| --- | --- |

11.

este profund îngrijorat de persistența noilor turbulențe financiare din UE, precum și de menținerea unor dezechilibre macrofinanciare majore între economiile din zona euro și a presiunilor deflaționiste din multe state membre ale zonei euro;

| 12. | reamintește că absența persistentă și tot mai acută a convergenței economice este în continuare o problemă structurală pentru o politică monetară unitară în zona euro; subliniază că impactul politicii monetare diferă considerabil între statele membre din zona euro; consideră că acest impact asimetric al politicii monetare ar putea deveni și mai pronunțat dacă BCE continuă să majoreze ratele, dat fiind numărul preponderent de împrumuturi indexate cu ratele dobânzilor pe termen scurt în mai multe state membre; este convins, așadar, de necesitatea unei guvernanțe bugetare comune în UE; |
| --- | --- |

12.

reamintește că absența persistentă și tot mai acută a convergenței economice este în continuare o problemă structurală pentru o politică monetară unitară în zona euro; subliniază că impactul politicii monetare diferă considerabil între statele membre din zona euro; consideră că acest impact asimetric al politicii monetare ar putea deveni și mai pronunțat dacă BCE continuă să majoreze ratele, dat fiind numărul preponderent de împrumuturi indexate cu ratele dobânzilor pe termen scurt în mai multe state membre; este convins, așadar, de necesitatea unei guvernanțe bugetare comune în UE;

| 13. | invită Comisia să înființeze o fundație europeană de rating de credit și să evalueze avantajele, respectiv dezavantajele suspendării temporare a ratingurilor țărilor ce aplică un program de ajustare al UE/FMI; regretă oligopolul actual din domeniul ratingului bonității și solicită adoptarea unor măsuri de stimulare a concurenței între agențiile de rating și de creștere a numărului acestor agenții; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să înființeze o fundație europeană de rating de credit și să evalueze avantajele, respectiv dezavantajele suspendării temporare a ratingurilor țărilor ce aplică un program de ajustare al UE/FMI; regretă oligopolul actual din domeniul ratingului bonității și solicită adoptarea unor măsuri de stimulare a concurenței între agențiile de rating și de creștere a numărului acestor agenții;

| 14. | invită Comisia să ia măsurile necesare pentru crearea unui fond monetar european, cu scopul de a garanta că FMI nu va trebui să se implice în viitoarea politică de creditare a Europei, reducând astfel dependența statelor membre de alte instituții și piețe internaționale; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să ia măsurile necesare pentru crearea unui fond monetar european, cu scopul de a garanta că FMI nu va trebui să se implice în viitoarea politică de creditare a Europei, reducând astfel dependența statelor membre de alte instituții și piețe internaționale;

| 15. | salută intrarea Estoniei în zona euro ca dovadă a forței proiectului monedei unice; |
| --- | --- |

15.

salută intrarea Estoniei în zona euro ca dovadă a forței proiectului monedei unice;

| 16. | este preocupat de evoluțiile monetare mondiale și de valoarea externă a monedei euro, având în vedere că injecțiile neconvenționale de lichidități în majoritatea țărilor OCDE au efecte de contagiune semnificative; consideră că este necesară o coordonare internațională mult mai puternică pentru a asigura o stabilitate mai bună a sistemului monetar mondial; |
| --- | --- |

16.

este preocupat de evoluțiile monetare mondiale și de valoarea externă a monedei euro, având în vedere că injecțiile neconvenționale de lichidități în majoritatea țărilor OCDE au efecte de contagiune semnificative; consideră că este necesară o coordonare internațională mult mai puternică pentru a asigura o stabilitate mai bună a sistemului monetar mondial;

Gestionarea crizelor

| 17. | salută poziția hotărâtă și proactivă a BCE pe durata crizei încă din 2007, în special în timpul turbulențelor de pe piețele financiare din 2007, 2008, 2010 și, mai recent, vara anului 2011, când anumite economii importante din UE s-au aflat în dificultate în contextul unei nehotărâri continue din partea statelor membre, situație care a determinat BCE să își asume în mod deschis un rol politic ca răspuns la criza actuală a datoriei; |
| --- | --- |

17.

salută poziția hotărâtă și proactivă a BCE pe durata crizei încă din 2007, în special în timpul turbulențelor de pe piețele financiare din 2007, 2008, 2010 și, mai recent, vara anului 2011, când anumite economii importante din UE s-au aflat în dificultate în contextul unei nehotărâri continue din partea statelor membre, situație care a determinat BCE să își asume în mod deschis un rol politic ca răspuns la criza actuală a datoriei;

| 18. | constată că politica monetară este în parte responsabilă de crearea unor bule ale activelor, dată fiind expansiunea nesustenabilă a creditului în anii premergători crizei; |
| --- | --- |

18.

constată că politica monetară este în parte responsabilă de crearea unor bule ale activelor, dată fiind expansiunea nesustenabilă a creditului în anii premergători crizei;

| 19. | ia act de propunerile de gestionare a crizelor făcute de BCE, atât în ceea ce privește guvernanța economică, cât și mecanismul de soluționare a problemelor bancare; |
| --- | --- |

19.

ia act de propunerile de gestionare a crizelor făcute de BCE, atât în ceea ce privește guvernanța economică, cât și mecanismul de soluționare a problemelor bancare;

| 20. | regretă lipsa unui cadru adecvat de politică economică al UE pentru gestionarea crizei și ezitările statelor membre și ale Comisiei în gestionarea crizei, îndeosebi în statele membre în care sunt necesare reforme, și solicită Consiliului și Comisiei să prezinte rapid măsurile cuprinzătoare și de amploare necesare pentru a asigura stabilitatea monedei euro; |
| --- | --- |

20.

regretă lipsa unui cadru adecvat de politică economică al UE pentru gestionarea crizei și ezitările statelor membre și ale Comisiei în gestionarea crizei, îndeosebi în statele membre în care sunt necesare reforme, și solicită Consiliului și Comisiei să prezinte rapid măsurile cuprinzătoare și de amploare necesare pentru a asigura stabilitatea monedei euro;

| 21. | este îngrijorat de tensiunile permanente de pe piețele de obligațiuni suverane din zona euro, reflectate de creșterea diferențelor de randament din ultimii doi ani; subliniază că retragerile de capital provocate de valurile de panică survenite pe parcursul actualei crize financiare au avut efecte masive de denaturare și au creat externalități negative costisitoare; salută eforturile făcute de BCE prin programul său pentru piețele valorilor mobiliare menit să reducă diferențele de randament ale statelor membre vulnerabile; |
| --- | --- |

21.

este îngrijorat de tensiunile permanente de pe piețele de obligațiuni suverane din zona euro, reflectate de creșterea diferențelor de randament din ultimii doi ani; subliniază că retragerile de capital provocate de valurile de panică survenite pe parcursul actualei crize financiare au avut efecte masive de denaturare și au creat externalități negative costisitoare; salută eforturile făcute de BCE prin programul său pentru piețele valorilor mobiliare menit să reducă diferențele de randament ale statelor membre vulnerabile;

| 22. | ia act de restructurarea datoriei Greciei printr-o ofertă de schimb voluntar coordonată la nivelul UE; consideră că reducerea datoriei Greciei convenită la Summitul din 21 iulie 2011 nu contribuie cu nimic la restabilirea sustenabilității datoriei publice; |
| --- | --- |

22.

ia act de restructurarea datoriei Greciei printr-o ofertă de schimb voluntar coordonată la nivelul UE; consideră că reducerea datoriei Greciei convenită la Summitul din 21 iulie 2011 nu contribuie cu nimic la restabilirea sustenabilității datoriei publice;

| 23. | constată că, deși în anumite părți ale sectorului privat și în majoritatea statelor membre se înregistrează măsuri de reducere a nivelului datoriilor, în sectorul public nivelurile excesive de îndatorare sunt încă foarte răspândite, nu în ultimul rând ca urmare a măsurilor de absorbție a efectelor crizei financiare; |
| --- | --- |

23.

constată că, deși în anumite părți ale sectorului privat și în majoritatea statelor membre se înregistrează măsuri de reducere a nivelului datoriilor, în sectorul public nivelurile excesive de îndatorare sunt încă foarte răspândite, nu în ultimul rând ca urmare a măsurilor de absorbție a efectelor crizei financiare;

| 24. | reamintește că, înainte de izbucnirea crizei financiare, raportul dintre datoria publică și PIB din zona euro a scăzut de la 72 % în 1999 la 67 % 2007 și că, în schimb, nivelurile de îndatorare ale persoanelor fizice și ale întreprinderilor și nivelul efectului de levier din sectorul financiar au cunoscut în aceeași perioadă o creștere semnificativă; subliniază în special că gradul de îndatorare al gospodăriilor din zona euro a crescut de la 52 % la 70 % din PIB în aceeași perioadă, iar gradul de îndatorare al instituțiilor financiare, de la mai puțin de 200 % la peste 250 % din PIB; recunoaște că anumite state membre, precum Grecia și Italia, au constituit excepții importante de la această tendință generală; |
| --- | --- |

24.

reamintește că, înainte de izbucnirea crizei financiare, raportul dintre datoria publică și PIB din zona euro a scăzut de la 72 % în 1999 la 67 % 2007 și că, în schimb, nivelurile de îndatorare ale persoanelor fizice și ale întreprinderilor și nivelul efectului de levier din sectorul financiar au cunoscut în aceeași perioadă o creștere semnificativă; subliniază în special că gradul de îndatorare al gospodăriilor din zona euro a crescut de la 52 % la 70 % din PIB în aceeași perioadă, iar gradul de îndatorare al instituțiilor financiare, de la mai puțin de 200 % la peste 250 % din PIB; recunoaște că anumite state membre, precum Grecia și Italia, au constituit excepții importante de la această tendință generală;

| 25. | ia act de evoluția rapidă a ratei de îndatorare a BCE, măsurată ca raportul dintre capitalul și rezervele sale și active, chiar dacă rata de îndatorare nu poate fi aplicată băncilor centrale în același mod ca băncilor comerciale; remarcă totuși că, la jumătatea lunii august 2011, bilanțul BCE înregistra o scădere cu aproximativ 10 % față de valoarea sa maximă, deși ulterior acesta a crescut rapid; constată că, deși s-a înregistrat o creștere substanțială și în bilanțurile altor bănci centrale, rata de îndatorare a BCE o depășește cu mult pe cea a altor bănci centrale comparabile, cu excepția celor ce au aplicat programe de relaxare cantitativă, cum ar fi Rezerva Federală sau Banca Angliei; |
| --- | --- |

25.

ia act de evoluția rapidă a ratei de îndatorare a BCE, măsurată ca raportul dintre capitalul și rezervele sale și active, chiar dacă rata de îndatorare nu poate fi aplicată băncilor centrale în același mod ca băncilor comerciale; remarcă totuși că, la jumătatea lunii august 2011, bilanțul BCE înregistra o scădere cu aproximativ 10 % față de valoarea sa maximă, deși ulterior acesta a crescut rapid; constată că, deși s-a înregistrat o creștere substanțială și în bilanțurile altor bănci centrale, rata de îndatorare a BCE o depășește cu mult pe cea a altor bănci centrale comparabile, cu excepția celor ce au aplicat programe de relaxare cantitativă, cum ar fi Rezerva Federală sau Banca Angliei;

| 26. | subliniază și salută faptul că creșterea bilanțului BCE nu a dus la inflație; scoate în evidență rolul său din ce în ce mai important de contrapartidă centrală între băncile din zona euro, ceea ce reflectă un transfer temporar al operațiunilor de intermediere de la piața interbancară la Eurosistem, precum și o creștere a activelor din zona euro deținute de Eurosistem care vor ajunge la scadență în timp; reamintește, în plus, că furnizarea de lichidități băncilor solvabile nu implică neapărat o creștere a masei monetare și observă că măsurile excepționale au caracter temporar; este convins că toate aceste evoluții, împreună cu o serie de factori externi, au menținut constant inflația la aproximativ 2 %; |
| --- | --- |

26.

subliniază și salută faptul că creșterea bilanțului BCE nu a dus la inflație; scoate în evidență rolul său din ce în ce mai important de contrapartidă centrală între băncile din zona euro, ceea ce reflectă un transfer temporar al operațiunilor de intermediere de la piața interbancară la Eurosistem, precum și o creștere a activelor din zona euro deținute de Eurosistem care vor ajunge la scadență în timp; reamintește, în plus, că furnizarea de lichidități băncilor solvabile nu implică neapărat o creștere a masei monetare și observă că măsurile excepționale au caracter temporar; este convins că toate aceste evoluții, împreună cu o serie de factori externi, au menținut constant inflația la aproximativ 2 %;

| 27. | atrage atenția din nou asupra tendinței îngrijorătoare a multor bănci din zona euro de a se baza excesiv pe lichiditățile furnizate de BCE, în absența unei piețe interbancare complet funcționale; constată că, în timp ce în 2010 Eurosistemul a acceptat drept garanție titluri garantate cu active (TGA) în cuantum de 488 de miliarde EUR, criteriile de eligibilitate pentru includerea TGA în operațiunile de creditare ale Eurosistemului au devenit mult mai stricte, ceea ce ar trebui să ducă la o reducere în timp a acestei sume; |
| --- | --- |

27.

atrage atenția din nou asupra tendinței îngrijorătoare a multor bănci din zona euro de a se baza excesiv pe lichiditățile furnizate de BCE, în absența unei piețe interbancare complet funcționale; constată că, în timp ce în 2010 Eurosistemul a acceptat drept garanție titluri garantate cu active (TGA) în cuantum de 488 de miliarde EUR, criteriile de eligibilitate pentru includerea TGA în operațiunile de creditare ale Eurosistemului au devenit mult mai stricte, ceea ce ar trebui să ducă la o reducere în timp a acestei sume;

| 28. | subliniază faptul că Eurosistemul a refuzat să facă publică metoda folosită pentru determinarea „prețului teoretic“ al activelor depreciate eligibile pentru operațiunile sale de furnizare de lichidități în cadrul măsurilor de consolidare a sprijinului în favoarea creditării; subliniază faptul că este, prin urmare, imposibil să se verifice dacă BCE a jucat un rol cvasifiscal; solicită, așadar, BCE să facă publice metodele de evaluare pe care le-a folosit în timpul crizei; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că Eurosistemul a refuzat să facă publică metoda folosită pentru determinarea „prețului teoretic“ al activelor depreciate eligibile pentru operațiunile sale de furnizare de lichidități în cadrul măsurilor de consolidare a sprijinului în favoarea creditării; subliniază faptul că este, prin urmare, imposibil să se verifice dacă BCE a jucat un rol cvasifiscal; solicită, așadar, BCE să facă publice metodele de evaluare pe care le-a folosit în timpul crizei;

| 29. | subliniază că, având în vedere lipsa unui cadru adecvat pentru situațiile de criză în zona euro, BCE a fost nevoită să își asume riscuri care nu erau incluse în mandatul său; |
| --- | --- |

29.

subliniază că, având în vedere lipsa unui cadru adecvat pentru situațiile de criză în zona euro, BCE a fost nevoită să își asume riscuri care nu erau incluse în mandatul său;

| 30. | solicită BCE să ofere mai multe informații privind calitatea și cantitatea titlurilor pe care le deține, inclusiv a titlurilor garantate cu active acceptate ca garanții, precum și a altor titluri tranzacționabile și netranzacționabile deținute în scopuri monetare și a titlurilor care nu sunt deținute în scopuri monetare; |
| --- | --- |

30.

solicită BCE să ofere mai multe informații privind calitatea și cantitatea titlurilor pe care le deține, inclusiv a titlurilor garantate cu active acceptate ca garanții, precum și a altor titluri tranzacționabile și netranzacționabile deținute în scopuri monetare și a titlurilor care nu sunt deținute în scopuri monetare;

| 31. | recunoaște necesitatea măsurilor neconvenționale de politică monetară și ia act de caracterul lor temporar, dar solicită eliminarea progresivă a acestora imediat ce vor stabiliza piețele financiare se și se va soluționa criza datoriei suverane și cu condiția instituirii unui cadru comunitar care să abordeze în mod adecvat instabilitatea financiară; solicită adoptarea unor măsuri prin care să se instituie o guvernanță economică mai integrată; |
| --- | --- |

31.

recunoaște necesitatea măsurilor neconvenționale de politică monetară și ia act de caracterul lor temporar, dar solicită eliminarea progresivă a acestora imediat ce vor stabiliza piețele financiare se și se va soluționa criza datoriei suverane și cu condiția instituirii unui cadru comunitar care să abordeze în mod adecvat instabilitatea financiară; solicită adoptarea unor măsuri prin care să se instituie o guvernanță economică mai integrată;

| 32. | invită BCE să introducă în Programul pentru piețele valorilor mobiliare un mecanism al ratei de actualizare care să poată fi ajustat dacă majoritatea agențiilor de rating scad cotarea anumitor titluri, pentru a garanta că BCE nu ajunge să dețină prea multe active riscante; în plus, consideră că BCE ar trebui să analizeze posibilitatea extinderii politicii de solicitare a cel puțin două ratinguri înainte de a accepta un titlu drept garanție, de la titlurile garantate cu active la toate celelalte tipuri de garanții pentru care în prezent este necesar doar un rating, și solicită BCE să își elaboreze un cadru propriu de evaluare a riscurilor; |
| --- | --- |

32.

invită BCE să introducă în Programul pentru piețele valorilor mobiliare un mecanism al ratei de actualizare care să poată fi ajustat dacă majoritatea agențiilor de rating scad cotarea anumitor titluri, pentru a garanta că BCE nu ajunge să dețină prea multe active riscante; în plus, consideră că BCE ar trebui să analizeze posibilitatea extinderii politicii de solicitare a cel puțin două ratinguri înainte de a accepta un titlu drept garanție, de la titlurile garantate cu active la toate celelalte tipuri de garanții pentru care în prezent este necesar doar un rating, și solicită BCE să își elaboreze un cadru propriu de evaluare a riscurilor;

| 33. | subliniază că condițiile impuse băncilor care beneficiază de sistemul de decontare Target-2 și în general mecanismele de furnizare de lichidități ale BCE constituie un subiect de îngrijorare din punctul de vedere al riscurilor de credit pentru BCE însăși; solicită, așadar, BCE, să asigure o mai bună informare a publicului privind fluxurile dintre băncile centrale din zona euro, astfel cum sunt măsurate conform sistemului de decontare Target-2, pentru o mai bună transparență și să ofere informații adecvate privind evoluțiile recente astfel încât fluxurile respective să nu fie interpretate greșit drept transferuri permanente din partea țărilor cu excedent de cont curent către țările cu deficit; |
| --- | --- |

33.

subliniază că condițiile impuse băncilor care beneficiază de sistemul de decontare Target-2 și în general mecanismele de furnizare de lichidități ale BCE constituie un subiect de îngrijorare din punctul de vedere al riscurilor de credit pentru BCE însăși; solicită, așadar, BCE, să asigure o mai bună informare a publicului privind fluxurile dintre băncile centrale din zona euro, astfel cum sunt măsurate conform sistemului de decontare Target-2, pentru o mai bună transparență și să ofere informații adecvate privind evoluțiile recente astfel încât fluxurile respective să nu fie interpretate greșit drept transferuri permanente din partea țărilor cu excedent de cont curent către țările cu deficit;

| 34. | este preocupat de nivelul ridicat de asimetrie dintre scadența obligațiunilor și monedă a câtorva instituții bancare de importanță sistemică și nesistemică din zona euro; |
| --- | --- |

34.

este preocupat de nivelul ridicat de asimetrie dintre scadența obligațiunilor și monedă a câtorva instituții bancare de importanță sistemică și nesistemică din zona euro;

| 35. | consideră că, în contextul actual de criză, sunt imperioase definirea și dezvăluirea condițiilor suplimentare stricte legate de operațiunile de furnizare de lichidități ale BCE, inclusiv a condițiilor prudențiale, dincolo de regulile interne și secrete și de marjele de ajustare legate de garanțiile acceptate pentru operațiunile sale de refinanțare; |
| --- | --- |

35.

consideră că, în contextul actual de criză, sunt imperioase definirea și dezvăluirea condițiilor suplimentare stricte legate de operațiunile de furnizare de lichidități ale BCE, inclusiv a condițiilor prudențiale, dincolo de regulile interne și secrete și de marjele de ajustare legate de garanțiile acceptate pentru operațiunile sale de refinanțare;

| 36. | solicită BCE să analizeze posibilitatea ca rezervele minime obligatorii să poată constitui un instrument suplimentar, pe lângă rata dobânzii, de menținere a stabilității financiare fără a împiedica redresarea economică, |
| --- | --- |

36.

solicită BCE să analizeze posibilitatea ca rezervele minime obligatorii să poată constitui un instrument suplimentar, pe lângă rata dobânzii, de menținere a stabilității financiare fără a împiedica redresarea economică,

| 37. | constată că în SUA și în UE una dintre consecințele politicilor monetare aplicate înainte și în cursul crizei a fost crearea unei curbe abrupte a randamentului, care ajută sistemul bancar să fie recapitalizat mai rapid cu ajutorul deponenților și al creditorilor pe termen scurt; |
| --- | --- |

37.

constată că în SUA și în UE una dintre consecințele politicilor monetare aplicate înainte și în cursul crizei a fost crearea unei curbe abrupte a randamentului, care ajută sistemul bancar să fie recapitalizat mai rapid cu ajutorul deponenților și al creditorilor pe termen scurt;

| 38. | subliniază poziția constantă și strictă a BCE de-a lungul multor ani cu privire la consolidarea guvernanței economice în interes european; |
| --- | --- |

38.

subliniază poziția constantă și strictă a BCE de-a lungul multor ani cu privire la consolidarea guvernanței economice în interes european;

Guvernanța economică și financiară

| 39. | solicită instituirea unei supravegheri macroprudențiale a sistemului financiar care să fie mai bine integrată în contextul politicii monetare și care să țină cont de diferențele dintre țările din zona euro și cele din afara acesteia; solicită continuarea dezvoltării unui cadru analitic integrat pentru evaluarea comună a efectelor politicilor macroprudențiale și monetare, precum și dezvoltarea în continuare a setului de instrumente privind politica macroprudențială al CERS, luând în considerare caracteristicile specifice naționale, juridice și ale sistemelor financiare; |
| --- | --- |

39.

solicită instituirea unei supravegheri macroprudențiale a sistemului financiar care să fie mai bine integrată în contextul politicii monetare și care să țină cont de diferențele dintre țările din zona euro și cele din afara acesteia; solicită continuarea dezvoltării unui cadru analitic integrat pentru evaluarea comună a efectelor politicilor macroprudențiale și monetare, precum și dezvoltarea în continuare a setului de instrumente privind politica macroprudențială al CERS, luând în considerare caracteristicile specifice naționale, juridice și ale sistemelor financiare;

| 40. | solicită o consolidare semnificativă a resurselor disponibile pentru noua arhitectură de supraveghere financiară pentru a-i spori eficacitatea, o analiză continuă a eficacității noii arhitecturi de supraveghere financiară cu ajutorul evaluărilor de impact, precum și o evaluare a opțiunii pe termen lung de instituire a unei autorități europene unice de supraveghere financiară, care să reunească sub egida sa actualele autorități europene de supraveghere și Comitetul european pentru risc sistemic; |
| --- | --- |

40.

solicită o consolidare semnificativă a resurselor disponibile pentru noua arhitectură de supraveghere financiară pentru a-i spori eficacitatea, o analiză continuă a eficacității noii arhitecturi de supraveghere financiară cu ajutorul evaluărilor de impact, precum și o evaluare a opțiunii pe termen lung de instituire a unei autorități europene unice de supraveghere financiară, care să reunească sub egida sa actualele autorități europene de supraveghere și Comitetul european pentru risc sistemic;

| 41. | subliniază necesitatea de a avea un singur ministru european al finanțelor, eventual din cadrul Comisiei, în spiritul propunerii făcute de Jean-Claude Trichet la Aachen la 2 iunie 2011; consideră că problema legitimității democratice a unei astfel de propuneri trebuie abordată în mod adecvat; observă în acest sens că, într-o uniune monetară, politica bugetară nu privește numai statele membre, ci are și multe efecte de contagiune transfrontaliere și că actuala criză a demonstrat limitele politicilor bugetare total descentralizate; consideră că un ministru european al finanțelor ar trebui să răspundă democratic în fața Parlamentului European; subliniază că o măsură ulterioară de acest tip în direcția realizării unei uniuni bugetare pe baza metodei comunitare necesită o asumare democratică consolidată și o eventuală revizuire a tratatului pe termen lung, dar recunoaște că actualul cadru permite o guvernanță economică consolidată pe termen scurt; |
| --- | --- |

41.

subliniază necesitatea de a avea un singur ministru european al finanțelor, eventual din cadrul Comisiei, în spiritul propunerii făcute de Jean-Claude Trichet la Aachen la 2 iunie 2011; consideră că problema legitimității democratice a unei astfel de propuneri trebuie abordată în mod adecvat; observă în acest sens că, într-o uniune monetară, politica bugetară nu privește numai statele membre, ci are și multe efecte de contagiune transfrontaliere și că actuala criză a demonstrat limitele politicilor bugetare total descentralizate; consideră că un ministru european al finanțelor ar trebui să răspundă democratic în fața Parlamentului European; subliniază că o măsură ulterioară de acest tip în direcția realizării unei uniuni bugetare pe baza metodei comunitare necesită o asumare democratică consolidată și o eventuală revizuire a tratatului pe termen lung, dar recunoaște că actualul cadru permite o guvernanță economică consolidată pe termen scurt;

| 42. | subliniază necesitatea unei trezorerii europene unice, pentru a elibera BCE de rolul său cvasifiscal; consideră că această trezorerie europeană ar putea fi instituită printr-o modificare a Tratatului UE; |
| --- | --- |

42.

subliniază necesitatea unei trezorerii europene unice, pentru a elibera BCE de rolul său cvasifiscal; consideră că această trezorerie europeană ar putea fi instituită printr-o modificare a Tratatului UE;

| 43. | salută faptul că Mecanismului european de stabilitate (MES) i s-a conferit dreptul de a achiziționa obligațiuni de stat pe piața secundară, deoarece acest lucru ar însemna o reducere a presiunii asupra BCE în contextul actual; |
| --- | --- |

43.

salută faptul că Mecanismului european de stabilitate (MES) i s-a conferit dreptul de a achiziționa obligațiuni de stat pe piața secundară, deoarece acest lucru ar însemna o reducere a presiunii asupra BCE în contextul actual;

| 44. | regretă, în acest sens, că MES nu a fost prevăzut de tratatele UE și invită, prin urmare, Comisia să propună un mecanism permanent de gestionare a crizelor, bazat pe norme comunitare (de exemplu, un fond monetar european); |
| --- | --- |

44.

regretă, în acest sens, că MES nu a fost prevăzut de tratatele UE și invită, prin urmare, Comisia să propună un mecanism permanent de gestionare a crizelor, bazat pe norme comunitare (de exemplu, un fond monetar european);

| 45. | subliniază necesitatea absolută a implementării și aplicării rapide a dispozițiilor din pachetul de guvernanță economică; în acest context, solicită o punere în aplicare consecventă și echilibrată a Pactului european de stabilitate și de creștere și un mecanism automat de sancționare a țărilor cu deficit bugetar; |
| --- | --- |

45.

subliniază necesitatea absolută a implementării și aplicării rapide a dispozițiilor din pachetul de guvernanță economică; în acest context, solicită o punere în aplicare consecventă și echilibrată a Pactului european de stabilitate și de creștere și un mecanism automat de sancționare a țărilor cu deficit bugetar;

| 46. | așteaptă cu interes prezentarea, înainte de sfârșitul lui 2011, a raportului Comisiei privind instituirea unui sistem comun de emitere a obligațiunilor suverane europene sau a eurotitlurilor, sub răspundere comună și solidară, însoțit de propuneri legislative, după caz; |
| --- | --- |

46.

așteaptă cu interes prezentarea, înainte de sfârșitul lui 2011, a raportului Comisiei privind instituirea unui sistem comun de emitere a obligațiunilor suverane europene sau a eurotitlurilor, sub răspundere comună și solidară, însoțit de propuneri legislative, după caz;

Dimensiunea externă

| 47. | întrucât BCE, FMI și Comisia colaborează în cadrul misiunilor în unele state membre, invită Comisia să prezinte propuneri cu privire la o reprezentare externă unică a zonei euro, în conformitate cu articolul 138 din TFUE, în special în cadrul FMI; |
| --- | --- |

47.

întrucât BCE, FMI și Comisia colaborează în cadrul misiunilor în unele state membre, invită Comisia să prezinte propuneri cu privire la o reprezentare externă unică a zonei euro, în conformitate cu articolul 138 din TFUE, în special în cadrul FMI;

Transparență și răspundere

| 48. | recomandă ca BCE să sporească transparența activității sale în vederea consolidării legitimității și a previzibilității acesteia; reiterează solicitarea sa îndelung repetată de publicare a rezumatelor proceselor-verbale ale reuniunilor Consiliului guvernatorilor; |
| --- | --- |

48.

recomandă ca BCE să sporească transparența activității sale în vederea consolidării legitimității și a previzibilității acesteia; reiterează solicitarea sa îndelung repetată de publicare a rezumatelor proceselor-verbale ale reuniunilor Consiliului guvernatorilor;

| 49. | solicită, în conformitate cu rapoartele Curții de Conturi, să se asigure o mai mare transparență și responsabilitate cu privire la documentarea deciziilor referitoare la procedurile de recrutare, precum și la revizuirea salariilor și a bonusurilor; |
| --- | --- |

49.

solicită, în conformitate cu rapoartele Curții de Conturi, să se asigure o mai mare transparență și responsabilitate cu privire la documentarea deciziilor referitoare la procedurile de recrutare, precum și la revizuirea salariilor și a bonusurilor;

| 50. | salută angajamentul BCE în ceea ce privește răspunderea sa în fața Parlamentului European și subliniază rolul extrem de constructiv jucat de BCE la cel mai înalt nivel și prin personalul său în cadrul procedurii de codecizie; |
| --- | --- |

50.

salută angajamentul BCE în ceea ce privește răspunderea sa în fața Parlamentului European și subliniază rolul extrem de constructiv jucat de BCE la cel mai înalt nivel și prin personalul său în cadrul procedurii de codecizie;

*

* *

| 51. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Eurogrupului și Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

51.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Eurogrupului și Băncii Centrale Europene.

---

(1)  JO C 138, 4.5.1998, p. 177.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0418.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/7

---

Joi, 1 decembrie 2011Combaterea abandonului școlar timpuriu

P7_TA(2011)0531

Rezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la combaterea abandonului școlar timpuriu (2011/2088(INI))

2013/C 165 E/02

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 14 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 14 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, în special articolele 23, 28 și 29, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, în special articolele 23, 28 și 29,

| — | având în vedere Decizia nr. 1720/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 de stabilire a unui program de acțiune în domeniul învățării continue (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1720/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 de stabilire a unui program de acțiune în domeniul învățării continue (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Eficiență și echitate în cadrul sistemelor europene de educație și formare” (COM(2006)0481), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Eficiență și echitate în cadrul sistemelor europene de educație și formare” (COM(2006)0481),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Tineretul în mișcare: O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Tineretul în mișcare: O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană (COM(2010)0477),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Combaterea părăsirii timpurii a școlii: o contribuție esențială la strategia Europa 2020” (COM(2011)0018), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Combaterea părăsirii timpurii a școlii: o contribuție esențială la strategia Europa 2020” (COM(2011)0018),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii (COM(2011)0019), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii (COM(2011)0019),

| — | având în vederea Comunicarea Comisiei intitulată „Educația și îngrijirea copiilor preșcolari: să oferim tuturor copiilor noștri cea mai bună pregătire pentru lumea de mâine” (COM(2011)0066), |
| --- | --- |

—

având în vederea Comunicarea Comisiei intitulată „Educația și îngrijirea copiilor preșcolari: să oferim tuturor copiilor noștri cea mai bună pregătire pentru lumea de mâine” (COM(2011)0066),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind „Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173),

| — | având în vedere concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008, privind pregătirea tinerilor pentru secolul XXI: un program de cooperare europeană pe plan școlar (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008, privind pregătirea tinerilor pentru secolul XXI: un program de cooperare europeană pe plan școlar (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind educația copiilor din familii de migranți (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind educația copiilor din familii de migranți (4),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind dimensiunea socială a educației și formării profesionale (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind dimensiunea socială a educației și formării profesionale (5),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 1 februarie 2007 privind discriminarea tinerelor femei și a fetelor în domeniul educației (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 1 februarie 2007 privind discriminarea tinerelor femei și a fetelor în domeniul educației (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2008 referitoare la strategia UE privind drepturile copilului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2008 referitoare la strategia UE privind drepturile copilului (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 septembrie 2008 privind îmbunătățirea calității formării profesorilor (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 septembrie 2008 privind îmbunătățirea calității formării profesorilor (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la competențele-cheie pentru o lume în curs de schimbare: punerea în aplicare a programului de lucru „Educație și formare 2010” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2010 referitoare la competențele-cheie pentru o lume în curs de schimbare: punerea în aplicare a programului de lucru „Educație și formare 2010” (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2010, intitulată „O strategie a UE pentru tineret – investiție și mobilizare” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2010, intitulată „O strategie a UE pentru tineret – investiție și mobilizare” (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2011 privind Strategia europeană pentru romi (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 martie 2011 privind Strategia europeană pentru romi (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la învățarea în primii ani de viață în Uniunea Europeană (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la învățarea în primii ani de viață în Uniunea Europeană (12),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0363/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0363/2011),

| A. | întrucât tinerii, pentru a participa pe deplin în societate și să-și realizeze potențialul ca indivizi și cetățeni, trebuie să posede un spectru larg de cunoștințe și competențe esențiale pentru progresul lor intelectual și social, dezvoltându-și inclusiv capacitatea de a comunica eficient, de a lucra în echipă, soluționa probleme și de a evalua în mod critic informațiile; |
| --- | --- |

A.

întrucât tinerii, pentru a participa pe deplin în societate și să-și realizeze potențialul ca indivizi și cetățeni, trebuie să posede un spectru larg de cunoștințe și competențe esențiale pentru progresul lor intelectual și social, dezvoltându-și inclusiv capacitatea de a comunica eficient, de a lucra în echipă, soluționa probleme și de a evalua în mod critic informațiile;

| B. | întrucât educația tinerilor contribuie, printre altele, la dezvoltarea personală a acestora, la o mai bună integrare a acestora în societate, precum și la dezvoltarea sentimentului de responsabilitate și a spiritului de inițiativă; |
| --- | --- |

B.

întrucât educația tinerilor contribuie, printre altele, la dezvoltarea personală a acestora, la o mai bună integrare a acestora în societate, precum și la dezvoltarea sentimentului de responsabilitate și a spiritului de inițiativă;

| C. | întrucât ratele de abandon școlar timpuriu diferă între statele membre ale UE, precum și între orașe și regiuni și între categoriile socio-economice de populație, fiind influențate de o gamă de factori complecși; |
| --- | --- |

C.

întrucât ratele de abandon școlar timpuriu diferă între statele membre ale UE, precum și între orașe și regiuni și între categoriile socio-economice de populație, fiind influențate de o gamă de factori complecși;

| D. | întrucât unul dintre cele cinci obiective principale ale proiectului Europa 2020 este de a reduce sub 10 % procentul de tineri care abandonează timpuriu școala și de a se asigura că cel puțin 40 % din tânăra generație dispun de o calificare sau o diplomă de absolvire a studiilor superioare sau a unui ciclu de învățământ echivalent; |
| --- | --- |

D.

întrucât unul dintre cele cinci obiective principale ale proiectului Europa 2020 este de a reduce sub 10 % procentul de tineri care abandonează timpuriu școala și de a se asigura că cel puțin 40 % din tânăra generație dispun de o calificare sau o diplomă de absolvire a studiilor superioare sau a unui ciclu de învățământ echivalent;

| E. | întrucât obiectivul de 10 % a fost convenit de statele membre în 2003, însă doar șapte dintre acestea au reușit să atingă acest parametru, iar în 2009 rata medie a celor care au părăsit timpuriu școala a fost de 14.4 %; |
| --- | --- |

E.

întrucât obiectivul de 10 % a fost convenit de statele membre în 2003, însă doar șapte dintre acestea au reușit să atingă acest parametru, iar în 2009 rata medie a celor care au părăsit timpuriu școala a fost de 14.4 %;

| F. | întrucât, în pofida scăderii constante a ratelor abandonului școlar timpuriu din ultimul deceniu, majoritatea statelor membre au încă o abordare fragmentată și coordonată în mod inadecvat a acestei probleme; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în pofida scăderii constante a ratelor abandonului școlar timpuriu din ultimul deceniu, majoritatea statelor membre au încă o abordare fragmentată și coordonată în mod inadecvat a acestei probleme;

| G. | întrucât 24,1 % dintre tinerii de 15 ani din statele membre au performanțe slabe în ceea ce privește competențele de citire; |
| --- | --- |

G.

întrucât 24,1 % dintre tinerii de 15 ani din statele membre au performanțe slabe în ceea ce privește competențele de citire;

| H. | întrucât capacitatea de a citi reprezintă un instrument de bază indispensabil pentru orice tânăr care dorește să progreseze la oricare dintre materiile școlare, dar și în vederea integrării sale în câmpul muncii, a înțelegerii informațiilor și a analizării acestora, a comunicării corecte și a participării la activitățile culturale, întrucât apoi trebuie puse în aplicare măsuri specifice pentru remedierea lacunelor în materie de competențe de citire; |
| --- | --- |

H.

întrucât capacitatea de a citi reprezintă un instrument de bază indispensabil pentru orice tânăr care dorește să progreseze la oricare dintre materiile școlare, dar și în vederea integrării sale în câmpul muncii, a înțelegerii informațiilor și a analizării acestora, a comunicării corecte și a participării la activitățile culturale, întrucât apoi trebuie puse în aplicare măsuri specifice pentru remedierea lacunelor în materie de competențe de citire;

| I. | întrucât abandonul școlar timpuriu are consecințe grave nu numai pentru creșterea economică, dar și pentru coeziunea socială a UE, baza de competențe europene și stabilitatea socială, aducând prejudicii parcursului profesional, sănătății și bunăstării tinerilor, nivelul slab al educației reprezentând, de asemenea, o cauză principală a sărăciei; |
| --- | --- |

I.

întrucât abandonul școlar timpuriu are consecințe grave nu numai pentru creșterea economică, dar și pentru coeziunea socială a UE, baza de competențe europene și stabilitatea socială, aducând prejudicii parcursului profesional, sănătății și bunăstării tinerilor, nivelul slab al educației reprezentând, de asemenea, o cauză principală a sărăciei;

| J. | întrucât abandonul școlar timpuriu reprezintă un factor fundamental care contribuie la șomaj, sărăcie și excluziunea socială, |
| --- | --- |

J.

întrucât abandonul școlar timpuriu reprezintă un factor fundamental care contribuie la șomaj, sărăcie și excluziunea socială,

Caracteristicile abandonului școlar timpuriu

| 1. | subliniază faptul că bazele viitoarei cariere educaționale și a bunăstării unui copil sunt construite în primii ani ai copilăriei și pot insufla dorința de a învăța pe tot parcursul vieții, precum și faptul că primii ani ai copilăriei reprezintă o perioadă în cursul căreia ar trebui încurajate receptivitatea, învățarea limbilor străine și capacitatea de a construi legături sociale, atribute care vor fi esențiale în societatea de mâine, pentru a facilita integrarea copilului în școală și societate de la o vârstă fragedă, luptând astfel împotriva abandonului școlar timpuriu; reiterează apelul exprimat în rezoluția sa referitoare la învățarea în primii ani de viață în UE de a se dezvolta un cadru european pentru educația la o vârstă fragedă și serviciile de îngrijire de la o vârstă cât mai fragedă, în special prin dezvoltarea unui sistem de creșe și unități de îngrijire a copilului publice și gratuite; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că bazele viitoarei cariere educaționale și a bunăstării unui copil sunt construite în primii ani ai copilăriei și pot insufla dorința de a învăța pe tot parcursul vieții, precum și faptul că primii ani ai copilăriei reprezintă o perioadă în cursul căreia ar trebui încurajate receptivitatea, învățarea limbilor străine și capacitatea de a construi legături sociale, atribute care vor fi esențiale în societatea de mâine, pentru a facilita integrarea copilului în școală și societate de la o vârstă fragedă, luptând astfel împotriva abandonului școlar timpuriu; reiterează apelul exprimat în rezoluția sa referitoare la învățarea în primii ani de viață în UE de a se dezvolta un cadru european pentru educația la o vârstă fragedă și serviciile de îngrijire de la o vârstă cât mai fragedă, în special prin dezvoltarea unui sistem de creșe și unități de îngrijire a copilului publice și gratuite;

| 2. | observă că abandonul școlar timpuriu este mult mai frecvent în rândul copiilor care provin din medii sărace și defavorizate și din familii de migranți, și că este corelat adesea cu sărăcia și excluziunea socială; |
| --- | --- |

2.

observă că abandonul școlar timpuriu este mult mai frecvent în rândul copiilor care provin din medii sărace și defavorizate și din familii de migranți, și că este corelat adesea cu sărăcia și excluziunea socială;

| 3. | sugerează acordarea unei asistențe lingvistice pentru școlarii care provin din familii de imigranți; |
| --- | --- |

3.

sugerează acordarea unei asistențe lingvistice pentru școlarii care provin din familii de imigranți;

| 4. | subliniază, în acest context, că este imperativ să li se permită copiilor proveniți din comunitatea romă și copiilor fără documente să aibă acces la educație; |
| --- | --- |

4.

subliniază, în acest context, că este imperativ să li se permită copiilor proveniți din comunitatea romă și copiilor fără documente să aibă acces la educație;

| 5. | ia act de faptul că 20 % din copiii romi nu sunt înscriși la școală deloc și că 30 % o abandonează timpuriu; subliniază că, deși abandonul școlar timpuriu este mai frecvent în rândul băieților decât în rândul fetelor, în cazul comunităților tradiționale de romi există o situație specială în care, din cauza obiceiului căsătoriei timpurii, abandonul școlar timpuriu este mai frecvent în rândul tinerelor fete și are loc la o vârstă mai fragedă (în jur de 12-13 ani) decât în cazul băieților (în jur de 14-15 ani); în cazul comunităților tradiționale de romi este necesară adoptarea de măsuri pozitive suplimentare pentru a depăși problema abandonului școlar timpuriu ca urmare a acestor practici tradiționale dăunătoare; |
| --- | --- |

5.

ia act de faptul că 20 % din copiii romi nu sunt înscriși la școală deloc și că 30 % o abandonează timpuriu; subliniază că, deși abandonul școlar timpuriu este mai frecvent în rândul băieților decât în rândul fetelor, în cazul comunităților tradiționale de romi există o situație specială în care, din cauza obiceiului căsătoriei timpurii, abandonul școlar timpuriu este mai frecvent în rândul tinerelor fete și are loc la o vârstă mai fragedă (în jur de 12-13 ani) decât în cazul băieților (în jur de 14-15 ani); în cazul comunităților tradiționale de romi este necesară adoptarea de măsuri pozitive suplimentare pentru a depăși problema abandonului școlar timpuriu ca urmare a acestor practici tradiționale dăunătoare;

| 6. | constată că politicile ineficiente privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată sporesc cazurile de abandon școlar timpuriu și eșecul școlar în general și că este necesar să se intensifice eforturile pentru a îmbunătăți aceste politici; |
| --- | --- |

6.

constată că politicile ineficiente privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată sporesc cazurile de abandon școlar timpuriu și eșecul școlar în general și că este necesar să se intensifice eforturile pentru a îmbunătăți aceste politici;

| 7. | observă existența unui ciclu intergenerațional, și anume puternica tendință manifestată de copiii ai căror părinți au părăsit timpuriu școala de a face ei înșiși același lucru; subliniază că structura familiei exercită o influență semnificativă asupra capacității și motivației copiilor de a reuși la școală; |
| --- | --- |

7.

observă existența unui ciclu intergenerațional, și anume puternica tendință manifestată de copiii ai căror părinți au părăsit timpuriu școala de a face ei înșiși același lucru; subliniază că structura familiei exercită o influență semnificativă asupra capacității și motivației copiilor de a reuși la școală;

| 8. | observă că, în ceea ce privește îngrijirea acordată preșcolarilor, rolul familiei, precum și cel al relațiilor strânse dintre copii și părinți în timpul primilor ani de viață are o importanță fundamentală pentru buna integrare în mediul școlar; |
| --- | --- |

8.

observă că, în ceea ce privește îngrijirea acordată preșcolarilor, rolul familiei, precum și cel al relațiilor strânse dintre copii și părinți în timpul primilor ani de viață are o importanță fundamentală pentru buna integrare în mediul școlar;

| 9. | avertizează cu privire la efectul dificultăților specifice de învățare și al problemelor conexe, ca factor care crește riscul de abandon școlar în rândul copiilor afectați de acestea; |
| --- | --- |

9.

avertizează cu privire la efectul dificultăților specifice de învățare și al problemelor conexe, ca factor care crește riscul de abandon școlar în rândul copiilor afectați de acestea;

| 10. | încurajează statele membre să asigure elevilor cu dificultăți de învățare activități în afara programei școlare și activități extrașcolare pentru ca aceștia să dezvolte competențele cheie care sunt în mod vădit necesare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

10.

încurajează statele membre să asigure elevilor cu dificultăți de învățare activități în afara programei școlare și activități extrașcolare pentru ca aceștia să dezvolte competențele cheie care sunt în mod vădit necesare pe piața forței de muncă;

| 11. | reamintește că abandonul școlar timpuriu poate influența negativ accesul la învățarea continuă de înaltă calitate; |
| --- | --- |

11.

reamintește că abandonul școlar timpuriu poate influența negativ accesul la învățarea continuă de înaltă calitate;

| 12. | reamintește, în acest context, studiile PISA ale OCDE, în urma cărora s-a constatat că, în sistemele de învățământ cu un nivel redus de diferențiere pe verticală și pe orizontală, repetenția și exmatricularea sunt mai puțin frecvente; subliniază că, potrivit datelor OCDE, repetenția și exmatricularea afectează în mod negativ în special elevii de condiție socială precară; |
| --- | --- |

12.

reamintește, în acest context, studiile PISA ale OCDE, în urma cărora s-a constatat că, în sistemele de învățământ cu un nivel redus de diferențiere pe verticală și pe orizontală, repetenția și exmatricularea sunt mai puțin frecvente; subliniază că, potrivit datelor OCDE, repetenția și exmatricularea afectează în mod negativ în special elevii de condiție socială precară;

| 13. | subliniază constatarea OCDE conform căreia repartizarea timpurie a elevilor pe programe școlare diferite sporește inegalitatea socioeconomică în ceea ce privește șansele de acces la educație, fără să determine nicio creștere a rezultatelor medii în respectivele sisteme de învățământ; |
| --- | --- |

13.

subliniază constatarea OCDE conform căreia repartizarea timpurie a elevilor pe programe școlare diferite sporește inegalitatea socioeconomică în ceea ce privește șansele de acces la educație, fără să determine nicio creștere a rezultatelor medii în respectivele sisteme de învățământ;

| 14. | atrage atenția, în acest context, asupra concluziei OCDE conform căreia performanțele comparative ale sistemelor școlare din studiile PISA sunt negativ afectate de practicile de mutare a elevilor de la o școală la alta din cauza rezultatelor slabe, a problemelor de comportament sau a nevoilor speciale de învățare și de repartizare a elevilor pe materii în funcție de aptitudini; |
| --- | --- |

14.

atrage atenția, în acest context, asupra concluziei OCDE conform căreia performanțele comparative ale sistemelor școlare din studiile PISA sunt negativ afectate de practicile de mutare a elevilor de la o școală la alta din cauza rezultatelor slabe, a problemelor de comportament sau a nevoilor speciale de învățare și de repartizare a elevilor pe materii în funcție de aptitudini;

| 15. | reamintește, în acest context, că, potrivit OCDE, elevii dezavantajați din punct de vedere socioeconomic sunt deseori dublu dezavantajați, deoarece aceștia studiază în școli afectate de diverse tipuri de dezavantaje socioeconomice și în care există mai puțini profesori, care sunt mai slab calificați; |
| --- | --- |

15.

reamintește, în acest context, că, potrivit OCDE, elevii dezavantajați din punct de vedere socioeconomic sunt deseori dublu dezavantajați, deoarece aceștia studiază în școli afectate de diverse tipuri de dezavantaje socioeconomice și în care există mai puțini profesori, care sunt mai slab calificați;

Nevoia unei abordări personalizate

| 16. | subliniază că egalitatea de oportunități și de alegeri în educație, precum și accesul la educația de înaltă calitate pentru toate persoanele din toate mediile sociale, etnice și religioase, indiferent de gen sau dizabilități, sunt esențiale pentru crearea unei societăți mai echitabile și integraționiste, care să fie vie, inovatoare și solidară; subliniază rolul jucat de serviciile publice în această privință; |
| --- | --- |

16.

subliniază că egalitatea de oportunități și de alegeri în educație, precum și accesul la educația de înaltă calitate pentru toate persoanele din toate mediile sociale, etnice și religioase, indiferent de gen sau dizabilități, sunt esențiale pentru crearea unei societăți mai echitabile și integraționiste, care să fie vie, inovatoare și solidară; subliniază rolul jucat de serviciile publice în această privință;

| 17. | declară că școala este una dintre modalitățile optime de a oferi fiecăruia șanse egale de reușită și oportunitatea de a dobândi cunoștințele și competențele necesare pentru a se integra pe piața muncii, prin ruperea ciclului intergenerațional; solicită o mai bună coordonare în ceea ce privește oferta de sprijin educativ, creșterea accesibilității acesteia, precum și extinderea serviciilor sociale și a asistenței oferite familiilor; |
| --- | --- |

17.

declară că școala este una dintre modalitățile optime de a oferi fiecăruia șanse egale de reușită și oportunitatea de a dobândi cunoștințele și competențele necesare pentru a se integra pe piața muncii, prin ruperea ciclului intergenerațional; solicită o mai bună coordonare în ceea ce privește oferta de sprijin educativ, creșterea accesibilității acesteia, precum și extinderea serviciilor sociale și a asistenței oferite familiilor;

| 18. | solicită o abordare personalizată și integratoare a educației, începând de la educația și serviciile de îngrijire destinate preșcolarilor, care să includă sprijinul orientat pentru tinerii care riscă să abandoneze timpuriu școala, atunci când este necesar, în special pentru copiii și tinerii care suferă de dizabilități; |
| --- | --- |

18.

solicită o abordare personalizată și integratoare a educației, începând de la educația și serviciile de îngrijire destinate preșcolarilor, care să includă sprijinul orientat pentru tinerii care riscă să abandoneze timpuriu școala, atunci când este necesar, în special pentru copiii și tinerii care suferă de dizabilități;

| 19. | solicită creșterea eforturilor pentru a se asigura că de această abordare personalizată beneficiază în mod specific elevii care suferă de dificultăți de învățare provocate de dislexie, dispraxie, discalculie, deficit de atenție sau hiperactivitate, de exemplu; |
| --- | --- |

19.

solicită creșterea eforturilor pentru a se asigura că de această abordare personalizată beneficiază în mod specific elevii care suferă de dificultăți de învățare provocate de dislexie, dispraxie, discalculie, deficit de atenție sau hiperactivitate, de exemplu;

| 20. | observă că problemele care conduc la abandonul școlar timpuriu sunt deseori determinate de cauze care nu au legătură cu școala și că acestea trebuie identificate și soluționate; |
| --- | --- |

20.

observă că problemele care conduc la abandonul școlar timpuriu sunt deseori determinate de cauze care nu au legătură cu școala și că acestea trebuie identificate și soluționate;

| 21. | propune ca liceele și școlile profesionale să furnizeze personal de consiliere, separat de personalul didactic, care să le permită elevilor care au probleme să le discute într-un climat de încredere; subliniază faptul că personalul care asigură consilierea trebuie să aibă o formare adecvată și, în acest scop, să aibă facilități de formare continuă pentru abilitățile specifice; |
| --- | --- |

21.

propune ca liceele și școlile profesionale să furnizeze personal de consiliere, separat de personalul didactic, care să le permită elevilor care au probleme să le discute într-un climat de încredere; subliniază faptul că personalul care asigură consilierea trebuie să aibă o formare adecvată și, în acest scop, să aibă facilități de formare continuă pentru abilitățile specifice;

| 22. | încurajează abordarea din timp a dificultăților apărute în etapa inițială a procesului de învățare și sugerează că ar trebui instituite mecanisme eficiente de alertă rapidă și proceduri de monitorizare pentru a preveni agravarea problemelor; subliniază că, pentru a se realiza acest lucru, sunt cruciale comunicarea multilaterală și cooperarea mai strânsă între școli, părinți și liderii comunităților, precum și rețelele locale de sprijin, cu implicarea unor mediatori școlari, dacă este necesar; |
| --- | --- |

22.

încurajează abordarea din timp a dificultăților apărute în etapa inițială a procesului de învățare și sugerează că ar trebui instituite mecanisme eficiente de alertă rapidă și proceduri de monitorizare pentru a preveni agravarea problemelor; subliniază că, pentru a se realiza acest lucru, sunt cruciale comunicarea multilaterală și cooperarea mai strânsă între școli, părinți și liderii comunităților, precum și rețelele locale de sprijin, cu implicarea unor mediatori școlari, dacă este necesar;

| 23. | consideră că ar trebui oferite servicii de consiliere părinților, având în vedere influența pe care o are familia asupra dezvoltării educaționale și sociale a elevilor; |
| --- | --- |

23.

consideră că ar trebui oferite servicii de consiliere părinților, având în vedere influența pe care o are familia asupra dezvoltării educaționale și sociale a elevilor;

| 24. | subliniază faptul că un motiv frecvent al eșecurilor suferite de copii și de tineri este neadaptarea programei școlare la cerințele vieții copiilor și la interesele lor condiționate din punct de vedere social; subliniază faptul că sistemul de învățământ prea rigid și uniform îngreunează individualizarea activităților muncii școlare și face dificilă crearea unei legături între educație și nevoile de zi cu zi; |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că un motiv frecvent al eșecurilor suferite de copii și de tineri este neadaptarea programei școlare la cerințele vieții copiilor și la interesele lor condiționate din punct de vedere social; subliniază faptul că sistemul de învățământ prea rigid și uniform îngreunează individualizarea activităților muncii școlare și face dificilă crearea unei legături între educație și nevoile de zi cu zi;

| 25. | încurajează o mai bună orientare profesională și programe de stagii de înaltă calitate, precum și organizarea de către școli a unor vizite și a unor schimburi culturale și educaționale, inclusiv facilitarea contactului cu spiritul de antreprenoriat, pentru a face mediul de muncă mai ușor de înțeles, asigurându-se astfel că elevii vor fi capabili să-și aleagă o carieră în cunoștință de cauză; subliniază faptul că consilierii pe probleme de orientare profesională trebuie să beneficieze de o formare adecvată și continuă pentru a intra în contact în mod proactiv cu tinerii care ar putea abandona timpuriu școala; |
| --- | --- |

25.

încurajează o mai bună orientare profesională și programe de stagii de înaltă calitate, precum și organizarea de către școli a unor vizite și a unor schimburi culturale și educaționale, inclusiv facilitarea contactului cu spiritul de antreprenoriat, pentru a face mediul de muncă mai ușor de înțeles, asigurându-se astfel că elevii vor fi capabili să-și aleagă o carieră în cunoștință de cauză; subliniază faptul că consilierii pe probleme de orientare profesională trebuie să beneficieze de o formare adecvată și continuă pentru a intra în contact în mod proactiv cu tinerii care ar putea abandona timpuriu școala;

| 26. | recunoaște necesitatea aplicării unor politici ferme, care să vizeze integrarea elevilor cu dizabilități senzoriale în școlile obișnuite și invită statele membre să renunțe la politicile bazate pe educația specială separată; |
| --- | --- |

26.

recunoaște necesitatea aplicării unor politici ferme, care să vizeze integrarea elevilor cu dizabilități senzoriale în școlile obișnuite și invită statele membre să renunțe la politicile bazate pe educația specială separată;

| 27. | reiterează rolul fundamental al voluntariatului ca factor de integrare socială și solicită statelor membre să generalizeze „Serviciul european de voluntariat” ca factor de dezvoltare personală, educativă și profesională; |
| --- | --- |

27.

reiterează rolul fundamental al voluntariatului ca factor de integrare socială și solicită statelor membre să generalizeze „Serviciul european de voluntariat” ca factor de dezvoltare personală, educativă și profesională;

| 28. | recomandă instituirea unor programe de mentorat în cadrul școlilor pentru a le facilita elevilor contactul în special cu foști elevi cu scopul de a le permite să facă schimb de informații despre posibilele opțiuni de studiu sau de carieră; |
| --- | --- |

28.

recomandă instituirea unor programe de mentorat în cadrul școlilor pentru a le facilita elevilor contactul în special cu foști elevi cu scopul de a le permite să facă schimb de informații despre posibilele opțiuni de studiu sau de carieră;

| 29. | recunoaște că repetarea anului poate duce la stigmatizarea elevilor cu rezultate mai slabe și nu ar determina neapărat rezultate mai bune; subliniază că limitarea repetării anului în statele membre în care acest fenomen este întâlnit pe scară largă și înlocuirea sa cu oferirea unui sprijin flexibil individual reprezintă un mod mai eficient de a aborda abandonul școlar timpuriu; |
| --- | --- |

29.

recunoaște că repetarea anului poate duce la stigmatizarea elevilor cu rezultate mai slabe și nu ar determina neapărat rezultate mai bune; subliniază că limitarea repetării anului în statele membre în care acest fenomen este întâlnit pe scară largă și înlocuirea sa cu oferirea unui sprijin flexibil individual reprezintă un mod mai eficient de a aborda abandonul școlar timpuriu;

| 30. | reamintește că tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) pot avea efecte pozitive în contexte pedagogice planificate și pot favoriza motivația și învățarea; sugerează ca statele membre să promoveze și să consolideze accesul elevilor la TIC din primii ani de școală și să instituie programe de formare pentru profesori; |
| --- | --- |

30.

reamintește că tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) pot avea efecte pozitive în contexte pedagogice planificate și pot favoriza motivația și învățarea; sugerează ca statele membre să promoveze și să consolideze accesul elevilor la TIC din primii ani de școală și să instituie programe de formare pentru profesori;

| 31. | observă că presiunile sociale și financiare la care sunt supuse familiile dezavantajate îi pot forța pe elevi să abandoneze timpuriu școala pentru a intra pe piața muncii și a suplimenta resursele familiei; solicită statelor membre să ia în considerare introducerea unui sistem de sprijin financiar în funcție de venituri pentru cei care au nevoie de acest lucru, în vederea combaterii acestei probleme; invită statele membre să sprijine financiar părinții care își dedică timpul și dragostea primilor ani ai copiilor lor și care asigură un viitor beneficiu pentru societate, investind astfel într-un capital uman care este deseori subestimat; |
| --- | --- |

31.

observă că presiunile sociale și financiare la care sunt supuse familiile dezavantajate îi pot forța pe elevi să abandoneze timpuriu școala pentru a intra pe piața muncii și a suplimenta resursele familiei; solicită statelor membre să ia în considerare introducerea unui sistem de sprijin financiar în funcție de venituri pentru cei care au nevoie de acest lucru, în vederea combaterii acestei probleme; invită statele membre să sprijine financiar părinții care își dedică timpul și dragostea primilor ani ai copiilor lor și care asigură un viitor beneficiu pentru societate, investind astfel într-un capital uman care este deseori subestimat;

| 32. | sugerează introducerea altor măsuri redistributive, cum ar fi asigurarea meselor gratuite la școală, a manualelor școlare gratuite și a echipamentelor esențiale sportive pentru a reduce impactul inegalității sociale, luptând în același timp, de asemenea, împotriva pericolului de stigmatizare a acestor elevi; |
| --- | --- |

32.

sugerează introducerea altor măsuri redistributive, cum ar fi asigurarea meselor gratuite la școală, a manualelor școlare gratuite și a echipamentelor esențiale sportive pentru a reduce impactul inegalității sociale, luptând în același timp, de asemenea, împotriva pericolului de stigmatizare a acestor elevi;

| 33. | subliniază faptul că ar trebui acordat sprijin suplimentar persoanelor cu dizabilități pentru a reduce riscul abandonului școlar și a asigura că obțin o calificare adecvată; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că ar trebui acordat sprijin suplimentar persoanelor cu dizabilități pentru a reduce riscul abandonului școlar și a asigura că obțin o calificare adecvată;

| 34. | subliniază importanța crucială a sistemelor educaționale de stat de cea mai înaltă calitate, în cadrul cărora învățământul este gratuit și accesibil tuturor și se desfășoară într-un mediu sigur și propice; |
| --- | --- |

34.

subliniază importanța crucială a sistemelor educaționale de stat de cea mai înaltă calitate, în cadrul cărora învățământul este gratuit și accesibil tuturor și se desfășoară într-un mediu sigur și propice;

| 35. | solicită eforturi speciale pentru prevenirea și abordarea hărțuirii și a violenței în cadrul școlilor; |
| --- | --- |

35.

solicită eforturi speciale pentru prevenirea și abordarea hărțuirii și a violenței în cadrul școlilor;

| 36. | reamintește importanța sporirii numărului de elevi care termină prima etapă a învățământului secundar, promovând astfel dezvoltarea competențelor de bază; |
| --- | --- |

36.

reamintește importanța sporirii numărului de elevi care termină prima etapă a învățământului secundar, promovând astfel dezvoltarea competențelor de bază;

Împărtășirea responsabilității

| 37. | subliniază că există multipli actori care pot lua măsuri pentru a împiedica copiii să abandoneze școala prematur; subliniază faptul că în această categorie nu intră numai părinții și toți cei implicați în domeniul educației, ci și autoritățile publice, atât naționale, cât și locale, și solicită o cooperare mai strânsă între toți acești actori, împreună cu serviciile locale de sănătate și sociale; observă că o abordare comună ar putea ajuta persoanele vizate să depășească obstacolele multiple din calea obținerii unor bune rezultate școlare și a unui loc de muncă; în acest context, subliniază importanța burselor de studiu care permit copiilor din mediile defavorizate să beneficieze de aceleași oportunități ca și restul copiilor; |
| --- | --- |

37.

subliniază că există multipli actori care pot lua măsuri pentru a împiedica copiii să abandoneze școala prematur; subliniază faptul că în această categorie nu intră numai părinții și toți cei implicați în domeniul educației, ci și autoritățile publice, atât naționale, cât și locale, și solicită o cooperare mai strânsă între toți acești actori, împreună cu serviciile locale de sănătate și sociale; observă că o abordare comună ar putea ajuta persoanele vizate să depășească obstacolele multiple din calea obținerii unor bune rezultate școlare și a unui loc de muncă; în acest context, subliniază importanța burselor de studiu care permit copiilor din mediile defavorizate să beneficieze de aceleași oportunități ca și restul copiilor;

| 38. | încurajează statele membre să adopte măsuri pentru a contracara stereotipurile pe care le au persoane din mediile socio-culturale cele mai defavorizate, care își orientează copiii de la început spre cursuri profesionale de scurtă durată, în ciuda rezultatelor educaționale ale acestora; |
| --- | --- |

38.

încurajează statele membre să adopte măsuri pentru a contracara stereotipurile pe care le au persoane din mediile socio-culturale cele mai defavorizate, care își orientează copiii de la început spre cursuri profesionale de scurtă durată, în ciuda rezultatelor educaționale ale acestora;

| 39. | sugerează faptul că strategiile de combatere a abandonului școlar timpuriu ar trebui să adopte ca punct de pornire o analiză, care să fie desfășurată de autoritățile relevante la nivel local și regional, a principalelor motive de la baza abandonului școlar timpuriu, care să cuprindă diverse grupuri de elevi, școli, regiuni și municipalități; |
| --- | --- |

39.

sugerează faptul că strategiile de combatere a abandonului școlar timpuriu ar trebui să adopte ca punct de pornire o analiză, care să fie desfășurată de autoritățile relevante la nivel local și regional, a principalelor motive de la baza abandonului școlar timpuriu, care să cuprindă diverse grupuri de elevi, școli, regiuni și municipalități;

| 40. | subliniază necesitatea întăririi relației speciale care există între părinți și copii, aceasta fiind esențială pentru dezvoltarea și stabilitatea viitoare ale copilului și pentru buna desfășurare a activității școlare; subliniază că acompanierea copiilor în primii ani de viață constituie o valoare adăugată pentru societate și permite reducerea costurilor legate de delincvența juvenilă, de criminalitate, de depresie și de alte probleme care derivă din lipsa stabilității care determină copiii să părăsească școala; |
| --- | --- |

40.

subliniază necesitatea întăririi relației speciale care există între părinți și copii, aceasta fiind esențială pentru dezvoltarea și stabilitatea viitoare ale copilului și pentru buna desfășurare a activității școlare; subliniază că acompanierea copiilor în primii ani de viață constituie o valoare adăugată pentru societate și permite reducerea costurilor legate de delincvența juvenilă, de criminalitate, de depresie și de alte probleme care derivă din lipsa stabilității care determină copiii să părăsească școala;

| 41. | subliniază că tinerii, inclusiv cei care părăsesc timpuriu școala, trebuie implicați în dezbateri cu privire la elaborarea și la punerea în aplicare a politicilor și a programelor de combatere a abandonului școlar timpuriu; observă că participarea activă a elevilor, de exemplu prin intermediul consiliilor de elevi, poate încuraja motivarea acestora, prin faptul că se simt implicați în dezbaterile privind propriul succes academic; |
| --- | --- |

41.

subliniază că tinerii, inclusiv cei care părăsesc timpuriu școala, trebuie implicați în dezbateri cu privire la elaborarea și la punerea în aplicare a politicilor și a programelor de combatere a abandonului școlar timpuriu; observă că participarea activă a elevilor, de exemplu prin intermediul consiliilor de elevi, poate încuraja motivarea acestora, prin faptul că se simt implicați în dezbaterile privind propriul succes academic;

| 42. | subliniază importanța analizei eficienței strategiilor naționale actuale pentru a dispune de informații care să poată fi utilizate pentru schimbul de experiență și de bune practici între statele membre; |
| --- | --- |

42.

subliniază importanța analizei eficienței strategiilor naționale actuale pentru a dispune de informații care să poată fi utilizate pentru schimbul de experiență și de bune practici între statele membre;

| 43. | propune ca statele membre să facă părinții responsabili de educația copiilor până la vârsta de 18 ani, astfel încât învățământul obligatoriu să fie prelungit cu doi ani, de la 16 ani la 18 ani, sau până la sfârșitul ciclului liceal; |
| --- | --- |

43.

propune ca statele membre să facă părinții responsabili de educația copiilor până la vârsta de 18 ani, astfel încât învățământul obligatoriu să fie prelungit cu doi ani, de la 16 ani la 18 ani, sau până la sfârșitul ciclului liceal;

| 44. | recunoaște că monitorizarea intervențiilor asigurate de diverși actori din statele membre poate fi dificilă, dar ar trebui încurajată cu scopul de a schimba bune practici; subliniază necesitatea unei mai bune coordonări la nivelul UE între diferitele servicii, precum și a unei mai bune coordonări în cadrul statelor membre între autoritățile naționale, regionale și locale; |
| --- | --- |

44.

recunoaște că monitorizarea intervențiilor asigurate de diverși actori din statele membre poate fi dificilă, dar ar trebui încurajată cu scopul de a schimba bune practici; subliniază necesitatea unei mai bune coordonări la nivelul UE între diferitele servicii, precum și a unei mai bune coordonări în cadrul statelor membre între autoritățile naționale, regionale și locale;

| 45. | solicită Comisiei și statelor membre să creeze și să dezvolte politici care să permită identificarea din timp a tinerilor care prezintă riscul cel mai mare de a abandona prematur școala; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei și statelor membre să creeze și să dezvolte politici care să permită identificarea din timp a tinerilor care prezintă riscul cel mai mare de a abandona prematur școala;

| 46. | observă că oferirea unei educații și a unor servicii de îngrijire de înaltă calitate la nivel preșcolar, de către specialiști cu o pregătire temeinică în domeniu, determină reducerea ulterioară a abandonului școlar timpuriu; |
| --- | --- |

46.

observă că oferirea unei educații și a unor servicii de îngrijire de înaltă calitate la nivel preșcolar, de către specialiști cu o pregătire temeinică în domeniu, determină reducerea ulterioară a abandonului școlar timpuriu;

| 47. | încurajează statele membre să investească în formarea profesorilor și într-un personal calificat, atât la nivel preșcolar, cât și la cel al învățământului obligatoriu, și să revizuiască și să actualizeze în mod constant sistemele de învățământ și programele de perfecționare profesională a profesorilor; subliniază că este important pentru copii să intre într-un mediu școlar de timpuriu și sugerează angajarea în școli a unor asistenți didactici, pentru a lucra cu elevii care au dificultăți și a-i asista pe profesori în activitatea acestora, precum și a unor cadre auxiliare pentru a sprijini școlarizarea copiilor cu dizabilități în mediul școlar obișnuit sau în cadrul unor structuri de școlarizare adaptate dizabilităților acestora; |
| --- | --- |

47.

încurajează statele membre să investească în formarea profesorilor și într-un personal calificat, atât la nivel preșcolar, cât și la cel al învățământului obligatoriu, și să revizuiască și să actualizeze în mod constant sistemele de învățământ și programele de perfecționare profesională a profesorilor; subliniază că este important pentru copii să intre într-un mediu școlar de timpuriu și sugerează angajarea în școli a unor asistenți didactici, pentru a lucra cu elevii care au dificultăți și a-i asista pe profesori în activitatea acestora, precum și a unor cadre auxiliare pentru a sprijini școlarizarea copiilor cu dizabilități în mediul școlar obișnuit sau în cadrul unor structuri de școlarizare adaptate dizabilităților acestora;

| 48. | subliniază importanța fundamentală a unei asistențe pedagogice suplimentare în școli pentru a susține elevii care se confruntă cu probleme de învățare și a încurajării și a susținerii elevilor care se simt dezamăgiți și abandonați de școală și de familii; îndeamnă statele membre să investească în formarea și asistența socială a părinților care decid să rămână acasă pentru a avea grijă de copiii lor în primii ani de viață ai acestora; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța fundamentală a unei asistențe pedagogice suplimentare în școli pentru a susține elevii care se confruntă cu probleme de învățare și a încurajării și a susținerii elevilor care se simt dezamăgiți și abandonați de școală și de familii; îndeamnă statele membre să investească în formarea și asistența socială a părinților care decid să rămână acasă pentru a avea grijă de copiii lor în primii ani de viață ai acestora;

| 49. | reamintește statelor membre obligația de a prezenta planuri de acțiune naționale și solicită Comisiei Europene să îi prezinte, în termen de un an, o situație, o analiză și o evaluare a acestor planuri de acțiune; |
| --- | --- |

49.

reamintește statelor membre obligația de a prezenta planuri de acțiune naționale și solicită Comisiei Europene să îi prezinte, în termen de un an, o situație, o analiză și o evaluare a acestor planuri de acțiune;

| 50. | subliniază faptul că o relație pozitivă între profesori și elevi este fundamentală pentru cointeresarea tinerilor în procesul de învățare; prin urmare, încurajează statele membre să investească într-o formare adecvată a profesorilor pentru a se asigura că aceștia dețin competențele necesare pentru a cointeresa și motiva elevii; |
| --- | --- |

50.

subliniază faptul că o relație pozitivă între profesori și elevi este fundamentală pentru cointeresarea tinerilor în procesul de învățare; prin urmare, încurajează statele membre să investească într-o formare adecvată a profesorilor pentru a se asigura că aceștia dețin competențele necesare pentru a cointeresa și motiva elevii;

| 51. | invită instituțiile de formare a profesorilor să elaboreze programe de perfecționare profesională a acestora, prin integrarea în activitățile pedagogice, psihologice și metodice a lucrului cu grupul de risc format din elevii care nu frecventează școala sau cărora le lipsește motivația de a învăța, și să furnizeze mai multă literatură metodică profesorilor și părinților; |
| --- | --- |

51.

invită instituțiile de formare a profesorilor să elaboreze programe de perfecționare profesională a acestora, prin integrarea în activitățile pedagogice, psihologice și metodice a lucrului cu grupul de risc format din elevii care nu frecventează școala sau cărora le lipsește motivația de a învăța, și să furnizeze mai multă literatură metodică profesorilor și părinților;

| 52. | atrage atenția asupra necesității de a aplica o terapie educațională prin interacțiune și de a aborda cauzele și simptomele copiilor cu dificultăți de învățare, cu ajutorul resurselor educaționale și pedagogie, scopul fiind de a elimina eșecul școlar și a consecințelor acestuia; |
| --- | --- |

52.

atrage atenția asupra necesității de a aplica o terapie educațională prin interacțiune și de a aborda cauzele și simptomele copiilor cu dificultăți de învățare, cu ajutorul resurselor educaționale și pedagogie, scopul fiind de a elimina eșecul școlar și a consecințelor acestuia;

| 53. | recunoaște că profesorii au nevoie de competențe sociale adecvate și de timp pentru a recunoaște și a sprijini diferite stiluri de învățare, precum și de libertate și spațiu pentru a adopta diferite metode de predare și de învățare de comun acord cu elevii; |
| --- | --- |

53.

recunoaște că profesorii au nevoie de competențe sociale adecvate și de timp pentru a recunoaște și a sprijini diferite stiluri de învățare, precum și de libertate și spațiu pentru a adopta diferite metode de predare și de învățare de comun acord cu elevii;

| 54. | observă că elevii trebuie să fie conștientizați cât mai devreme posibil cu privire la gama de opțiuni profesionale care le stă la dispoziție și sugerează ca școlile și universitățile să dezvolte parteneriate cu autoritățile, organizațiile și asociațiile locale, permițându-le elevilor să întâlnească profesioniști din diferite domenii și, de asemenea, să învețe mai multe despre antreprenoriat; |
| --- | --- |

54.

observă că elevii trebuie să fie conștientizați cât mai devreme posibil cu privire la gama de opțiuni profesionale care le stă la dispoziție și sugerează ca școlile și universitățile să dezvolte parteneriate cu autoritățile, organizațiile și asociațiile locale, permițându-le elevilor să întâlnească profesioniști din diferite domenii și, de asemenea, să învețe mai multe despre antreprenoriat;

| 55. | subliniază importanța unei mărimi adecvate a claselor și grupelor și a unui mediu de învățare stimulant și favorabil incluziunii pentru tineri; |
| --- | --- |

55.

subliniază importanța unei mărimi adecvate a claselor și grupelor și a unui mediu de învățare stimulant și favorabil incluziunii pentru tineri;

| 56. | atrage atenția, de asemenea, asupra faptului că schimbarea frecventă a cadrelor didactice ale unei clase, predarea în două schimburi, conceperea necorespunzătoare a orarelor au, la rândul lor, un efect negativ asupra capacității de învățare eficientă a elevilor și încurajează o atitudine negativă față de școlarizarea obligatorie; |
| --- | --- |

56.

atrage atenția, de asemenea, asupra faptului că schimbarea frecventă a cadrelor didactice ale unei clase, predarea în două schimburi, conceperea necorespunzătoare a orarelor au, la rândul lor, un efect negativ asupra capacității de învățare eficientă a elevilor și încurajează o atitudine negativă față de școlarizarea obligatorie;

Diferite abordări ale procesului de învățare

| 57. | recunoaște dreptul tuturor la învățare continuă, care include nu numai învățarea formală, ci și pe cea neformală sau informală; |
| --- | --- |

57.

recunoaște dreptul tuturor la învățare continuă, care include nu numai învățarea formală, ci și pe cea neformală sau informală;

| 58. | solicită statelor membre și autorităților regionale care dețin competențe în domeniul educației să recunoască și să valideze cunoștințele dobândite pe cale neformală sau informală, facilitând astfel reintegrarea persoanelor în cadrul sistemului educațional; |
| --- | --- |

58.

solicită statelor membre și autorităților regionale care dețin competențe în domeniul educației să recunoască și să valideze cunoștințele dobândite pe cale neformală sau informală, facilitând astfel reintegrarea persoanelor în cadrul sistemului educațional;

| 59. | recunoaște avantajele aduse de sport, activitățile culturale, voluntariat și cetățenia activă pentru dezvoltarea unui forum pentru educația neformală și învățarea continuă; |
| --- | --- |

59.

recunoaște avantajele aduse de sport, activitățile culturale, voluntariat și cetățenia activă pentru dezvoltarea unui forum pentru educația neformală și învățarea continuă;

| 60. | subliniază importanța ca elevii să beneficieze de parcursuri educaționale variate, care să combine formarea generală și profesională și este convins că o combinare judicioasă a celor două, în funcție de vârsta și de capacitatea elevilor, le oferă acestora cea mai bună șansă de acces la un loc de muncă de calitate; reamintește, în acest sens, importanța favorizării punților de legătură dintre sistemul educațional și mediul profesional, precum și dintre sistemele de formare; subliniază, în plus, importanța oportunităților de a învăța o a doua limbă europeană pentru a facilita mobilitatea tinerilor și pentru a-i motiva să își dezvolte interese și perspective care să depășească mediului lor restrâns; |
| --- | --- |

60.

subliniază importanța ca elevii să beneficieze de parcursuri educaționale variate, care să combine formarea generală și profesională și este convins că o combinare judicioasă a celor două, în funcție de vârsta și de capacitatea elevilor, le oferă acestora cea mai bună șansă de acces la un loc de muncă de calitate; reamintește, în acest sens, importanța favorizării punților de legătură dintre sistemul educațional și mediul profesional, precum și dintre sistemele de formare; subliniază, în plus, importanța oportunităților de a învăța o a doua limbă europeană pentru a facilita mobilitatea tinerilor și pentru a-i motiva să își dezvolte interese și perspective care să depășească mediului lor restrâns;

| 61. | subliniază valoarea adăugată a inițiativelor și a programelor dedicate părinților, care le oferă acestora o abordare bazată pe învățarea de-a lungul vieții, pentru a-și îmbunătăți educația și, prin aceasta, a ameliora predarea și învățarea cu copiii acasă; |
| --- | --- |

61.

subliniază valoarea adăugată a inițiativelor și a programelor dedicate părinților, care le oferă acestora o abordare bazată pe învățarea de-a lungul vieții, pentru a-și îmbunătăți educația și, prin aceasta, a ameliora predarea și învățarea cu copiii acasă;

| 62. | solicită actualizarea resurselor școlilor pentru a profita de beneficiile potențiale ale metodelor didactice digitalizate și luarea în considerare a calificărilor precum competențele lingvistice și alfabetizarea digitală, necesare pentru ocuparea locurilor de muncă ale viitorului; |
| --- | --- |

62.

solicită actualizarea resurselor școlilor pentru a profita de beneficiile potențiale ale metodelor didactice digitalizate și luarea în considerare a calificărilor precum competențele lingvistice și alfabetizarea digitală, necesare pentru ocuparea locurilor de muncă ale viitorului;

| 63. | solicită statelor membre să țină seama de exigențele de pe piața muncii și să adopte măsuri în vederea îmbunătățirii statutului calificărilor profesionale, consolidând totodată cooperarea dintre instituțiile de educație profesională și întreprinderi, astfel încât acestea să fie considerate drept o opțiune viabilă pentru elevi, indiferent de abilitățile acestora; |
| --- | --- |

63.

solicită statelor membre să țină seama de exigențele de pe piața muncii și să adopte măsuri în vederea îmbunătățirii statutului calificărilor profesionale, consolidând totodată cooperarea dintre instituțiile de educație profesională și întreprinderi, astfel încât acestea să fie considerate drept o opțiune viabilă pentru elevi, indiferent de abilitățile acestora;

| 64. | subliniază că principiul „a învăța să înveți” ar trebui să fie la baza tuturor programelor școlare; observă că metodele didactice active sunt cruciale pentru cointeresarea mai multor tineri în procesul de învățare și încurajarea lor în vederea îmbogățirii cunoștințelor și recomandă includerea de noi aplicații tehnologice, precum cele oferite de internetul obiectelor, pentru a îmbunătăți motivația și performanța; |
| --- | --- |

64.

subliniază că principiul „a învăța să înveți” ar trebui să fie la baza tuturor programelor școlare; observă că metodele didactice active sunt cruciale pentru cointeresarea mai multor tineri în procesul de învățare și încurajarea lor în vederea îmbogățirii cunoștințelor și recomandă includerea de noi aplicații tehnologice, precum cele oferite de internetul obiectelor, pentru a îmbunătăți motivația și performanța;

| 65. | pune accentul pe importanța dezvoltării și susținerii activităților din afara sistemului de învățământ; estimează că accesul tuturor la activități extrașcolare, fie că acestea sunt sportive, culturale sau pur și simplu activități recreaționale, poate reduce ratele de absenteism și de abandon școlar timpuriu și este deosebit de important pentru dezvoltarea copiilor; |
| --- | --- |

65.

pune accentul pe importanța dezvoltării și susținerii activităților din afara sistemului de învățământ; estimează că accesul tuturor la activități extrașcolare, fie că acestea sunt sportive, culturale sau pur și simplu activități recreaționale, poate reduce ratele de absenteism și de abandon școlar timpuriu și este deosebit de important pentru dezvoltarea copiilor;

| 66. | subliniază că activitățile extrașcolare ar trebui dezvoltate în cadrul școlilor, deoarece acestea ajută la crearea unei imagini „pozitive” asupra mediului școlar; recunoaște că stimularea într-o mai mare măsură a elevilor să meargă la școală reprezintă un mijloc de prevenire a abandonului școlar timpuriu; |
| --- | --- |

66.

subliniază că activitățile extrașcolare ar trebui dezvoltate în cadrul școlilor, deoarece acestea ajută la crearea unei imagini „pozitive” asupra mediului școlar; recunoaște că stimularea într-o mai mare măsură a elevilor să meargă la școală reprezintă un mijloc de prevenire a abandonului școlar timpuriu;

| 67. | recunoaște rolul deținut de organizațiile de tineret în prevenirea abandonului școlar timpuriu prin educația neformală, care oferă tinerilor competențe importante, un simț al responsabilității și un respect de sine sporit; |
| --- | --- |

67.

recunoaște rolul deținut de organizațiile de tineret în prevenirea abandonului școlar timpuriu prin educația neformală, care oferă tinerilor competențe importante, un simț al responsabilității și un respect de sine sporit;

| 68. | recunoaște că, în toate statele membre ale UE, nivelurile adecvate de alfabetizare și competențe numerice sunt atinse rareori de toți elevii, fapt care contribuie la abandonul școlar timpuriu; subliniază că statele membre ar trebui să stabilească urgent obiective pentru a se asigura că toți elevii care termină ciclul primar de învățământ dețin competențe de citire, de scriere și de aritmetică la un nivel adecvat pentru vârsta acestora; în plus, statele membre ar trebui să stabilească, de asemenea, sisteme de alfabetizare și de dobândire de competențe numerice, pentru a permite elevilor care nu au dobândit aceste aptitudini fundamentale în timpul educației formale să recupereze decalajele cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

68.

recunoaște că, în toate statele membre ale UE, nivelurile adecvate de alfabetizare și competențe numerice sunt atinse rareori de toți elevii, fapt care contribuie la abandonul școlar timpuriu; subliniază că statele membre ar trebui să stabilească urgent obiective pentru a se asigura că toți elevii care termină ciclul primar de învățământ dețin competențe de citire, de scriere și de aritmetică la un nivel adecvat pentru vârsta acestora; în plus, statele membre ar trebui să stabilească, de asemenea, sisteme de alfabetizare și de dobândire de competențe numerice, pentru a permite elevilor care nu au dobândit aceste aptitudini fundamentale în timpul educației formale să recupereze decalajele cât mai curând posibil;

Soluții care oferă o a doua șansă

| 69. | solicită statelor membre să dezvolte modalități de reintegrare în sistemul școlar a tinerilor care părăsesc timpuriu școala prin aplicarea unor programe adecvate, spre exemplu prin intermediul școlilor care oferă „a doua șansă”, care pun la dispoziția elevilor un mediu de învățare adaptat care permite tinerilor să își regăsească încrederea în ei înșiși și în capacitatea lor de învățare; |
| --- | --- |

69.

solicită statelor membre să dezvolte modalități de reintegrare în sistemul școlar a tinerilor care părăsesc timpuriu școala prin aplicarea unor programe adecvate, spre exemplu prin intermediul școlilor care oferă „a doua șansă”, care pun la dispoziția elevilor un mediu de învățare adaptat care permite tinerilor să își regăsească încrederea în ei înșiși și în capacitatea lor de învățare;

| 70. | observă că, pentru a asigura faptul că persoanele cele mai defavorizate beneficiază de aceste măsuri de reintegrare, trebuie puse în aplicare sisteme adecvate de identificare și monitorizare, de sensibilizare și de măsurare a rezultatelor; |
| --- | --- |

70.

observă că, pentru a asigura faptul că persoanele cele mai defavorizate beneficiază de aceste măsuri de reintegrare, trebuie puse în aplicare sisteme adecvate de identificare și monitorizare, de sensibilizare și de măsurare a rezultatelor;

| 71. | subliniază că cele mai mari rate de reintegrare sunt obținute de programele care abordează nevoile individuale ale tinerilor care abandonează școala timpuriu; invită instituțiile să respecte nevoile și drepturile indivizilor în elaborarea de programe pentru aceștia; |
| --- | --- |

71.

subliniază că cele mai mari rate de reintegrare sunt obținute de programele care abordează nevoile individuale ale tinerilor care abandonează școala timpuriu; invită instituțiile să respecte nevoile și drepturile indivizilor în elaborarea de programe pentru aceștia;

| 72. | subliniază necesitatea de a organiza activități la nivel local care să încurajeze oamenii să se întoarcă la școală și care să promoveze un mediu pozitiv pentru cei care au abandonat școala timpuriu și intenționează să se reîntoarcă; |
| --- | --- |

72.

subliniază necesitatea de a organiza activități la nivel local care să încurajeze oamenii să se întoarcă la școală și care să promoveze un mediu pozitiv pentru cei care au abandonat școala timpuriu și intenționează să se reîntoarcă;

| 73. | observă că în statele membre s-au realizat foarte puține evaluări ale diferitelor măsuri de reintegrare; prin urmare, solicită statelor membre să monitorizeze și să evalueze programele lor de reintegrare și să stabilească obiective pentru îmbunătățirea acestora; |
| --- | --- |

73.

observă că în statele membre s-au realizat foarte puține evaluări ale diferitelor măsuri de reintegrare; prin urmare, solicită statelor membre să monitorizeze și să evalueze programele lor de reintegrare și să stabilească obiective pentru îmbunătățirea acestora;

| 74. | subliniază necesitatea de a analiza fenomenul repetării anului școlar și impactul acestuia ratelor abandonului școlar timpuriu, subliniind importanța programelor individuale pentru fiecare elev; |
| --- | --- |

74.

subliniază necesitatea de a analiza fenomenul repetării anului școlar și impactul acestuia ratelor abandonului școlar timpuriu, subliniind importanța programelor individuale pentru fiecare elev;

| 75. | îndeamnă statele membre să extindă crearea de școli care oferă a doua șansă, îmbunătățind atât conținutul programelor de studii, cât și materialele și echipamentul tehnic specifice acestor școli și dezvoltând capacitățile cadrelor didactice disponibile, având în vedere faptul că aceste școli reprezintă un instrument important pentru reintegrarea persoanelor care s-au regăsit în afara sistemului de educație formală; |
| --- | --- |

75.

îndeamnă statele membre să extindă crearea de școli care oferă a doua șansă, îmbunătățind atât conținutul programelor de studii, cât și materialele și echipamentul tehnic specifice acestor școli și dezvoltând capacitățile cadrelor didactice disponibile, având în vedere faptul că aceste școli reprezintă un instrument important pentru reintegrarea persoanelor care s-au regăsit în afara sistemului de educație formală;

Sistemul de educație și ocuparea forței de muncă

| 76. | observă că o reducere nu mai mare de 10 % a abandonului școlar timpuriu, atingând obiectivul principal al Strategiei UE 2020, ar avea un efect în reducerea șomajului în rândul tinerilor și îmbunătățirea ratei ocupării forței de muncă, deoarece, în prezent, 52 % dintre tinerii care abandonează școala sunt șomeri și, potrivit unor estimări academice, numărul de locuri de muncă disponibile pentru persoanele slab calificate sau necalificate va scădea în continuare în următorii ani; subliniază faptul că prin reducerea ratei abandonului școlar timpuriu cu doar 1 %, ar putea fi sporit numărul potențialilor angajați calificați cu 500 000; |
| --- | --- |

76.

observă că o reducere nu mai mare de 10 % a abandonului școlar timpuriu, atingând obiectivul principal al Strategiei UE 2020, ar avea un efect în reducerea șomajului în rândul tinerilor și îmbunătățirea ratei ocupării forței de muncă, deoarece, în prezent, 52 % dintre tinerii care abandonează școala sunt șomeri și, potrivit unor estimări academice, numărul de locuri de muncă disponibile pentru persoanele slab calificate sau necalificate va scădea în continuare în următorii ani; subliniază faptul că prin reducerea ratei abandonului școlar timpuriu cu doar 1 %, ar putea fi sporit numărul potențialilor angajați calificați cu 500 000;

| 77. | consideră că abandonul școlar timpuriu se traduce prin oportunități ratate de către tineri și printr-o pierdere de potențial social și economic pentru UE în ansamblul său; subliniază faptul că, pe lângă impactul schimbărilor demografice actuale, țările europene nu își pot permite aceste pierderi enorme de talent și subliniază că acest fenomen ar trebui analizat în lumina faptului că piața muncii și nivelul de competitivitate din Europa vor tinde împreună să favorizeze deținătorii unor calificări de educație superioară; subliniază faptul că îmbunătățirea performanțelor școlare va contribui astfel la inversarea acestei tendințe în măsura în care nivelurile mai înalte de calificare vor face posibilă o „creștere inteligentă”, iar abordarea unuia dintre principalii factori de risc implicați în șomaj și în sărăcie va deschide calea spre o „creștere favorabilă incluziunii”; |
| --- | --- |

77.

consideră că abandonul școlar timpuriu se traduce prin oportunități ratate de către tineri și printr-o pierdere de potențial social și economic pentru UE în ansamblul său; subliniază faptul că, pe lângă impactul schimbărilor demografice actuale, țările europene nu își pot permite aceste pierderi enorme de talent și subliniază că acest fenomen ar trebui analizat în lumina faptului că piața muncii și nivelul de competitivitate din Europa vor tinde împreună să favorizeze deținătorii unor calificări de educație superioară; subliniază faptul că îmbunătățirea performanțelor școlare va contribui astfel la inversarea acestei tendințe în măsura în care nivelurile mai înalte de calificare vor face posibilă o „creștere inteligentă”, iar abordarea unuia dintre principalii factori de risc implicați în șomaj și în sărăcie va deschide calea spre o „creștere favorabilă incluziunii”;

| 78. | subliniază legătura dintre abandonul școlar timpuriu și șomajul în rândul tinerilor; observă că peste jumătate dintre tinerii care abandonaseră timpuriu școala în UE erau șomeri în 2009 și că abandonul școlar timpuriu poate conduce la o dependență excesivă de locuri de muncă precare, precum și la intensificarea problemei șomajului structural în rândul populației în ansamblu; |
| --- | --- |

78.

subliniază legătura dintre abandonul școlar timpuriu și șomajul în rândul tinerilor; observă că peste jumătate dintre tinerii care abandonaseră timpuriu școala în UE erau șomeri în 2009 și că abandonul școlar timpuriu poate conduce la o dependență excesivă de locuri de muncă precare, precum și la intensificarea problemei șomajului structural în rândul populației în ansamblu;

| 79. | observă că tinerii care abandonează timpuriu școala au mai puține șanse să fie implicați activ în antreprenoriatul economic și social, fapt care are consecințe negative asupra economiei și a societății; |
| --- | --- |

79.

observă că tinerii care abandonează timpuriu școala au mai puține șanse să fie implicați activ în antreprenoriatul economic și social, fapt care are consecințe negative asupra economiei și a societății;

| 80. | subliniază importanța combaterii abandonului școlar timpuriu, având în vedere, nu în ultimul rând, evoluția demografică în UE; |
| --- | --- |

80.

subliniază importanța combaterii abandonului școlar timpuriu, având în vedere, nu în ultimul rând, evoluția demografică în UE;

| 81. | constată că efectele economice și sociale pe termen lung ale abandonul școlar timpuriu implică un risc ridicat de sărăcie și că lupta împotriva abandonului școlar timpuriu este o modalitate de a preveni excluziunea socială a tinerilor; prin urmare, consideră că reducerea numărului de tineri care abandonează școala timpuriu este o măsură-cheie pentru atingerea obiectivului din strategiile atât naționale, cât și europene, de eliminare a riscului de sărăcie pentru cel puțin 20 de milioane de persoane și îndeamnă statele membre să nu coboare vârsta maximă pentru educația obligatorie; |
| --- | --- |

81.

constată că efectele economice și sociale pe termen lung ale abandonul școlar timpuriu implică un risc ridicat de sărăcie și că lupta împotriva abandonului școlar timpuriu este o modalitate de a preveni excluziunea socială a tinerilor; prin urmare, consideră că reducerea numărului de tineri care abandonează școala timpuriu este o măsură-cheie pentru atingerea obiectivului din strategiile atât naționale, cât și europene, de eliminare a riscului de sărăcie pentru cel puțin 20 de milioane de persoane și îndeamnă statele membre să nu coboare vârsta maximă pentru educația obligatorie;

| 82. | solicită angajatorilor să încurajeze, atunci când este posibil, tinerii lucrători, care nu au obținut calificări în învățământul secundar superior, să își finalizeze studiile, punând în aplicare politici de administrare internă pentru armonizarea studiului cu munca; reamintește, în acest sens, necesitatea de a promova participarea persoanelor care studiază în cadrul programului Leonardo da Vinci; |
| --- | --- |

82.

solicită angajatorilor să încurajeze, atunci când este posibil, tinerii lucrători, care nu au obținut calificări în învățământul secundar superior, să își finalizeze studiile, punând în aplicare politici de administrare internă pentru armonizarea studiului cu munca; reamintește, în acest sens, necesitatea de a promova participarea persoanelor care studiază în cadrul programului Leonardo da Vinci;

| 83. | solicită astfel statelor membre să elaboreze cât mai curând politici care să încurajeze crearea de noi locuri de muncă bazate pe competențe noi; |
| --- | --- |

83.

solicită astfel statelor membre să elaboreze cât mai curând politici care să încurajeze crearea de noi locuri de muncă bazate pe competențe noi;

| 84. | subliniază nevoia de a adapta sistemele de învățământ pentru a răspunde cerințelor pieței forței de muncă; subliniază faptul că, în situația în care, pe viitor, cazurile când o persoană va lucra toată viața într-un singur domeniu vor fi rare, elevii trebuie să dobândească o gamă largă de competențe, cum ar fi creativitatea, gândirea creativă, competențele generale și abilitatea de a se adapta rapid și flexibil la condițiile și cerințele în continuă schimbare; |
| --- | --- |

84.

subliniază nevoia de a adapta sistemele de învățământ pentru a răspunde cerințelor pieței forței de muncă; subliniază faptul că, în situația în care, pe viitor, cazurile când o persoană va lucra toată viața într-un singur domeniu vor fi rare, elevii trebuie să dobândească o gamă largă de competențe, cum ar fi creativitatea, gândirea creativă, competențele generale și abilitatea de a se adapta rapid și flexibil la condițiile și cerințele în continuă schimbare;

| 85. | îndeamnă statele membre, asistate de către Comisie, să acționeze în mod eficient pentru a consemna fenomenul NEET (tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare) și pentru a-l combate; |
| --- | --- |

85.

îndeamnă statele membre, asistate de către Comisie, să acționeze în mod eficient pentru a consemna fenomenul NEET (tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare) și pentru a-l combate;

| 86. | propune extinderea posibilității de a participa la stagii în cadrul companiilor în paralel cu o continuare a studiilor; |
| --- | --- |

86.

propune extinderea posibilității de a participa la stagii în cadrul companiilor în paralel cu o continuare a studiilor;

| 87. | subliniază că statele membre ar trebui să îmbunătățească în continuare sistemele lor de învățământ și de formare pentru a răspunde mai eficient la nevoile indivizilor și la cele ale pieței muncii, inclusiv prin abordarea problemei reprezentate de competențele de bază (citirea și cunoștințele de aritmetică), prin promovarea educației și a formării profesionale și prin adoptarea unor măsuri de facilitare a tranziției de la educație la piața muncii; |
| --- | --- |

87.

subliniază că statele membre ar trebui să îmbunătățească în continuare sistemele lor de învățământ și de formare pentru a răspunde mai eficient la nevoile indivizilor și la cele ale pieței muncii, inclusiv prin abordarea problemei reprezentate de competențele de bază (citirea și cunoștințele de aritmetică), prin promovarea educației și a formării profesionale și prin adoptarea unor măsuri de facilitare a tranziției de la educație la piața muncii;

| 88. | constată că băieții sunt mai predispuși să abandoneze școala și că riscăm să creăm o categorie socială inferioară cu bărbați tineri șomeri, slab instruiți sau neinstruiți și cu șanse reduse să intre pe piața muncii și să se integreze în societate în general; îndeamnă statele membre să acorde o atenție specială băieților cu dificultăți de adaptare la mediul școlar și descurajează statele membre să reducă vârsta de școlarizare obligatorie; |
| --- | --- |

88.

constată că băieții sunt mai predispuși să abandoneze școala și că riscăm să creăm o categorie socială inferioară cu bărbați tineri șomeri, slab instruiți sau neinstruiți și cu șanse reduse să intre pe piața muncii și să se integreze în societate în general; îndeamnă statele membre să acorde o atenție specială băieților cu dificultăți de adaptare la mediul școlar și descurajează statele membre să reducă vârsta de școlarizare obligatorie;

| 89. | având în vedere că, în rândul persoanelor cu un nivel de educație scăzut, locurile de muncă precare și instabile sunt mai numeroase, solicită Comisiei să garanteze că eforturile depuse pentru a permite tinerilor care abandonează școala timpuriu să revină pe piața muncii sunt legate în mod invariabil de programele de formare suplimentară pentru a îmbunătăți perspectivele acestora de angajare; |
| --- | --- |

89.

având în vedere că, în rândul persoanelor cu un nivel de educație scăzut, locurile de muncă precare și instabile sunt mai numeroase, solicită Comisiei să garanteze că eforturile depuse pentru a permite tinerilor care abandonează școala timpuriu să revină pe piața muncii sunt legate în mod invariabil de programele de formare suplimentară pentru a îmbunătăți perspectivele acestora de angajare;

| 90. | subliniază faptul că investițiile în recalificare și în modernizarea cursurilor de formare profesională sunt esențiale pentru a-i ajuta pe tinerii care abandonează școala timpuriu să se integreze pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

90.

subliniază faptul că investițiile în recalificare și în modernizarea cursurilor de formare profesională sunt esențiale pentru a-i ajuta pe tinerii care abandonează școala timpuriu să se integreze pe piața forței de muncă;

| 91. | subliniază necesitatea actualizării competențelor dobândite prin formarea profesională tehnică și adaptarea mai eficace a specializărilor oferite la cerințele pieței forței de muncă, deoarece corelarea educației cu ocuparea forței de muncă este o parte integrantă a luptei împotriva abandonului școlar timpuriu; |
| --- | --- |

91.

subliniază necesitatea actualizării competențelor dobândite prin formarea profesională tehnică și adaptarea mai eficace a specializărilor oferite la cerințele pieței forței de muncă, deoarece corelarea educației cu ocuparea forței de muncă este o parte integrantă a luptei împotriva abandonului școlar timpuriu;

| 92. | consideră că, pentru a combate abandonul școlar timpuriu, politicile de educație trebuie să fie corelate cu politicile de promovare a redresării economice și, implicit, de creare a unor locuri de muncă permanente, și să evite abandonul școlar, locurile de muncă precare și instabile și accelerarea exodului creierelor; |
| --- | --- |

92.

consideră că, pentru a combate abandonul școlar timpuriu, politicile de educație trebuie să fie corelate cu politicile de promovare a redresării economice și, implicit, de creare a unor locuri de muncă permanente, și să evite abandonul școlar, locurile de muncă precare și instabile și accelerarea exodului creierelor;

| 93. | recomandă ca formarea în ceea ce privește NTIC (noile tehnologii ale informației și comunicațiilor), precum și a tehnologiilor de învățare a limbilor străine, să înceapă de la o vârstă fragedă, având în vedere că acestea sunt mijloace de comunicare foarte utile pe care tinerii le pot învăța rapid; |
| --- | --- |

93.

recomandă ca formarea în ceea ce privește NTIC (noile tehnologii ale informației și comunicațiilor), precum și a tehnologiilor de învățare a limbilor străine, să înceapă de la o vârstă fragedă, având în vedere că acestea sunt mijloace de comunicare foarte utile pe care tinerii le pot învăța rapid;

Politicile UE

| 94. | salută propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind politicile de reducere a abandonului școlar timpuriu, care propune un cadru de politici cuprinzătoare în acest domeniu, analiza condițiilor care stau la baza abandonului școlar la nivel național și local din fiecare stat membru, evaluarea eficienței măsurilor existente și integrarea unor politici de prevenire, intervenție și compensare în lupta pentru combaterea acestui fenomen; |
| --- | --- |

94.

salută propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind politicile de reducere a abandonului școlar timpuriu, care propune un cadru de politici cuprinzătoare în acest domeniu, analiza condițiilor care stau la baza abandonului școlar la nivel național și local din fiecare stat membru, evaluarea eficienței măsurilor existente și integrarea unor politici de prevenire, intervenție și compensare în lupta pentru combaterea acestui fenomen;

| 95. | consideră că, respectând principiul subsidiarității, un cadru european pentru strategii globale de combatere a abandonului școlar timpuriu ar putea oferi statelor membre un ghid util pentru a identificarea abordării corecte în vederea modernizării politicilor existente și dezvoltării programelor lor naționale de reformă; |
| --- | --- |

95.

consideră că, respectând principiul subsidiarității, un cadru european pentru strategii globale de combatere a abandonului școlar timpuriu ar putea oferi statelor membre un ghid util pentru a identificarea abordării corecte în vederea modernizării politicilor existente și dezvoltării programelor lor naționale de reformă;

| 96. | avertizează asupra faptului că posibilele reduceri ale cheltuielilor publice din sectorul educației din cauza crizei economice și punerea în aplicare în statele membre a politicilor de austeritate bugetară vor avea efecte negative, ducând la creșterea numărului tinerilor care abandonează școala timpuriu în UE; |
| --- | --- |

96.

avertizează asupra faptului că posibilele reduceri ale cheltuielilor publice din sectorul educației din cauza crizei economice și punerea în aplicare în statele membre a politicilor de austeritate bugetară vor avea efecte negative, ducând la creșterea numărului tinerilor care abandonează școala timpuriu în UE;

| 97. | subliniază că, pe termen lung, investițiile financiare ridicate în combaterea abandonului școlar timpuriu pot avea ca efect independența tinerilor de sistemele de asigurare socială; |
| --- | --- |

97.

subliniază că, pe termen lung, investițiile financiare ridicate în combaterea abandonului școlar timpuriu pot avea ca efect independența tinerilor de sistemele de asigurare socială;

| 98. | susține, în contextul bugetului UE 2012, „Proiectul-pilot privind tineretul” propus în scopul de a garanta integrarea pe piața muncii a tinerilor și, în special, a tinerilor care abandonează școala; |
| --- | --- |

98.

susține, în contextul bugetului UE 2012, „Proiectul-pilot privind tineretul” propus în scopul de a garanta integrarea pe piața muncii a tinerilor și, în special, a tinerilor care abandonează școala;

| 99. | sprijină o utilizare direcționată, eficientă și coerentă a fondurilor structurale, în special a Fondului social european (FSE), pentru aplicarea pe deplin a strategiilor privind tineretul, în special pentru cei care abandonează școala timpuriu pentru a favoriza incluziunea socială prin utilizarea programelor specifice din fiecare stat membru, în vederea asigurării unui învățământ de calitate pentru toți și pentru a evita abandonul școlar timpuriu și absenteismul; |
| --- | --- |

99.

sprijină o utilizare direcționată, eficientă și coerentă a fondurilor structurale, în special a Fondului social european (FSE), pentru aplicarea pe deplin a strategiilor privind tineretul, în special pentru cei care abandonează școala timpuriu pentru a favoriza incluziunea socială prin utilizarea programelor specifice din fiecare stat membru, în vederea asigurării unui învățământ de calitate pentru toți și pentru a evita abandonul școlar timpuriu și absenteismul;

| 100. | ia act de faptul că natura problemei abandonului școlar timpuriu variază de la o țară la alta și, de asemenea, în cadrul regiunilor și, prin urmare, nu există o soluție universal valabilă; |
| --- | --- |

100.

ia act de faptul că natura problemei abandonului școlar timpuriu variază de la o țară la alta și, de asemenea, în cadrul regiunilor și, prin urmare, nu există o soluție universal valabilă;

| 101. | reamintește și sprijină planurile anunțate de Consiliu de a realiza „cartografierea” socială a celor care părăsesc timpuriu școala, colectând date din toate statele membre; invită Comisia să sprijine această inițiativă; |
| --- | --- |

101.

reamintește și sprijină planurile anunțate de Consiliu de a realiza „cartografierea” socială a celor care părăsesc timpuriu școala, colectând date din toate statele membre; invită Comisia să sprijine această inițiativă;

| 102. | solicită statelor membre să analizeze în profunzime problema abandonului școlar timpuriu, luând în considerare aspectele legate de protecția datelor, pentru a identifica cauzele de bază la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

102.

solicită statelor membre să analizeze în profunzime problema abandonului școlar timpuriu, luând în considerare aspectele legate de protecția datelor, pentru a identifica cauzele de bază la nivel național, regional și local;

| 103. | observă, cu toate acestea, că, pentru a analiza motivele care stau la baza abandonului școlar timpuriu, este nevoie ca statele membre să furnizeze date mai cuprinzătoare, mai consistente și mai coerente; |
| --- | --- |

103.

observă, cu toate acestea, că, pentru a analiza motivele care stau la baza abandonului școlar timpuriu, este nevoie ca statele membre să furnizeze date mai cuprinzătoare, mai consistente și mai coerente;

| 104. | solicită fonduri suplimentare și o accesibilitate sporită pentru programul UE de învățare de-a lungul vieții, care crește mobilitatea elevilor și a profesorilor, precum și schimbul de cele mai bune practici și contribuie la îmbunătățirea metodelor de predare și de învățare; solicită utilizarea mai eficientă a finanțărilor oferite din fondurile structurale ale Uniunii pentru punerea în aplicare de măsuri de prevenire a absenteismului școlar; |
| --- | --- |

104.

solicită fonduri suplimentare și o accesibilitate sporită pentru programul UE de învățare de-a lungul vieții, care crește mobilitatea elevilor și a profesorilor, precum și schimbul de cele mai bune practici și contribuie la îmbunătățirea metodelor de predare și de învățare; solicită utilizarea mai eficientă a finanțărilor oferite din fondurile structurale ale Uniunii pentru punerea în aplicare de măsuri de prevenire a absenteismului școlar;

| 105. | subliniază importanța programului european de formare pe tot parcursul vieții și a celor patru componente ale sale, Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci și Grundtvig, programul Comenius având un rol esențial în combaterea abandonului școlar timpuriu; |
| --- | --- |

105.

subliniază importanța programului european de formare pe tot parcursul vieții și a celor patru componente ale sale, Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci și Grundtvig, programul Comenius având un rol esențial în combaterea abandonului școlar timpuriu;

| 106. | invită Comisia să promoveze vizibilitatea programului de acțiune Comenius privind mobilitatea individuală a elevilor, care poate contribui la reducerea abandonului școlar timpuriu; |
| --- | --- |

106.

invită Comisia să promoveze vizibilitatea programului de acțiune Comenius privind mobilitatea individuală a elevilor, care poate contribui la reducerea abandonului școlar timpuriu;

*

* *

| 107. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

107.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 327, 24.11.2006, p. 45.

(2)  JO C 319, 13.12.08, p. 20.

(3)  JO C 119, 28.5.2009, p. 2.

(4)  JO C 301, 11.12.2009, p. 5.

(5)  JO C 135, 26.5.2010, p. 2.

(6)  JO C 250 E, 25.10.2007, p. 102.

(7)  JO C 41 E, 19.2.2009, p. 24.

(8)  JO C 8 E, 14.1.2010, p. 12.

(9)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 8.

(10)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 21.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0092.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0231.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/19

---

Joi, 1 decembrie 2011Cererea Croației de a deveni membră a Uniunii Europene

P7_TA(2011)0539

Rezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la cererea Croației de a deveni membră a Uniunii Europene (2011/2191(INI))

2013/C 165 E/03

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de Tratat de aderare a Republicii Croația la Uniunea Europeană, protocolul și actul final, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Tratat de aderare a Republicii Croația la Uniunea Europeană, protocolul și actul final,

| — | având în vedere cererea de aderare la Uniunea Europeană, prezentată de Croația la 21 februarie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aderare la Uniunea Europeană, prezentată de Croația la 21 februarie 2003,

| — | având în vedere avizul Comisiei din 20 aprilie 2004 privind cererea Republicii Croația de a deveni membră a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei din 20 aprilie 2004 privind cererea Republicii Croația de a deveni membră a Uniunii Europene,

| — | având în vedere decizia Consiliului din 3 octombrie 2005 de a deschide negocierile de aderare cu Republica Croația, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului din 3 octombrie 2005 de a deschide negocierile de aderare cu Republica Croația,

| — | având în vedere rapoartele periodice ale Comisiei privind progresele Croației în vederea aderării în perioada 2005-2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele periodice ale Comisiei privind progresele Croației în vederea aderării în perioada 2005-2011,

| — | având în vedere Raportul intermediar al Comisiei privind reformele din Croația în domeniul sistemului judiciar și al drepturilor fundamentale din 2 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul intermediar al Comisiei privind reformele din Croația în domeniul sistemului judiciar și al drepturilor fundamentale din 2 martie 2011,

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Salonic din 19-20 iunie 2003 referitoare la țările din Balcanii de Vest, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Salonic din 19-20 iunie 2003 referitoare la țările din Balcanii de Vest,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 23 și 24 iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 23 și 24 iunie 2011,

| — | având în vedere toate rezoluțiile și rapoartele sale anterioare privind progresele Croației și procesul de extindere, |
| --- | --- |

—

având în vedere toate rezoluțiile și rapoartele sale anterioare privind progresele Croației și procesul de extindere,

| — | având în vedere toate recomandările anterioare ale Comisiei parlamentare mixte UE-Croația, |
| --- | --- |

—

având în vedere toate recomandările anterioare ale Comisiei parlamentare mixte UE-Croația,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizele Comisiei pentru buget și Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0389/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizele Comisiei pentru buget și Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0389/2011),

| A. | întrucât, la douăzeci de ani de la declarația de independență și aproximativ opt ani de la depunerea cererii de aderare la UE, Croația a marcat o etapă istorică importantă în procesul său de integrare în Uniunea Europeană prin încheierea reușită a negocierilor de aderare; întrucât realizările Croației sunt demne de o recunoaștere fără rezerve; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la douăzeci de ani de la declarația de independență și aproximativ opt ani de la depunerea cererii de aderare la UE, Croația a marcat o etapă istorică importantă în procesul său de integrare în Uniunea Europeană prin încheierea reușită a negocierilor de aderare; întrucât realizările Croației sunt demne de o recunoaștere fără rezerve;

| B. | întrucât procesul de aderare a contribuit în mod semnificativ la transformarea Croației într-o democrație solidă și matură, bazată pe valori europene; întrucât perspectiva aderării are rolul unui puternic catalizator al reformelor, mobilizând diferiții actori din viața politică, economică, socială și culturală; întrucât eforturile depuse pentru realizarea reformelor trebuie să continue și după finalizarea negocierilor și aderare, astfel încât atât țara, cât și cetățenii ei să beneficieze de toate avantajele statutului de membru al UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât procesul de aderare a contribuit în mod semnificativ la transformarea Croației într-o democrație solidă și matură, bazată pe valori europene; întrucât perspectiva aderării are rolul unui puternic catalizator al reformelor, mobilizând diferiții actori din viața politică, economică, socială și culturală; întrucât eforturile depuse pentru realizarea reformelor trebuie să continue și după finalizarea negocierilor și aderare, astfel încât atât țara, cât și cetățenii ei să beneficieze de toate avantajele statutului de membru al UE;

| C. | întrucât aderarea Croației va face UE mai puternică, va îmbogăți cultura și patrimoniul european și va aduce o contribuție importantă la menținerea credibilității procesului de aderare, fiind totodată un bun exemplu că o implementare meticuloasă a tuturor angajamentelor asumate poate conduce la atingerea tuturor obiectivelor prestabilite; |
| --- | --- |

C.

întrucât aderarea Croației va face UE mai puternică, va îmbogăți cultura și patrimoniul european și va aduce o contribuție importantă la menținerea credibilității procesului de aderare, fiind totodată un bun exemplu că o implementare meticuloasă a tuturor angajamentelor asumate poate conduce la atingerea tuturor obiectivelor prestabilite;

| D. | întrucât, în procesul de aderare, este esențial ca fiecare țară să fie apreciată în funcție de propriile merite, ca ritmul negocierilor de aderare să fie dictat de respectarea efectivă a criteriilor de la Copenhaga și ca, în plus, gradul de îndeplinire a acestora să determine data finală a aderării; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în procesul de aderare, este esențial ca fiecare țară să fie apreciată în funcție de propriile merite, ca ritmul negocierilor de aderare să fie dictat de respectarea efectivă a criteriilor de la Copenhaga și ca, în plus, gradul de îndeplinire a acestora să determine data finală a aderării;

| E. | întrucât un proces continuu de reforme, precum și implementarea lor, în domenii precum sistemul judiciar și drepturile fundamentale sau combaterea corupției, este esențial pentru consolidarea statului de drept, în beneficiul tuturor cetățenilor croați; |
| --- | --- |

E.

întrucât un proces continuu de reforme, precum și implementarea lor, în domenii precum sistemul judiciar și drepturile fundamentale sau combaterea corupției, este esențial pentru consolidarea statului de drept, în beneficiul tuturor cetățenilor croați;

| F. | întrucât o adevărată reconciliere între diferitele popoare și instituirea unor relații de bună vecinătate contribuie substanțial la un autentic proces de integrare europeană; întrucât condamnările pentru crime de război și reintegrarea refugiaților și a persoanelor strămutate sunt elemente fundamentale ale procesului de reconciliere; |
| --- | --- |

F.

întrucât o adevărată reconciliere între diferitele popoare și instituirea unor relații de bună vecinătate contribuie substanțial la un autentic proces de integrare europeană; întrucât condamnările pentru crime de război și reintegrarea refugiaților și a persoanelor strămutate sunt elemente fundamentale ale procesului de reconciliere;

| G. | întrucât o aderare reușită a Croației va avea implicații europene și regionale mai extinse și va da un impuls pozitiv procesului de integrare europeană atât din UE, cât și din regiunea Balcanilor de Vest; întrucât perspectiva aderării la UE reprezintă o motivație puternică pentru țările candidate și potențial candidate din această regiune care doresc o integrare europeană, pentru a continua reformele politice, economice și legislative necesare și a consolida pacea, stabilitatea și reconcilierea pe baza unor relații de bună vecinătate; întrucât UE ar trebui să consolideze perspectivele europene ale țărilor vecine Croației și să încurajeze constant aceste țări să își îndeplinească obligațiile în drumul lor către aderarea deplină la UE, |
| --- | --- |

G.

întrucât o aderare reușită a Croației va avea implicații europene și regionale mai extinse și va da un impuls pozitiv procesului de integrare europeană atât din UE, cât și din regiunea Balcanilor de Vest; întrucât perspectiva aderării la UE reprezintă o motivație puternică pentru țările candidate și potențial candidate din această regiune care doresc o integrare europeană, pentru a continua reformele politice, economice și legislative necesare și a consolida pacea, stabilitatea și reconcilierea pe baza unor relații de bună vecinătate; întrucât UE ar trebui să consolideze perspectivele europene ale țărilor vecine Croației și să încurajeze constant aceste țări să își îndeplinească obligațiile în drumul lor către aderarea deplină la UE,

| 1. | salută încheierea negocierilor de aderare cu Croația, punctul final al unui proces de negociere care a durat aproape șase ani, la care se adaugă câțiva ani de pregătiri, care au modificat semnificativ peisajul socio-politic, economic și cultural al acestei țări; subliniază necesitatea menținerii ritmului reformelor și consideră că acest proces nu este încheiat, ci trebuie să continue cu aceeași forță și cu aceleași eforturi susținute și după încheierea negocierilor și aderare; este convins că rezultatele pozitive ale acestui proces vor consolida sprijinul și încrederea cetățenilor croați în aderarea la UE și vor încuraja cetățenii să participe la referendumul privind UE și să sprijine Tratatul de aderare; sprijină semnarea tratatului de aderare și invită statele membre să încheie ratificarea sa la timp; așteaptă să primească observatorii parlamentari din Croația; |
| --- | --- |

1.

salută încheierea negocierilor de aderare cu Croația, punctul final al unui proces de negociere care a durat aproape șase ani, la care se adaugă câțiva ani de pregătiri, care au modificat semnificativ peisajul socio-politic, economic și cultural al acestei țări; subliniază necesitatea menținerii ritmului reformelor și consideră că acest proces nu este încheiat, ci trebuie să continue cu aceeași forță și cu aceleași eforturi susținute și după încheierea negocierilor și aderare; este convins că rezultatele pozitive ale acestui proces vor consolida sprijinul și încrederea cetățenilor croați în aderarea la UE și vor încuraja cetățenii să participe la referendumul privind UE și să sprijine Tratatul de aderare; sprijină semnarea tratatului de aderare și invită statele membre să încheie ratificarea sa la timp; așteaptă să primească observatorii parlamentari din Croația;

| 2. | subliniază că prevederile temporare ale Tratatului de aderare introduc o derogare de la numărul maxim de mandate în Parlamentul European, astfel cum este prevăzut în tratate, până la sfârșitul legislaturii 2009-2014; este hotărât să-și prezinte propunerea de decizie privind stabilirea noii componențe a Parlamentului European mult înainte de alegerile din 2014, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din TUE; atrage atenția asupra faptului că toate aspectele instituționale relevante pentru aderare trebuie luate în întregime în considerare; |
| --- | --- |

2.

subliniază că prevederile temporare ale Tratatului de aderare introduc o derogare de la numărul maxim de mandate în Parlamentul European, astfel cum este prevăzut în tratate, până la sfârșitul legislaturii 2009-2014; este hotărât să-și prezinte propunerea de decizie privind stabilirea noii componențe a Parlamentului European mult înainte de alegerile din 2014, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din TUE; atrage atenția asupra faptului că toate aspectele instituționale relevante pentru aderare trebuie luate în întregime în considerare;

| 3. | subliniază că procedurile legate de adoptarea, pe de o parte, a Tratatului de aderare a Republicii Croația și, pe de altă parte, a protocoalelor solicitate de Irlanda și Republica Cehă au temeiuri diferite în tratat, și anume articolul 49 din TUE și, respectiv, articolul 48 din TUE, neputând fi, din acest motiv, incorporate din punct de vedere legal într-un singur act; |
| --- | --- |

3.

subliniază că procedurile legate de adoptarea, pe de o parte, a Tratatului de aderare a Republicii Croația și, pe de altă parte, a protocoalelor solicitate de Irlanda și Republica Cehă au temeiuri diferite în tratat, și anume articolul 49 din TUE și, respectiv, articolul 48 din TUE, neputând fi, din acest motiv, incorporate din punct de vedere legal într-un singur act;

| 4. | este convins că încheierea negocierilor de aderare este o dovadă a credibilității procesului de extindere a UE; subliniază faptul că progresele realizate în procesul de aderare reflectă faptul că perspectiva aderării continuă să stimuleze reformele politice și economice și că integrarea europeană constituie un mijloc de reconciliere a statelor chiar și dincolo de frontierele UE; |
| --- | --- |

4.

este convins că încheierea negocierilor de aderare este o dovadă a credibilității procesului de extindere a UE; subliniază faptul că progresele realizate în procesul de aderare reflectă faptul că perspectiva aderării continuă să stimuleze reformele politice și economice și că integrarea europeană constituie un mijloc de reconciliere a statelor chiar și dincolo de frontierele UE;

| 5. | așteaptă din partea Comisiei să monitorizeze obiectiv pregătirile de aderare care vor urma și să ajute autoritățile croate să-și îndeplinească angajamentele și obligațiile asumate în cursul negocierilor; salută faptul că în Tratatul de aderare se face trimitere la implicarea societății civile pe tot parcursul procesului de monitorizare și invită Comisia să utilizeze pe deplin această clauză și să se consulte îndeaproape cu reprezentanții societății civile; consideră că mecanismul de monitorizare în etapa preaderării este o modalitate de a oferi Croației un sprijin în plus pentru a-și continua reformele; invită Comisia să se asigure că ajutorul acordat prin intermediul Instrument de asistență pentru preaderare (IPA) este în continuare adecvat și cât mai eficient posibil; |
| --- | --- |

5.

așteaptă din partea Comisiei să monitorizeze obiectiv pregătirile de aderare care vor urma și să ajute autoritățile croate să-și îndeplinească angajamentele și obligațiile asumate în cursul negocierilor; salută faptul că în Tratatul de aderare se face trimitere la implicarea societății civile pe tot parcursul procesului de monitorizare și invită Comisia să utilizeze pe deplin această clauză și să se consulte îndeaproape cu reprezentanții societății civile; consideră că mecanismul de monitorizare în etapa preaderării este o modalitate de a oferi Croației un sprijin în plus pentru a-și continua reformele; invită Comisia să se asigure că ajutorul acordat prin intermediul Instrument de asistență pentru preaderare (IPA) este în continuare adecvat și cât mai eficient posibil;

| 6. | subliniază necesitatea acordării unei atenții speciale angajamentelor luate în domeniul sistemului judiciar, al afacerilor interne și drepturilor fundamentale (inclusiv al libertății media - unul dintre instrumentele esențiale ale democrației), precum și implementarea fără întreruperi și eficientă a reformelor judiciare, judecarea imparțială a cazurilor de crime de război, lupta împotriva corupției, protecția minorităților, managementul frontierelor, combaterea crimei organizate, cooperarea judiciară în domeniul civil și penal, și de asemenea, necesitatea unei concentrări deosebite în domeniul politicii concurenței, în vederea restructurării industriei construcțiilor navale și a celei siderurgice; consideră că este important ca Croația să își construiască un bilanț pozitiv în aceste domenii înainte de aderare; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea acordării unei atenții speciale angajamentelor luate în domeniul sistemului judiciar, al afacerilor interne și drepturilor fundamentale (inclusiv al libertății media - unul dintre instrumentele esențiale ale democrației), precum și implementarea fără întreruperi și eficientă a reformelor judiciare, judecarea imparțială a cazurilor de crime de război, lupta împotriva corupției, protecția minorităților, managementul frontierelor, combaterea crimei organizate, cooperarea judiciară în domeniul civil și penal, și de asemenea, necesitatea unei concentrări deosebite în domeniul politicii concurenței, în vederea restructurării industriei construcțiilor navale și a celei siderurgice; consideră că este important ca Croația să își construiască un bilanț pozitiv în aceste domenii înainte de aderare;

| 7. | va continua monitorizarea procesului și solicită Comisiei să-i prezinte în mod regulat informații cu privire la măsura în care autoritățile croate își respectă angajamentele din tratatul de aderare, pentru a-și asuma în întregime obligațiile de membru până la aderare, care va avea loc la 1 iulie 2013; invită autoritățile croate să implementeze angajamentele într-un mod transparent și incluziv, implicând parlamentul croat și societatea civilă cât mai mult posibil și să evalueze regulat progresul înregistrat în procesul de reforme; își rezervă dreptul de a adresa recomandări Comisiei și autorităților croate pe întreg parcursul procesului de monitorizare; |
| --- | --- |

7.

va continua monitorizarea procesului și solicită Comisiei să-i prezinte în mod regulat informații cu privire la măsura în care autoritățile croate își respectă angajamentele din tratatul de aderare, pentru a-și asuma în întregime obligațiile de membru până la aderare, care va avea loc la 1 iulie 2013; invită autoritățile croate să implementeze angajamentele într-un mod transparent și incluziv, implicând parlamentul croat și societatea civilă cât mai mult posibil și să evalueze regulat progresul înregistrat în procesul de reforme; își rezervă dreptul de a adresa recomandări Comisiei și autorităților croate pe întreg parcursul procesului de monitorizare;

| 8. | recunoscând evoluția pozitivă în procesul de reformare sistemului judiciar, încurajează Croația să continue implementarea reformelor judiciare, în conformitate cu recomandările Comisiei în acest domeniu, întrucât un sistem judiciar eficient constituie un element important pentru dezvoltarea economică și întărește încrederea cetățenilor în statul de drept; invită Croația să abordeze provocările care subzistă în acest domeniu, în special în ceea ce privește creșterea eficienței sistemului judiciar și implementarea dispozițiilor privind independența, imparțialitatea și răspunderea publică a sistemului judiciar, precum și criteriile obiective, bazate pe merit, în numirea și promovarea judecătorilor; |
| --- | --- |

8.

recunoscând evoluția pozitivă în procesul de reformare sistemului judiciar, încurajează Croația să continue implementarea reformelor judiciare, în conformitate cu recomandările Comisiei în acest domeniu, întrucât un sistem judiciar eficient constituie un element important pentru dezvoltarea economică și întărește încrederea cetățenilor în statul de drept; invită Croația să abordeze provocările care subzistă în acest domeniu, în special în ceea ce privește creșterea eficienței sistemului judiciar și implementarea dispozițiilor privind independența, imparțialitatea și răspunderea publică a sistemului judiciar, precum și criteriile obiective, bazate pe merit, în numirea și promovarea judecătorilor;

| 9. | salută hotărârea Croației de a combate corupția, considerând-o una dintre prioritățile majore, în special combaterea corupției la nivel înalt - în sistemul judiciar, agențiile de aplicare a legii, administrația publică - care trebuie urmărită ferm sub toate formele, printr-o aplicare strictă a legii și prin instituirea unui registru al acțiunilor penale care au avut rezultate pozitive; atrage atenția asupra necesității de a consolida în continuare transparența și integritatea la nivelul administrației publice și al poliției; consideră că este vitală implementarea legislației referitoare la achizițiile publice, asigurarea transparenței la nivelul sectorului public, accesul public la informațiile privind cheltuielile publice, precum și creșterea transparenței în finanțarea partidelor; |
| --- | --- |

9.

salută hotărârea Croației de a combate corupția, considerând-o una dintre prioritățile majore, în special combaterea corupției la nivel înalt - în sistemul judiciar, agențiile de aplicare a legii, administrația publică - care trebuie urmărită ferm sub toate formele, printr-o aplicare strictă a legii și prin instituirea unui registru al acțiunilor penale care au avut rezultate pozitive; atrage atenția asupra necesității de a consolida în continuare transparența și integritatea la nivelul administrației publice și al poliției; consideră că este vitală implementarea legislației referitoare la achizițiile publice, asigurarea transparenței la nivelul sectorului public, accesul public la informațiile privind cheltuielile publice, precum și creșterea transparenței în finanțarea partidelor;

| 10. | solicită autorităților croate să continue consolidarea capacităților administrative ale organismelor anticorupție, inclusiv prin respectarea celor mai bune practici din UE, și să încurajeze o cultură a responsabilității politice, publice și judiciare, ca o condiție prealabilă pentru construirea și consolidarea statului de drept; subliniază că sunt necesare eforturi constante pentru a îmbunătăți în continuare bilanțul rezolvării cazurilor de crimă organizată și de corupție și pentru a consolida legislația care interzice companiilor care au legături cu organizațiile criminale să participe la procedurile de achiziții publice; consideră că este importantă continuarea reformării agențiilor de aplicare a legii pentru ca acestea să devină eficiente, eficace, depolitizate și să respecte drepturile și libertățile civile; |
| --- | --- |

10.

solicită autorităților croate să continue consolidarea capacităților administrative ale organismelor anticorupție, inclusiv prin respectarea celor mai bune practici din UE, și să încurajeze o cultură a responsabilității politice, publice și judiciare, ca o condiție prealabilă pentru construirea și consolidarea statului de drept; subliniază că sunt necesare eforturi constante pentru a îmbunătăți în continuare bilanțul rezolvării cazurilor de crimă organizată și de corupție și pentru a consolida legislația care interzice companiilor care au legături cu organizațiile criminale să participe la procedurile de achiziții publice; consideră că este importantă continuarea reformării agențiilor de aplicare a legii pentru ca acestea să devină eficiente, eficace, depolitizate și să respecte drepturile și libertățile civile;

| 11. | încurajează Croația să își intensifice eforturile de urmărire penală a crimelor de război și să implementeze noua strategie privind impunitatea, care este esențială pentru asigurarea justiției și realizarea reconcilierii durabile în regiune și să se ocupe de problema impunității, mai ales dacă victimele au fost etnici sârbi sau dacă presupușii criminali făceau parte din forțele de securitate croate; invită guvernul croat, ca prim pas în intensificarea eforturilor de combatere a impunității, să aloce resurse financiare adecvate și să ofere sprijin politic deplin sistemului judiciar croat pentru a accelera anchetele privind crimele de război; în plus, încurajează autoritățile croate să continue să coopereze în mod activ cu Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPIFI) și să respecte și toate celelalte recomandări ale Biroului procurorului TPIFI; invită Croația și Serbia să colaboreze pe deplin în domeniul justiției, în special în ceea ce privește urmărirea penală a crimelor de război; |
| --- | --- |

11.

încurajează Croația să își intensifice eforturile de urmărire penală a crimelor de război și să implementeze noua strategie privind impunitatea, care este esențială pentru asigurarea justiției și realizarea reconcilierii durabile în regiune și să se ocupe de problema impunității, mai ales dacă victimele au fost etnici sârbi sau dacă presupușii criminali făceau parte din forțele de securitate croate; invită guvernul croat, ca prim pas în intensificarea eforturilor de combatere a impunității, să aloce resurse financiare adecvate și să ofere sprijin politic deplin sistemului judiciar croat pentru a accelera anchetele privind crimele de război; în plus, încurajează autoritățile croate să continue să coopereze în mod activ cu Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPIFI) și să respecte și toate celelalte recomandări ale Biroului procurorului TPIFI; invită Croația și Serbia să colaboreze pe deplin în domeniul justiției, în special în ceea ce privește urmărirea penală a crimelor de război;

| 12. | invită guvernul să încurajeze în continuare și să faciliteze în mod efectiv reîntoarcerea în cele mai bune condiții a refugiaților și a persoanelor strămutate, acordând o atenție specială situației etnicilor sârbi care se întorc, și să le îmbunătățească condițiile de viață și de muncă; invită autoritățile croate să continue să lanseze proiecte de redresare socială și economică pentru grupurile vulnerabile, în special pentru refugiați, și să găsească modalități eficiente și sustenabile de a aplica măsuri privind locuințele și locurile de muncă în concordanță cu celelalte programe sociale și de ocupare a locurilor de muncă; se așteaptă ca toate țările din regiune să adopte politici deschise privind reîntoarcerea refugiaților; |
| --- | --- |

12.

invită guvernul să încurajeze în continuare și să faciliteze în mod efectiv reîntoarcerea în cele mai bune condiții a refugiaților și a persoanelor strămutate, acordând o atenție specială situației etnicilor sârbi care se întorc, și să le îmbunătățească condițiile de viață și de muncă; invită autoritățile croate să continue să lanseze proiecte de redresare socială și economică pentru grupurile vulnerabile, în special pentru refugiați, și să găsească modalități eficiente și sustenabile de a aplica măsuri privind locuințele și locurile de muncă în concordanță cu celelalte programe sociale și de ocupare a locurilor de muncă; se așteaptă ca toate țările din regiune să adopte politici deschise privind reîntoarcerea refugiaților;

| 13. | salută progresele înregistrate în domeniul drepturilor femeii și al egalității de gen; totuși, este îngrijorat de faptul că femeile sunt în continuare extrem de subreprezentate în cadrul organismelor decizionale economice și politice; invită autoritățile croate să finalizeze rapid implementarea Legii privind egalitatea de gen, să promoveze mai activ participarea femeilor în politică, să consolideze poziția femeilor pe piața muncii și să introducă principiul salarizării egale; |
| --- | --- |

13.

salută progresele înregistrate în domeniul drepturilor femeii și al egalității de gen; totuși, este îngrijorat de faptul că femeile sunt în continuare extrem de subreprezentate în cadrul organismelor decizionale economice și politice; invită autoritățile croate să finalizeze rapid implementarea Legii privind egalitatea de gen, să promoveze mai activ participarea femeilor în politică, să consolideze poziția femeilor pe piața muncii și să introducă principiul salarizării egale;

| 14. | sprijină eforturile de promovare a unui climat de toleranță în țară; încurajează autoritățile croate să-și amplifice eforturile de combatere a discriminării și de aplicare a legislației antidiscriminare, precum și în direcția unei abordări ferme în cazul infracțiunilor bazate pe ură, a dicursurilor care incită la ură, a amenințărilor pe motive rasiale și a intoleranței împotriva minorităților etnice și LGBT; încurajează, de asemenea, Croația să acționeze în spiritul toleranței și să ia măsuri adecvate pentru protejarea celor care ar putea fi încă ținta unor amenințări sau acte de intimidare; |
| --- | --- |

14.

sprijină eforturile de promovare a unui climat de toleranță în țară; încurajează autoritățile croate să-și amplifice eforturile de combatere a discriminării și de aplicare a legislației antidiscriminare, precum și în direcția unei abordări ferme în cazul infracțiunilor bazate pe ură, a dicursurilor care incită la ură, a amenințărilor pe motive rasiale și a intoleranței împotriva minorităților etnice și LGBT; încurajează, de asemenea, Croația să acționeze în spiritul toleranței și să ia măsuri adecvate pentru protejarea celor care ar putea fi încă ținta unor amenințări sau acte de intimidare;

| 15. | este profund îngrijorat de violența împotriva participanților la marșul LGBT din 11 iunie 2011, de la Split, și de incapacitatea autorităților croate de a-i proteja pe participanți; îndeamnă autoritățile croate să ancheteze în totalitate și să urmărească penal infracțiunile comise și să dezvolte strategii de prevenire a unor incidente similare în viitor; invită autoritățile croate să adopte rapid și să pună în aplicare un plan de acțiune împotriva homofobiei; |
| --- | --- |

15.

este profund îngrijorat de violența împotriva participanților la marșul LGBT din 11 iunie 2011, de la Split, și de incapacitatea autorităților croate de a-i proteja pe participanți; îndeamnă autoritățile croate să ancheteze în totalitate și să urmărească penal infracțiunile comise și să dezvolte strategii de prevenire a unor incidente similare în viitor; invită autoritățile croate să adopte rapid și să pună în aplicare un plan de acțiune împotriva homofobiei;

| 16. | invită autoritățile croate să se ocupe în continuare de problema traficului de persoane; |
| --- | --- |

16.

invită autoritățile croate să se ocupe în continuare de problema traficului de persoane;

| 17. | încurajează Croația să consolideze în continuare drepturile lucrătorilor și ale sindicatelor, să consolideze dialogul social în cadrul procesului decizional și de elaborare a politicilor, precum și să promoveze dezvoltarea capacităților partenerilor sociali, inclusiv prin consolidarea în continuare a Consiliul Economic și Social; |
| --- | --- |

17.

încurajează Croația să consolideze în continuare drepturile lucrătorilor și ale sindicatelor, să consolideze dialogul social în cadrul procesului decizional și de elaborare a politicilor, precum și să promoveze dezvoltarea capacităților partenerilor sociali, inclusiv prin consolidarea în continuare a Consiliul Economic și Social;

| 18. | recunoaște că libertatea de exprimare este prevăzută în legislația croată și, în general, este respectată; încurajează autoritățile croate să ia măsuri suplimentare pentru a asigura independența și profesionalismul mass-mediei; invită autoritățile croate să continue să-și demonstreze angajamentul de a se asigura că sectorul mass-media funcționează fără interferențe din sfera politicului și că independența organismelor de reglementare este garantată; |
| --- | --- |

18.

recunoaște că libertatea de exprimare este prevăzută în legislația croată și, în general, este respectată; încurajează autoritățile croate să ia măsuri suplimentare pentru a asigura independența și profesionalismul mass-mediei; invită autoritățile croate să continue să-și demonstreze angajamentul de a se asigura că sectorul mass-media funcționează fără interferențe din sfera politicului și că independența organismelor de reglementare este garantată;

| 19. | invită Croația, în contextul problemelor economice existente, să-și continue reformele structurale în domeniul economiei, să stimuleze angajarea forței de muncă prin revigorarea pieței muncii și să continue consolidarea fiscală pentru a stimula competitivitatea, permițând astfel Croației să ajungă la nivelul statelor membre UE și să beneficieze la maximum de aderarea la UE; Consideră că este important ca refacerea economică să fie însoțită de modernizare ecologică, inclusiv printr-o mai bună eficiență energetică, de consolidare a politicilor în domeniul surselor regenerabile de energie și armonizarea de amenajare a teritoriului și a politicilor energetice; încurajează guvernul să îmbunătățească mediul general de afaceri, să acorde o atenție specială întreprinderilor mici și mijlocii și să continue eforturile de reformare a sistemului social pentru a asigura sustenabilitate finanțelor publice; invită autoritățile croate să transparentizeze procesul de amenajare a teritoriului și să respecte pe deplin interesul public și standardele de mediu; |
| --- | --- |

19.

invită Croația, în contextul problemelor economice existente, să-și continue reformele structurale în domeniul economiei, să stimuleze angajarea forței de muncă prin revigorarea pieței muncii și să continue consolidarea fiscală pentru a stimula competitivitatea, permițând astfel Croației să ajungă la nivelul statelor membre UE și să beneficieze la maximum de aderarea la UE; Consideră că este important ca refacerea economică să fie însoțită de modernizare ecologică, inclusiv printr-o mai bună eficiență energetică, de consolidare a politicilor în domeniul surselor regenerabile de energie și armonizarea de amenajare a teritoriului și a politicilor energetice; încurajează guvernul să îmbunătățească mediul general de afaceri, să acorde o atenție specială întreprinderilor mici și mijlocii și să continue eforturile de reformare a sistemului social pentru a asigura sustenabilitate finanțelor publice; invită autoritățile croate să transparentizeze procesul de amenajare a teritoriului și să respecte pe deplin interesul public și standardele de mediu;

| 20. | invită statele membre să aplice deciziile privind dispozițiile tranzitorii referitoare la accesul lucrătorilor croați pe piețele muncii din statele membre, plecând de la informații reale și numai în cazul în care există pericolul real de a perturba grav piața națională a forței de muncă; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre să aplice deciziile privind dispozițiile tranzitorii referitoare la accesul lucrătorilor croați pe piețele muncii din statele membre, plecând de la informații reale și numai în cazul în care există pericolul real de a perturba grav piața națională a forței de muncă;

| 21. | invită statele membre care doresc să aplice perioade de tranziție ce limitează accesul liber pe piața muncii să informeze Comisia cu privire la numărul de lucrători la care se așteaptă să sosească pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre care doresc să aplice perioade de tranziție ce limitează accesul liber pe piața muncii să informeze Comisia cu privire la numărul de lucrători la care se așteaptă să sosească pe teritoriul lor;

| 22. | subliniază că implicațiile financiare ale extinderii trebuie tratate integral în cadrul viitoarelor negocieri având drept obiect Cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020 și deciziile privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii; |
| --- | --- |

22.

subliniază că implicațiile financiare ale extinderii trebuie tratate integral în cadrul viitoarelor negocieri având drept obiect Cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020 și deciziile privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii;

| 23. | solicită tuturor părților implicate să includă Croația într-o măsură cât mai mare, în calitatea sa de țară în curs de aderare, la toate schimburile de opinii și negocierile cu privire la cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020; consideră că observatorii croați în Parlamentul European, reprezentanții croați din Consiliu și observatorii croați din Comitetul Regiunilor ar trebui să profite de această ocazie pentru a-și face cunoscute vederile asupra Uniunii și a contribui la elaborarea bugetului UE și a priorităților acesteia pentru 2020; |
| --- | --- |

23.

solicită tuturor părților implicate să includă Croația într-o măsură cât mai mare, în calitatea sa de țară în curs de aderare, la toate schimburile de opinii și negocierile cu privire la cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020; consideră că observatorii croați în Parlamentul European, reprezentanții croați din Consiliu și observatorii croați din Comitetul Regiunilor ar trebui să profite de această ocazie pentru a-și face cunoscute vederile asupra Uniunii și a contribui la elaborarea bugetului UE și a priorităților acesteia pentru 2020;

| 24. | ia act de poziția Uniunii Europene cu privire la prevederile financiare și bugetare stabilite la Conferința privind aderarea Croației, bazate pe data de 1 iulie 2013 ca dată a aderării; constată că pachetele financiare necesare pentru aderarea Croației, alocate prin linii și rubrici bugetare pentru al doilea semestru al ultimului exercițiului financiar din actualul CFM, vor crește semnificativ cheltuielile din bugetul UE; constată că alocarea rezervată în cadrul IPA pentru Croația va fi redusă față de sumele prevăzute inițial pentru 2013, ceea ce compensează într-o anumită măsură impactul net asupra bugetului UE; |
| --- | --- |

24.

ia act de poziția Uniunii Europene cu privire la prevederile financiare și bugetare stabilite la Conferința privind aderarea Croației, bazate pe data de 1 iulie 2013 ca dată a aderării; constată că pachetele financiare necesare pentru aderarea Croației, alocate prin linii și rubrici bugetare pentru al doilea semestru al ultimului exercițiului financiar din actualul CFM, vor crește semnificativ cheltuielile din bugetul UE; constată că alocarea rezervată în cadrul IPA pentru Croația va fi redusă față de sumele prevăzute inițial pentru 2013, ceea ce compensează într-o anumită măsură impactul net asupra bugetului UE;

| 25. | ia act de poziția COREPER, conform căreia nivelul cheltuielilor nu ar trebui modificat pentru exercițiul financiar 2013, dar amintește, cu toate acestea, că actualul CFM, în momentul când a fost prezentat, negociat și adoptat, în 2006, nu lua în considerare posibilitatea aderării Croației pe durata sa; |
| --- | --- |

25.

ia act de poziția COREPER, conform căreia nivelul cheltuielilor nu ar trebui modificat pentru exercițiul financiar 2013, dar amintește, cu toate acestea, că actualul CFM, în momentul când a fost prezentat, negociat și adoptat, în 2006, nu lua în considerare posibilitatea aderării Croației pe durata sa;

| 26. | solicită, prin urmare, Comisiei să propună, așa cum se preconiza la începutul anului 2012, în urma semnării Tratatului de aderare în decembrie 2011 și cum se prevedea la punctul 29 din Acordul interinstituțional (IIA), o revizuire a CFM pentru exercițiul financiar 2013, pentru a evita finanțarea aderării Croației prin realocări; |
| --- | --- |

26.

solicită, prin urmare, Comisiei să propună, așa cum se preconiza la începutul anului 2012, în urma semnării Tratatului de aderare în decembrie 2011 și cum se prevedea la punctul 29 din Acordul interinstituțional (IIA), o revizuire a CFM pentru exercițiul financiar 2013, pentru a evita finanțarea aderării Croației prin realocări;

| 27. | având în vedere că există încă deficiențe ale capacităților administrative ale autorităților croate relevante, încurajează autoritățile croate să consolideze în continuare structurile administrative și capacitățile instituționale necesare pentru implementarea adecvată a acquis-ului, astfel încât această țară să beneficie la maximum după aderare de statutul de membră a UE; |
| --- | --- |

27.

având în vedere că există încă deficiențe ale capacităților administrative ale autorităților croate relevante, încurajează autoritățile croate să consolideze în continuare structurile administrative și capacitățile instituționale necesare pentru implementarea adecvată a acquis-ului, astfel încât această țară să beneficie la maximum după aderare de statutul de membră a UE;

| 28. | salută adoptarea de către guvernul croat, în iulie 2011, a declarației privind promovarea valorilor europene în Europa de sud-est; invită Croația să promoveze în continuare în regiune extinderea UE și valorile europene ale păcii, prosperității, libertății, statului de drept, democrației și economiei sociale de piață, încurajează Croația să-și continue consolidarea relațiilor bune de vecinătate, să rămână un promotor important și dinamic al cooperării regionale la toate nivelurile și să-și urmeze angajamentul de a transforma eforturile de reconciliere în măsuri practice care să aducă beneficii economice, sociale și personale tuturor cetățenilor din regiune; |
| --- | --- |

28.

salută adoptarea de către guvernul croat, în iulie 2011, a declarației privind promovarea valorilor europene în Europa de sud-est; invită Croația să promoveze în continuare în regiune extinderea UE și valorile europene ale păcii, prosperității, libertății, statului de drept, democrației și economiei sociale de piață, încurajează Croația să-și continue consolidarea relațiilor bune de vecinătate, să rămână un promotor important și dinamic al cooperării regionale la toate nivelurile și să-și urmeze angajamentul de a transforma eforturile de reconciliere în măsuri practice care să aducă beneficii economice, sociale și personale tuturor cetățenilor din regiune;

| 29. | solicită utilizarea mai mare a instrumentelor financiare care sprijină IMM-urile, dezvoltarea infrastructurii și a mediului de afaceri, ca parte a programelor cu mai mulți beneficiari din Balcanii de Vest; ia act de faptul că pentru dezvoltarea economică a țărilor vecine ale Croației și pentru o cooperare fructuoasă cu acestea, cooperarea regională este de o importanță fundamentală; |
| --- | --- |

29.

solicită utilizarea mai mare a instrumentelor financiare care sprijină IMM-urile, dezvoltarea infrastructurii și a mediului de afaceri, ca parte a programelor cu mai mulți beneficiari din Balcanii de Vest; ia act de faptul că pentru dezvoltarea economică a țărilor vecine ale Croației și pentru o cooperare fructuoasă cu acestea, cooperarea regională este de o importanță fundamentală;

| 30. | solicită o avansare în direcția soluționării principalelor probleme bilaterale cu țările vecine, în special cu Serbia în ceea ce privește mai ales demarcarea frontierelor, persoanele dispărute, restituirea proprietăților și refugiații, și este ferm convins că actualele diferende bilaterale nu trebuie să stopeze procesul de aderare la UE a țărilor candidate și potențial candidate din Balcanii de Vest, dar ar trebui să fie soluționate, în general, înainte de aderare și salută, în consecință, declarația în acest sens a Parlamentului croat din 21 octombrie 2011; |
| --- | --- |

30.

solicită o avansare în direcția soluționării principalelor probleme bilaterale cu țările vecine, în special cu Serbia în ceea ce privește mai ales demarcarea frontierelor, persoanele dispărute, restituirea proprietăților și refugiații, și este ferm convins că actualele diferende bilaterale nu trebuie să stopeze procesul de aderare la UE a țărilor candidate și potențial candidate din Balcanii de Vest, dar ar trebui să fie soluționate, în general, înainte de aderare și salută, în consecință, declarația în acest sens a Parlamentului croat din 21 octombrie 2011;

| 31. | ținând seama de faptul că succesul aderării depinde în mare măsură de susținerea și angajamentul cetățenilor, încurajează autoritățile croate și societatea civilă să desfășoare, cu ajutorul Comisiei, o campanie de informare cuprinzătoare și obiectivă cu privire la obligațiile, consecințele și avantajele aderării la UE, astfel încât populația croată să fie perfect conștientă de alegerea lor în cadrul referendumului și să simtă că proiectul european le aparține și lor; |
| --- | --- |

31.

ținând seama de faptul că succesul aderării depinde în mare măsură de susținerea și angajamentul cetățenilor, încurajează autoritățile croate și societatea civilă să desfășoare, cu ajutorul Comisiei, o campanie de informare cuprinzătoare și obiectivă cu privire la obligațiile, consecințele și avantajele aderării la UE, astfel încât populația croată să fie perfect conștientă de alegerea lor în cadrul referendumului și să simtă că proiectul european le aparține și lor;

| 32. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Republicii Croația. |
| --- | --- |

32.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Republicii Croația.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/24

---

Joi, 1 decembrie 2011Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice

P7_TA(2011)0542

Rezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice (2011/2071(INI))

2013/C 165 E/04

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 121, 126 și 148 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și Protocolul nr. 12 și dispozițiile relevante ale Protocoalelor nr. 15 și 16 privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 121, 126 și 148 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și Protocolul nr. 12 și dispozițiile relevante ale Protocoalelor nr. 15 și 16 privind procedura aplicabilă deficitelor excesive,

| — | având în vedere Codul de practici privind statisticile europene, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de practici privind statisticile europene, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene,

| — | având în vedere articolul 152 și articolul 153 alineatul (5) din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 152 și articolul 153 alineatul (5) din TFUE,

| — | având în vedere articolul 9 din TFUE (clauza socială orizontală), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din TFUE (clauza socială orizontală),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 mai 2010 intitulată „Consolidarea coordonării politicilor economice” (COM(2010)0250) și cea din 30 iunie 2010 intitulată „Consolidarea coordonării politicilor economice pentru stabilitate, creștere și locuri de muncă - Instrumente pentru o mai bună guvernanță economică în UE” (COM(2010)0367), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 mai 2010 intitulată „Consolidarea coordonării politicilor economice” (COM(2010)0250) și cea din 30 iunie 2010 intitulată „Consolidarea coordonării politicilor economice pentru stabilitate, creștere și locuri de muncă - Instrumente pentru o mai bună guvernanță economică în UE” (COM(2010)0367),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere concluziile Consiliilor ECOFIN din 15 februarie 2011 și din 7 septembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliilor ECOFIN din 15 februarie 2011 și din 7 septembrie 2010,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 23-24 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 23-24 martie 2011,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru afaceri constituționale și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0384/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru afaceri constituționale și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0384/2011),

| A. | întrucât criza, accentuarea inegalităților, a dezechilibrelor macroeconomice și a decalajelor de competitivitate în urma introducerii monedei euro, precum și funcționarea sistemului financiar au scos în evidență necesitatea ca Uniunea să combată dezechilibrele macroeconomice pe baza unei abordări simetrice, după caz, care ar viza atât deficitele excesive, cât și surplusurile excesive, ar coordona mai bine politicile economice și fiscale și ar ameliora supravegherea bugetară; |
| --- | --- |

A.

întrucât criza, accentuarea inegalităților, a dezechilibrelor macroeconomice și a decalajelor de competitivitate în urma introducerii monedei euro, precum și funcționarea sistemului financiar au scos în evidență necesitatea ca Uniunea să combată dezechilibrele macroeconomice pe baza unei abordări simetrice, după caz, care ar viza atât deficitele excesive, cât și surplusurile excesive, ar coordona mai bine politicile economice și fiscale și ar ameliora supravegherea bugetară;

| B. | întrucât cadrul îmbunătățit de guvernanță economică ar trebui să se bazeze pe diferite politici interconectate vizând creșterea economică și crearea de locuri de muncă durabile, care să fie coerente între ele, în special pe o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă (Strategia UE 2020), cu un accent deosebit pe dezvoltarea și consolidarea pieței interne, pe încurajarea comerțului internațional și a competitivității, pe un cadru eficace de prevenire și corectare a deficitelor publice excesive (Pactul de stabilitate și de creștere), pe un cadru solid pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, pe cerințe minime pentru cadrele bugetare naționale, precum și pe o reglementare și o supraveghere mai stricte ale pieței financiare, inclusiv pe supravegherea macroprudențială asigurată de Comitetul european pentru risc sistemic; |
| --- | --- |

B.

întrucât cadrul îmbunătățit de guvernanță economică ar trebui să se bazeze pe diferite politici interconectate vizând creșterea economică și crearea de locuri de muncă durabile, care să fie coerente între ele, în special pe o strategie a Uniunii pentru creștere economică și locuri de muncă (Strategia UE 2020), cu un accent deosebit pe dezvoltarea și consolidarea pieței interne, pe încurajarea comerțului internațional și a competitivității, pe un cadru eficace de prevenire și corectare a deficitelor publice excesive (Pactul de stabilitate și de creștere), pe un cadru solid pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, pe cerințe minime pentru cadrele bugetare naționale, precum și pe o reglementare și o supraveghere mai stricte ale pieței financiare, inclusiv pe supravegherea macroprudențială asigurată de Comitetul european pentru risc sistemic;

| C. | întrucât experiența acumulată și greșelile din primul deceniu de funcționare a uniunii economice și monetare au scos în evidență nevoia unei guvernanțe economice îmbunătățite în Uniune, care ar trebui să se bazeze pe o asumare mai puternică la nivel național a normelor și politicilor stabilite de comun acord și pe un cadru mai solid de supraveghere a politicilor economice naționale la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât experiența acumulată și greșelile din primul deceniu de funcționare a uniunii economice și monetare au scos în evidență nevoia unei guvernanțe economice îmbunătățite în Uniune, care ar trebui să se bazeze pe o asumare mai puternică la nivel național a normelor și politicilor stabilite de comun acord și pe un cadru mai solid de supraveghere a politicilor economice naționale la nivelul Uniunii;

| D. | întrucât experiența a demonstrat că datoriile și deficitele excesive în anumite state membre pot avea efecte negative colaterale profunde asupra altor state membre și asupra zonei euro în ansamblu; |
| --- | --- |

D.

întrucât experiența a demonstrat că datoriile și deficitele excesive în anumite state membre pot avea efecte negative colaterale profunde asupra altor state membre și asupra zonei euro în ansamblu;

| E. | întrucât parlamentele naționale sunt constituite prin votul liber al cetățenilor și întrucât, în consecință, acestea reprezintă și garantează drepturile dobândite și delegate de cetățeni; întrucât introducerea semestrului european ar trebuie să aibă loc cu respectarea deplină a prerogativelor parlamentelor naționale; |
| --- | --- |

E.

întrucât parlamentele naționale sunt constituite prin votul liber al cetățenilor și întrucât, în consecință, acestea reprezintă și garantează drepturile dobândite și delegate de cetățeni; întrucât introducerea semestrului european ar trebuie să aibă loc cu respectarea deplină a prerogativelor parlamentelor naționale;

| F. | întrucât aprobarea bugetelor publice de către adunările parlamentare reprezintă una dintre pietrele de temelie ale democrației; |
| --- | --- |

F.

întrucât aprobarea bugetelor publice de către adunările parlamentare reprezintă una dintre pietrele de temelie ale democrației;

| G. | întrucât parlamentele statelor membre ale UE partajează în prezent funcția legislativă cu instituțiile UE și, deseori, exercită doar un control limitat asupra acțiunilor respectivelor guverne la nivel european; |
| --- | --- |

G.

întrucât parlamentele statelor membre ale UE partajează în prezent funcția legislativă cu instituțiile UE și, deseori, exercită doar un control limitat asupra acțiunilor respectivelor guverne la nivel european;

| H. | întrucât procesele legislative variabile și complexe ale Uniunii Europene nu sunt cunoscute suficient de majoritatea cetățenilor Uniunii; întrucât lipsa transparenței în procesele decizionale și de formare a opiniei, în special în cele din Consiliul European și Consiliul de Miniștri, subminează încrederea cetățenilor în integrarea europeană și în democrațiile UE și îngreunează exercitarea unui control activ și constructiv de către cetățeni; |
| --- | --- |

H.

întrucât procesele legislative variabile și complexe ale Uniunii Europene nu sunt cunoscute suficient de majoritatea cetățenilor Uniunii; întrucât lipsa transparenței în procesele decizionale și de formare a opiniei, în special în cele din Consiliul European și Consiliul de Miniștri, subminează încrederea cetățenilor în integrarea europeană și în democrațiile UE și îngreunează exercitarea unui control activ și constructiv de către cetățeni;

| I. | întrucât mișcările sociale de protest împotriva măsurilor de austeritate din diferite state membre ale UE exprimă și o nemulțumire crescândă privind calitatea democratică a integrării europene; întrucât credibilitatea democratică a integrării europene a suferit mult ca urmare a modului în care criza euro a fost abordată până în prezent; |
| --- | --- |

I.

întrucât mișcările sociale de protest împotriva măsurilor de austeritate din diferite state membre ale UE exprimă și o nemulțumire crescândă privind calitatea democratică a integrării europene; întrucât credibilitatea democratică a integrării europene a suferit mult ca urmare a modului în care criza euro a fost abordată până în prezent;

| J. | întrucât eficacitatea politicilor economice naționale asigurată printr-o coordonare consolidată se bazează pe legitimitatea și responsabilitatea democratice ale acestor politici prin intervenția parlamentelor; |
| --- | --- |

J.

întrucât eficacitatea politicilor economice naționale asigurată printr-o coordonare consolidată se bazează pe legitimitatea și responsabilitatea democratice ale acestor politici prin intervenția parlamentelor;

| K. | întrucât, în contextul semestrului european, este necesar să se asigure o interacțiune mai puternică între politicile din domeniul ocupării forței de muncă, cele din domeniul social și cele economice și întrucât această acțiune trebuie să aducă beneficii tuturor generaților și trebuie să se desfășoare într-o manieră care să promoveze responsabilitatea democratică, aderența și legitimitatea tuturor actorilor implicați; întrucât, pentru aceasta, este esențial să se asigure participarea deplină a Parlamentului European; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în contextul semestrului european, este necesar să se asigure o interacțiune mai puternică între politicile din domeniul ocupării forței de muncă, cele din domeniul social și cele economice și întrucât această acțiune trebuie să aducă beneficii tuturor generaților și trebuie să se desfășoare într-o manieră care să promoveze responsabilitatea democratică, aderența și legitimitatea tuturor actorilor implicați; întrucât, pentru aceasta, este esențial să se asigure participarea deplină a Parlamentului European;

| L. | întrucât, la 24 martie 2011, statele membre participante la Pactul euro plus au convenit asupra „unei acțiuni solide la nivelul UE în vederea stimulării creșterii prin consolidarea pieței unice, reducerea sarcinii globale a reglementării și prin promovarea comerțului cu țări terțe”; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la 24 martie 2011, statele membre participante la Pactul euro plus au convenit asupra „unei acțiuni solide la nivelul UE în vederea stimulării creșterii prin consolidarea pieței unice, reducerea sarcinii globale a reglementării și prin promovarea comerțului cu țări terțe”;

| M. | întrucât semestrul european este un proces instituțional, sub conducerea instituțiilor UE, de coordonare mai strânsă între statele membre în vederea punerii în aplicare a strategiei UE, îndeosebi în dimensiunea sa macroeconomică; |
| --- | --- |

M.

întrucât semestrul european este un proces instituțional, sub conducerea instituțiilor UE, de coordonare mai strânsă între statele membre în vederea punerii în aplicare a strategiei UE, îndeosebi în dimensiunea sa macroeconomică;

| N. | întrucât bugetul UE este decis împreună de Parlamentul European și de Consiliu, în conformitate cu tratatele, iar procedurile bugetare naționale sunt reglementate de sistemul constituțional al fiecărui stat membru; întrucât o coordonare bugetară mai strânsă nu încalcă totuși principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

N.

întrucât bugetul UE este decis împreună de Parlamentul European și de Consiliu, în conformitate cu tratatele, iar procedurile bugetare naționale sunt reglementate de sistemul constituțional al fiecărui stat membru; întrucât o coordonare bugetară mai strânsă nu încalcă totuși principiul subsidiarității;

| O. | întrucât marea realizare a pieței comune în ceea ce privește conectarea economiilor europene trebuie să fie corelată cu un sistem de coordonare bugetară pentru a beneficia de sinergii considerabile; |
| --- | --- |

O.

întrucât marea realizare a pieței comune în ceea ce privește conectarea economiilor europene trebuie să fie corelată cu un sistem de coordonare bugetară pentru a beneficia de sinergii considerabile;

| P. | întrucât crearea, prin Tratatul de la Lisabona, a unei președinții stabile a Consiliului European a modificat echilibrul instituțional al Uniunii; |
| --- | --- |

P.

întrucât crearea, prin Tratatul de la Lisabona, a unei președinții stabile a Consiliului European a modificat echilibrul instituțional al Uniunii;

| Q. | întrucât un sistem de coordonare exclusiv interguvernamental ar constitui un răspuns inadecvat la cerințele articolului 121 din TFUE, care prevede faptul că statele membre își consideră politicile economice ca fiind o chestiune de interes comun, și nu ar putea asigura acțiunile necesare ale Uniunii în domeniile ce fac obiectul metodei comunitare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât un sistem de coordonare exclusiv interguvernamental ar constitui un răspuns inadecvat la cerințele articolului 121 din TFUE, care prevede faptul că statele membre își consideră politicile economice ca fiind o chestiune de interes comun, și nu ar putea asigura acțiunile necesare ale Uniunii în domeniile ce fac obiectul metodei comunitare;

| R. | întrucât introducerea semestrului european ar trebui să antreneze implicarea sporită și concretă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale, precum și schimbări în activitatea acestora; |
| --- | --- |

R.

întrucât introducerea semestrului european ar trebui să antreneze implicarea sporită și concretă a Parlamentului European și a parlamentelor naționale, precum și schimbări în activitatea acestora;

| S. | întrucât Parlamentul European are competențe de codecizie în procedura bugetară; |
| --- | --- |

S.

întrucât Parlamentul European are competențe de codecizie în procedura bugetară;

| T. | întrucât strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă și orientările privind ocuparea forței de muncă, având ca temei juridic articolul 148 din TFUE, instituie un cadru de politică pentru implementarea măsurilor în materie de ocuparea forței de muncă și piața muncii în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

T.

întrucât strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă și orientările privind ocuparea forței de muncă, având ca temei juridic articolul 148 din TFUE, instituie un cadru de politică pentru implementarea măsurilor în materie de ocuparea forței de muncă și piața muncii în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020;

| U. | întrucât Parlamentul European a contribuit aproape la nivel de codecizie la orientările integrate privind ocuparea forței de muncă pentru 2010; |
| --- | --- |

U.

întrucât Parlamentul European a contribuit aproape la nivel de codecizie la orientările integrate privind ocuparea forței de muncă pentru 2010;

| V. | întrucât rata șomajului din UE se situează în continuare cu mult peste 9 %, șomajul în rândul tinerilor constituind o provocare deosebit de importantă; întrucât politicile din domeniul ocupării forței de muncă, al pieței muncii și din domeniul social constituie, așadar, o parte esențială a reformelor de întreprins atât în cadrul supravegherii macroeconomice, cât și în cadrul coordonării tematice prevăzute de Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

V.

întrucât rata șomajului din UE se situează în continuare cu mult peste 9 %, șomajul în rândul tinerilor constituind o provocare deosebit de importantă; întrucât politicile din domeniul ocupării forței de muncă, al pieței muncii și din domeniul social constituie, așadar, o parte esențială a reformelor de întreprins atât în cadrul supravegherii macroeconomice, cât și în cadrul coordonării tematice prevăzute de Strategia Europa 2020;

| W. | întrucât Strategia Europa 2020 și noua structură de guvernanță bazată pe semestrul european ar trebui să contribuie la efortul UE de a soluționa criza și de a elimina cauzele acesteia; întrucât nivelul ridicat al protecției sociale din UE a contribuit la atenuarea celor mai drastice efecte ale crizei și întrucât criza are efecte de amploare, conducând la o reducere importantă a activității economice, la o creștere semnificativă a șomajului, la o scădere bruscă a productivității și la reducerea considerabilă a puterii finanțelor publice; |
| --- | --- |

W.

întrucât Strategia Europa 2020 și noua structură de guvernanță bazată pe semestrul european ar trebui să contribuie la efortul UE de a soluționa criza și de a elimina cauzele acesteia; întrucât nivelul ridicat al protecției sociale din UE a contribuit la atenuarea celor mai drastice efecte ale crizei și întrucât criza are efecte de amploare, conducând la o reducere importantă a activității economice, la o creștere semnificativă a șomajului, la o scădere bruscă a productivității și la reducerea considerabilă a puterii finanțelor publice;

| X. | întrucât semestrul european are două obiective: să verifice aplicarea disciplinei bugetare în statele membre și, totodată, să supravegheze aplicarea în bune condiții a Strategiei Europa 2020 prin asigurarea mijloacelor financiare necesare punerii sale în aplicare; |
| --- | --- |

X.

întrucât semestrul european are două obiective: să verifice aplicarea disciplinei bugetare în statele membre și, totodată, să supravegheze aplicarea în bune condiții a Strategiei Europa 2020 prin asigurarea mijloacelor financiare necesare punerii sale în aplicare;

| Y. | întrucât eșecul Strategiei de la Lisabona poate fi atribuit în esență lipsei de proceduri clare de monitorizare a punerii în aplicare a acestei strategii de către toți actorii implicați; întrucât este deci important să se desprindă învățămintele adecvate, care vor asigura succesul Strategiei Europa 2020, |
| --- | --- |

Y.

întrucât eșecul Strategiei de la Lisabona poate fi atribuit în esență lipsei de proceduri clare de monitorizare a punerii în aplicare a acestei strategii de către toți actorii implicați; întrucât este deci important să se desprindă învățămintele adecvate, care vor asigura succesul Strategiei Europa 2020,

| Z. | întrucât, dată fiind experiența pe care a dobândit-o în dialogul monetar, Parlamentului European ar trebui să i se atribuie un rol în responsabilitatea democratică a politicilor economice și în supravegherea bugetară; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, dată fiind experiența pe care a dobândit-o în dialogul monetar, Parlamentului European ar trebui să i se atribuie un rol în responsabilitatea democratică a politicilor economice și în supravegherea bugetară;

| AA. | întrucât Consiliul a efectuat modificări substanțiale în recomandările specifice fiecărei țări propuse de Comisie în cadrul primului an al semestrului european; |
| --- | --- |

AA.

întrucât Consiliul a efectuat modificări substanțiale în recomandările specifice fiecărei țări propuse de Comisie în cadrul primului an al semestrului european;

| AB. | întrucât autonomia partenerilor sociali de a negocia colectiv și sistemele naționale de stabilire a salariilor trebuie respectate cu strictețe; |
| --- | --- |

AB.

întrucât autonomia partenerilor sociali de a negocia colectiv și sistemele naționale de stabilire a salariilor trebuie respectate cu strictețe;

| AC. | având în vedere experiența dobândită în reuniunile interparlamentare organizate anual de Comisia pentru afaceri economice și monetare din cadrul Parlamentului European, |
| --- | --- |

AC.

având în vedere experiența dobândită în reuniunile interparlamentare organizate anual de Comisia pentru afaceri economice și monetare din cadrul Parlamentului European,

Principalele provocări

| 1. | consideră că în stadiul actual al crizei sunt necesare răspunsuri ferme și ambițioase; |
| --- | --- |

1.

consideră că în stadiul actual al crizei sunt necesare răspunsuri ferme și ambițioase;

| 2. | constată că, pe lângă adoptarea pachetului legislativ privind guvernanța economică, la summitul zonei euro din 26 octombrie 2011 s-a decis un set de măsuri de modificare a acestui pachet; consideră că dacă se va decide o modificare a tratatului, aceasta ar trebui să respecte pe deplin procedura prevăzută la articolul 48 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, iar mandatul convenției convocate în temeiul articolului respectiv ar trebui să reflecte necesitatea ca UE să se bazeze pe o puternică legitimitate democratică și pe solidaritate; |
| --- | --- |

2.

constată că, pe lângă adoptarea pachetului legislativ privind guvernanța economică, la summitul zonei euro din 26 octombrie 2011 s-a decis un set de măsuri de modificare a acestui pachet; consideră că dacă se va decide o modificare a tratatului, aceasta ar trebui să respecte pe deplin procedura prevăzută la articolul 48 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, iar mandatul convenției convocate în temeiul articolului respectiv ar trebui să reflecte necesitatea ca UE să se bazeze pe o puternică legitimitate democratică și pe solidaritate;

| 3. | consideră că, până la noi dispoziții, semestrul european constituie un cadru valid pentru punerea în aplicare a strategiei UE și pentru o guvernanță economică eficace, în special în statele membre din zona euro care sunt legate de o responsabilitate comună, și consideră că, în spatele formulării, un proces privind întregul exercițiu este în joc pentru instituțiile UE și statele membre; |
| --- | --- |

3.

consideră că, până la noi dispoziții, semestrul european constituie un cadru valid pentru punerea în aplicare a strategiei UE și pentru o guvernanță economică eficace, în special în statele membre din zona euro care sunt legate de o responsabilitate comună, și consideră că, în spatele formulării, un proces privind întregul exercițiu este în joc pentru instituțiile UE și statele membre;

| 4. | subliniază faptul că succesul Strategiei Europa 2020 depinde de angajamentul asumat de UE în ansamblu, de asumarea răspunderii de către statele membre, parlamentele naționale, autoritățile locale și regionale și partenerii sociali; reamintește importanța unei economii sociale de piață solide, competitive și funcționale, a reformelor structurale și a acordurilor colective în cadrul Strategiei Europa 2020, precum și a promovării unui dialog social european veritabil cu privire la politicile și măsurile macroeconomice; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că succesul Strategiei Europa 2020 depinde de angajamentul asumat de UE în ansamblu, de asumarea răspunderii de către statele membre, parlamentele naționale, autoritățile locale și regionale și partenerii sociali; reamintește importanța unei economii sociale de piață solide, competitive și funcționale, a reformelor structurale și a acordurilor colective în cadrul Strategiei Europa 2020, precum și a promovării unui dialog social european veritabil cu privire la politicile și măsurile macroeconomice;

| 5. | reiterează faptul că statele membre ar trebui să își considere politicile economice și fiscale drept o chestiune de interes comun și că pilonul economic al uniunii economice și monetare, inclusiv dimensiunea sa fiscală, trebuie, prin urmare, consolidat printr-o mai bună coordonare în introducerea și punerea în aplicare a măsurilor fiscale, precum și printr-o luptă eficientă împotriva fraudei fiscale și a evaziunii fiscale și o eliminare treptată a măsurilor negative existente; |
| --- | --- |

5.

reiterează faptul că statele membre ar trebui să își considere politicile economice și fiscale drept o chestiune de interes comun și că pilonul economic al uniunii economice și monetare, inclusiv dimensiunea sa fiscală, trebuie, prin urmare, consolidat printr-o mai bună coordonare în introducerea și punerea în aplicare a măsurilor fiscale, precum și printr-o luptă eficientă împotriva fraudei fiscale și a evaziunii fiscale și o eliminare treptată a măsurilor negative existente;

| 6. | consideră că introducerea „semestrului european” și coordonarea consolidată a politicilor financiare și economice ar trebui să lase statelor membre ale UE suficientă sferă de acțiune și flexibilitate pentru a pune în aplicare o strategie bugetară, economică și socială eficace, conformă Strategiei UE 2020, care să asigure distribuția echitabilă și dezvoltarea și să ofere cetățenilor UE un nivel adecvat de servicii publice și infrastructuri; solicită Comisiei să ia în considerare, în analiza sa anuală dedicată creșterii, demersurile pe care le-au făcut statele membre pentru a realiza piața unică; |
| --- | --- |

6.

consideră că introducerea „semestrului european” și coordonarea consolidată a politicilor financiare și economice ar trebui să lase statelor membre ale UE suficientă sferă de acțiune și flexibilitate pentru a pune în aplicare o strategie bugetară, economică și socială eficace, conformă Strategiei UE 2020, care să asigure distribuția echitabilă și dezvoltarea și să ofere cetățenilor UE un nivel adecvat de servicii publice și infrastructuri; solicită Comisiei să ia în considerare, în analiza sa anuală dedicată creșterii, demersurile pe care le-au făcut statele membre pentru a realiza piața unică;

| 7. | ia act de faptul că dezvoltarea și consolidarea pieței unice și promovarea legăturilor comerciale internaționale sunt esențiale pentru stimularea creșterii economice, creșterea competitivității și rezolvarea dezechilibrelor macroeconomice și solicită Comisiei să ia în considerare, în analiza sa anuală dedicată creșterii, demersurile pe care le-au făcut statele membre pentru a realiza piața unică; |
| --- | --- |

7.

ia act de faptul că dezvoltarea și consolidarea pieței unice și promovarea legăturilor comerciale internaționale sunt esențiale pentru stimularea creșterii economice, creșterea competitivității și rezolvarea dezechilibrelor macroeconomice și solicită Comisiei să ia în considerare, în analiza sa anuală dedicată creșterii, demersurile pe care le-au făcut statele membre pentru a realiza piața unică;

| 8. | subliniază că orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și orientările generale ale politicilor economice fac parte integrantă din semestrul european și sunt importante, de asemenea, pentru obținerea unei creșteri economice inteligente, durabile și favorabile incluziunii; invită Consiliul și Comisia să asigure că toate recomandările de politici sunt în concordanță cu orientările integrate; |
| --- | --- |

8.

subliniază că orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și orientările generale ale politicilor economice fac parte integrantă din semestrul european și sunt importante, de asemenea, pentru obținerea unei creșteri economice inteligente, durabile și favorabile incluziunii; invită Consiliul și Comisia să asigure că toate recomandările de politici sunt în concordanță cu orientările integrate;

| 9. | regretă lipsa de claritate și suprapunerile diferitelor instrumente și linii bugetare din bugetul UE consacrate realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020; reamintește faptul că semestrul european oferă o bună ocazie pentru dezvoltarea unei mai mari sinergii între bugetul UE și bugetele statelor membre; |
| --- | --- |

9.

regretă lipsa de claritate și suprapunerile diferitelor instrumente și linii bugetare din bugetul UE consacrate realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020; reamintește faptul că semestrul european oferă o bună ocazie pentru dezvoltarea unei mai mari sinergii între bugetul UE și bugetele statelor membre;

| 10. | subliniază faptul că Strategia Europa 2020 trebuie să dispună de o dimensiune teritorială mai puternică; în acest sens, consideră că, ținând seama de caracteristicile și de diferitele niveluri de dezvoltare ale regiunilor europene, implicarea directă a autorităților și partenerilor regionali și locali în planificarea și aplicarea programelor relevante va conduce la o mai mare asumare a obiectivelor strategiei la toate nivelurile și va asigura o conștientizare mai bună a obiectivelor și rezultatelor la fața locului; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că Strategia Europa 2020 trebuie să dispună de o dimensiune teritorială mai puternică; în acest sens, consideră că, ținând seama de caracteristicile și de diferitele niveluri de dezvoltare ale regiunilor europene, implicarea directă a autorităților și partenerilor regionali și locali în planificarea și aplicarea programelor relevante va conduce la o mai mare asumare a obiectivelor strategiei la toate nivelurile și va asigura o conștientizare mai bună a obiectivelor și rezultatelor la fața locului;

Rolul Comisiei

Introducere

| 11. | constată că semestrul european a fost creat pentru a asigura o convergență sustenabilă a performanțelor economice și fiscale ale statelor membre, precum și pentru o coordonare mai strânsă a politicilor economice și depășirea crizei datoriei suverane; constată că analiza anuală a creșterii (AAC) a fost concepută ca documentul inițial de bază al ciclului; |
| --- | --- |

11.

constată că semestrul european a fost creat pentru a asigura o convergență sustenabilă a performanțelor economice și fiscale ale statelor membre, precum și pentru o coordonare mai strânsă a politicilor economice și depășirea crizei datoriei suverane; constată că analiza anuală a creșterii (AAC) a fost concepută ca documentul inițial de bază al ciclului;

| 12. | subliniază că semestrul european trebuie realizat fără a aduce atingere prerogativelor Parlamentului European conferite prin TFUE; solicită Comisiei să elaboreze propuneri care să clarifice maniera de delimitare a acestor diferite instrumente, modul în care produc efecte colaterale în diversele domenii de politică și modul de articulare a acestora; |
| --- | --- |

12.

subliniază că semestrul european trebuie realizat fără a aduce atingere prerogativelor Parlamentului European conferite prin TFUE; solicită Comisiei să elaboreze propuneri care să clarifice maniera de delimitare a acestor diferite instrumente, modul în care produc efecte colaterale în diversele domenii de politică și modul de articulare a acestora;

Concluzii în urma primului ciclu

| 13. | subliniază că codificarea semestrului european trebuie să permită flexibilitatea necesară pentru o eventuală adaptare pe baza concluziilor trase după primul ciclu; consideră că, în cadrul activității de evaluare și adaptare, Comisia ar trebui să ia în considerare îndeosebi necesitatea unui cadru mai bine adaptat pentru zona euro și provocările acesteia; |
| --- | --- |

13.

subliniază că codificarea semestrului european trebuie să permită flexibilitatea necesară pentru o eventuală adaptare pe baza concluziilor trase după primul ciclu; consideră că, în cadrul activității de evaluare și adaptare, Comisia ar trebui să ia în considerare îndeosebi necesitatea unui cadru mai bine adaptat pentru zona euro și provocările acesteia;

| 14. | constată că, în cadrul primului semestru european, calitatea programelor naționale de reformă variază în mod semnificativ din punctul de vedere al concretitudinii, transparenței, fezabilității și exhaustivității; solicită Comisiei să invite statele membre să amelioreze calitatea și transparența contribuției lor și să ridice programele naționale de reformă de cea mai bună calitate la formatul standard pentru următoarele semestre europene; |
| --- | --- |

14.

constată că, în cadrul primului semestru european, calitatea programelor naționale de reformă variază în mod semnificativ din punctul de vedere al concretitudinii, transparenței, fezabilității și exhaustivității; solicită Comisiei să invite statele membre să amelioreze calitatea și transparența contribuției lor și să ridice programele naționale de reformă de cea mai bună calitate la formatul standard pentru următoarele semestre europene;

| 15. | invită Comisia să se asigure că politicile și obiectivele naționale anunțate în programele naționale de reformă ating împreună un nivel suficient de ambițios pentru a îndeplini principalele obiective ale Strategiei UE 2020; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că în cadrul primului semestru european nu s-a întâmplat acest lucru; invită Comisia să garanteze faptul că toate statele membre contribuie la obiectivele principale în funcție de potențialul propriu și prezintă o foaie de parcurs exactă și calendarul aferent al acțiunilor necesare; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să se asigure că politicile și obiectivele naționale anunțate în programele naționale de reformă ating împreună un nivel suficient de ambițios pentru a îndeplini principalele obiective ale Strategiei UE 2020; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că în cadrul primului semestru european nu s-a întâmplat acest lucru; invită Comisia să garanteze faptul că toate statele membre contribuie la obiectivele principale în funcție de potențialul propriu și prezintă o foaie de parcurs exactă și calendarul aferent al acțiunilor necesare;

Analiza anuală a creșterii

| 16. | consideră că AAC ar trebui să fie conformă cu:






  — | Strategia UE 2020, |
| --- | --- | --- |

16.

consideră că AAC ar trebui să fie conformă cu:

—

Strategia UE 2020,

| — | orientările integrate (orientări generale privind politicile economice și de ocupare a forței de muncă), |
| --- | --- |

—

orientările integrate (orientări generale privind politicile economice și de ocupare a forței de muncă),

| — | acordurile specifice ale Consiliului privind zona euro sau Uniunea în ansamblu, cum ar fi Pactul euro plus, |
| --- | --- |

—

acordurile specifice ale Consiliului privind zona euro sau Uniunea în ansamblu, cum ar fi Pactul euro plus,

| 17. | constată că analiza anuală a creșterii (AAC), astfel cum a fost adoptată de Consiliul European de primăvară, ghidează elaborarea de către statele membre:






  — | a programelor naționale de reformă (PNR); |
| --- | --- | --- |

17.

constată că analiza anuală a creșterii (AAC), astfel cum a fost adoptată de Consiliul European de primăvară, ghidează elaborarea de către statele membre:

—

a programelor naționale de reformă (PNR);

| — | a programelor de stabilitate și de convergență (PSC) pe baza cărora Comisia elaborează recomandări specifice pentru fiecare țară; |
| --- | --- |

—

a programelor de stabilitate și de convergență (PSC) pe baza cărora Comisia elaborează recomandări specifice pentru fiecare țară;

| 18. | ia act de faptul că pregătirea analizei anuale a creșterii se bazează pe previziunile macroeconomice din statele membre și din Uniunea Europeană; subliniază că măsurile necesare pentru îmbunătățirea guvernanței economice europene ar trebui să fie însoțite de măsuri similare pentru îmbunătățirea legitimității și a responsabilității; avertizează, prin urmare, împotriva actualei forme a analizei anuale a creșterii ca document tehnic care nu ține seama de contribuția Parlamentului European; |
| --- | --- |

18.

ia act de faptul că pregătirea analizei anuale a creșterii se bazează pe previziunile macroeconomice din statele membre și din Uniunea Europeană; subliniază că măsurile necesare pentru îmbunătățirea guvernanței economice europene ar trebui să fie însoțite de măsuri similare pentru îmbunătățirea legitimității și a responsabilității; avertizează, prin urmare, împotriva actualei forme a analizei anuale a creșterii ca document tehnic care nu ține seama de contribuția Parlamentului European;

| 19. | invită Comisia să se asigure că, în criteriile de referință utilizate pentru a evalua progresele înregistrate de statele membre, se reflectă mai bine abordarea cuprinzătoare multidimensională (inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii) din Strategia UE 2020 și să formuleze, prin urmare, recomandări specifice pentru fiecare țară; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să se asigure că, în criteriile de referință utilizate pentru a evalua progresele înregistrate de statele membre, se reflectă mai bine abordarea cuprinzătoare multidimensională (inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii) din Strategia UE 2020 și să formuleze, prin urmare, recomandări specifice pentru fiecare țară;

| 20. | invită Comisia să extindă setul de indicatori pe care îl folosește pentru a monitoriza evoluțiile naționale, ținând cont de activitatea desfășurată, în special, ca urmare a Comunicării „Dincolo de PIB” (COM(2009)0433) și a Foii de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să extindă setul de indicatori pe care îl folosește pentru a monitoriza evoluțiile naționale, ținând cont de activitatea desfășurată, în special, ca urmare a Comunicării „Dincolo de PIB” (COM(2009)0433) și a Foii de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor;

| 21. | solicită ca AAC să fie transformată în „orientări anuale privind creșterea durabilă”, cu accent pe stimularea creșterii durabile; |
| --- | --- |

21.

solicită ca AAC să fie transformată în „orientări anuale privind creșterea durabilă”, cu accent pe stimularea creșterii durabile;

| 22. | solicită ca orientările anuale privind creșterea durabilă să fie adoptate de Comisie înainte de data de 10 ianuarie a fiecărui an, cu un capitol specific privind zona euro; |
| --- | --- |

22.

solicită ca orientările anuale privind creșterea durabilă să fie adoptate de Comisie înainte de data de 10 ianuarie a fiecărui an, cu un capitol specific privind zona euro;

| 23. | solicită Comisiei să recurgă cu predilecție la o expertiză științifică amplă pentru întocmirea orientărilor anuale privind creșterea durabilă și să țină seama de recomandările corespunzătoare ale Parlamentului European, ale statelor membre și ale autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

23.

solicită Comisiei să recurgă cu predilecție la o expertiză științifică amplă pentru întocmirea orientărilor anuale privind creșterea durabilă și să țină seama de recomandările corespunzătoare ale Parlamentului European, ale statelor membre și ale autorităților locale și regionale;

| 24. | solicită Comisiei să evalueze cu claritate în orientările anuale privind creșterea durabilă cele mai importante probleme economice și fiscale ale UE și ale statelor membre, să recomande măsuri prioritare pentru depășirea acestora și să identifice inițiativele luate la nivelul Uniunii și al statelor membre care au permis susținerea creșterii competitivității și a investițiilor pe termen lung, eliminarea obstacolelor din calea creșterii durabile, atingerea obiectivelor stabilite în tratate și în actuala Strategie UE 2020, punerea în aplicare a celor șapte inițiative emblematice și reducerea dezechilibrelor macroeconomice; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei să evalueze cu claritate în orientările anuale privind creșterea durabilă cele mai importante probleme economice și fiscale ale UE și ale statelor membre, să recomande măsuri prioritare pentru depășirea acestora și să identifice inițiativele luate la nivelul Uniunii și al statelor membre care au permis susținerea creșterii competitivității și a investițiilor pe termen lung, eliminarea obstacolelor din calea creșterii durabile, atingerea obiectivelor stabilite în tratate și în actuala Strategie UE 2020, punerea în aplicare a celor șapte inițiative emblematice și reducerea dezechilibrelor macroeconomice;

| 25. | invită Comisia și Consiliul să se asigure că orientările de politică pentru consolidarea fiscală și reformele structurale sunt coerente cu Strategia UE 2020 pentru creștere economică și locuri de muncă; consideră că, în definirea și punerea în aplicare a orientărilor anuale privind creșterea durabilă, Uniunea trebuie să țină cont de evoluțiile în legislația microfinanciară, îndeosebi reglementarea prudențială, și de investițiile pe termen lung care stimulează competitivitatea, creșterea și crearea durabilă de locuri de muncă; consideră că ar trebui efectuată și o evaluare de impact cu privire la posibilele costuri pe termen lung ale lipsei de acțiune din partea statelor membre în vederea aplicării obiectivelor și reformelor structurale prevăzute de Strategia UE 2020; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia și Consiliul să se asigure că orientările de politică pentru consolidarea fiscală și reformele structurale sunt coerente cu Strategia UE 2020 pentru creștere economică și locuri de muncă; consideră că, în definirea și punerea în aplicare a orientărilor anuale privind creșterea durabilă, Uniunea trebuie să țină cont de evoluțiile în legislația microfinanciară, îndeosebi reglementarea prudențială, și de investițiile pe termen lung care stimulează competitivitatea, creșterea și crearea durabilă de locuri de muncă; consideră că ar trebui efectuată și o evaluare de impact cu privire la posibilele costuri pe termen lung ale lipsei de acțiune din partea statelor membre în vederea aplicării obiectivelor și reformelor structurale prevăzute de Strategia UE 2020;

| 26. | consideră că recomandările specifice pentru fiecare țară trebuie să fie însoțite de evaluări ale impactului social, luând în considerare cerințele privind promovarea ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare, de recalificare și de protecție a sănătății umane; |
| --- | --- |

26.

consideră că recomandările specifice pentru fiecare țară trebuie să fie însoțite de evaluări ale impactului social, luând în considerare cerințele privind promovarea ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare, de recalificare și de protecție a sănătății umane;

| 27. | invită Comisia să identifice în mod explicit în cadrul orientărilor anuale privind creșterea durabilă potențialele efecte colaterale transfrontaliere ale principalelor măsuri de politică economică puse în aplicare la nivelul UE, precum și în statele membre; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să identifice în mod explicit în cadrul orientărilor anuale privind creșterea durabilă potențialele efecte colaterale transfrontaliere ale principalelor măsuri de politică economică puse în aplicare la nivelul UE, precum și în statele membre;

| 28. | invită comisarii cu responsabilități în ceea ce privește semestrul european să participe, încă de la adoptarea orientărilor anuale privind creșterea durabilă de către colegiu, la dezbateri pe această temă cu comisiile competente din cadrul Parlamentului European; |
| --- | --- |

28.

invită comisarii cu responsabilități în ceea ce privește semestrul european să participe, încă de la adoptarea orientărilor anuale privind creșterea durabilă de către colegiu, la dezbateri pe această temă cu comisiile competente din cadrul Parlamentului European;

Recomandări specifice pentru fiecare țară

| 29. | solicită Comisiei și Consiliului să asigure aplicarea și un tratament egal al obiectivelor Strategiei UE 2020 și al inițiativelor emblematice în orientările și în recomandările lor adresate fiecărui stat membru și Uniunii în ansamblu; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei și Consiliului să asigure aplicarea și un tratament egal al obiectivelor Strategiei UE 2020 și al inițiativelor emblematice în orientările și în recomandările lor adresate fiecărui stat membru și Uniunii în ansamblu;

| 30. | reamintește faptul că Directiva Consiliului privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (1) prevede că „Comisia publică metodologiile, ipotezele și parametrii relevanți pe care se bazează previziunile sale macroeconomice și bugetare”; |
| --- | --- |

30.

reamintește faptul că Directiva Consiliului privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (1) prevede că „Comisia publică metodologiile, ipotezele și parametrii relevanți pe care se bazează previziunile sale macroeconomice și bugetare”;

| 31. | recomandă ca statele membre să pună în aplicare directiva respectivă cât mai curând posibil; invită Comisia să asigure o mai mare comparabilitate a programelor naționale de reformă și să stabilească criterii comune pentru evaluarea programelor; |
| --- | --- |

31.

recomandă ca statele membre să pună în aplicare directiva respectivă cât mai curând posibil; invită Comisia să asigure o mai mare comparabilitate a programelor naționale de reformă și să stabilească criterii comune pentru evaluarea programelor;

| 32. | solicită Comisiei să vină să își prezinte recomandările în fața Parlamentului European la momentul potrivit, în urma analizei PNR și a PSC, și să evidențieze potențialele efecte colaterale transfrontaliere, în special în cadrul zonei euro, având în vedere forumurile interparlamentare planificate și discuțiile în cadrul Consiliului cu privire la recomandările specifice pentru fiecare țară; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să vină să își prezinte recomandările în fața Parlamentului European la momentul potrivit, în urma analizei PNR și a PSC, și să evidențieze potențialele efecte colaterale transfrontaliere, în special în cadrul zonei euro, având în vedere forumurile interparlamentare planificate și discuțiile în cadrul Consiliului cu privire la recomandările specifice pentru fiecare țară;

| 33. | invită Consiliul să vină în iulie să explice în fața Parlamentului orice modificare substanțială pe care a adus-o propunerilor de recomandări specifice pentru fiecare țară ale Comisiei; solicită Comisiei să ia parte la această audiere pentru a își exprima opiniile cu privire la situație; |
| --- | --- |

33.

invită Consiliul să vină în iulie să explice în fața Parlamentului orice modificare substanțială pe care a adus-o propunerilor de recomandări specifice pentru fiecare țară ale Comisiei; solicită Comisiei să ia parte la această audiere pentru a își exprima opiniile cu privire la situație;

| 34. | invită Comisia să organizeze o audiere în vederea furnizării de informații privind acțiunile anuale de monitorizare anunțate în diferitele inițiative emblematice; solicită ca această audiere să aibă loc între reuniunile de primăvară și vară ale Consiliului European cu toate organismele UE, naționale și regionale implicate și cu alte părți interesate; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să organizeze o audiere în vederea furnizării de informații privind acțiunile anuale de monitorizare anunțate în diferitele inițiative emblematice; solicită ca această audiere să aibă loc între reuniunile de primăvară și vară ale Consiliului European cu toate organismele UE, naționale și regionale implicate și cu alte părți interesate;

| 35. | invită Comisia și Consiliul să intensifice rolul dialogului macroeconomic introdus de Consiliul European de la Köln din iunie 1999, astfel încât să îmbunătățească interacțiunea între cei responsabili pentru evoluția salarială, politica economică, fiscală și monetară; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia și Consiliul să intensifice rolul dialogului macroeconomic introdus de Consiliul European de la Köln din iunie 1999, astfel încât să îmbunătățească interacțiunea între cei responsabili pentru evoluția salarială, politica economică, fiscală și monetară;

| 36. | sugerează că ar trebui să se țină seama de efectele colaterale ale evoluțiilor economice din Uniune asupra țărilor care nu sunt membre ale UE, cu scopul de a depune eforturi de reducere a dezechilibrelor economice globale; solicită Comisiei să se implice activ în dialogul economic desfășurat în cadrul instituțiilor competente ale ONU; constată că trebuie să se țină seama, de asemenea, de obiectivele stabilite la nivel internațional; |
| --- | --- |

36.

sugerează că ar trebui să se țină seama de efectele colaterale ale evoluțiilor economice din Uniune asupra țărilor care nu sunt membre ale UE, cu scopul de a depune eforturi de reducere a dezechilibrelor economice globale; solicită Comisiei să se implice activ în dialogul economic desfășurat în cadrul instituțiilor competente ale ONU; constată că trebuie să se țină seama, de asemenea, de obiectivele stabilite la nivel internațional;

Rolul Parlamentului European

| 37. | reamintește că dezbaterile parlamentare asupra orientărilor politicii economice reprezintă piatra de temelie a oricărui sistem democratic; |
| --- | --- |

37.

reamintește că dezbaterile parlamentare asupra orientărilor politicii economice reprezintă piatra de temelie a oricărui sistem democratic;

| 38. | ia act de faptul că această criză și mai ales evoluțiile din interiorul zonei euro impun o consolidare a dimensiunii europene a politicilor economice ale statelor sale membre, în special în cadrul zonei euro; |
| --- | --- |

38.

ia act de faptul că această criză și mai ales evoluțiile din interiorul zonei euro impun o consolidare a dimensiunii europene a politicilor economice ale statelor sale membre, în special în cadrul zonei euro;

| 39. | își va adapta în continuare structura și metodele de lucru în funcție de ultimele evoluții din cadrul Comisiei și Consiliului cu privire la structura zonei euro; reamintește că dialogul economic va fi o parte integrantă a răspunsurilor la o astfel de provocare; consideră că orice proces organizatoric sau decizional nou ori actualizat din cadrul Consiliului și/sau al Comisiei trebuie să fie însoțit de consolidarea legitimității democratice și de o răspundere adecvată față de Parlamentul European; |
| --- | --- |

39.

își va adapta în continuare structura și metodele de lucru în funcție de ultimele evoluții din cadrul Comisiei și Consiliului cu privire la structura zonei euro; reamintește că dialogul economic va fi o parte integrantă a răspunsurilor la o astfel de provocare; consideră că orice proces organizatoric sau decizional nou ori actualizat din cadrul Consiliului și/sau al Comisiei trebuie să fie însoțit de consolidarea legitimității democratice și de o răspundere adecvată față de Parlamentul European;

| 40. | evidențiază necesitatea de a consolida dimensiunea parlamentară în paralel cu cea specifică Consiliului; |
| --- | --- |

40.

evidențiază necesitatea de a consolida dimensiunea parlamentară în paralel cu cea specifică Consiliului;

| 41. | va supune la vot, înainte de Consiliul European de primăvară, orientările anuale privind creșterea durabilă, prezentând propuneri de amendamente Consiliului European; solicită ca orientările anuale privind creșterea durabilă să facă obiectul unei proceduri de codecizie care să fie introdusă prin următoarea modificare a tratatului; încredințează Președintelui sarcina de a prezenta Consiliului European de primăvară orientările anuale privind creșterea durabilă astfel cum au fost modificate de Parlamentul European; |
| --- | --- |

41.

va supune la vot, înainte de Consiliul European de primăvară, orientările anuale privind creșterea durabilă, prezentând propuneri de amendamente Consiliului European; solicită ca orientările anuale privind creșterea durabilă să facă obiectul unei proceduri de codecizie care să fie introdusă prin următoarea modificare a tratatului; încredințează Președintelui sarcina de a prezenta Consiliului European de primăvară orientările anuale privind creșterea durabilă astfel cum au fost modificate de Parlamentul European;

| 42. | este preocupat de legitimitatea democratică a introducerii semestrului european; consideră că rolul Parlamentului European și al parlamentelor naționale este esențial pentru a crea legitimitatea democratică și asumarea la nivel național necesare; |
| --- | --- |

42.

este preocupat de legitimitatea democratică a introducerii semestrului european; consideră că rolul Parlamentului European și al parlamentelor naționale este esențial pentru a crea legitimitatea democratică și asumarea la nivel național necesare;

| 43. | este de părere că Parlamentul European reprezintă locul potrivit pentru dialogul și cooperarea în domeniul economic dintre parlamentele naționale și instituțiile europene; |
| --- | --- |

43.

este de părere că Parlamentul European reprezintă locul potrivit pentru dialogul și cooperarea în domeniul economic dintre parlamentele naționale și instituțiile europene;

| 44. | invită statele membre și regiunile acestora să implice mai îndeaproape parlamentele naționale și regionale, partenerii sociali, autoritățile publice, precum și societatea civilă în elaborarea programelor naționale de reformă, de dezvoltare și de coeziune, consultând aceste părți în mod regulat; evidențiază, în acest sens, angajamentul asumat în timp util de Comitetul Regiunilor, în calitate de platformă de coordonare între regiuni, pentru a le determina pe acestea să prezinte rapoarte cu privire la situația actuală a participării regionale și locale în cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

44.

invită statele membre și regiunile acestora să implice mai îndeaproape parlamentele naționale și regionale, partenerii sociali, autoritățile publice, precum și societatea civilă în elaborarea programelor naționale de reformă, de dezvoltare și de coeziune, consultând aceste părți în mod regulat; evidențiază, în acest sens, angajamentul asumat în timp util de Comitetul Regiunilor, în calitate de platformă de coordonare între regiuni, pentru a le determina pe acestea să prezinte rapoarte cu privire la situația actuală a participării regionale și locale în cadrul semestrului european;

| 45. | solicită organizarea în 2012 a unei conferințe interparlamentare care să reunească reprezentanți ai comisiilor pentru buget, pentru ocuparea forței de muncă și ai comisiilor economice ale Parlamentului European și ale parlamentelor naționale, cu scopul de a defini domeniul de aplicare, metoda și mijloacele unei legitimități democratice a politicii economice, pe mai multe niveluri și multidimensională, în special pentru a asigura că politicile naționale și obiectivele stabilite în programele naționale de reformă sunt împreună suficient de ambițioase pentru a duce la realizarea principalelor obiective ale Strategiei UE 2020; consideră totuși că trebuie să se asigure suficient timp pentru adoptarea bugetelor naționale; |
| --- | --- |

45.

solicită organizarea în 2012 a unei conferințe interparlamentare care să reunească reprezentanți ai comisiilor pentru buget, pentru ocuparea forței de muncă și ai comisiilor economice ale Parlamentului European și ale parlamentelor naționale, cu scopul de a defini domeniul de aplicare, metoda și mijloacele unei legitimități democratice a politicii economice, pe mai multe niveluri și multidimensională, în special pentru a asigura că politicile naționale și obiectivele stabilite în programele naționale de reformă sunt împreună suficient de ambițioase pentru a duce la realizarea principalelor obiective ale Strategiei UE 2020; consideră totuși că trebuie să se asigure suficient timp pentru adoptarea bugetelor naționale;

| 46. | intenționează să organizeze anual, începând din 2013, înainte de Consiliul European de primăvară un forum interparlamentar care să reunească la Parlamentul European membrii comisiilor competente din parlamentele naționale și recomandă ca această reuniune să fie integrată în reuniunea anuală organizată de Comisia pentru afaceri economice și monetare pentru membrii parlamentelor naționale; propune ca acest forum să includă reuniuni ale grupurilor politice și ale comisiilor competente, precum și o ședință plenară, și invită partenerii sociali europeni să participe la această reuniune și să își exprime opiniile; |
| --- | --- |

46.

intenționează să organizeze anual, începând din 2013, înainte de Consiliul European de primăvară un forum interparlamentar care să reunească la Parlamentul European membrii comisiilor competente din parlamentele naționale și recomandă ca această reuniune să fie integrată în reuniunea anuală organizată de Comisia pentru afaceri economice și monetare pentru membrii parlamentelor naționale; propune ca acest forum să includă reuniuni ale grupurilor politice și ale comisiilor competente, precum și o ședință plenară, și invită partenerii sociali europeni să participe la această reuniune și să își exprime opiniile;

| 47. | începând din anul 2013, intenționează să organizeze în fiecare an după Consiliul European de primăvară o a doua reuniune interparlamentară la care să participe președinții comisiilor responsabile de semestrul european în cadrul parlamentelor naționale și al Parlamentului European (ECON, EMPL, BUDG, ENVI, ITRE) și care să dezbată propunerile de recomandări ale Comisiei; |
| --- | --- |

47.

începând din anul 2013, intenționează să organizeze în fiecare an după Consiliul European de primăvară o a doua reuniune interparlamentară la care să participe președinții comisiilor responsabile de semestrul european în cadrul parlamentelor naționale și al Parlamentului European (ECON, EMPL, BUDG, ENVI, ITRE) și care să dezbată propunerile de recomandări ale Comisiei;

| 48. | avertizează cu privire la stabilirea unor practici care nu au aprobarea parlamentară la nivel european sau național; subliniază necesitatea ca recomandările specifice fiecărei țări să se bazeze pe proceduri democratice; |
| --- | --- |

48.

avertizează cu privire la stabilirea unor practici care nu au aprobarea parlamentară la nivel european sau național; subliniază necesitatea ca recomandările specifice fiecărei țări să se bazeze pe proceduri democratice;

| 49. | subliniază rolul dialogului economic cu Parlamentul European adoptat odată cu pachetul privind guvernanța economică, care permite un dialog între instituțiile europene, precum și cu cele de la nivel național în vederea inițierii unei dezbateri transfrontaliere și publice, a creșterii transparenței și a facilitării unei presiuni din partea partenerilor („peer pressure”); observă că Comisia competentă a Parlamentului European îl poate invita pe președintele Comisiei, al Eurogrupului și al Consiliului European și poate oferi statelor membre vizate de deciziile adoptate în cadrul procedurii de deficit excesiv și/sau al procedurii de dezechilibru excesiv posibilitatea de a participa la un schimb de opinii; |
| --- | --- |

49.

subliniază rolul dialogului economic cu Parlamentul European adoptat odată cu pachetul privind guvernanța economică, care permite un dialog între instituțiile europene, precum și cu cele de la nivel național în vederea inițierii unei dezbateri transfrontaliere și publice, a creșterii transparenței și a facilitării unei presiuni din partea partenerilor („peer pressure”); observă că Comisia competentă a Parlamentului European îl poate invita pe președintele Comisiei, al Eurogrupului și al Consiliului European și poate oferi statelor membre vizate de deciziile adoptate în cadrul procedurii de deficit excesiv și/sau al procedurii de dezechilibru excesiv posibilitatea de a participa la un schimb de opinii;

| 50. | dorește să fie organizat un dialog economic în cadrul Parlamentului European la care să participe șefii de stat și de guvern ai statelor membre care intenționează să recurgă la Fondul european de stabilitate financiară și la Mecanismul european de stabilitate financiară, înainte de mobilizarea acestuia; având în vedere rolul pe care ar trebui să îl îndeplinească FESF și MES, subliniază necesitatea ca Parlamentul European să desfășoare o audiere cu structurile de conducere ale acestora; |
| --- | --- |

50.

dorește să fie organizat un dialog economic în cadrul Parlamentului European la care să participe șefii de stat și de guvern ai statelor membre care intenționează să recurgă la Fondul european de stabilitate financiară și la Mecanismul european de stabilitate financiară, înainte de mobilizarea acestuia; având în vedere rolul pe care ar trebui să îl îndeplinească FESF și MES, subliniază necesitatea ca Parlamentul European să desfășoare o audiere cu structurile de conducere ale acestora;

| 51. | îndeamnă Consiliul și Comisia să asigure coerența condiționalității economice și a programelor de ajustare în cadrul oricărui program de salvare cu obiectivele de dezvoltare socială și durabilă ale Uniunii și îndeosebi orientările politicii în materie de ocupare a forței de muncă și ale politicii economice, precum și cu obiectivele Strategiei Europa 2020; solicită Consiliului și Comisiei să includă recomandări adresate în cadrul semestrului UE statelor membre care beneficiază de asistență financiară să ia în considerare în mod explicit aceste cerințe de coerență; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă Consiliul și Comisia să asigure coerența condiționalității economice și a programelor de ajustare în cadrul oricărui program de salvare cu obiectivele de dezvoltare socială și durabilă ale Uniunii și îndeosebi orientările politicii în materie de ocupare a forței de muncă și ale politicii economice, precum și cu obiectivele Strategiei Europa 2020; solicită Consiliului și Comisiei să includă recomandări adresate în cadrul semestrului UE statelor membre care beneficiază de asistență financiară să ia în considerare în mod explicit aceste cerințe de coerență;

| 52. | intenționează să efectueze în toamnă o analiză a situației macroeconomice a Uniunii, sprijinindu-se pe centre de competență cât mai diverse, inclusiv pe recomandări independente externe provenite de la nivel internațional, precum și în consultare cu părțile interesate vizate, în special cu partenerii sociali, pentru a stimula dezbaterea și a dispune de o contraexpertiză economică în vederea pregătirii discuțiilor cu Comisia înainte de elaborarea analizei anuale a creșterii; |
| --- | --- |

52.

intenționează să efectueze în toamnă o analiză a situației macroeconomice a Uniunii, sprijinindu-se pe centre de competență cât mai diverse, inclusiv pe recomandări independente externe provenite de la nivel internațional, precum și în consultare cu părțile interesate vizate, în special cu partenerii sociali, pentru a stimula dezbaterea și a dispune de o contraexpertiză economică în vederea pregătirii discuțiilor cu Comisia înainte de elaborarea analizei anuale a creșterii;

| 53. | consideră că Parlamentul European ar trebui să fie recunoscut ca fiind forumul democratic adecvat de la nivel european care să asigure o evaluare generală la sfârșitul semestrului european; |
| --- | --- |

53.

consideră că Parlamentul European ar trebui să fie recunoscut ca fiind forumul democratic adecvat de la nivel european care să asigure o evaluare generală la sfârșitul semestrului european;

| 54. | solicită să devină partener în dialogul macroeconomic și să participe la acesta, astfel încât să își atingă obiectivele de realizare a unei orientări a politicii macroeconomice în condiții de cooperare; |
| --- | --- |

54.

solicită să devină partener în dialogul macroeconomic și să participe la acesta, astfel încât să își atingă obiectivele de realizare a unei orientări a politicii macroeconomice în condiții de cooperare;

Rolul Consiliului

| 55. | solicită Consiliului European să invite Președintele Parlamentului European să participe la reuniunile sale pe tema semestrului european; |
| --- | --- |

55.

solicită Consiliului European să invite Președintele Parlamentului European să participe la reuniunile sale pe tema semestrului european;

| 56. | invită Consiliul și Comisia să prezinte Parlamentului un raport, în conformitate cu normele prevăzute în pachetul privind guvernanța economică, în primele săptămâni ale fiecărui an, în care să se prezinte evoluțiile și rezultatele semestrului european precedent și care să conțină o analiză exactă a acțiunilor și măsurilor aferente; |
| --- | --- |

56.

invită Consiliul și Comisia să prezinte Parlamentului un raport, în conformitate cu normele prevăzute în pachetul privind guvernanța economică, în primele săptămâni ale fiecărui an, în care să se prezinte evoluțiile și rezultatele semestrului european precedent și care să conțină o analiză exactă a acțiunilor și măsurilor aferente;

| 57. | constată că în primul semestru european s-a dovedit că termenele au fost scurte și că, prin urmare, există riscul, în următoarele exerciții, ca implicarea parlamentelor naționale să fie sub nivelul optim în cazul în care un stat membru ar trebui să prezinte un plan de acțiune corectiv sau să își ajusteze programele de stabilitate și de convergență, precum și programele naționale de reformă în conformitate cu recomandările Consiliului; |
| --- | --- |

57.

constată că în primul semestru european s-a dovedit că termenele au fost scurte și că, prin urmare, există riscul, în următoarele exerciții, ca implicarea parlamentelor naționale să fie sub nivelul optim în cazul în care un stat membru ar trebui să prezinte un plan de acțiune corectiv sau să își ajusteze programele de stabilitate și de convergență, precum și programele naționale de reformă în conformitate cu recomandările Consiliului;

| 58. | solicită statelor membre să prezinte informații cât mai detaliate posibil privind măsurile și instrumentele prevăzute de programele naționale de reformă pentru atingerea obiectivelor naționale stabilite, inclusiv termenele de punere în aplicare, efectele așteptate, potențialele efecte colaterale, riscurile unei aplicări nereușite, costurile și, dacă este cazul, utilizarea fondurilor structurale ale UE; |
| --- | --- |

58.

solicită statelor membre să prezinte informații cât mai detaliate posibil privind măsurile și instrumentele prevăzute de programele naționale de reformă pentru atingerea obiectivelor naționale stabilite, inclusiv termenele de punere în aplicare, efectele așteptate, potențialele efecte colaterale, riscurile unei aplicări nereușite, costurile și, dacă este cazul, utilizarea fondurilor structurale ale UE;

| 59. | solicită statelor membre să garanteze independența profesională a autorităților naționale de statistică în conformitate cu dispozițiile din pachetul privind guvernanța și să justifice conformitatea cu Codul de practici privind statisticile europene, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 223/2009, pentru a asigura transmiterea de statistici de înaltă calitate Comisiei în vederea evaluării în cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

59.

solicită statelor membre să garanteze independența profesională a autorităților naționale de statistică în conformitate cu dispozițiile din pachetul privind guvernanța și să justifice conformitatea cu Codul de practici privind statisticile europene, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 223/2009, pentru a asigura transmiterea de statistici de înaltă calitate Comisiei în vederea evaluării în cadrul semestrului european;

| 60. | consideră că asigurarea succesului Sistemului Statistic European se bazează în mod esențial pe activitatea eficientă a curților naționale de conturi, precum și pe verificarea detaliată și exactă de către acestea a calității datelor privind finanțele publice și a procesului de transmitere de la entitățile publice la birourile naționale de statistică; |
| --- | --- |

60.

consideră că asigurarea succesului Sistemului Statistic European se bazează în mod esențial pe activitatea eficientă a curților naționale de conturi, precum și pe verificarea detaliată și exactă de către acestea a calității datelor privind finanțele publice și a procesului de transmitere de la entitățile publice la birourile naționale de statistică;

| 61. | solicită Consiliului să consolideze dialogul macroeconomic, îndeosebi prin stabilirea de macrodialoguri corespunzătoare la nivel național, să deblocheze potențialul deplin al cooperării macroeconomice prin exploatarea oportunităților de ocupare a forței de muncă prin intermediul unei dinamici de creștere solidă și echilibrată; |
| --- | --- |

61.

solicită Consiliului să consolideze dialogul macroeconomic, îndeosebi prin stabilirea de macrodialoguri corespunzătoare la nivel național, să deblocheze potențialul deplin al cooperării macroeconomice prin exploatarea oportunităților de ocupare a forței de muncă prin intermediul unei dinamici de creștere solidă și echilibrată;

| 62. | consideră că este deosebit de important să se asigure implicarea Băncii Centrale Europene în dialogul constant dintre instituțiile europene; |
| --- | --- |

62.

consideră că este deosebit de important să se asigure implicarea Băncii Centrale Europene în dialogul constant dintre instituțiile europene;

Alte aspecte

| 63. | solicită dezvoltarea conceptului unei trezorerii europene pentru a consolida capacitatea de punere în aplicare a semestrului european și a pilonului economic al UEM; consideră că evoluțiile viitoare la nivel instituțional ar trebui să aibă loc în funcție de dezvoltarea FESF și MES; |
| --- | --- |

63.

solicită dezvoltarea conceptului unei trezorerii europene pentru a consolida capacitatea de punere în aplicare a semestrului european și a pilonului economic al UEM; consideră că evoluțiile viitoare la nivel instituțional ar trebui să aibă loc în funcție de dezvoltarea FESF și MES;

| 64. | constată cu îngrijorare că, la nivelul UE, coordonarea politicii economice constă într-o serie de instrumente și angajamente cu caracter obligatoriu și neobligatoriu (2) care ar putea submina securitatea juridică a ordinii UE și care, în opinia publică, creează confuzie în ceea ce privește aria exactă de cuprindere a responsabilităților asumate de statele membre legate de statutul lor de țări membre sau nemembre ale zonei euro; |
| --- | --- |

64.

constată cu îngrijorare că, la nivelul UE, coordonarea politicii economice constă într-o serie de instrumente și angajamente cu caracter obligatoriu și neobligatoriu (2) care ar putea submina securitatea juridică a ordinii UE și care, în opinia publică, creează confuzie în ceea ce privește aria exactă de cuprindere a responsabilităților asumate de statele membre legate de statutul lor de țări membre sau nemembre ale zonei euro;

| 65. | observă că statele membre nu au respectat normele stabilite de comun acord, în special Pactul de stabilitate și de creștere, în care se prevede că deficitul bugetar anual al statelor membre nu trebuie să depășească 3 % din PIB, iar datoria publică nu trebuie să depășească 60 % din PIB; solicită statelor membre să respecte Pactul de stabilitate și de creștere și alte norme stabilite de comun acord; |
| --- | --- |

65.

observă că statele membre nu au respectat normele stabilite de comun acord, în special Pactul de stabilitate și de creștere, în care se prevede că deficitul bugetar anual al statelor membre nu trebuie să depășească 3 % din PIB, iar datoria publică nu trebuie să depășească 60 % din PIB; solicită statelor membre să respecte Pactul de stabilitate și de creștere și alte norme stabilite de comun acord;

| 66. | subliniază că, pentru a fi eficace, supravegherea integrată a politicilor economice nu trebuie să se limiteze la evaluarea politicilor bugetare și structurale ale statelor membre ale UE, ci trebuie, de asemenea, să corespundă obiectivelor și măsurilor adoptate la nivelul UE, precum și volumului și naturii resurselor financiare ale Uniunii; subliniază, în acest context, rolul crucial al politicilor și acțiunilor UE din cadrul Strategiei Europa 2020 în materie de coeziune, cercetare și inovare; |
| --- | --- |

66.

subliniază că, pentru a fi eficace, supravegherea integrată a politicilor economice nu trebuie să se limiteze la evaluarea politicilor bugetare și structurale ale statelor membre ale UE, ci trebuie, de asemenea, să corespundă obiectivelor și măsurilor adoptate la nivelul UE, precum și volumului și naturii resurselor financiare ale Uniunii; subliniază, în acest context, rolul crucial al politicilor și acțiunilor UE din cadrul Strategiei Europa 2020 în materie de coeziune, cercetare și inovare;

| 67. | subliniază că orientarea în materie de politici oferită statelor membre se referă parțial la domenii de politică cum ar fi salariile și pensiile, care țin de competențele statelor membre și ale partenerilor sociali, dar sunt sprijinite și completate de Uniunea Europeană în conformitate cu articolul 153 din TFUE; subliniază că trebuie asigurată responsabilitatea democratică și trebuie să fie respectate principiile subsidiarității și dialogului social pentru a menține spațiul de politică necesar pentru punerea în aplicare la nivel național; |
| --- | --- |

67.

subliniază că orientarea în materie de politici oferită statelor membre se referă parțial la domenii de politică cum ar fi salariile și pensiile, care țin de competențele statelor membre și ale partenerilor sociali, dar sunt sprijinite și completate de Uniunea Europeană în conformitate cu articolul 153 din TFUE; subliniază că trebuie asigurată responsabilitatea democratică și trebuie să fie respectate principiile subsidiarității și dialogului social pentru a menține spațiul de politică necesar pentru punerea în aplicare la nivel național;

| 68. | reamintește că Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice prevede că „aplicarea prezentului regulament se face cu respectarea deplină a articolul 152 din TFUE, iar recomandările emise în temeiul prezentului regulament respectă practicile sistemele naționale de formare a salariilor. Regulamentul ține cont de articolul 28 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, în consecință, nu afectează dreptul de a negocia, de a încheia și de a pune în aplicare convenții colective și de a desfășura acțiuni sindicale în conformitate cu legislațiile și practicile naționale.”; |
| --- | --- |

68.

reamintește că Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice prevede că „aplicarea prezentului regulament se face cu respectarea deplină a articolul 152 din TFUE, iar recomandările emise în temeiul prezentului regulament respectă practicile sistemele naționale de formare a salariilor. Regulamentul ține cont de articolul 28 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, în consecință, nu afectează dreptul de a negocia, de a încheia și de a pune în aplicare convenții colective și de a desfășura acțiuni sindicale în conformitate cu legislațiile și practicile naționale.”;

Contribuția la semestrul european la nivel de sectoare

| 69. | consideră că, având în vedere obiectivele comune, Strategia Europa 2020 și semestrul european, în calitatea acestuia de cadru pentru îmbunătățirea guvernanței economice și sociale, ar putea contribui la consolidarea abordării comune a provocărilor, reacțiilor și evaluării situației sociale și a situației din domeniul ocupării forței de muncă din statele membre, dacă acestea nu ar rămâne doar intenții formale și dacă Parlamentul European ar fi implicat efectiv în acest proces, spre deosebire de cele întâmplate în timpul primului semestru european, inclusiv în raport cu prima analiză anuală a creșterii care a marcat începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE; |
| --- | --- |

69.

consideră că, având în vedere obiectivele comune, Strategia Europa 2020 și semestrul european, în calitatea acestuia de cadru pentru îmbunătățirea guvernanței economice și sociale, ar putea contribui la consolidarea abordării comune a provocărilor, reacțiilor și evaluării situației sociale și a situației din domeniul ocupării forței de muncă din statele membre, dacă acestea nu ar rămâne doar intenții formale și dacă Parlamentul European ar fi implicat efectiv în acest proces, spre deosebire de cele întâmplate în timpul primului semestru european, inclusiv în raport cu prima analiză anuală a creșterii care a marcat începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE;

| 70. | invită Consiliul și Comisia să respecte, atunci când oferă statelor membre orientare în materie de politici, de exemplu în ceea ce privește educația, ocuparea forței de muncă, afacerile sociale, politica macroeconomică și bugetul, principiile subsidiarității și ale dialogului social în domeniul salariilor și al pensiilor și, în conformitate cu articolul 153 alineatul (5) din TFUE, să respecte competențele statelor membre și ale partenerilor sociali în aceste domenii pentru a păstra spațiul politic necesar pentru implementarea politicilor la nivel național și să consulte partenerii sociali înainte de a-și prezenta recomandările; subliniază că răspunderea democratică trebuie asigurată la toate nivelurile; |
| --- | --- |

70.

invită Consiliul și Comisia să respecte, atunci când oferă statelor membre orientare în materie de politici, de exemplu în ceea ce privește educația, ocuparea forței de muncă, afacerile sociale, politica macroeconomică și bugetul, principiile subsidiarității și ale dialogului social în domeniul salariilor și al pensiilor și, în conformitate cu articolul 153 alineatul (5) din TFUE, să respecte competențele statelor membre și ale partenerilor sociali în aceste domenii pentru a păstra spațiul politic necesar pentru implementarea politicilor la nivel național și să consulte partenerii sociali înainte de a-și prezenta recomandările; subliniază că răspunderea democratică trebuie asigurată la toate nivelurile;

| 71. | invită Comisia să utilizeze toate informațiile și competențele de specialitate pe care le are la dispoziție, inclusiv pe cele ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă, în cadrul evaluării progresului înregistrat în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și în realizarea inițiativelor conexe; |
| --- | --- |

71.

invită Comisia să utilizeze toate informațiile și competențele de specialitate pe care le are la dispoziție, inclusiv pe cele ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă, în cadrul evaluării progresului înregistrat în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și în realizarea inițiativelor conexe;

| 72. | solicită ca recomandările Comisiei și ale Consiliului să se axeze în principal pe o politică socială favorabilă educației și formării profesionale, accesului la încadrarea în muncă, reinserției profesionale a șomerilor și unei coordonări mai bune a sistemelor de protecție socială din statele membre, alături de finalizarea pieței interne și de eliminarea obstacolelor din calea concurenței; solicită ca recomandările să fie prezentate cu mult timp înainte pentru a avea un impact real asupra deciziilor naționale în materie de buget; |
| --- | --- |

72.

solicită ca recomandările Comisiei și ale Consiliului să se axeze în principal pe o politică socială favorabilă educației și formării profesionale, accesului la încadrarea în muncă, reinserției profesionale a șomerilor și unei coordonări mai bune a sistemelor de protecție socială din statele membre, alături de finalizarea pieței interne și de eliminarea obstacolelor din calea concurenței; solicită ca recomandările să fie prezentate cu mult timp înainte pentru a avea un impact real asupra deciziilor naționale în materie de buget;

| 73. | își declară intenția de a contribui în mod activ la implementarea de către UE și statele sale membre a unor obiective ambițioase ale Strategiei Europa 2020 și la semestrul european, inclusiv la aspectele sociale și de ocupare a forței de muncă ale acestuia, aspecte de importanță vitală pentru cetățenii europeni; își declară intenția de a realiza această contribuție atât prin intermediul unor măsuri specifice, cât și al unor contribuții la inițiative importante precum Anul european al îmbătrânirii active; declară, de asemenea, că va face totul ce îi stă în puteri pentru ca aceste aspecte ale Strategiei Europa 2020, precum și preocupările cetățenilor europeni legate de ocuparea forței de muncă și de situația socială să aibă în continuare un loc prioritar pe agenda sa politică în cursul întregului an; |
| --- | --- |

73.

își declară intenția de a contribui în mod activ la implementarea de către UE și statele sale membre a unor obiective ambițioase ale Strategiei Europa 2020 și la semestrul european, inclusiv la aspectele sociale și de ocupare a forței de muncă ale acestuia, aspecte de importanță vitală pentru cetățenii europeni; își declară intenția de a realiza această contribuție atât prin intermediul unor măsuri specifice, cât și al unor contribuții la inițiative importante precum Anul european al îmbătrânirii active; declară, de asemenea, că va face totul ce îi stă în puteri pentru ca aceste aspecte ale Strategiei Europa 2020, precum și preocupările cetățenilor europeni legate de ocuparea forței de muncă și de situația socială să aibă în continuare un loc prioritar pe agenda sa politică în cursul întregului an;

| 74. | își declară totodată intenția de a-și manifesta opiniile cu privire la aspectele sociale și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020 sub forma unei rezoluții specifice, care urmează să fie adoptată cu ocazia Consiliului European de primăvară; |
| --- | --- |

74.

își declară totodată intenția de a-și manifesta opiniile cu privire la aspectele sociale și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020 sub forma unei rezoluții specifice, care urmează să fie adoptată cu ocazia Consiliului European de primăvară;

| 75. | își declară disponibilitatea de a se angaja într-un dialog politic permanent și într-un schimb periodic de opinii cu parlamentele naționale și cu alți actori interesați, inclusiv cu partenerii sociali, sectorul de afaceri și ONG-urile, cu privire la aspectele sociale și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020 și ale semestrului european și, în acest cadru:






  (a) | invită Comisia să prezinte Parlamentului analiza anuală a creșterii, inclusiv proiectul de Raport comun privind ocuparea forței de muncă, propunerile sale privind liniile directoare anuale în materie de ocupare a forței de muncă și eventuale propuneri de recomandări specifice pentru fiecare țară în parte făcute în temeiul articolului 148 alineatul (4) din TFUE; |
| --- | --- | --- |

75.

își declară disponibilitatea de a se angaja într-un dialog politic permanent și într-un schimb periodic de opinii cu parlamentele naționale și cu alți actori interesați, inclusiv cu partenerii sociali, sectorul de afaceri și ONG-urile, cu privire la aspectele sociale și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020 și ale semestrului european și, în acest cadru:

(a)

invită Comisia să prezinte Parlamentului analiza anuală a creșterii, inclusiv proiectul de Raport comun privind ocuparea forței de muncă, propunerile sale privind liniile directoare anuale în materie de ocupare a forței de muncă și eventuale propuneri de recomandări specifice pentru fiecare țară în parte făcute în temeiul articolului 148 alineatul (4) din TFUE;

| (b) | solicită să se practice transparența în rândul actorilor implicați în semestrul european și, în acest context, încurajează Comitetul pentru ocuparea forței de muncă (EMCO) să prezinte periodic comisiei competente a Parlamentului European rezultatele supravegherii situației în materie de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

(b)

solicită să se practice transparența în rândul actorilor implicați în semestrul european și, în acest context, încurajează Comitetul pentru ocuparea forței de muncă (EMCO) să prezinte periodic comisiei competente a Parlamentului European rezultatele supravegherii situației în materie de ocupare a forței de muncă;

| (c) | invită partenerii sociali, ONG-urile active în domeniul social și alte părți interesate să participe la schimburi periodice de opinii cu Parlamentul, îndeosebi cu privire la implementarea politicilor în domeniul social și al ocupării forței de muncă și cu privire la progresul realizat în atingerea obiectivelor conexe ale UE; solicită ca documentele pregătitoare pentru schimburile de opinii să fie transmise în prealabil membrilor comisiei parlamentare competente; |
| --- | --- |

(c)

invită partenerii sociali, ONG-urile active în domeniul social și alte părți interesate să participe la schimburi periodice de opinii cu Parlamentul, îndeosebi cu privire la implementarea politicilor în domeniul social și al ocupării forței de muncă și cu privire la progresul realizat în atingerea obiectivelor conexe ale UE; solicită ca documentele pregătitoare pentru schimburile de opinii să fie transmise în prealabil membrilor comisiei parlamentare competente;

| 76. | invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la rezultatele activităților din cadrul programului de învățare reciprocă, îndeosebi în domeniile identificate în orientările strategice ale Consiliului European; reamintește importanța monitorizării regulate a nivelului de acces și de utilizare a fondurilor puse la dispoziția programului, ceea ce ar face posibilă definirea în timp real a măsurilor corective necesare pentru ca obișnuitele probleme birocratice să nu constituie un obstacol în calea realizării obiectivelor programului; |
| --- | --- |

76.

invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la rezultatele activităților din cadrul programului de învățare reciprocă, îndeosebi în domeniile identificate în orientările strategice ale Consiliului European; reamintește importanța monitorizării regulate a nivelului de acces și de utilizare a fondurilor puse la dispoziția programului, ceea ce ar face posibilă definirea în timp real a măsurilor corective necesare pentru ca obișnuitele probleme birocratice să nu constituie un obstacol în calea realizării obiectivelor programului;

| 77. | consideră că politicile sociale și de ocupare a forței de muncă au un rol esențial în Strategia Europa 2020 în ansamblu și în guvernanța acesteia; consideră că aceste politici trebuie să fie consolidate în contextul crizei și că semestrul european este esențial în atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

77.

consideră că politicile sociale și de ocupare a forței de muncă au un rol esențial în Strategia Europa 2020 în ansamblu și în guvernanța acesteia; consideră că aceste politici trebuie să fie consolidate în contextul crizei și că semestrul european este esențial în atingerea acestui obiectiv;

| 78. | consideră că, în contextul semestrului european și pentru a implementa cu eficacitate liniile directoare privind ocuparea forței de muncă nr. 7-10, statele membre ar trebui încurajate să acorde o atenție deosebită unor aspecte specifice, cum ar fi facilitarea accesului la educație, orientare și formare pentru tineri și prevenirea abandonului școlar, promovarea învățării pe tot parcursul vieții, promovarea ocupării forței de muncă și reducerea șomajului, îndeosebi în rândul tinerilor, promovarea integrării persoanelor în vârstă pe piața muncii, combaterea muncii nedeclarate, facilitarea concilierii vieții profesionale cu viața de familie și îmbunătățirea serviciilor de îngrijire a copiilor; |
| --- | --- |

78.

consideră că, în contextul semestrului european și pentru a implementa cu eficacitate liniile directoare privind ocuparea forței de muncă nr. 7-10, statele membre ar trebui încurajate să acorde o atenție deosebită unor aspecte specifice, cum ar fi facilitarea accesului la educație, orientare și formare pentru tineri și prevenirea abandonului școlar, promovarea învățării pe tot parcursul vieții, promovarea ocupării forței de muncă și reducerea șomajului, îndeosebi în rândul tinerilor, promovarea integrării persoanelor în vârstă pe piața muncii, combaterea muncii nedeclarate, facilitarea concilierii vieții profesionale cu viața de familie și îmbunătățirea serviciilor de îngrijire a copiilor;

| 79. | invită Consiliul și Comisia să evalueze în mod amănunțit dacă măsurile propuse în cadrul programelor naționale privind combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă sunt în conformitate cu obiectivele, inclusiv cele principale, ale Strategiei Europa 2020; invită statele membre care nu și-au fixat obiective naționale sau care nu și-au asumat angajamente suficient de puternice în vederea atingerii unei rate a ocupării forței de muncă în rândul bărbaților și femeilor de 75 % până în 2020 să se angajeze să îndeplinească acest obiectiv, axându-se îndeosebi pe eliminarea principalelor obstacole structurale de pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

79.

invită Consiliul și Comisia să evalueze în mod amănunțit dacă măsurile propuse în cadrul programelor naționale privind combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă sunt în conformitate cu obiectivele, inclusiv cele principale, ale Strategiei Europa 2020; invită statele membre care nu și-au fixat obiective naționale sau care nu și-au asumat angajamente suficient de puternice în vederea atingerii unei rate a ocupării forței de muncă în rândul bărbaților și femeilor de 75 % până în 2020 să se angajeze să îndeplinească acest obiectiv, axându-se îndeosebi pe eliminarea principalelor obstacole structurale de pe piața forței de muncă;

| 80. | observă că măsurile adoptate în cadrul planurilor naționale de reformă, al „guvernanței economice” și al semestrului european nu ar trebui să ducă la agravarea crizei sociale în diverse țări cu economii mai fragile, ceea ce ar face ca viața familiilor să fie din ce în ce mai dificilă, în special în cazul femeilor și al copiilor, care sunt principalele victime ale sărăciei crescânde, ale șomajului și ale locurilor de muncă nesigure și prost plătite; |
| --- | --- |

80.

observă că măsurile adoptate în cadrul planurilor naționale de reformă, al „guvernanței economice” și al semestrului european nu ar trebui să ducă la agravarea crizei sociale în diverse țări cu economii mai fragile, ceea ce ar face ca viața familiilor să fie din ce în ce mai dificilă, în special în cazul femeilor și al copiilor, care sunt principalele victime ale sărăciei crescânde, ale șomajului și ale locurilor de muncă nesigure și prost plătite;

| 81. | subliniază că este necesar să se consolideze și să se instituționalizeze dialogul social macroeconomic și consideră că partenerii sociali trebuie să fie implicați în elaborarea măsurilor pe care Comisia dorește să le întreprindă în contextul semestrului european și în punerea în aplicare a noii guvernanțe economice; consideră, de asemenea, că partenerii sociali ar trebui să transmită Comisiei un aviz sau, dacă este cazul, o recomandare cu privire la măsurile menționate; |
| --- | --- |

81.

subliniază că este necesar să se consolideze și să se instituționalizeze dialogul social macroeconomic și consideră că partenerii sociali trebuie să fie implicați în elaborarea măsurilor pe care Comisia dorește să le întreprindă în contextul semestrului european și în punerea în aplicare a noii guvernanțe economice; consideră, de asemenea, că partenerii sociali ar trebui să transmită Comisiei un aviz sau, dacă este cazul, o recomandare cu privire la măsurile menționate;

| 82. | subliniază importanța asigurării unei interacțiuni de consolidare reciprocă între politicile microeconomice și cele macroeconomice, pe de o parte, și politicile în domeniul social și al ocupării forței de muncă, pe de altă parte, interacțiune esențială pentru realizarea obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

82.

subliniază importanța asigurării unei interacțiuni de consolidare reciprocă între politicile microeconomice și cele macroeconomice, pe de o parte, și politicile în domeniul social și al ocupării forței de muncă, pe de altă parte, interacțiune esențială pentru realizarea obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020;

| 83. | se angajează să acorde o atenție specială, inclusiv în deliberările sale cu privire la semestrul european, impactului produs de situația socială și de cea privind ocuparea forței de muncă asupra situației macroeconomice și invers, și invită Comisia să facă același lucru; |
| --- | --- |

83.

se angajează să acorde o atenție specială, inclusiv în deliberările sale cu privire la semestrul european, impactului produs de situația socială și de cea privind ocuparea forței de muncă asupra situației macroeconomice și invers, și invită Comisia să facă același lucru;

| 84. | invită Comisia și Consiliul să garanteze că în centrul tuturor propunerilor de politică făcute în contextul semestrului european se află o creștere durabilă și favorabilă incluziunii corelată cu ocuparea forței de muncă și cu crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

84.

invită Comisia și Consiliul să garanteze că în centrul tuturor propunerilor de politică făcute în contextul semestrului european se află o creștere durabilă și favorabilă incluziunii corelată cu ocuparea forței de muncă și cu crearea de locuri de muncă;

| 85. | reamintește necesitatea de a se garanta că finanțarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 este luată în considerare în mod corespunzător în bugetele anuale ale UE și ale statelor membre; subliniază că cea mai simplă și eficace modalitate democratică și europeană de a atinge acest obiectiv este de a organiza la începutul fiecărui semestru european o dezbatere interparlamentară privind orientările bugetare comune ale statelor membre și ale Uniunii; consideră că o astfel de dezbatere ar contribui la reducerea semnificativă a structurilor suprapuse și ar permite, totodată, statelor membre să includă mai bine dimensiunea europeană în proiectele lor de buget și ar permite Parlamentului European să ia mai bine în considerare problemele de la nivel național; |
| --- | --- |

85.

reamintește necesitatea de a se garanta că finanțarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 este luată în considerare în mod corespunzător în bugetele anuale ale UE și ale statelor membre; subliniază că cea mai simplă și eficace modalitate democratică și europeană de a atinge acest obiectiv este de a organiza la începutul fiecărui semestru european o dezbatere interparlamentară privind orientările bugetare comune ale statelor membre și ale Uniunii; consideră că o astfel de dezbatere ar contribui la reducerea semnificativă a structurilor suprapuse și ar permite, totodată, statelor membre să includă mai bine dimensiunea europeană în proiectele lor de buget și ar permite Parlamentului European să ia mai bine în considerare problemele de la nivel național;

| 86. | reamintește rolul important al bugetului UE în finanțarea Strategiei Europa 2020, căreia îi sunt alocate în fiecare an mai mult de jumătate din resursele Uniunii; constată totuși că, având în vedere conținutul acțiunilor prioritare și repartizarea competențelor între Uniune și statele membre, cea mai mare parte a finanțării pentru această strategie ar trebui să provină din bugetele naționale sau regionale; concluzionează, prin urmare, că atât bugetul UE, cât și bugetele naționale trebuie să fie luate în considerare în partea de procedură a semestrului european care vizează punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

86.

reamintește rolul important al bugetului UE în finanțarea Strategiei Europa 2020, căreia îi sunt alocate în fiecare an mai mult de jumătate din resursele Uniunii; constată totuși că, având în vedere conținutul acțiunilor prioritare și repartizarea competențelor între Uniune și statele membre, cea mai mare parte a finanțării pentru această strategie ar trebui să provină din bugetele naționale sau regionale; concluzionează, prin urmare, că atât bugetul UE, cât și bugetele naționale trebuie să fie luate în considerare în partea de procedură a semestrului european care vizează punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020;

| 87. | subliniază rolul esențial al politicii de coeziune ca instrument-cheie pentru Strategia Europa 2020; consideră că o politică de coeziune puternică și finanțată corespunzător reprezintă un instrument eficace și eficient pentru realizarea Strategiei Europa 2020, precum și pentru prevenirea viitoarelor crize economico-financiare, datorită programelor sale de dezvoltare pe termen lung, dimensiunii bugetare, sistemului administrativ descentralizat și includerii priorităților UE pentru dezvoltarea durabilă; subliniază, în această privință, importanța implicării regiunilor în atingerea obiectivelor UE pentru 2020; |
| --- | --- |

87.

subliniază rolul esențial al politicii de coeziune ca instrument-cheie pentru Strategia Europa 2020; consideră că o politică de coeziune puternică și finanțată corespunzător reprezintă un instrument eficace și eficient pentru realizarea Strategiei Europa 2020, precum și pentru prevenirea viitoarelor crize economico-financiare, datorită programelor sale de dezvoltare pe termen lung, dimensiunii bugetare, sistemului administrativ descentralizat și includerii priorităților UE pentru dezvoltarea durabilă; subliniază, în această privință, importanța implicării regiunilor în atingerea obiectivelor UE pentru 2020;

| 88. | subliniază faptul că, datorită abordării bazate pe o guvernanță pe mai multe niveluri, politica regională dispune de o metodologie consolidată pentru o abordare integrată și oferă un sistem de orientare fiabil pentru mobilizarea investițiilor și stimularea unor noi inițiative la fața locului, care ar putea sprijini în mod adecvat eficacitatea politicilor economice și dezvoltarea unor sinergii sporite între bugetul UE și bugetele statelor membre; solicită, prin urmare, Comisiei să prezinte propuneri concrete privind modul în care fondurile structurale pot fi utilizate în acest scop în cadrul programelor operaționale; |
| --- | --- |

88.

subliniază faptul că, datorită abordării bazate pe o guvernanță pe mai multe niveluri, politica regională dispune de o metodologie consolidată pentru o abordare integrată și oferă un sistem de orientare fiabil pentru mobilizarea investițiilor și stimularea unor noi inițiative la fața locului, care ar putea sprijini în mod adecvat eficacitatea politicilor economice și dezvoltarea unor sinergii sporite între bugetul UE și bugetele statelor membre; solicită, prin urmare, Comisiei să prezinte propuneri concrete privind modul în care fondurile structurale pot fi utilizate în acest scop în cadrul programelor operaționale;

| 89. | consideră că este esențial ca politica de coeziune să joace un rol în depășirea provocărilor de reducere a dezechilibrelor structurale și a diferențelor de competitivitate interne, subliniind importanța adaptării politicilor la condițiile și necesitățile specifice din regiuni, pentru a maximiza potențialul acestora și a le atenua handicapurile; |
| --- | --- |

89.

consideră că este esențial ca politica de coeziune să joace un rol în depășirea provocărilor de reducere a dezechilibrelor structurale și a diferențelor de competitivitate interne, subliniind importanța adaptării politicilor la condițiile și necesitățile specifice din regiuni, pentru a maximiza potențialul acestora și a le atenua handicapurile;

| 90. | reamintește rolul important al politicii regionale în dezvoltarea programelor naționale în cadrul semestrului european, îndeosebi prin intermediul stabilirii de obiective și al definirii de măsuri de natură să consolideze coeziunea economică, socială și teritorială; |
| --- | --- |

90.

reamintește rolul important al politicii regionale în dezvoltarea programelor naționale în cadrul semestrului european, îndeosebi prin intermediul stabilirii de obiective și al definirii de măsuri de natură să consolideze coeziunea economică, socială și teritorială;

| 91. | evidențiază că este important pentru numeroase state membre să îmbunătățească competitivitatea regiunilor lor în vederea corectării dezechilibrelor macroeconomice; |
| --- | --- |

91.

evidențiază că este important pentru numeroase state membre să îmbunătățească competitivitatea regiunilor lor în vederea corectării dezechilibrelor macroeconomice;

| 92. | consideră necesar, prin urmare, ca măsurile de coeziune să vizeze și consolidarea potențialelor și actorilor regionali (nu doar a celor naționali); consideră că, prin consolidarea potențialelor regionale în coordonare cu cele naționale, politica de coeziune apare din nou ca un element determinant pentru obținerea sinergiilor necesare; |
| --- | --- |

92.

consideră necesar, prin urmare, ca măsurile de coeziune să vizeze și consolidarea potențialelor și actorilor regionali (nu doar a celor naționali); consideră că, prin consolidarea potențialelor regionale în coordonare cu cele naționale, politica de coeziune apare din nou ca un element determinant pentru obținerea sinergiilor necesare;

| 93. | subliniază că semestrul european pentru coordonarea prealabilă a politicilor economice trebuie să reflecte promovarea tranziției către o economie sustenabilă din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

93.

subliniază că semestrul european pentru coordonarea prealabilă a politicilor economice trebuie să reflecte promovarea tranziției către o economie sustenabilă din punct de vedere ecologic;

| 94. | salută sugestia prezentată în actuala analiză anuală a creșterii de a elimina subvențiile care dăunează mediului și solicită să fie evaluată punerea în aplicare a acestei politici în cadrul semestrului european din 2012; |
| --- | --- |

94.

salută sugestia prezentată în actuala analiză anuală a creșterii de a elimina subvențiile care dăunează mediului și solicită să fie evaluată punerea în aplicare a acestei politici în cadrul semestrului european din 2012;

| 95. | solicită Consiliului European și Comisiei să se concentreze mai mult, în cadrul semestrului european, asupra pieței unice, care constituie pilonul economic al UE, pentru a profita de întregul potențial al pieței interne, a atrage capital public și privat pentru finanțarea proiectelor inovatoare și de infrastructură și a promova utilizarea eficientă a energiei; subliniază faptul că piața unică trebuie să se afle în centrul unei guvernanțe economice europene axate pe încurajarea creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, pe ocuparea forței de muncă și pe coeziunea socială prin depășirea dezechilibrelor interne, crearea unei convergențe economice și creșterea competitivității; |
| --- | --- |

95.

solicită Consiliului European și Comisiei să se concentreze mai mult, în cadrul semestrului european, asupra pieței unice, care constituie pilonul economic al UE, pentru a profita de întregul potențial al pieței interne, a atrage capital public și privat pentru finanțarea proiectelor inovatoare și de infrastructură și a promova utilizarea eficientă a energiei; subliniază faptul că piața unică trebuie să se afle în centrul unei guvernanțe economice europene axate pe încurajarea creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, pe ocuparea forței de muncă și pe coeziunea socială prin depășirea dezechilibrelor interne, crearea unei convergențe economice și creșterea competitivității;

| 96. | solicită ca fiecare reuniune de primăvară a Consiliului European să fie dedicată parțial evaluării situației de pe piața unică și să fie susținută de un proces de supraveghere; invită Președintele Consiliului European să prezinte anual Parlamentului măsurile care trebuie luate în urma Consiliului European de primăvară, inclusiv în domeniul pieței unice; |
| --- | --- |

96.

solicită ca fiecare reuniune de primăvară a Consiliului European să fie dedicată parțial evaluării situației de pe piața unică și să fie susținută de un proces de supraveghere; invită Președintele Consiliului European să prezinte anual Parlamentului măsurile care trebuie luate în urma Consiliului European de primăvară, inclusiv în domeniul pieței unice;

| 97. | solicită Comisiei să realizeze o evaluare anuală a punerii în aplicare a pieței unice de către statele membre în cadrul programelor lor naționale de reformă și să examineze în acest context progresul înregistrat în legătură cu transpunerea și evaluările ulterioare punerii în aplicare; |
| --- | --- |

97.

solicită Comisiei să realizeze o evaluare anuală a punerii în aplicare a pieței unice de către statele membre în cadrul programelor lor naționale de reformă și să examineze în acest context progresul înregistrat în legătură cu transpunerea și evaluările ulterioare punerii în aplicare;

| 98. | solicită Comisiei să atragă atenția statelor membre care, conform evaluării programelor naționale de reformă, nu utilizează în mod optim fondurile UE, asupra domeniilor în care există încă potențial neutilizat; |
| --- | --- |

98.

solicită Comisiei să atragă atenția statelor membre care, conform evaluării programelor naționale de reformă, nu utilizează în mod optim fondurile UE, asupra domeniilor în care există încă potențial neutilizat;

| 99. | salută faptul că valorificarea potențialului pieței unice se numără printre cele zece obiective care trebuie îndeplinite până în 2012 și care au fost incluse în analiza anuală a creșterii pentru 2011; |
| --- | --- |

99.

salută faptul că valorificarea potențialului pieței unice se numără printre cele zece obiective care trebuie îndeplinite până în 2012 și care au fost incluse în analiza anuală a creșterii pentru 2011;

| 100. | solicită Consiliului și Comisiei să coreleze mai sistematic semestrul european cu inițiativele actuale ale UE, precum raportul centralizat de evaluare a situației pieței interne (Internal Market Scoreboard) și Actul privind piața unică, cu cele 12 „pârghii” a căror aplicare este prioritară, pentru a ține cont pe deplin de finalizarea pieței unice și pentru a asigura coerența politicii economice europene; |
| --- | --- |

100.

solicită Consiliului și Comisiei să coreleze mai sistematic semestrul european cu inițiativele actuale ale UE, precum raportul centralizat de evaluare a situației pieței interne (Internal Market Scoreboard) și Actul privind piața unică, cu cele 12 „pârghii” a căror aplicare este prioritară, pentru a ține cont pe deplin de finalizarea pieței unice și pentru a asigura coerența politicii economice europene;

| 101. | solicită îndeosebi Comisiei să includă cele 12 măsuri prioritare din Actul privind piața unică, care trebuie adoptate până la sfârșitul lui 2012, în analiza anuală a creșterii pentru 2012; |
| --- | --- |

101.

solicită îndeosebi Comisiei să includă cele 12 măsuri prioritare din Actul privind piața unică, care trebuie adoptate până la sfârșitul lui 2012, în analiza anuală a creșterii pentru 2012;

| 102. | consideră că relansarea pieței unice și, în mod deosebit, punerea în aplicare a Actului privind piața unică reprezintă o condiție esențială pentru realizarea creșterii durabile în Europa până în 2020; consideră că, pentru a garanta competitivitatea europeană la nivel mondial, este nevoie de îmbunătățiri imediate în domenii cruciale, precum sectorul serviciilor, achizițiile publice, cercetarea, inovarea, educația, energia și comerțul electronic, printre altele; |
| --- | --- |

102.

consideră că relansarea pieței unice și, în mod deosebit, punerea în aplicare a Actului privind piața unică reprezintă o condiție esențială pentru realizarea creșterii durabile în Europa până în 2020; consideră că, pentru a garanta competitivitatea europeană la nivel mondial, este nevoie de îmbunătățiri imediate în domenii cruciale, precum sectorul serviciilor, achizițiile publice, cercetarea, inovarea, educația, energia și comerțul electronic, printre altele;

| 103. | subliniază că este necesar ca Strategia Europa 2020 să fie luată în considerare în cadrul punerii în aplicare a semestrului european; evidențiază că inițiativele întreprinse în cadrul Actului privind piața unică trebuie să fie coerente cu cele 7 inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și să contribuie la realizarea lor; |
| --- | --- |

103.

subliniază că este necesar ca Strategia Europa 2020 să fie luată în considerare în cadrul punerii în aplicare a semestrului european; evidențiază că inițiativele întreprinse în cadrul Actului privind piața unică trebuie să fie coerente cu cele 7 inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și să contribuie la realizarea lor;

| 104. | solicită Comisiei și statelor membre să sporească sprijinul pentru IMM-uri, care formează coloana vertebrală a economiei pieței unice, în conformitate cu rezultatele analizei anuale a creșterii, mai ales prin aplicarea integrală a Small Business Act și printr-un pachet de măsuri care să vizeze eliminarea obstacolelor cu care se confruntă IMM-urile în accesarea finanțărilor; |
| --- | --- |

104.

solicită Comisiei și statelor membre să sporească sprijinul pentru IMM-uri, care formează coloana vertebrală a economiei pieței unice, în conformitate cu rezultatele analizei anuale a creșterii, mai ales prin aplicarea integrală a Small Business Act și printr-un pachet de măsuri care să vizeze eliminarea obstacolelor cu care se confruntă IMM-urile în accesarea finanțărilor;

| 105. | îndeamnă Comisia să ia măsuri eficiente pentru a îmbunătăți accesul la finanțare al IMM-urilor și al întreprinderilor inovatoare nou înființate, precum și să asigure îmbunătățirea mediului de afaceri în UE, să simplifice procedurile și să reducă sarcinile administrative impuse întreprinderilor în cadrul pieței unice; |
| --- | --- |

105.

îndeamnă Comisia să ia măsuri eficiente pentru a îmbunătăți accesul la finanțare al IMM-urilor și al întreprinderilor inovatoare nou înființate, precum și să asigure îmbunătățirea mediului de afaceri în UE, să simplifice procedurile și să reducă sarcinile administrative impuse întreprinderilor în cadrul pieței unice;

| 106. | solicită statelor membre să integreze elementul egalității de gen în procesul semestrului european, luând în considerare situația și nevoile femeilor la implementarea orientărilor politice definite în Analiza anuală a creșterii; felicită acele state membre care au integrat dimensiunea de gen în programele lor naționale de reformă (PNR) în cadrul primului semestru european și care acordă o atenție specială nevoilor femeilor la elaborarea și monitorizarea politicilor în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al combaterii sărăciei; este dezamăgit de acele state membre care au omis orice mențiune cu privire la gen în PNR; |
| --- | --- |

106.

solicită statelor membre să integreze elementul egalității de gen în procesul semestrului european, luând în considerare situația și nevoile femeilor la implementarea orientărilor politice definite în Analiza anuală a creșterii; felicită acele state membre care au integrat dimensiunea de gen în programele lor naționale de reformă (PNR) în cadrul primului semestru european și care acordă o atenție specială nevoilor femeilor la elaborarea și monitorizarea politicilor în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al combaterii sărăciei; este dezamăgit de acele state membre care au omis orice mențiune cu privire la gen în PNR;

| 107. | solicită Consiliului să garanteze că Comisia FEMM poate discuta aspectele referitoare la egalitatea de gen din cadrul PNR și al orientărilor politice pentru fiecare țară cu președintele în exercițiu responsabil al EPSCO, după prezentarea acestor orientări de către Comisie; |
| --- | --- |

107.

solicită Consiliului să garanteze că Comisia FEMM poate discuta aspectele referitoare la egalitatea de gen din cadrul PNR și al orientărilor politice pentru fiecare țară cu președintele în exercițiu responsabil al EPSCO, după prezentarea acestor orientări de către Comisie;

| 108. | invită statele membre să asigure o participare eficientă a organizațiilor societății civile, inclusiv a organizațiilor femeilor, la elaborarea, implementarea și evaluarea PNR; |
| --- | --- |

108.

invită statele membre să asigure o participare eficientă a organizațiilor societății civile, inclusiv a organizațiilor femeilor, la elaborarea, implementarea și evaluarea PNR;

| 109. | solicită statelor membre să stabilească obiective calitative în PNR cu privire la eliminarea diferenței de remunerare pe criterii de gen, la intensificarea activității antreprenoriale a femeilor și la crearea unor structuri pentru îngrijirea copiilor și a persoanelor vârstnice; |
| --- | --- |

109.

solicită statelor membre să stabilească obiective calitative în PNR cu privire la eliminarea diferenței de remunerare pe criterii de gen, la intensificarea activității antreprenoriale a femeilor și la crearea unor structuri pentru îngrijirea copiilor și a persoanelor vârstnice;

| 110. | solicită statelor membre să stabilească obiective cantitative specifice în PNR cu privire la ocuparea forței de muncă feminine în general, împreună cu măsuri specifice destinate grupurilor de femei care prezintă un grad foarte scăzut de încadrare în muncă, cum ar fi femeile tinere, femeile în vârstă, femeile migrante, femeile cu dizabilități, mamele singure și femeile rome; |
| --- | --- |

110.

solicită statelor membre să stabilească obiective cantitative specifice în PNR cu privire la ocuparea forței de muncă feminine în general, împreună cu măsuri specifice destinate grupurilor de femei care prezintă un grad foarte scăzut de încadrare în muncă, cum ar fi femeile tinere, femeile în vârstă, femeile migrante, femeile cu dizabilități, mamele singure și femeile rome;

| 111. | solicită Comisiei și statelor membre să sensibilizeze societatea civilă, partenerii sociali și publicul în general cu privire la principalele obiective pentru 2020 și la obiectivele naționale, inclusiv la obiectivele diferențiate pe gen privind ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

111.

solicită Comisiei și statelor membre să sensibilizeze societatea civilă, partenerii sociali și publicul în general cu privire la principalele obiective pentru 2020 și la obiectivele naționale, inclusiv la obiectivele diferențiate pe gen privind ocuparea forței de muncă;

| 112. | invită Comisia să solicite societății civile și partenerilor sociali să prezinte un raport anual alternativ referitor la progresul statelor membre în ceea ce privește obiectivele principale și punerea în aplicare a măsurilor propuse în PNR, asemănător cu rapoartele alternative referitoare la punerea în aplicare a Convenției privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW); |
| --- | --- |

112.

invită Comisia să solicite societății civile și partenerilor sociali să prezinte un raport anual alternativ referitor la progresul statelor membre în ceea ce privește obiectivele principale și punerea în aplicare a măsurilor propuse în PNR, asemănător cu rapoartele alternative referitoare la punerea în aplicare a Convenției privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW);

| 113. | regretă reducerea cheltuielilor și a investițiilor publice în domeniul educației, care se observă la nivelul multora dintre bugetele naționale; subliniază din nou necesitatea acordării de prioritate investițiilor publice în domeniile orientate către creșterea durabilă, precum cercetarea, inovarea și educația și observă că, având în vedere costurile ridicate ale marginalizării noilor generații în ceea ce privește încadrarea în muncă, investițiile în educație și formare reprezintă o măsură de politică economică; subliniază importanța garantării de investiții continue și semnificative în măsuri de educație, formare și învățare de-a lungul vieții adresate cadrelor didactice, depunându-se în același timp eforturi coordonate la nivelul UE pentru a îndeplini și alte obiective comune din domeniul educației; subliniază rolul esențial al Programului de învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

113.

regretă reducerea cheltuielilor și a investițiilor publice în domeniul educației, care se observă la nivelul multora dintre bugetele naționale; subliniază din nou necesitatea acordării de prioritate investițiilor publice în domeniile orientate către creșterea durabilă, precum cercetarea, inovarea și educația și observă că, având în vedere costurile ridicate ale marginalizării noilor generații în ceea ce privește încadrarea în muncă, investițiile în educație și formare reprezintă o măsură de politică economică; subliniază importanța garantării de investiții continue și semnificative în măsuri de educație, formare și învățare de-a lungul vieții adresate cadrelor didactice, depunându-se în același timp eforturi coordonate la nivelul UE pentru a îndeplini și alte obiective comune din domeniul educației; subliniază rolul esențial al Programului de învățare pe tot parcursul vieții;

| 114. | invită insistent Comisia să utilizeze tendințele actuale și viitoare ale ocupării forței de muncă, identificate pe parcursul Semestrului economic, pentru coordonarea strategiilor de formare cu instituțiile de învățământ superior; |
| --- | --- |

114.

invită insistent Comisia să utilizeze tendințele actuale și viitoare ale ocupării forței de muncă, identificate pe parcursul Semestrului economic, pentru coordonarea strategiilor de formare cu instituțiile de învățământ superior;

*

* *

| 115. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Consiliului European, parlamentelor naționale, Băncii Centrale Europene și președintelui Eurogrupului. |
| --- | --- |

115.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Consiliului European, parlamentelor naționale, Băncii Centrale Europene și președintelui Eurogrupului.

---

(1)  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.

(2)  Articolele 121, 126 și 148 din TFUE, Protocolul nr. 12 anexat la Tratatul de la Lisabona, Rezoluția Consiliului European din 17 iunie 1997 privind Pactul de stabilitate și de creștere, Concluziile Președinției Consiliului European din 20 martie 2005, Regulamentul (CE) nr. 1466/97, Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Codul de conduită „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere și orientări vizând forma și conținutul programelor de stabilitate și convergență”, aprobat de Consiliul ECOFIN la 7 septembrie 2010, Concluziile Consiliului ECOFIN din octombrie 2006 și Concluziile Consiliului ECOFIN din octombrie 2007, Pactul Euro Plus convenit de șefii de stat sau guvern din zona euro și la care au aderat Bulgaria, Danemarca, Letonia, Lituania, Polonia și România la 24-25 martie 2011.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/40

---

Joi, 1 decembrie 2011Forumul pieței unice

P7_TA(2011)0543

Rezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la rezultatele Forumului pentru piața internă

2013/C 165 E/05

Parlamentul European,

| — | având în vedere Forumul pentru piața internă ce a avut loc la Cracovia, în Polonia, între 3 și 4 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Forumul pentru piața internă ce a avut loc la Cracovia, în Polonia, între 3 și 4 octombrie 2011,

| — | având în vedere „Declarația de la Cracovia” a primului Forum pentru piața internă, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Declarația de la Cracovia” a primului Forum pentru piața internă,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică. Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii. «Împreună pentru o nouă creștere» ” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică. Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii. «Împreună pentru o nouă creștere» ” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 16 august 2011, intitulat „Piața unică în ochii oamenilor: un instantaneu al principalelor 20 de preocupări ale cetățenilor și întreprinderilor” (SEC(2011)1003)” |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 16 august 2011, intitulat „Piața unică în ochii oamenilor: un instantaneu al principalelor 20 de preocupări ale cetățenilor și întreprinderilor” (SEC(2011)1003)”

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât piața unică europeană a generat beneficii enorme pentru 500 de milioane de europeni, creând, în același timp oportunități de extindere pentru peste 21 de milioane de întreprinderi europene, și a devenit adevăratul motor al creșterii în economia europeană; |
| --- | --- |

A.

întrucât piața unică europeană a generat beneficii enorme pentru 500 de milioane de europeni, creând, în același timp oportunități de extindere pentru peste 21 de milioane de întreprinderi europene, și a devenit adevăratul motor al creșterii în economia europeană;

| B. | întrucât în numeroase domenii există în continuare un decalaj între ceea ce oamenii se așteaptă de la piața internă și situația reală; |
| --- | --- |

B.

întrucât în numeroase domenii există în continuare un decalaj între ceea ce oamenii se așteaptă de la piața internă și situația reală;

| C. | întrucât, în ajunul celei de-a 20-a aniversări a pieței interne, rolul acesteia în revitalizarea economiei europene și în asigurarea viabilității proiectului european pe termen lung este mai important decât niciodată; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ajunul celei de-a 20-a aniversări a pieței interne, rolul acesteia în revitalizarea economiei europene și în asigurarea viabilității proiectului european pe termen lung este mai important decât niciodată;

| D. | întrucât primul Forum pentru piața internă a reunit întreprinderi europene, parteneri sociali, organizații nonguvernamentale, grupuri de reflecție, jurnaliști, parlamentari naționali, instituții europene, autorități publice de la diverse niveluri și cetățeni europeni, |
| --- | --- |

D.

întrucât primul Forum pentru piața internă a reunit întreprinderi europene, parteneri sociali, organizații nonguvernamentale, grupuri de reflecție, jurnaliști, parlamentari naționali, instituții europene, autorități publice de la diverse niveluri și cetățeni europeni,

| 1. | subliniază că este important ca Forumul pentru piața internă să devină un eveniment periodic, care să le permită întreprinderilor și cetățenilor, precum și autorităților locale și regionale să participe direct la dezvoltarea viitoare a pieței interne și să o influențeze; |
| --- | --- |

1.

subliniază că este important ca Forumul pentru piața internă să devină un eveniment periodic, care să le permită întreprinderilor și cetățenilor, precum și autorităților locale și regionale să participe direct la dezvoltarea viitoare a pieței interne și să o influențeze;

| 2. | invită Comisia să coopereze cu statele membre, țările candidate și partenerii din cadrul SEE pentru a organiza și promova evenimente publice majore în 2012 pentru a sărbători cea de-a 20-a aniversare a pieței interne; consideră că ar trebui să se aibă în vedere organizarea a cel puțin un eveniment în fiecare dintre țările participante, format din activități regionale, după caz, corelate cu un eveniment central organizat la nivelul UE, dacă este posibil împreună cu președinția UE; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să coopereze cu statele membre, țările candidate și partenerii din cadrul SEE pentru a organiza și promova evenimente publice majore în 2012 pentru a sărbători cea de-a 20-a aniversare a pieței interne; consideră că ar trebui să se aibă în vedere organizarea a cel puțin un eveniment în fiecare dintre țările participante, format din activități regionale, după caz, corelate cu un eveniment central organizat la nivelul UE, dacă este posibil împreună cu președinția UE;

| 3. | invită Comisia să prezinte propuneri legate de toate cele 12 priorități ale Actului privind piața unică până la sfârșitul lui 2011, pentru a permite Consiliului și Parlamentului European să adopte, în strânsă cooperare cu Comisia, un prim set de măsuri prioritare până la sfârșitul lui 2012 pentru a da un nou imbold pieței interne; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să prezinte propuneri legate de toate cele 12 priorități ale Actului privind piața unică până la sfârșitul lui 2011, pentru a permite Consiliului și Parlamentului European să adopte, în strânsă cooperare cu Comisia, un prim set de măsuri prioritare până la sfârșitul lui 2012 pentru a da un nou imbold pieței interne;

| 4. | solicită să se monitorizeze permanent aplicarea Actului privind piața unică la cel mai înalt nivel politic, printre altele printr-o examinare și o raportare periodice de către Comisia Europeană, prin includerea sa ca punct-cheie pe ordinea de zi a Consiliului Competitivitate și prin prezentarea de rapoarte de situație Consiliului European; subliniază, în acest sens, necesitatea de a transpune și de a aplica la timp și corect legislația existentă; |
| --- | --- |

4.

solicită să se monitorizeze permanent aplicarea Actului privind piața unică la cel mai înalt nivel politic, printre altele printr-o examinare și o raportare periodice de către Comisia Europeană, prin includerea sa ca punct-cheie pe ordinea de zi a Consiliului Competitivitate și prin prezentarea de rapoarte de situație Consiliului European; subliniază, în acest sens, necesitatea de a transpune și de a aplica la timp și corect legislația existentă;

| 5. | subliniază faptul că piața internă europeană contribuie pozitiv la inovare și că, sprijinită de inițiative coordonate ale Comisiei și de un angajament ferm din partea statelor membre, va crea noi oportunități pentru întreprinderi, îndeosebi pentru IMM-urile inovatoare, și, de asemenea, va sprijini puternic crearea de locuri de muncă și coeziunea socială, va genera o nouă creștere economică durabilă și, în același timp, va satisface necesitățile cetățenilor și consumatorilor din UE; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că piața internă europeană contribuie pozitiv la inovare și că, sprijinită de inițiative coordonate ale Comisiei și de un angajament ferm din partea statelor membre, va crea noi oportunități pentru întreprinderi, îndeosebi pentru IMM-urile inovatoare, și, de asemenea, va sprijini puternic crearea de locuri de muncă și coeziunea socială, va genera o nouă creștere economică durabilă și, în același timp, va satisface necesitățile cetățenilor și consumatorilor din UE;

| 6. | subliniază faptul că cetățenii, consumatorii și IMM-urile nu sunt informați și au puține cunoștințe despre drepturile și oportunitățile de care dispun pe piața internă; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a adopta pentru toți cetățenii care circulă, lucrează, fac cumpărături sau vânzări la nivel transfrontalier o Cartă a drepturilor cetățenilor ușor de utilizat și de accesat, care să fie actualizată periodic și care să fie utilizată ca un ghid practic de prezentare a drepturilor și obligațiilor cetățenilor pe piața internă, așa cum a solicitat în Rezoluția sa din 20 mai 2010 (1); |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că cetățenii, consumatorii și IMM-urile nu sunt informați și au puține cunoștințe despre drepturile și oportunitățile de care dispun pe piața internă; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a adopta pentru toți cetățenii care circulă, lucrează, fac cumpărături sau vânzări la nivel transfrontalier o Cartă a drepturilor cetățenilor ușor de utilizat și de accesat, care să fie actualizată periodic și care să fie utilizată ca un ghid practic de prezentare a drepturilor și obligațiilor cetățenilor pe piața internă, așa cum a solicitat în Rezoluția sa din 20 mai 2010 (1);

| 7. | ia act de lipsurile identificate de participanții la Forumul pentru piața internă; solicită să se adopte măsuri pentru a acoperi aceste lipsuri de urgență; |
| --- | --- |

7.

ia act de lipsurile identificate de participanții la Forumul pentru piața internă; solicită să se adopte măsuri pentru a acoperi aceste lipsuri de urgență;

| 8. | subliniază că în cursul forumului a fost salutat succesul global al procedurii de recunoaștere automată prevăzute în Directiva 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale; consideră că, prin urmare, procedura în cauză ar trebui să fie aplicată și în cazul altor profesii; invită statele membre, autoritățile competente și Comisia să asigure o mai mare transparență, astfel încât solicitanții să primească o explicație exhaustivă cu privire la motivele pentru care diploma sau calificarea lor profesională nu este recunoscută; salută anunțarea rezultatelor proiectelor-pilot privind cardul profesional; consideră că un astfel de card ar putea constitui un instrument util pentru a crește mobilitatea în cadrul anumitor profesii, a simplifica procedurile administrative și a spori siguranța; |
| --- | --- |

8.

subliniază că în cursul forumului a fost salutat succesul global al procedurii de recunoaștere automată prevăzute în Directiva 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale; consideră că, prin urmare, procedura în cauză ar trebui să fie aplicată și în cazul altor profesii; invită statele membre, autoritățile competente și Comisia să asigure o mai mare transparență, astfel încât solicitanții să primească o explicație exhaustivă cu privire la motivele pentru care diploma sau calificarea lor profesională nu este recunoscută; salută anunțarea rezultatelor proiectelor-pilot privind cardul profesional; consideră că un astfel de card ar putea constitui un instrument util pentru a crește mobilitatea în cadrul anumitor profesii, a simplifica procedurile administrative și a spori siguranța;

| 9. | subliniază necesitatea unui sistem alternativ de soluționare a disputelor eficient, accesibil din punct de vedere financiar și simplu pentru a putea asigura creșterea încrederii consumatorilor în piața internă; subliniază că existența unui sistem eficient de soluționare a disputelor online ar fi crucială pentru creșterea încrederii în piața unică digitală; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea unui sistem alternativ de soluționare a disputelor eficient, accesibil din punct de vedere financiar și simplu pentru a putea asigura creșterea încrederii consumatorilor în piața internă; subliniază că existența unui sistem eficient de soluționare a disputelor online ar fi crucială pentru creșterea încrederii în piața unică digitală;

| 10. | sugerează ca ghișeele unice să fie transformate în centre guvernamentale propriu-zise care să le permită antreprenorilor să efectueze și să gestioneze formalitățile administrative online; evidențiază potențialul acestora în contextul aplicării Directivei privind serviciile și regretă faptul că anumite state membre nu și-au îndeplinit toate angajamentele în domeniul dezvoltării ghișeelor unice; |
| --- | --- |

10.

sugerează ca ghișeele unice să fie transformate în centre guvernamentale propriu-zise care să le permită antreprenorilor să efectueze și să gestioneze formalitățile administrative online; evidențiază potențialul acestora în contextul aplicării Directivei privind serviciile și regretă faptul că anumite state membre nu și-au îndeplinit toate angajamentele în domeniul dezvoltării ghișeelor unice;

| 11. | subliniază necesitatea de a finaliza piața unică digitală și de a depăși barierele tehnice care stau în calea comerțului transfrontalier cu bunuri și servicii, în special prin îmbunătățirea interoperabilității și a recunoașterii reciproce a cărților de identitate electronice, precum și a semnăturilor și a documentelor electronice; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea de a finaliza piața unică digitală și de a depăși barierele tehnice care stau în calea comerțului transfrontalier cu bunuri și servicii, în special prin îmbunătățirea interoperabilității și a recunoașterii reciproce a cărților de identitate electronice, precum și a semnăturilor și a documentelor electronice;

| 12. | atrage atenția că pentru a îmbunătăți siguranța juridică pentru comerțul electronic este esențial ca în Uniunea Europeană să se creeze un sistem eficient și modern de drepturi de autor, precum și să se actualizeze legislația Uniunii privind protecția datelor; |
| --- | --- |

12.

atrage atenția că pentru a îmbunătăți siguranța juridică pentru comerțul electronic este esențial ca în Uniunea Europeană să se creeze un sistem eficient și modern de drepturi de autor, precum și să se actualizeze legislația Uniunii privind protecția datelor;

| 13. | subliniază faptul că furnizarea transfrontalieră de servicii și mobilitatea lucrătorilor detașați sunt elemente cheie pentru piața internă și atrage atenția asupra faptului că Directiva privind detașarea lucrărilor ar trebui să asigure condiții echitabile de concurență și să garanteze respectarea drepturilor lucrătorilor detașați în întreaga Uniune Europeană; consideră că, pentru a evita abuzurile și eludarea aceste norme, ele ar trebui să fie transparente și clare; remarcă faptul că partenerii sociali joacă un rol important în protejarea drepturilor lucrătorilor detașați; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că furnizarea transfrontalieră de servicii și mobilitatea lucrătorilor detașați sunt elemente cheie pentru piața internă și atrage atenția asupra faptului că Directiva privind detașarea lucrărilor ar trebui să asigure condiții echitabile de concurență și să garanteze respectarea drepturilor lucrătorilor detașați în întreaga Uniune Europeană; consideră că, pentru a evita abuzurile și eludarea aceste norme, ele ar trebui să fie transparente și clare; remarcă faptul că partenerii sociali joacă un rol important în protejarea drepturilor lucrătorilor detașați;

| 14. | solicită statelor membre să asigure transpunerea corectă și la timp a legislației privind piața internă și să reducă cazurile de nerespectare a acestor prevederi; subliniază că utilizarea tabelelor de corelare este benefică pentru toate părțile vizate de procesul de transpunere a directivelor privind piața internă; |
| --- | --- |

14.

solicită statelor membre să asigure transpunerea corectă și la timp a legislației privind piața internă și să reducă cazurile de nerespectare a acestor prevederi; subliniază că utilizarea tabelelor de corelare este benefică pentru toate părțile vizate de procesul de transpunere a directivelor privind piața internă;

| 15. | reamintește importanța simplificării și aplicării corecte a normelor privind achizițiile publice și, în consecință, invită Comisia și statele membre să acționeze în acest sens atât în ceea ce privește cadrul juridic existent, cât și cel viitor; remarcă faptul că este necesar să crească nivelul profesional în sectorul achizițiilor publice, prin cursuri de formare îmbunătățite, să se confirme obiectivele achizițiilor publice și să se analizeze posibilele modalități de a atinge alte obiective de politici; consideră că participarea IMM-urilor la procedurile de achiziții publice trebuie îmbunătățită și că aceste proceduri trebuie să fie simplificate, ieftinite și mai accesibile pentru IMM-uri; subliniază că este necesar să se utilizeze mai des principiul „ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic” în locul principiului „prețului celui mai mic”; |
| --- | --- |

15.

reamintește importanța simplificării și aplicării corecte a normelor privind achizițiile publice și, în consecință, invită Comisia și statele membre să acționeze în acest sens atât în ceea ce privește cadrul juridic existent, cât și cel viitor; remarcă faptul că este necesar să crească nivelul profesional în sectorul achizițiilor publice, prin cursuri de formare îmbunătățite, să se confirme obiectivele achizițiilor publice și să se analizeze posibilele modalități de a atinge alte obiective de politici; consideră că participarea IMM-urilor la procedurile de achiziții publice trebuie îmbunătățită și că aceste proceduri trebuie să fie simplificate, ieftinite și mai accesibile pentru IMM-uri; subliniază că este necesar să se utilizeze mai des principiul „ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic” în locul principiului „prețului celui mai mic”;

| 16. | solicită Comisiei și statelor membre să implice mai mult cetățenii și alte părți interesate în dezvoltarea pieței unice, în special prin organizarea la timp și mai activă a unor consultări publice cu privire la noua legislație, în colaborare cu părțile interesate și partenerii sociali de la nivel național și local, precum și cu ONG-uri și mass-media; consideră că documentele de consultare ar trebui să fie disponibile în toate limbile oficiale ale UE și ar trebui să poată fi înțelese de cetățenii obișnuiți; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei și statelor membre să implice mai mult cetățenii și alte părți interesate în dezvoltarea pieței unice, în special prin organizarea la timp și mai activă a unor consultări publice cu privire la noua legislație, în colaborare cu părțile interesate și partenerii sociali de la nivel național și local, precum și cu ONG-uri și mass-media; consideră că documentele de consultare ar trebui să fie disponibile în toate limbile oficiale ale UE și ar trebui să poată fi înțelese de cetățenii obișnuiți;

| 17. | solicită instituțiilor UE și autorităților naționale de la toate nivelurile să depună eforturi comune pentru a sensibiliza cetățenii și părțile interesate cu privire la instrumentele existente care au fost concepute pentru a facilita funcționarea pieței interne, cum ar fi ghișeele unice, rețeaua SOLVIT, portalul „Europa ta” și altele; |
| --- | --- |

17.

solicită instituțiilor UE și autorităților naționale de la toate nivelurile să depună eforturi comune pentru a sensibiliza cetățenii și părțile interesate cu privire la instrumentele existente care au fost concepute pentru a facilita funcționarea pieței interne, cum ar fi ghișeele unice, rețeaua SOLVIT, portalul „Europa ta” și altele;

| 18. | solicită Comisiei să creeze un forum pentru piața internă online, ca platformă deschisă publicului general care să permită tuturor să fie la curent cu evoluțiile de pe piața internă și să își împărtășească experiențele și preocupările referitoare la piața internă; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să creeze un forum pentru piața internă online, ca platformă deschisă publicului general care să permită tuturor să fie la curent cu evoluțiile de pe piața internă și să își împărtășească experiențele și preocupările referitoare la piața internă;

| 19. | solicită autorităților naționale, regionale și locale, întreprinderilor, sindicatelor și organizațiilor nonguvernamentale să coopereze pentru a asigura funcționarea eficace a normelor privind piața internă pentru cetățeni și întreprinderi; |
| --- | --- |

19.

solicită autorităților naționale, regionale și locale, întreprinderilor, sindicatelor și organizațiilor nonguvernamentale să coopereze pentru a asigura funcționarea eficace a normelor privind piața internă pentru cetățeni și întreprinderi;

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 84.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/43

---

Joi, 1 decembrie 2011Lupta UE la nivel mondial împotriva HIV/SIDA

P7_TA(2011)0544

Rezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la reacția UE în ceea ce privește HIV/SIDA în UE și în țările vecine; evaluarea la mijlocul perioadei a Comunicării Comisiei

2013/C 165 E/06

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „Combaterea HIV/SIDA în Uniunea Europeană și în țările vecine, 2009-2013”, (COM(2009)0569), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European intitulată „Combaterea HIV/SIDA în Uniunea Europeană și în țările vecine, 2009-2013”, (COM(2009)0569),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2010 referitoare la o abordare bazată pe drepturi în contextul acțiunilor UE împotriva HIV/SIDA (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2010 referitoare la o abordare bazată pe drepturi în contextul acțiunilor UE împotriva HIV/SIDA (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2008 referitoare la HIV/SIDA: diagnosticarea și tratamentul în fază timpurie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2008 referitoare la HIV/SIDA: diagnosticarea și tratamentul în fază timpurie (2),

| — | având în vedere Declarația politică privind HIV/SIDA adoptată de reuniunea la nivel înalt din 2011 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite privind HIV/SIDA, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația politică privind HIV/SIDA adoptată de reuniunea la nivel înalt din 2011 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite privind HIV/SIDA,

| — | având în vedere Declarația de la Roma adoptată în cadrul conferinței Societății Internaționale pentru SIDA din 2011, care solicită majorarea fondurilor dedicate dezvoltării unui tratament funcțional pentru HIV, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Roma adoptată în cadrul conferinței Societății Internaționale pentru SIDA din 2011, care solicită majorarea fondurilor dedicate dezvoltării unui tratament funcțional pentru HIV,

| — | având în vedere Strategia ONUSIDA 2011-2015 și strategia globală pentru sectorul sănătății a Adunării Mondiale a Sănătății în materie de HIV/SIDA pentru perioada 2011-2015, în care sunt identificate obiectivele globale existente și convenite menite să motiveze țările să conceapă planuri de reacție la HIV/SIDA pe întreaga perioadă până în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia ONUSIDA 2011-2015 și strategia globală pentru sectorul sănătății a Adunării Mondiale a Sănătății în materie de HIV/SIDA pentru perioada 2011-2015, în care sunt identificate obiectivele globale existente și convenite menite să motiveze țările să conceapă planuri de reacție la HIV/SIDA pe întreaga perioadă până în 2015,

| — | având în vedere planul european de acțiune al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) privind HIV/SIDA pe perioada 2012-2015, în care este tratată situația actuală a epidemiei de HIV/SIDA din regiunea europeană și se stabilește un plan eficace de contracarare a acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul european de acțiune al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) privind HIV/SIDA pe perioada 2012-2015, în care este tratată situația actuală a epidemiei de HIV/SIDA din regiunea europeană și se stabilește un plan eficace de contracarare a acesteia,

| — | având în vedere „Declarația de la Dublin” privind parteneriatul pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și în Asia Centrală, adoptată în cadrul conferinței ministeriale „Să eliminăm barierele – Parteneriat pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și Asia Centrală”, organizată în cadrul Președinției irlandeze a UE în perioada 23-24 februarie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Declarația de la Dublin” privind parteneriatul pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și în Asia Centrală, adoptată în cadrul conferinței ministeriale „Să eliminăm barierele – Parteneriat pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și Asia Centrală”, organizată în cadrul Președinției irlandeze a UE în perioada 23-24 februarie 2004,

| — | având în vedere raportul Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor din 2010 intitulat „Progresele înregistrate în implementarea Declarației de la Dublin privind parteneriatul pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și Asia Centrală”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor din 2010 intitulat „Progresele înregistrate în implementarea Declarației de la Dublin privind parteneriatul pentru lupta împotriva HIV/SIDA în Europa și Asia Centrală”,

| — | având în vedere orientările privind testarea HIV emise în 2010 de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor, în care se stabilesc modalitățile de efectuare a testelor HIV în statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările privind testarea HIV emise în 2010 de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor, în care se stabilesc modalitățile de efectuare a testelor HIV în statele membre,

| — | având în vedere cadrul de politică al OMS Europa din 2010 intitulat „Extinderea testării HIV și a consilierii aferente în regiunea europeană a OMS”, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul de politică al OMS Europa din 2010 intitulat „Extinderea testării HIV și a consilierii aferente în regiunea europeană a OMS”,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, conform Raportului pe 2010 al Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor privind supravegherea HIV, în 2009 țările Uniunii Europene și cele din Spațiul Economic European au raportat 25 917 noi cazuri diagnosticate de HIV; |
| --- | --- |

A.

întrucât, conform Raportului pe 2010 al Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor privind supravegherea HIV, în 2009 țările Uniunii Europene și cele din Spațiul Economic European au raportat 25 917 noi cazuri diagnosticate de HIV;

| B. | întrucât, în 2009, în UE și în țările vecine au fost infectate cu HIV 1610 00 de persoane, numărul persoanelor seropozitive ridicându-se astfel la un total de peste 2,2 milioane, potrivit estimărilor ONUSIDA și OMS; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2009, în UE și în țările vecine au fost infectate cu HIV 1610 00 de persoane, numărul persoanelor seropozitive ridicându-se astfel la un total de peste 2,2 milioane, potrivit estimărilor ONUSIDA și OMS;

| C. | întrucât numărul persoanelor infectate cu HIV crește în ritm alarmant, în special în Europa de Est; |
| --- | --- |

C.

întrucât numărul persoanelor infectate cu HIV crește în ritm alarmant, în special în Europa de Est;

| D. | întrucât, în ciuda îmbunătățirii tratamentului și a pronosticului pe termen lung, complexitatea virusului HIV continuă să pună probleme specifice femeilor, pe care serviciile convenționale de îngrijire de sănătate pot să nu le ia în considerare, ceea ce duce la situația în care femeile suferă de un decalaj nerezolvat între diagnostic și îngrijiri medicale eficace acordate în cunoștință de cauză (3); |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ciuda îmbunătățirii tratamentului și a pronosticului pe termen lung, complexitatea virusului HIV continuă să pună probleme specifice femeilor, pe care serviciile convenționale de îngrijire de sănătate pot să nu le ia în considerare, ceea ce duce la situația în care femeile suferă de un decalaj nerezolvat între diagnostic și îngrijiri medicale eficace acordate în cunoștință de cauză (3);

| E. | întrucât SIDA este o boală care poate fi pe deplin prevenită, iar acțiunile de prevenire primară, mai precis furnizarea de informații, competențe, servicii și materiale necesare protecției împotriva transmisiei virusului HIV și promovării unui comportament mai precaut, sunt esențiale pentru prevenirea răspândirii virusului HIV; |
| --- | --- |

E.

întrucât SIDA este o boală care poate fi pe deplin prevenită, iar acțiunile de prevenire primară, mai precis furnizarea de informații, competențe, servicii și materiale necesare protecției împotriva transmisiei virusului HIV și promovării unui comportament mai precaut, sunt esențiale pentru prevenirea răspândirii virusului HIV;

| F. | întrucât Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor estimează că, pe teritoriul UE, 30 % dintre persoanele infectate cu HIV nu știu că au virusul, iar jumătate din persoanele diagnosticate se prezintă într-un stadiu avansat, în care nu pot beneficia de un tratament eficace, creând astfel un risc de morbiditate, mortalitate și transmitere ce poate fi evitat; |
| --- | --- |

F.

întrucât Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor estimează că, pe teritoriul UE, 30 % dintre persoanele infectate cu HIV nu știu că au virusul, iar jumătate din persoanele diagnosticate se prezintă într-un stadiu avansat, în care nu pot beneficia de un tratament eficace, creând astfel un risc de morbiditate, mortalitate și transmitere ce poate fi evitat;

| G. | întrucât probabilitatea de a transmite infecția HIV este de 3,5 ori mai mare la pacienții nediagnosticați decât la cei diagnosticați; |
| --- | --- |

G.

întrucât probabilitatea de a transmite infecția HIV este de 3,5 ori mai mare la pacienții nediagnosticați decât la cei diagnosticați;

| H. | întrucât o proporție semnificativă din cazurile de infectare cu HIV rămân nediagnosticate; întrucât numeroase persoane contaminate nu știu că sunt seropozitive și este posibil să afle acest lucru numai după ce sunt afectate de boli legate de HIV/SIDA; |
| --- | --- |

H.

întrucât o proporție semnificativă din cazurile de infectare cu HIV rămân nediagnosticate; întrucât numeroase persoane contaminate nu știu că sunt seropozitive și este posibil să afle acest lucru numai după ce sunt afectate de boli legate de HIV/SIDA;

| I. | întrucât ar trebui să se atragă atenția și asupra infecțiilor paralele, în special cu tuberculoză și cu hepatitele virale B și C, precum și asupra complicațiilor provocate de acestea; întrucât prevalența tuberculozei și a hepatitelor virale este foarte ridicată, iar aceste boli evoluează mai rapid și provoacă un nivel important de morbiditate și mortalitate în rândul persoanelor infectate cu HIV; întrucât, de exemplu, se estimează că în Europa de Vest 30 % dintre persoanele seropozitive sunt infectate și cu hepatita C, această proporție fiind și mai ridicată în Europa de Est; |
| --- | --- |

I.

întrucât ar trebui să se atragă atenția și asupra infecțiilor paralele, în special cu tuberculoză și cu hepatitele virale B și C, precum și asupra complicațiilor provocate de acestea; întrucât prevalența tuberculozei și a hepatitelor virale este foarte ridicată, iar aceste boli evoluează mai rapid și provoacă un nivel important de morbiditate și mortalitate în rândul persoanelor infectate cu HIV; întrucât, de exemplu, se estimează că în Europa de Vest 30 % dintre persoanele seropozitive sunt infectate și cu hepatita C, această proporție fiind și mai ridicată în Europa de Est;

| J. | întrucât, în Declarația sa scrisă din martie 2007, Parlamentul European a recunoscut amploarea subdiagnosticării hepatitei C drept o problemă de sănătate importantă în UE și a arătat că hepatita C evoluează mai repede la persoanele deja infectate cu HIV, subliniind importanța unui diagnostic cuprinzător și timpuriu; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în Declarația sa scrisă din martie 2007, Parlamentul European a recunoscut amploarea subdiagnosticării hepatitei C drept o problemă de sănătate importantă în UE și a arătat că hepatita C evoluează mai repede la persoanele deja infectate cu HIV, subliniind importanța unui diagnostic cuprinzător și timpuriu;

| K. | întrucât riscul de infectare cu virusul HIV crește în mod semnificativ în prezența altor boli cu transmitere sexuală (precum gonoreea, chlamydia, herpesul sau sifilisul); |
| --- | --- |

K.

întrucât riscul de infectare cu virusul HIV crește în mod semnificativ în prezența altor boli cu transmitere sexuală (precum gonoreea, chlamydia, herpesul sau sifilisul);

| L. | întrucât teste recente au demonstrat eficacitatea accesului timpuriu la tratament pentru reducerea atât a contagiozității pacienților, cât și a ratei de transmitere a HIV cu până la 96 %; |
| --- | --- |

L.

întrucât teste recente au demonstrat eficacitatea accesului timpuriu la tratament pentru reducerea atât a contagiozității pacienților, cât și a ratei de transmitere a HIV cu până la 96 %;

| M. | întrucât nivelul de acces la serviciile de prevenire, tratament, îngrijire și sprijin pentru persoanele infectate cu HIV diferă semnificativ de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

M.

întrucât nivelul de acces la serviciile de prevenire, tratament, îngrijire și sprijin pentru persoanele infectate cu HIV diferă semnificativ de la un stat membru la altul;

| N. | întrucât utilizarea de echipamente de injectare contaminate în rândul persoanelor consumatoare de droguri injectabile contribuie la răspândirea rapidă a virusului HIV în numeroase țări din Europa de Est; |
| --- | --- |

N.

întrucât utilizarea de echipamente de injectare contaminate în rândul persoanelor consumatoare de droguri injectabile contribuie la răspândirea rapidă a virusului HIV în numeroase țări din Europa de Est;

| O. | întrucât cooperarea transfrontalieră și transdisciplinară este vitală pentru contracararea acestei epidemii; |
| --- | --- |

O.

întrucât cooperarea transfrontalieră și transdisciplinară este vitală pentru contracararea acestei epidemii;

| P. | întrucât participarea deplină a societății civile este vitală pentru a asigura accesul la tratamentul HIV și la serviciile conexe pentru populațiile expuse riscului și marginalizate; |
| --- | --- |

P.

întrucât participarea deplină a societății civile este vitală pentru a asigura accesul la tratamentul HIV și la serviciile conexe pentru populațiile expuse riscului și marginalizate;

| Q. | întrucât ar trebui acordată o atenție deosebită problemelor cu care se confruntă țările învecinate cu UE, dat fiind faptul că răspândirea HIV/SIDA și a altor infecții cu transmitere sexuală nu se oprește la frontiere, după cum se subliniază în Raportul tehnic al Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor intitulat „Hepatita B și C în vecinătatea UE: prevalența, povara morbidității și politici de depistare”; |
| --- | --- |

Q.

întrucât ar trebui acordată o atenție deosebită problemelor cu care se confruntă țările învecinate cu UE, dat fiind faptul că răspândirea HIV/SIDA și a altor infecții cu transmitere sexuală nu se oprește la frontiere, după cum se subliniază în Raportul tehnic al Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor intitulat „Hepatita B și C în vecinătatea UE: prevalența, povara morbidității și politici de depistare”;

| R. | întrucât protecția deplină a persoanelor infectate cu HIV în ceea ce privește drepturile omului este esențială pentru toate aspectele acțiunilor de contracarare a HIV; |
| --- | --- |

R.

întrucât protecția deplină a persoanelor infectate cu HIV în ceea ce privește drepturile omului este esențială pentru toate aspectele acțiunilor de contracarare a HIV;

| S. | întrucât excluziunea socială, stigmatizarea și discriminarea cauzate de infectarea cu virusul HIV, fenomenul tăcerii și al negării caracteristic infecției HIV și nerespectarea drepturilor fundamentale ale omului persistă în cazul persoanelor seropozitive în general și al celor care aparțin grupurilor vulnerabile în particular (bărbați care au contacte sexuale cu bărbați, persoane care consumă droguri injectabile) și subminează în continuare eforturile de prevenire, îngrijire și tratament al infecției HIV, sporind totodată impactul acestei epidemii asupra persoanelor, familiilor, comunităților și țărilor; |
| --- | --- |

S.

întrucât excluziunea socială, stigmatizarea și discriminarea cauzate de infectarea cu virusul HIV, fenomenul tăcerii și al negării caracteristic infecției HIV și nerespectarea drepturilor fundamentale ale omului persistă în cazul persoanelor seropozitive în general și al celor care aparțin grupurilor vulnerabile în particular (bărbați care au contacte sexuale cu bărbați, persoane care consumă droguri injectabile) și subminează în continuare eforturile de prevenire, îngrijire și tratament al infecției HIV, sporind totodată impactul acestei epidemii asupra persoanelor, familiilor, comunităților și țărilor;

| T. | întrucât programele de prevenire, tratament, îngrijire și sprijin pentru persoanele infectate cu HIV au fost îndreptate sau puse la dispoziția persoanelor cu dizabilități în mod neadecvat; |
| --- | --- |

T.

întrucât programele de prevenire, tratament, îngrijire și sprijin pentru persoanele infectate cu HIV au fost îndreptate sau puse la dispoziția persoanelor cu dizabilități în mod neadecvat;

| U. | întrucât este necesar să se accelereze de urgență dezvoltarea și aplicarea unor strategii cuprinzătoare de prevenire și să se realizeze în continuare investiții în cercetarea și dezvoltarea de noi tehnologii de prevenire; |
| --- | --- |

U.

întrucât este necesar să se accelereze de urgență dezvoltarea și aplicarea unor strategii cuprinzătoare de prevenire și să se realizeze în continuare investiții în cercetarea și dezvoltarea de noi tehnologii de prevenire;

| V. | întrucât criza economică și financiară nu ar trebui lăsată să aibă un impact negativ asupra sectorului sănătății, inclusiv prin reducerea investițiilor în domenii esențiale pentru combaterea HIV/SIDA; |
| --- | --- |

V.

întrucât criza economică și financiară nu ar trebui lăsată să aibă un impact negativ asupra sectorului sănătății, inclusiv prin reducerea investițiilor în domenii esențiale pentru combaterea HIV/SIDA;

| W. | întrucât situația economică dificilă periclitează finanțarea pentru programele de combatere a HIV/SIDA; |
| --- | --- |

W.

întrucât situația economică dificilă periclitează finanțarea pentru programele de combatere a HIV/SIDA;

| X. | întrucât, în UE, modul predominant de transmitere a virusului HIV este contactul sexual între bărbați, urmat de contactele între persoane de sex opus, mai ales cele provenind din țări cu o epidemie HIV generalizată; |
| --- | --- |

X.

întrucât, în UE, modul predominant de transmitere a virusului HIV este contactul sexual între bărbați, urmat de contactele între persoane de sex opus, mai ales cele provenind din țări cu o epidemie HIV generalizată;

| Y. | întrucât inegalitatea dintre femei și bărbați este unul dintre factorii care stau la baza epidemiei HIV, iar în prezent femeile reprezintă aproape jumătate din cazurile noi de infectare raportate în țările vecine cu UE; |
| --- | --- |

Y.

întrucât inegalitatea dintre femei și bărbați este unul dintre factorii care stau la baza epidemiei HIV, iar în prezent femeile reprezintă aproape jumătate din cazurile noi de infectare raportate în țările vecine cu UE;

| Z. | întrucât femeile tinere sunt din ce în ce mai vulnerabile la virusul HIV, aproximativ 45 % dintre toate cazurile noi de infectare producându-se în rândul femeilor cu vârste între 15 și 24 de ani; |
| --- | --- |

Z.

întrucât femeile tinere sunt din ce în ce mai vulnerabile la virusul HIV, aproximativ 45 % dintre toate cazurile noi de infectare producându-se în rândul femeilor cu vârste între 15 și 24 de ani;

| AA. | întrucât este crucial să se militeze pentru consolidarea și extinderea politicilor și a programării în ceea ce privește corelația dintre sănătatea sexuală și a reproducerii și drepturile aferente (SRHR), pe de o parte, și HIV, pe de altă parte, în așa fel încât programele de prevenire a HIV/SIDA să fie integrate în programele SRHR, iar prevenirea HIV/SIDA să devină parte integrantă din îngrijirile de sănătate sexuală și a reproducerii; |
| --- | --- |

AA.

întrucât este crucial să se militeze pentru consolidarea și extinderea politicilor și a programării în ceea ce privește corelația dintre sănătatea sexuală și a reproducerii și drepturile aferente (SRHR), pe de o parte, și HIV, pe de altă parte, în așa fel încât programele de prevenire a HIV/SIDA să fie integrate în programele SRHR, iar prevenirea HIV/SIDA să devină parte integrantă din îngrijirile de sănătate sexuală și a reproducerii;

| AB. | întrucât femeile, din cauza puterii decizionale limitate, a lipsei de control asupra resurselor financiare, a mobilității limitate și a responsabilităților legate de îngrijirea copiilor, sunt mult mai susceptibile să se confrunte cu obstacole în accesul la servicii de prevenire, tratament și îngrijire în contextul infecției HIV, |
| --- | --- |

AB.

întrucât femeile, din cauza puterii decizionale limitate, a lipsei de control asupra resurselor financiare, a mobilității limitate și a responsabilităților legate de îngrijirea copiilor, sunt mult mai susceptibile să se confrunte cu obstacole în accesul la servicii de prevenire, tratament și îngrijire în contextul infecției HIV,

| 1. | solicită Comisiei și Consiliului să asigure executarea Comunicării intitulate „Combaterea HIV/SIDA în Uniunea Europeană și în țările vecine, 2009-2013” și a planului de acțiune conex:






  — | accelerând implementarea strategiilor de prevenire, care să vizeze în mod eficace tendințele și nevoile epidemiologice regionale și locale și depunând eforturi pentru a asigura accesul universal la prevenire, testare, consiliere, tratament, îngrijire și sprijin; |
| --- | --- | --- |

1.

solicită Comisiei și Consiliului să asigure executarea Comunicării intitulate „Combaterea HIV/SIDA în Uniunea Europeană și în țările vecine, 2009-2013” și a planului de acțiune conex:

—

accelerând implementarea strategiilor de prevenire, care să vizeze în mod eficace tendințele și nevoile epidemiologice regionale și locale și depunând eforturi pentru a asigura accesul universal la prevenire, testare, consiliere, tratament, îngrijire și sprijin;

| — | sprijinind o reacție eficace la HIV/SIDA în regiunile prioritare, precum cele mai afectate state membre din UE, cele mai afectate țări învecinate cu UE și Federația Rusă și alte țări din CSI; |
| --- | --- |

—

sprijinind o reacție eficace la HIV/SIDA în regiunile prioritare, precum cele mai afectate state membre din UE, cele mai afectate țări învecinate cu UE și Federația Rusă și alte țări din CSI;

| — | elaborând modalități de contactare și sprijinire a populațiilor din Europa care sunt cele mai expuse riscului și cele mai vulnerabile la HIV/SIDA; |
| --- | --- |

—

elaborând modalități de contactare și sprijinire a populațiilor din Europa care sunt cele mai expuse riscului și cele mai vulnerabile la HIV/SIDA;

| 2. | reamintește că trebuie combătut virusul HIV, și nu purtătorii acestuia; |
| --- | --- |

2.

reamintește că trebuie combătut virusul HIV, și nu purtătorii acestuia;

| 3. | solicită Consiliului să își asume un rol de lider politic în abordarea problemei pe care o reprezintă epidemia continuă de HIV în Europa, să elaboreze planuri de acțiune specifice pentru fiecare țară în materie de HIV și să sprijine implementarea unor reacții eficace la HIV în țările vecine printr-un dialog politic, prin dezvoltarea de capacități tehnice și prin stimularea societății civile să se implice în acest domeniu; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să își asume un rol de lider politic în abordarea problemei pe care o reprezintă epidemia continuă de HIV în Europa, să elaboreze planuri de acțiune specifice pentru fiecare țară în materie de HIV și să sprijine implementarea unor reacții eficace la HIV în țările vecine printr-un dialog politic, prin dezvoltarea de capacități tehnice și prin stimularea societății civile să se implice în acest domeniu;

| 4. | solicită Comisiei și Consiliului să investească resursele necesare pentru a garanta un acces echitabil la măsurile de prevenire a infecției HIV, precum și la testarea, tratamentul, îngrijirea și sprijinul în legătură cu aceasta, să abordeze problema stigmatizării și alte obstacole ce stau în calea unui acces prompt la consiliere, testare și asistență medicală timpurie, să majoreze investițiile în cercetare pentru a se găsi un tratament eficace și să îmbunătățească instrumentele și măsurile de contracarare a infecțiilor paralele, cum ar fi cele cu tuberculoză și cu hepatita B și C, inclusiv printr-un acces îmbunătățit la procedurile de depistare și printr-un acces efectiv la tratament; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei și Consiliului să investească resursele necesare pentru a garanta un acces echitabil la măsurile de prevenire a infecției HIV, precum și la testarea, tratamentul, îngrijirea și sprijinul în legătură cu aceasta, să abordeze problema stigmatizării și alte obstacole ce stau în calea unui acces prompt la consiliere, testare și asistență medicală timpurie, să majoreze investițiile în cercetare pentru a se găsi un tratament eficace și să îmbunătățească instrumentele și măsurile de contracarare a infecțiilor paralele, cum ar fi cele cu tuberculoză și cu hepatita B și C, inclusiv printr-un acces îmbunătățit la procedurile de depistare și printr-un acces efectiv la tratament;

| 5. | solicită statelor membre să reducă riscul infecțiilor paralele prin îmbunătățirea diagnosticării și a accesului la tratamentul hepatitei C, al tuberculozei și al altor infecții paralele, recunoscând totodată că necesitatea abordării nevoilor femeilor în ceea ce privește tratamentul împotriva HIV/SIDA și îngrijirile conexe reprezintă o măsură esențială pentru combaterea epidemiei; |
| --- | --- |

5.

solicită statelor membre să reducă riscul infecțiilor paralele prin îmbunătățirea diagnosticării și a accesului la tratamentul hepatitei C, al tuberculozei și al altor infecții paralele, recunoscând totodată că necesitatea abordării nevoilor femeilor în ceea ce privește tratamentul împotriva HIV/SIDA și îngrijirile conexe reprezintă o măsură esențială pentru combaterea epidemiei;

| 6. | invită Comisia și Consiliul să promoveze diagnosticarea și îngrijirile timpurii prin implementarea strategiilor de testare bazate pe dovezi și a strategiilor de tratament conexe; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia și Consiliul să promoveze diagnosticarea și îngrijirile timpurii prin implementarea strategiilor de testare bazate pe dovezi și a strategiilor de tratament conexe;

| 7. | invită statele membre să promoveze și să sprijine continuarea investițiilor în cercetarea care are ca obiect noi tehnologii de prevenire utilizate și gestionate de către femei, inclusiv microbicidele; |
| --- | --- |

7.

invită statele membre să promoveze și să sprijine continuarea investițiilor în cercetarea care are ca obiect noi tehnologii de prevenire utilizate și gestionate de către femei, inclusiv microbicidele;

| 8. | solicită Comisiei și Consiliului să asigure implicarea societății civile și a comunității științifice în fiecare etapă a punerii în aplicare a Comunicării privind reacția UE la HIV/SIDA și a planului de acțiune aferent; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei și Consiliului să asigure implicarea societății civile și a comunității științifice în fiecare etapă a punerii în aplicare a Comunicării privind reacția UE la HIV/SIDA și a planului de acțiune aferent;

| 9. | reafirmă că toate persoanele infectate cu HIV/SIDA ar trebui să beneficieze de cele mai bune norme de sănătate și de tratament, oricare le-ar fi originea, naționalitatea, opiniile, vârsta, sexul, orientarea sexuală, religia sau orice alt aspect, respectându-se în mod corespunzător principiile confidențialității și ale dreptului la viața privată; |
| --- | --- |

9.

reafirmă că toate persoanele infectate cu HIV/SIDA ar trebui să beneficieze de cele mai bune norme de sănătate și de tratament, oricare le-ar fi originea, naționalitatea, opiniile, vârsta, sexul, orientarea sexuală, religia sau orice alt aspect, respectându-se în mod corespunzător principiile confidențialității și ale dreptului la viața privată;

| 10. | invită Comisia să elaboreze măsuri și abordări colective la nivelul UE pentru promovarea respectării depline a drepturilor omului și a abordărilor bazate pe drepturile omului în tratarea politicilor în materie de HIV/SIDA, inclusiv campanii de informare privind combaterea stigmatizării și a discriminării persoanelor infectate cu HIV/SIDA; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să elaboreze măsuri și abordări colective la nivelul UE pentru promovarea respectării depline a drepturilor omului și a abordărilor bazate pe drepturile omului în tratarea politicilor în materie de HIV/SIDA, inclusiv campanii de informare privind combaterea stigmatizării și a discriminării persoanelor infectate cu HIV/SIDA;

| 11. | solicită statelor membre să ia toate măsurile necesare pentru a înceta discriminarea împotriva persoanelor seropozitive, să promoveze și să protejeze toate drepturile omului și libertățile fundamentale, acordând o atenție deosebită tuturor persoanelor vulnerabile la HIV și afectate de acest virus, să revizuiască legile și politicile care au un impact negativ asupra implementării unor programe eficace în materie de HIV și să asigure implicarea și reprezentarea persoanelor infectate cu HIV/SIDA în procesele de elaborare a politicilor de combatere a discriminării; subliniază că este important să se țină seama de perspectiva de gen în combaterea discriminării, în așa fel încât să fie elaborată o abordare cuprinzătoare față de problema HIV/SIDA; |
| --- | --- |

11.

solicită statelor membre să ia toate măsurile necesare pentru a înceta discriminarea împotriva persoanelor seropozitive, să promoveze și să protejeze toate drepturile omului și libertățile fundamentale, acordând o atenție deosebită tuturor persoanelor vulnerabile la HIV și afectate de acest virus, să revizuiască legile și politicile care au un impact negativ asupra implementării unor programe eficace în materie de HIV și să asigure implicarea și reprezentarea persoanelor infectate cu HIV/SIDA în procesele de elaborare a politicilor de combatere a discriminării; subliniază că este important să se țină seama de perspectiva de gen în combaterea discriminării, în așa fel încât să fie elaborată o abordare cuprinzătoare față de problema HIV/SIDA;

| 12. | recunoaște potențialul enorm al organizațiilor angajatorilor și lucrătorilor de a contribui, în parteneriat cu guvernele, la combaterea răspândirii HIV/SIDA și de a acorda susținere lucrătorilor seropozitivi; |
| --- | --- |

12.

recunoaște potențialul enorm al organizațiilor angajatorilor și lucrătorilor de a contribui, în parteneriat cu guvernele, la combaterea răspândirii HIV/SIDA și de a acorda susținere lucrătorilor seropozitivi;

| 13. | invită statele membre să ia toate măsurile necesare pentru a pune capăt discriminării la care se supun persoanele infectate cu HIV/SIDA în ceea ce privește accesul la serviciile de asigurare, precum și condițiile și prețurile acestora; |
| --- | --- |

13.

invită statele membre să ia toate măsurile necesare pentru a pune capăt discriminării la care se supun persoanele infectate cu HIV/SIDA în ceea ce privește accesul la serviciile de asigurare, precum și condițiile și prețurile acestora;

| 14. | invită statele membre să garanteze că toate planurile și strategiile naționale care au ca obiect SIDA asigură o legătură strânsă între serviciile de sănătate sexuală și a reproducerii și serviciile aferente infecției HIV, după cum s-a arătat în Raportul Cochrane (4) și s-a reafirmat la cea de-a 42-a sesiune a Comisiei ONU pentru populație și dezvoltare, care monitorizează implementarea Programului de acțiune al Conferinței internaționale privind populația și dezvoltarea (ICPD); |
| --- | --- |

14.

invită statele membre să garanteze că toate planurile și strategiile naționale care au ca obiect SIDA asigură o legătură strânsă între serviciile de sănătate sexuală și a reproducerii și serviciile aferente infecției HIV, după cum s-a arătat în Raportul Cochrane (4) și s-a reafirmat la cea de-a 42-a sesiune a Comisiei ONU pentru populație și dezvoltare, care monitorizează implementarea Programului de acțiune al Conferinței internaționale privind populația și dezvoltarea (ICPD);

| 15. | atrage atenția asupra faptului că măsurile de prevenire ar trebui să includă în mod explicit informarea adecvată și măsuri de educație sexuală, asigurarea accesului la mijloace de protecție, cum ar fi prezervative pentru bărbați și femei, și consolidarea drepturilor și a autonomiei femeilor în relațiile sexuale; |
| --- | --- |

15.

atrage atenția asupra faptului că măsurile de prevenire ar trebui să includă în mod explicit informarea adecvată și măsuri de educație sexuală, asigurarea accesului la mijloace de protecție, cum ar fi prezervative pentru bărbați și femei, și consolidarea drepturilor și a autonomiei femeilor în relațiile sexuale;

| 16. | subliniază că stigmatizarea și discriminarea îngreunează în mod considerabil combaterea răspândirii HIV/SIDA; |
| --- | --- |

16.

subliniază că stigmatizarea și discriminarea îngreunează în mod considerabil combaterea răspândirii HIV/SIDA;

| 17. | salută angajamentele luate în cadrul reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a ONU privind HIV/SIDA din 2011, în special obiectivul de a asigura tratamentul pentru 15 milioane de persoane seropozitive la nivel mondial în 2015 și de a reduce cu 50 % noile infectări cu HIV până în 2015; |
| --- | --- |

17.

salută angajamentele luate în cadrul reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a ONU privind HIV/SIDA din 2011, în special obiectivul de a asigura tratamentul pentru 15 milioane de persoane seropozitive la nivel mondial în 2015 și de a reduce cu 50 % noile infectări cu HIV până în 2015;

| 18. | salută apelul lansat de ONU privind continuarea angajamentului pentru finanțarea programelor HIV; |
| --- | --- |

18.

salută apelul lansat de ONU privind continuarea angajamentului pentru finanțarea programelor HIV;

| 19. | salută apelul adresat de ONU companiilor farmaceutice ca acestea să asigure prestarea la timp a unor tratamente retrovirale abordabile, de bună calitate și eficace, punând un accent deosebit pe strategii eficiente din punct de vedere al costurilor, în special pe utilizarea produselor farmaceutice generice; |
| --- | --- |

19.

salută apelul adresat de ONU companiilor farmaceutice ca acestea să asigure prestarea la timp a unor tratamente retrovirale abordabile, de bună calitate și eficace, punând un accent deosebit pe strategii eficiente din punct de vedere al costurilor, în special pe utilizarea produselor farmaceutice generice;

| 20. | solicită Comisiei și Consiliului să implementeze modificările necesare pentru a-și îndeplini obligațiile asumate în virtutea Declarației politice a sesiunii extraordinare a Adunării generale a Organizației Națiunilor Unite privind HIV/SIDA; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei și Consiliului să implementeze modificările necesare pentru a-și îndeplini obligațiile asumate în virtutea Declarației politice a sesiunii extraordinare a Adunării generale a Organizației Națiunilor Unite privind HIV/SIDA;

| 21. | solicită Comisiei, Consiliului și statelor membre să-și onoreze obligațiile față de Fondul global de luptă împotriva SIDA, a tuberculozei și a malariei și să continue să sprijine activitatea acestuia în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei, Consiliului și statelor membre să-și onoreze obligațiile față de Fondul global de luptă împotriva SIDA, a tuberculozei și a malariei și să continue să sprijine activitatea acestuia în țările în curs de dezvoltare;

| 22. | invită Comisia și Consiliul să asigure accesul la servicii, informații și materiale de bună calitate și cuprinzătoare în materie de sănătate sexuală și a reproducerii; consideră că acestea ar trebui să cuprindă, printre altele, consiliere confidențială și voluntară, testare și tratament împotriva virusului HIV și a tuturor infecțiilor cu transmitere sexuală, prevenirea sarcinilor nedorite, un acces echitabil și la prețuri accesibile la contraceptive, inclusiv accesul la mijloace de contracepție de urgență, la avort legal practicat în condiții de siguranță, inclusiv la îngrijiri în perioada ce urmează avortului, precum și la îngrijiri și tratamente menite să prevină transmiterea verticală a virusului HIV, inclusiv la parteneri și copii; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia și Consiliul să asigure accesul la servicii, informații și materiale de bună calitate și cuprinzătoare în materie de sănătate sexuală și a reproducerii; consideră că acestea ar trebui să cuprindă, printre altele, consiliere confidențială și voluntară, testare și tratament împotriva virusului HIV și a tuturor infecțiilor cu transmitere sexuală, prevenirea sarcinilor nedorite, un acces echitabil și la prețuri accesibile la contraceptive, inclusiv accesul la mijloace de contracepție de urgență, la avort legal practicat în condiții de siguranță, inclusiv la îngrijiri în perioada ce urmează avortului, precum și la îngrijiri și tratamente menite să prevină transmiterea verticală a virusului HIV, inclusiv la parteneri și copii;

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, Secretarului General al ONU, ONUSIDA, Organizației Mondiale a Sănătății, precum și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

23.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, Secretarului General al ONU, ONUSIDA, Organizației Mondiale a Sănătății, precum și guvernelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0284.

(2)  JO C 16E, 22.1.2010, p. 62.

(3)  OMS: „Gender inequalities and HIV” (Inegalitățile dintre femei și bărbați și HIV) http://www.who.int/gender/hiv_aids/en/

(4)  http://www.unfpa.org/webdav/site/global/shared/documents/publications/2008/linkages_evidence.PDF.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/48

---

Joi, 1 decembrie 2011Negocierile pentru Acordul de asociere UE-Ucraina

P7_TA(2011)0545

Rezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 cuprinzând recomandările Parlamentului European adresate Consiliului, Comisiei și SEAE privind negocierile pentru Acordul de asociere UE-Ucraina (2011/2132(INI))

2013/C 165 E/07

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre Uniunea Europeană (UE) și Ucraina, care a intrat în vigoare la 1 martie 1998 și urmează să fie înlocuit de Acordul de asociere (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare (APC) dintre Uniunea Europeană (UE) și Ucraina, care a intrat în vigoare la 1 martie 1998 și urmează să fie înlocuit de Acordul de asociere (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1638/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat (IEVP) (2) și Programul indicativ național 2011-2013 pentru Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1638/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat (IEVP) (2) și Programul indicativ național 2011-2013 pentru Ucraina,

| — | având în vedere negocierile în curs de desfășurare privind Acordul de asociere dintre UE și Ucraina, inclusiv negocierile pentru o zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare (ZLSAC), |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile în curs de desfășurare privind Acordul de asociere dintre UE și Ucraina, inclusiv negocierile pentru o zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare (ZLSAC),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 22 ianuarie 2007 privind Ucraina, în cuprinsul cărora au fost adoptate directivele privind negocierile, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 22 ianuarie 2007 privind Ucraina, în cuprinsul cărora au fost adoptate directivele privind negocierile,

| — | având în vedere faptul că apartenența Ucrainei în calitate de membră a Organizației Mondiale a Comerțului produce efecte din martie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că apartenența Ucrainei în calitate de membră a Organizației Mondiale a Comerțului produce efecte din martie 2008,

| — | având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European cu privire la condamnarea fostului prim-ministru al Ucrainei, Iulia Timoșenko, la 11 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Parlamentului European cu privire la condamnarea fostului prim-ministru al Ucrainei, Iulia Timoșenko, la 11 octombrie 2011,

| — | având în vedere declarația comună a Summit-ului Parteneriatului estic, organizat la Praga la 7 mai 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Summit-ului Parteneriatului estic, organizat la Praga la 7 mai 2009,

| — | având în vedere deznodământul summiturilor recente UE-Ucraina, inclusiv recunoașterea de către summitul UE-Ucraina din 2008 de la Paris a Ucrainei ca țară europeană care împărtășește cu țările UE o istorie și valori comune, precum și concluziile summitului UE-Ucraina desfășurat la 4 decembrie 2009 la Kiev, |
| --- | --- |

—

având în vedere deznodământul summiturilor recente UE-Ucraina, inclusiv recunoașterea de către summitul UE-Ucraina din 2008 de la Paris a Ucrainei ca țară europeană care împărtășește cu țările UE o istorie și valori comune, precum și concluziile summitului UE-Ucraina desfășurat la 4 decembrie 2009 la Kiev,

| — | având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Ucraina, în special cele din 25 februarie 2010 (3), 25 noiembrie 2010 (4), 9 iunie 2011 (5) și 27 octombrie 2011 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Ucraina, în special cele din 25 februarie 2010 (3), 25 noiembrie 2010 (4), 9 iunie 2011 (5) și 27 octombrie 2011 (6),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe privind Parteneriatul estic, adoptate la 25 octombrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe privind Parteneriatul estic, adoptate la 25 octombrie 2010,

| — | având în vedere Planul de acțiune UE-Ucraina privind liberalizarea vizelor, adoptat la 22 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune UE-Ucraina privind liberalizarea vizelor, adoptat la 22 noiembrie 2010,

| — | având în vedere aderarea Ucrainei la Tratatul de instituire a Comunității Energiei, la 1 februarie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere aderarea Ucrainei la Tratatul de instituire a Comunității Energiei, la 1 februarie 2011,

| — | având în vedere Programul de asociere UE-Ucraina, care a înlocuit Planul de acțiune și care a fost aprobat de Consiliul de cooperare UE-Ucraina în iunie 2009, precum și lista de priorități pe 2011 și 2012 ale Programului de asociere UE-Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de asociere UE-Ucraina, care a înlocuit Planul de acțiune și care a fost aprobat de Consiliul de cooperare UE-Ucraina în iunie 2009, precum și lista de priorități pe 2011 și 2012 ale Programului de asociere UE-Ucraina,

| — | având în vedere Comunicarea comună intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” din 25 mai 2011 (COM(2011)0303) și concluziile Consiliului privind Politica Europeană de Vecinătate, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 20 iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” din 25 mai 2011 (COM(2011)0303) și concluziile Consiliului privind Politica Europeană de Vecinătate, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 20 iunie 2011,

| — | având în vedere Raportul intermediar al Comisiei privind Ucraina, adoptat la 25 mai 2011 (SEC(2011)0646), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul intermediar al Comisiei privind Ucraina, adoptat la 25 mai 2011 (SEC(2011)0646),

| — | având în vedere Strategia UE pentru regiunea Dunării, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE pentru regiunea Dunării,

| — | având în vedere articolul 90 alineatul (5) și articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 90 alineatul (5) și articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0387/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0387/2011),

| A. | întrucât viitorul Acord de asociere cu Ucraina este premergătorul unei noi generații de acorduri de asociere în temeiul articolului 217 din TFUE și implică un nivel de integrare fără precedent între UE și o țară terță; întrucât, prin acest acord, Ucraina se angajează să implementeze o mare parte a acquis-ului comunitar; întrucât negocierile cu Ucraina sunt printre cele mai avansate din cadrul vecinătății estice și constituie, prin urmare, un exemplu pentru întreaga Politică Europeană de Vecinătate (PEV); |
| --- | --- |

A.

întrucât viitorul Acord de asociere cu Ucraina este premergătorul unei noi generații de acorduri de asociere în temeiul articolului 217 din TFUE și implică un nivel de integrare fără precedent între UE și o țară terță; întrucât, prin acest acord, Ucraina se angajează să implementeze o mare parte a acquis-ului comunitar; întrucât negocierile cu Ucraina sunt printre cele mai avansate din cadrul vecinătății estice și constituie, prin urmare, un exemplu pentru întreaga Politică Europeană de Vecinătate (PEV);

| B. | întrucât Ucraina este o țară cu importanță strategică pentru UE; întrucât, ca rezultat al mărimii, resurselor, populației și situării sale geografice, Ucraina ocupă o poziție distinctă în Europa, ea fiind un actor regional major, care exercită o influență considerabilă asupra securității, stabilității și prosperității întregului continent și ar trebui, prin urmare, să își asume responsabilitatea politică aferentă; |
| --- | --- |

B.

întrucât Ucraina este o țară cu importanță strategică pentru UE; întrucât, ca rezultat al mărimii, resurselor, populației și situării sale geografice, Ucraina ocupă o poziție distinctă în Europa, ea fiind un actor regional major, care exercită o influență considerabilă asupra securității, stabilității și prosperității întregului continent și ar trebui, prin urmare, să își asume responsabilitatea politică aferentă;

| C. | întrucât Ucraina este un stat european și, în conformitate cu articolul 49 din TUE, poate solicita să devină membru al UE, ca orice stat european care aderă la principiile democrației, respectării drepturilor omului, respectării drepturilor minorităților și a libertăților fundamentale, precum și ale statului de drept; întrucât încheierea unui Acord de asociere UE-Ucraina, care include o ZLSAC, va fi importantă în cadrul perspectivei europene a Ucrainei; |
| --- | --- |

C.

întrucât Ucraina este un stat european și, în conformitate cu articolul 49 din TUE, poate solicita să devină membru al UE, ca orice stat european care aderă la principiile democrației, respectării drepturilor omului, respectării drepturilor minorităților și a libertăților fundamentale, precum și ale statului de drept; întrucât încheierea unui Acord de asociere UE-Ucraina, care include o ZLSAC, va fi importantă în cadrul perspectivei europene a Ucrainei;

| D. | întrucât UE pledează hotărât pentru o Ucraină stabilă și democratică, care respectă principiile unei economii sociale și integratoare c+de piață, statului de drept, inclusiv un sistem judiciar independent, drepturilor omului și protecției minorităților și care garantează drepturile fundamentale; întrucât eforturile Ucrainei de edificare a stabilității politice interne, de creare a unui mediu caracterizat prin pluralism politic solid, libertăți democratice și respectarea statului de drept, precum și de extindere a reformelor interne accelerează și facilitează dezvoltarea în continuare a perspectivei europene a Ucrainei; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE pledează hotărât pentru o Ucraină stabilă și democratică, care respectă principiile unei economii sociale și integratoare c+de piață, statului de drept, inclusiv un sistem judiciar independent, drepturilor omului și protecției minorităților și care garantează drepturile fundamentale; întrucât eforturile Ucrainei de edificare a stabilității politice interne, de creare a unui mediu caracterizat prin pluralism politic solid, libertăți democratice și respectarea statului de drept, precum și de extindere a reformelor interne accelerează și facilitează dezvoltarea în continuare a perspectivei europene a Ucrainei;

| E. | întrucât condamnarea, la 11 octombrie 2011, a fostei prim-ministre a Ucrainei, Iulia Timoșenko, la șapte ani de închisoare și procesele altor miniștri au generat o profundă îngrijorare în UE și sunt considerate de mulți fie ca un act de răzbunare, fie ca parte a unei încercări de a condamna și trimite la închisoare membrii opoziției, pentru a-i împiedica să participe și să-și desfășoare campania în cadrul alegerilor parlamentare de anul viitor sau al alegerilor prezidențiale din 2015; întrucât legislația aplicată în mod selectiv împotriva Iuliei Timoșenko datează din epoca sovietică și prevede urmărirea penală pentru decizii politice; întrucât articolele 364 și 365 din legea respectivă, care se află în prezent în curs de revizuire de către Rada Supremă, nu sunt conforme cu standardele UE și ale ONU; |
| --- | --- |

E.

întrucât condamnarea, la 11 octombrie 2011, a fostei prim-ministre a Ucrainei, Iulia Timoșenko, la șapte ani de închisoare și procesele altor miniștri au generat o profundă îngrijorare în UE și sunt considerate de mulți fie ca un act de răzbunare, fie ca parte a unei încercări de a condamna și trimite la închisoare membrii opoziției, pentru a-i împiedica să participe și să-și desfășoare campania în cadrul alegerilor parlamentare de anul viitor sau al alegerilor prezidențiale din 2015; întrucât legislația aplicată în mod selectiv împotriva Iuliei Timoșenko datează din epoca sovietică și prevede urmărirea penală pentru decizii politice; întrucât articolele 364 și 365 din legea respectivă, care se află în prezent în curs de revizuire de către Rada Supremă, nu sunt conforme cu standardele UE și ale ONU;

| F. | întrucât există preocupări recente cu privire la libertatea presei, libertatea societății civile, desfășurarea alegerilor și statul de drept în Ucraina; |
| --- | --- |

F.

întrucât există preocupări recente cu privire la libertatea presei, libertatea societății civile, desfășurarea alegerilor și statul de drept în Ucraina;

| G. | întrucât liderii politici și de stat ai Ucrainei și-au confirmat în mod repetat angajamentele în ceea ce privește integrarea europeană și ambiția ca, pe termen lung, Ucraina să fie în măsură să devină un stat membru al UE și consideră că Acordul de asociere este un instrument-cheie în realizarea acestui obiectiv; întrucât acest obiectiv continuă să fie sprijinit de toți actorii de pe scena politică ucraineană, precum și de către societatea civilă și opinia publică; întrucât intensificarea cooperării dintre Ucraina și membrii Parlamentului European și dintre Ucraina și parlamentele statelor membre constituie un exemplu lăudabil pentru modul în care forțe politice distincte conlucrează pentru a înainta pe calea trasată de perspectiva europeană a Ucrainei și ar trebui continuat; |
| --- | --- |

G.

întrucât liderii politici și de stat ai Ucrainei și-au confirmat în mod repetat angajamentele în ceea ce privește integrarea europeană și ambiția ca, pe termen lung, Ucraina să fie în măsură să devină un stat membru al UE și consideră că Acordul de asociere este un instrument-cheie în realizarea acestui obiectiv; întrucât acest obiectiv continuă să fie sprijinit de toți actorii de pe scena politică ucraineană, precum și de către societatea civilă și opinia publică; întrucât intensificarea cooperării dintre Ucraina și membrii Parlamentului European și dintre Ucraina și parlamentele statelor membre constituie un exemplu lăudabil pentru modul în care forțe politice distincte conlucrează pentru a înainta pe calea trasată de perspectiva europeană a Ucrainei și ar trebui continuat;

| H. | întrucât UE a făcut din drepturile omului și democrație un aspect central al Politicii Europene de Vecinătate; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE a făcut din drepturile omului și democrație un aspect central al Politicii Europene de Vecinătate;

| I. | întrucât Ucraina a participat activ la instituirea și funcționarea Adunării Parlamentare Euronest, care constituie dimensiunea parlamentară a Parteneriatului estic și o platformă de cooperare între Parlamentul European și parlamentele naționale ale vecinilor din est ai UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât Ucraina a participat activ la instituirea și funcționarea Adunării Parlamentare Euronest, care constituie dimensiunea parlamentară a Parteneriatului estic și o platformă de cooperare între Parlamentul European și parlamentele naționale ale vecinilor din est ai UE;

| J. | întrucât perspectiva europeană a Ucrainei trebuie să se bazeze pe o politică de reforme sistematice și ireversibile în mai multe sectoare instituționale, politice, economice și sociale importante; întrucât unele reforme importante au fost deja sau sunt în curs de a fi înfăptuite, pe când altele mai trebuie încă introduse; întrucât cadrul oferit de Acordul de asociere va pune la îndemâna Ucrainei un instrument esențial de modernizare și o foaie de drum pentru orientarea reformelor interne, precum și un instrument de reconciliere națională, care va ajuta țara să depășească recentele tendințe negative, să construiască punți peste clivajele existente în societatea ucraineană și să se unească în jurul obiectivului pe care îl reprezintă perspectiva sa europeană, pe baza valorilor democrației, ale statului de drept, ale drepturilor omului și ale bunei guvernanțe; |
| --- | --- |

J.

întrucât perspectiva europeană a Ucrainei trebuie să se bazeze pe o politică de reforme sistematice și ireversibile în mai multe sectoare instituționale, politice, economice și sociale importante; întrucât unele reforme importante au fost deja sau sunt în curs de a fi înfăptuite, pe când altele mai trebuie încă introduse; întrucât cadrul oferit de Acordul de asociere va pune la îndemâna Ucrainei un instrument esențial de modernizare și o foaie de drum pentru orientarea reformelor interne, precum și un instrument de reconciliere națională, care va ajuta țara să depășească recentele tendințe negative, să construiască punți peste clivajele existente în societatea ucraineană și să se unească în jurul obiectivului pe care îl reprezintă perspectiva sa europeană, pe baza valorilor democrației, ale statului de drept, ale drepturilor omului și ale bunei guvernanțe;

| K. | întrucât Ucraina ar trebui să fie lăudată pentru performanțele sale economice solide, inclusiv pentru reducerea deficitului său bugetar, reducerea cheltuielilor și reforma pensiilor, care au contribuit la un rating mai bun al creditelor străine și la creșterea investițiilor străine directe; |
| --- | --- |

K.

întrucât Ucraina ar trebui să fie lăudată pentru performanțele sale economice solide, inclusiv pentru reducerea deficitului său bugetar, reducerea cheltuielilor și reforma pensiilor, care au contribuit la un rating mai bun al creditelor străine și la creșterea investițiilor străine directe;

| L. | întrucât Acordul de asociere va avea un efect pozitiv asupra climatului de afaceri din Ucraina, întrucât el asigură oamenilor de afaceri din UE și Ucraina norme și standarde comune, mărind predictibilitatea și securitatea financiară a investițiilor în Ucraina; întrucât Acordul de asociere are la bază conformitatea cu standardele fiscale internaționale; întrucât acest impact pozitiv ar dobândi o mai mare substanțialitate prin aplicarea deplină și efectivă a legislației împotriva corupției; |
| --- | --- |

L.

întrucât Acordul de asociere va avea un efect pozitiv asupra climatului de afaceri din Ucraina, întrucât el asigură oamenilor de afaceri din UE și Ucraina norme și standarde comune, mărind predictibilitatea și securitatea financiară a investițiilor în Ucraina; întrucât Acordul de asociere are la bază conformitatea cu standardele fiscale internaționale; întrucât acest impact pozitiv ar dobândi o mai mare substanțialitate prin aplicarea deplină și efectivă a legislației împotriva corupției;

| M. | întrucât Federația Rusă exercită presiuni excesive asupra Ucrainei pentru ca aceasta să nu instituie o ZLSAC cu UE ci, în loc de aceasta, să se alăture Rusiei, Belarusului și Kazahstanului în cadrul unei Uniuni vamale; întrucât acest fapt este fără precedent în istoria relațiilor UE cu partenerii externi și întrucât aceste țări, care nu sunt membre ale OMC, continuă să constituie o piață majoră de export pentru produsele ucrainene; întrucât ZLSAC constituie un instrument de modernizare și înființarea sa oferă Ucrainei avantaje financiare ce vor deveni din ce în ce mai concrete în timp; |
| --- | --- |

M.

întrucât Federația Rusă exercită presiuni excesive asupra Ucrainei pentru ca aceasta să nu instituie o ZLSAC cu UE ci, în loc de aceasta, să se alăture Rusiei, Belarusului și Kazahstanului în cadrul unei Uniuni vamale; întrucât acest fapt este fără precedent în istoria relațiilor UE cu partenerii externi și întrucât aceste țări, care nu sunt membre ale OMC, continuă să constituie o piață majoră de export pentru produsele ucrainene; întrucât ZLSAC constituie un instrument de modernizare și înființarea sa oferă Ucrainei avantaje financiare ce vor deveni din ce în ce mai concrete în timp;

| N. | întrucât Ucraina a sărbătorit recent cea de a 20-a aniversare a independenței sale; întrucât există o generație nouă de ucraineni educați, care nu au trăit în era sovietică, care manifestă puternice ambiții pro-europene și care vor contribui la modernizarea țării; |
| --- | --- |

N.

întrucât Ucraina a sărbătorit recent cea de a 20-a aniversare a independenței sale; întrucât există o generație nouă de ucraineni educați, care nu au trăit în era sovietică, care manifestă puternice ambiții pro-europene și care vor contribui la modernizarea țării;

| O. | întrucât situația politică actuală din Ucraina, îndeosebi în domeniul libertăților civile și al statului de drept, este în contradicție cu spiritul Acordului de asociere UE-Ucraina în curs de negociere; |
| --- | --- |

O.

întrucât situația politică actuală din Ucraina, îndeosebi în domeniul libertăților civile și al statului de drept, este în contradicție cu spiritul Acordului de asociere UE-Ucraina în curs de negociere;

1.   adresează, în contextul negocierilor în curs privind Acordul de asociere, următoarele recomandări Consiliului, Comisiei și SEAE:

| (a) | să considere că o aprofundare a relațiilor dintre UE și Ucraina și faptul că Ucrainei îi este oferită o perspectivă europeană prezintă o mare semnificație și sunt în interesul ambelor părți; să recunoască aspirațiile Ucrainei de a deveni membră a UE în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu condiția să îndeplinească toate criteriile, inclusiv respectarea principiilor democrației, ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, precum și ale statului de drept; |
| --- | --- |

(a)

să considere că o aprofundare a relațiilor dintre UE și Ucraina și faptul că Ucrainei îi este oferită o perspectivă europeană prezintă o mare semnificație și sunt în interesul ambelor părți; să recunoască aspirațiile Ucrainei de a deveni membră a UE în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu condiția să îndeplinească toate criteriile, inclusiv respectarea principiilor democrației, ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, precum și ale statului de drept;

| (b) | să îndeplinească tot ceea ce este necesar pentru parafarea rapidă a unui Acord de asociere UE-Ucraina, de preferință până cel târziu la finele anului 2011, dacă este posibil; să asigure, totodată, în concordanță cu cererile formulate în Rezoluția din 27 octombrie 2011 a Parlamentului, că această inițiativă importantă din cadrul Parteneriatului estic se desfășoară în paralel cu angajamentele asumate de Ucraina în ceea ce privește implementarea reformelor necesare și consolidarea valorilor democratice, a drepturilor omului și a statului de drept; |
| --- | --- |

(b)

să îndeplinească tot ceea ce este necesar pentru parafarea rapidă a unui Acord de asociere UE-Ucraina, de preferință până cel târziu la finele anului 2011, dacă este posibil; să asigure, totodată, în concordanță cu cererile formulate în Rezoluția din 27 octombrie 2011 a Parlamentului, că această inițiativă importantă din cadrul Parteneriatului estic se desfășoară în paralel cu angajamentele asumate de Ucraina în ceea ce privește implementarea reformelor necesare și consolidarea valorilor democratice, a drepturilor omului și a statului de drept;

| (c) | să reprogrameze recent amânata întâlnire cu Președintele Ianukovici înainte de summitul UE-Ucraina, prevăzut a avea loc în decembrie 2011, deoarece aceasta trebuie considerată drept o ocazie importantă de a aborda o serie de probleme grave cu guvernul ucrainean și de a restabili un dialog constructiv care ar putea duce la parafarea Acordului de asociere, cu condiția realizării unor progrese semnificative, atât în privința obstacolelor tehnice, cât și a obstacolelor politice vitale care încă mai există; |
| --- | --- |

(c)

să reprogrameze recent amânata întâlnire cu Președintele Ianukovici înainte de summitul UE-Ucraina, prevăzut a avea loc în decembrie 2011, deoarece aceasta trebuie considerată drept o ocazie importantă de a aborda o serie de probleme grave cu guvernul ucrainean și de a restabili un dialog constructiv care ar putea duce la parafarea Acordului de asociere, cu condiția realizării unor progrese semnificative, atât în privința obstacolelor tehnice, cât și a obstacolelor politice vitale care încă mai există;

| (d) | să depună eforturi pentru ca Consiliul să semneze acordul în cursul primei jumătăți a anului 2012 și să pună toate documentele pertinente procesului de ratificare la dispoziția Parlamentului European și a parlamentelor naționale până cel târziu la finele anului 2012, cu condiția ca apelul privind respectarea statului de drept și celelalte cerințe cuprinse în Rezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 să fi fost îndeplinite; |
| --- | --- |

(d)

să depună eforturi pentru ca Consiliul să semneze acordul în cursul primei jumătăți a anului 2012 și să pună toate documentele pertinente procesului de ratificare la dispoziția Parlamentului European și a parlamentelor naționale până cel târziu la finele anului 2012, cu condiția ca apelul privind respectarea statului de drept și celelalte cerințe cuprinse în Rezoluția Parlamentului European din 27 octombrie 2011 să fi fost îndeplinite;

| (e) | să ofere Ucrainei suficientă asistență financiară, tehnică și juridică, atât în cursul perioadei pregătitoare, cât și al procesului de implementare a acordului și să consolideze capacitatea ei administrativă prin extinderea tuturor formelor de asistență disponibile în acest domeniu; în acest scop, să utilizeze mai bine Programul cuprinzător de consolidare instituțională (PCCI) și să ia în considerare crearea unui Grup consultativ UE la nivel înalt, care să asiste Ucraina în eforturile ei de aliniere la legislația UE; întrucât condiția prealabilă pentru orice tip de asistență ar trebui să fie o evaluare a reformelor concepute să consolideze capacitatea administrativă a Ucrainei, de publicat în cuprinsul unor rapoarte anuale întocmite de experți independenți din UE și Ucraina; |
| --- | --- |

(e)

să ofere Ucrainei suficientă asistență financiară, tehnică și juridică, atât în cursul perioadei pregătitoare, cât și al procesului de implementare a acordului și să consolideze capacitatea ei administrativă prin extinderea tuturor formelor de asistență disponibile în acest domeniu; în acest scop, să utilizeze mai bine Programul cuprinzător de consolidare instituțională (PCCI) și să ia în considerare crearea unui Grup consultativ UE la nivel înalt, care să asiste Ucraina în eforturile ei de aliniere la legislația UE; întrucât condiția prealabilă pentru orice tip de asistență ar trebui să fie o evaluare a reformelor concepute să consolideze capacitatea administrativă a Ucrainei, de publicat în cuprinsul unor rapoarte anuale întocmite de experți independenți din UE și Ucraina;

| (f) | să instituie un program de schimburi reciproce de funcționari, inclusiv din domeniul justiției, în vederea facilitării implementării Acordului de asociere și, în special, a ZLSAC; |
| --- | --- |

(f)

să instituie un program de schimburi reciproce de funcționari, inclusiv din domeniul justiției, în vederea facilitării implementării Acordului de asociere și, în special, a ZLSAC;

| (g) | să asiste autoritățile ucrainene la informarea poporului ucrainean cu privire la avantajele Acordului de asociere, pentru obține sprijinul acestuia pentru programul de reforme; să dezvăluie publicului conținutul acordului cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

(g)

să asiste autoritățile ucrainene la informarea poporului ucrainean cu privire la avantajele Acordului de asociere, pentru obține sprijinul acestuia pentru programul de reforme; să dezvăluie publicului conținutul acordului cât mai curând posibil;

| (h) | să deschidă, cât mai curând posibil, în Ucraina, un Birou de informare UE, care să acționeze atât pentru ca funcționarea Uniunii Europene și politicile și valorile sale să devină mai prezente în conștiința publicului ucrainean, cât și pentru a facilita o mai mare participare la programele UE; |
| --- | --- |

(h)

să deschidă, cât mai curând posibil, în Ucraina, un Birou de informare UE, care să acționeze atât pentru ca funcționarea Uniunii Europene și politicile și valorile sale să devină mai prezente în conștiința publicului ucrainean, cât și pentru a facilita o mai mare participare la programele UE;

Aspecte instituționale / dialogul politic

| (i) | să dezvolte măsuri de salvgardare clare și un posibil mecanism de suspendare temporară a întregului acord de asociere, în cazul în care sunt ignorate sau încălcate în mod deliberat principii esențiale și fundamentale ale acestuia; |
| --- | --- |

(i)

să dezvolte măsuri de salvgardare clare și un posibil mecanism de suspendare temporară a întregului acord de asociere, în cazul în care sunt ignorate sau încălcate în mod deliberat principii esențiale și fundamentale ale acestuia;

| (j) | să îndemne Președintele și guvernul Ucrainei să alinieze situația politică, de drept și administrativă din țară la cele convenite în Programul de asociere și să promoveze buna guvernanță și respectarea statului de drept ca principii fundamentale în contextul relațiilor dintre UE și Ucraina; să se asigure că Iuliei Timoșenko și altor lideri ai opoziției li se permite să își exercite dreptul de a participa pe deplin la procesul politic, atât în prezent, cât și în cursul viitoarelor alegeri din Ucraina; |
| --- | --- |

(j)

să îndemne Președintele și guvernul Ucrainei să alinieze situația politică, de drept și administrativă din țară la cele convenite în Programul de asociere și să promoveze buna guvernanță și respectarea statului de drept ca principii fundamentale în contextul relațiilor dintre UE și Ucraina; să se asigure că Iuliei Timoșenko și altor lideri ai opoziției li se permite să își exercite dreptul de a participa pe deplin la procesul politic, atât în prezent, cât și în cursul viitoarelor alegeri din Ucraina;

| (k) | să consolideze cadrul existent de cooperare în domeniul drepturilor omului și al libertăților fundamentale dintre UE și Ucraina; |
| --- | --- |

(k)

să consolideze cadrul existent de cooperare în domeniul drepturilor omului și al libertăților fundamentale dintre UE și Ucraina;

| (l) | să asiste Ucraina în procesul de realizare a unei reforme complete a sistemului judiciar, în concordanță cu standardele UE, astfel încât să se împiedice utilizarea selectivă a justiției și să se garanteze proceduri juridice independente, echitabile, imparțiale și transparente care să nu permită utilizarea proceselor în scopuri politice și care să se desfășoare în strictă conformitate cu principiul supremației legii; să instituie, în acest scop, un mecanism comun, în care să fie implicați experți ucraineni și experți ai UE, cu participarea unor reprezentanți ai Comisiei de la Veneția; să continue să desfășoare programe de formare și de schimburi în domeniul justiției și al afacerilor interne și în sectorul securității, în vederea implementării celor mai bune practici ale UE în legătură cu statul de drept; |
| --- | --- |

(l)

să asiste Ucraina în procesul de realizare a unei reforme complete a sistemului judiciar, în concordanță cu standardele UE, astfel încât să se împiedice utilizarea selectivă a justiției și să se garanteze proceduri juridice independente, echitabile, imparțiale și transparente care să nu permită utilizarea proceselor în scopuri politice și care să se desfășoare în strictă conformitate cu principiul supremației legii; să instituie, în acest scop, un mecanism comun, în care să fie implicați experți ucraineni și experți ai UE, cu participarea unor reprezentanți ai Comisiei de la Veneția; să continue să desfășoare programe de formare și de schimburi în domeniul justiției și al afacerilor interne și în sectorul securității, în vederea implementării celor mai bune practici ale UE în legătură cu statul de drept;

| (m) | să asiste autoritățile ucrainene în procesul de reformare a constituției țării și a legii electorale, pe coordonatele propuse de Comisia de la Veneția și de OSCE/ODIHR; să asigure implementarea expeditivă, integratoare și globală a acestor recomandări, cu implicarea atât a partidelor din opoziție, cât și a societății civile, pentru a preveni neajunsurile survenite în campaniile electorale precedente; să sublinieze, în acest sens, importanța libertății mijloacelor de informare în masă și a libertății societății civile și să se asigure că autoritățile ucrainene se abțin de la orice tentativă de a controla, direct sau indirect, conținutul reportajelor mijloacelor de informare naționale; |
| --- | --- |

(m)

să asiste autoritățile ucrainene în procesul de reformare a constituției țării și a legii electorale, pe coordonatele propuse de Comisia de la Veneția și de OSCE/ODIHR; să asigure implementarea expeditivă, integratoare și globală a acestor recomandări, cu implicarea atât a partidelor din opoziție, cât și a societății civile, pentru a preveni neajunsurile survenite în campaniile electorale precedente; să sublinieze, în acest sens, importanța libertății mijloacelor de informare în masă și a libertății societății civile și să se asigure că autoritățile ucrainene se abțin de la orice tentativă de a controla, direct sau indirect, conținutul reportajelor mijloacelor de informare naționale;

| (n) | să includă în Acordul de asociere un mecanism cuprinzător între Parlament și SEAE, astfel încât să permită o informare cuprinzătoare și regulată cu privire la situația implementării acordului și îndeosebi a obiectivelor sale; acest mecanism ar trebui să conțină următoarele elemente:






  — | informații referitoare la acțiunile și pozițiile adoptate de UE în ceea ce privește implementarea acordului; |
| --- | --- | --- |

(n)

să includă în Acordul de asociere un mecanism cuprinzător între Parlament și SEAE, astfel încât să permită o informare cuprinzătoare și regulată cu privire la situația implementării acordului și îndeosebi a obiectivelor sale; acest mecanism ar trebui să conțină următoarele elemente:

—

informații referitoare la acțiunile și pozițiile adoptate de UE în ceea ce privește implementarea acordului;

| — | rapoarte intermediare ale SEAE indicând rezultatele acțiunilor întreprinse de UE și Ucraina, punând accentul pe situația drepturilor omului, a democrației și a supremației legii în țară; |
| --- | --- |

—

rapoarte intermediare ale SEAE indicând rezultatele acțiunilor întreprinse de UE și Ucraina, punând accentul pe situația drepturilor omului, a democrației și a supremației legii în țară;

| (o) | să sublinieze importanța punerii în aplicare a hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului și să atragă atenția autorităților ucrainene asupra numărului mare de cazuri aflate pe rol la această curte; |
| --- | --- |

(o)

să sublinieze importanța punerii în aplicare a hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului și să atragă atenția autorităților ucrainene asupra numărului mare de cazuri aflate pe rol la această curte;

| (p) | să sprijine reformele necesare și să se asigure că autoritățile ucrainene dezvoltă, cu mare prioritate, o politică anti-corupție incluzând o legislație adecvată cu privire la conflictele de interese; |
| --- | --- |

(p)

să sprijine reformele necesare și să se asigure că autoritățile ucrainene dezvoltă, cu mare prioritate, o politică anti-corupție incluzând o legislație adecvată cu privire la conflictele de interese;

| (q) | să se asigure că autoritățile ucrainene pun la dispoziția publicului arhivele fostelor servicii secrete comuniste, măsură esențială pentru succesul reconcilierii naționale, îndeosebi cu privire la atrocitățile care au avut loc în cursul secolului XX; |
| --- | --- |

(q)

să se asigure că autoritățile ucrainene pun la dispoziția publicului arhivele fostelor servicii secrete comuniste, măsură esențială pentru succesul reconcilierii naționale, îndeosebi cu privire la atrocitățile care au avut loc în cursul secolului XX;

| (r) | să pună accentul pe importanța ratificării de către Ucraina a Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale, ca parte a procesului de reformă constituțională; |
| --- | --- |

(r)

să pună accentul pe importanța ratificării de către Ucraina a Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale, ca parte a procesului de reformă constituțională;

| (s) | să întreprindă acțiunile necesare pentru a asigura un dialog mai intens între UE și diferitele partide politice ale Ucrainei și să încurajeze, în Ucraina, dialogul dintre partide, precum și cu reprezentanții societății civile, cu partenerii sociali și cu minoritățile naționale; |
| --- | --- |

(s)

să întreprindă acțiunile necesare pentru a asigura un dialog mai intens între UE și diferitele partide politice ale Ucrainei și să încurajeze, în Ucraina, dialogul dintre partide, precum și cu reprezentanții societății civile, cu partenerii sociali și cu minoritățile naționale;

| (t) | să asigure că acordul interimar conține prevederi referitoare la cooperarea dintre societățile civile ale părților contractante, astfel încât să le permită să își exercite drepturile și să devină actori influenți în temeiul Acordului de asociere; |
| --- | --- |

(t)

să asigure că acordul interimar conține prevederi referitoare la cooperarea dintre societățile civile ale părților contractante, astfel încât să le permită să își exercite drepturile și să devină actori influenți în temeiul Acordului de asociere;

| (u) | să includă clauze standard de condiționalitate privind protecția și promovarea drepturilor omului, care să reflecte cele mai înalte standarde internaționale și ale UE, să profite pe deplin de cadrul OSCE și să încurajeze autoritățile ucrainene să promoveze drepturile persoanelor care aparțin minorităților naționale, în conformitate cu Convenția-cadru a Consiliul Europei privind minoritățile naționale și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(u)

să includă clauze standard de condiționalitate privind protecția și promovarea drepturilor omului, care să reflecte cele mai înalte standarde internaționale și ale UE, să profite pe deplin de cadrul OSCE și să încurajeze autoritățile ucrainene să promoveze drepturile persoanelor care aparțin minorităților naționale, în conformitate cu Convenția-cadru a Consiliul Europei privind minoritățile naționale și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

Cooperarea economică și sectorială

| (v) | să intensifice, în cadrul acordului, cooperarea dintre Ucraina și UE în domeniul energetic; să depună eforturi în vederea încheierii altor acorduri între UE și Ucraina, menite să asigure furnizarea energiei pentru ambele părți, incluzând un sistem fiabil și diversificat de tranzitare a petrolului și gazului și un mecanism de răspuns comun în eventualitatea unor perturbări sau a unei întreruperi a livrărilor de petrol și gaz din Federația Rusă; |
| --- | --- |

(v)

să intensifice, în cadrul acordului, cooperarea dintre Ucraina și UE în domeniul energetic; să depună eforturi în vederea încheierii altor acorduri între UE și Ucraina, menite să asigure furnizarea energiei pentru ambele părți, incluzând un sistem fiabil și diversificat de tranzitare a petrolului și gazului și un mecanism de răspuns comun în eventualitatea unor perturbări sau a unei întreruperi a livrărilor de petrol și gaz din Federația Rusă;

| (w) | să asigure asistența tehnică necesară în sectorul energetic, pentru a ajuta Ucraina să-și îmbunătățească substanțial și să-și modernizeze rețeaua electrică și randamentul energetic și să se asigure că autoritățile ucrainene se conformează pe deplin obiectivelor stabilite în cadrul programului privind randamentul energetic pe perioada 2010 - 2015, implementând în continuare soluții novatoare și care să țină seama de mediu pentru satisfacerea nevoilor lor energetice; să asiste, în același timp, autoritățile ucrainene la negocierea condițiilor de livrare a gazului din Rusia, pentru a garanta că comerțul cu gaz al Ucrainei cu Rusia este în concordanță cu prețurile și standardele comerciale ale UE; |
| --- | --- |

(w)

să asigure asistența tehnică necesară în sectorul energetic, pentru a ajuta Ucraina să-și îmbunătățească substanțial și să-și modernizeze rețeaua electrică și randamentul energetic și să se asigure că autoritățile ucrainene se conformează pe deplin obiectivelor stabilite în cadrul programului privind randamentul energetic pe perioada 2010 - 2015, implementând în continuare soluții novatoare și care să țină seama de mediu pentru satisfacerea nevoilor lor energetice; să asiste, în același timp, autoritățile ucrainene la negocierea condițiilor de livrare a gazului din Rusia, pentru a garanta că comerțul cu gaz al Ucrainei cu Rusia este în concordanță cu prețurile și standardele comerciale ale UE;

| (x) | ia act de faptul că, deși liberalizarea serviciilor și investițiile din sectorul energetic ar aduce avantaje pentru UE, asumarea unor angajamente în legătură cu anumite servicii energetice ar putea implica unele riscuri, deoarece actorii puternici din sectorul energetic care controlează companiile ucrainene ar putea profita de acordul de liber schimb pentru a domina rețelele de transport de energie din UE; |
| --- | --- |

(x)

ia act de faptul că, deși liberalizarea serviciilor și investițiile din sectorul energetic ar aduce avantaje pentru UE, asumarea unor angajamente în legătură cu anumite servicii energetice ar putea implica unele riscuri, deoarece actorii puternici din sectorul energetic care controlează companiile ucrainene ar putea profita de acordul de liber schimb pentru a domina rețelele de transport de energie din UE;

| (y) | să adopte măsuri în vederea îmbunătățirii securității energetice în Uniunea Europeană și în Ucraina, prin introducerea unor mecanisme bilaterale de alertă timpurie, precum și în vederea prevenirii întreruperilor alimentării cu energie; |
| --- | --- |

(y)

să adopte măsuri în vederea îmbunătățirii securității energetice în Uniunea Europeană și în Ucraina, prin introducerea unor mecanisme bilaterale de alertă timpurie, precum și în vederea prevenirii întreruperilor alimentării cu energie;

| (z) | să asigure acceptarea indicatorilor geografici și a brevetelor europene; |
| --- | --- |

(z)

să asigure acceptarea indicatorilor geografici și a brevetelor europene;

| (aa) | să sublinieze faptul că pentru Uniunea Europeană este important ca Ucraina să garanteze evacuarea adecvată a deșeurilor toxice și radioactive pe teritoriul național, protejând astfel securitatea alimentară; |
| --- | --- |

(aa)

să sublinieze faptul că pentru Uniunea Europeană este important ca Ucraina să garanteze evacuarea adecvată a deșeurilor toxice și radioactive pe teritoriul național, protejând astfel securitatea alimentară;

| (ab) | să intensifice cooperarea în ceea ce privește schimburile de tineri și studenți și dezvoltarea programelor de burse de studii, ceea ce va permite ucrainenilor să se familiarizeze cu Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, și invers; |
| --- | --- |

(ab)

să intensifice cooperarea în ceea ce privește schimburile de tineri și studenți și dezvoltarea programelor de burse de studii, ceea ce va permite ucrainenilor să se familiarizeze cu Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, și invers;

| (ac) | să se asigure că Acordul de asociere reflectă cele mai înalte standarde ambientale, având în vedere, printre altele, Strategia pentru regiunea Dunării; să ia în considerare în continuare importanța cooperării regionale în zona Mării Negre și a participării active a Ucrainei în politicile UE pentru acest spațiu, inclusiv în cadrul unei eventuale strategii a UE pentru Marea Neagră; |
| --- | --- |

(ac)

să se asigure că Acordul de asociere reflectă cele mai înalte standarde ambientale, având în vedere, printre altele, Strategia pentru regiunea Dunării; să ia în considerare în continuare importanța cooperării regionale în zona Mării Negre și a participării active a Ucrainei în politicile UE pentru acest spațiu, inclusiv în cadrul unei eventuale strategii a UE pentru Marea Neagră;

| (ad) | să dezvolte instrumente specifice (cum ar fi o platformă a societății civile) care să sprijine societatea civilă a Ucrainei, dat fiind rolul esențial al acesteia în cadrul procesului democratic, de exemplu în ridicarea nivelului de sensibilizare și de participare socială și politică; |
| --- | --- |

(ad)

să dezvolte instrumente specifice (cum ar fi o platformă a societății civile) care să sprijine societatea civilă a Ucrainei, dat fiind rolul esențial al acesteia în cadrul procesului democratic, de exemplu în ridicarea nivelului de sensibilizare și de participare socială și politică;

| (ae) | să asigure că cooperarea în ceea ce privește implementarea reformei sistemului de sănătate abordează nevoile în materie de sănătate ale pacienților cu boli incurabile, inclusiv prin asigurarea asistenței tehnice pentru reformarea politicilor relevante în domeniul sănătății și al medicamentelor, în concordanță cu cele mai bune practici și cu standardele internaționale; |
| --- | --- |

(ae)

să asigure că cooperarea în ceea ce privește implementarea reformei sistemului de sănătate abordează nevoile în materie de sănătate ale pacienților cu boli incurabile, inclusiv prin asigurarea asistenței tehnice pentru reformarea politicilor relevante în domeniul sănătății și al medicamentelor, în concordanță cu cele mai bune practici și cu standardele internaționale;

Chestiuni de ordin comercial

| (af) | să recunoască eforturile substanțiale făcute de guvernul ucrainean pentru reducerea barierelor în general și pentru adaptarea indicațiilor geografice, precum și în legătură cu măsurile sanitare și fitosanitare (MSF), concurență și barierele tehnice din calea comerțului (BTC), dar și realizările foarte limitate în ceea ce privește negocierile privind ZLSAC în domenii precum investițiile, serviciile, agricultura, energia și barierele la export; |
| --- | --- |

(af)

să recunoască eforturile substanțiale făcute de guvernul ucrainean pentru reducerea barierelor în general și pentru adaptarea indicațiilor geografice, precum și în legătură cu măsurile sanitare și fitosanitare (MSF), concurență și barierele tehnice din calea comerțului (BTC), dar și realizările foarte limitate în ceea ce privește negocierile privind ZLSAC în domenii precum investițiile, serviciile, agricultura, energia și barierele la export;

| (ag) | să solicite Ucrainei să se abțină de la aplicarea unor tarife la export sau a oricăror alte restricții la export care ar determina o mai mare volatilitate a prețurilor pe piețele UE; |
| --- | --- |

(ag)

să solicite Ucrainei să se abțină de la aplicarea unor tarife la export sau a oricăror alte restricții la export care ar determina o mai mare volatilitate a prețurilor pe piețele UE;

| (ah) | să se asigure că contingentul tarifar deschis pentru zahăr nu conduce la fraude și comerț triunghiular nedorit; |
| --- | --- |

(ah)

să se asigure că contingentul tarifar deschis pentru zahăr nu conduce la fraude și comerț triunghiular nedorit;

| (ai) | să pună accentul pe necesitatea ca acordul să cuprindă un capitol referitor la bunăstarea animalelor, asigurând astfel o concurență echitabilă între agricultorii din UE și cei ucraineni; |
| --- | --- |

(ai)

să pună accentul pe necesitatea ca acordul să cuprindă un capitol referitor la bunăstarea animalelor, asigurând astfel o concurență echitabilă între agricultorii din UE și cei ucraineni;

| (aj) | să ia act de faptul că dezvoltarea durabilă reprezintă unul din domeniile prioritare prevăzute de Programul indicativ național 2011- 2013; recomandă, în consecință, includerea unui capitol privind dezvoltarea durabilă ca parte a zonei de liber schimb; |
| --- | --- |

(aj)

să ia act de faptul că dezvoltarea durabilă reprezintă unul din domeniile prioritare prevăzute de Programul indicativ național 2011- 2013; recomandă, în consecință, includerea unui capitol privind dezvoltarea durabilă ca parte a zonei de liber schimb;

| (ak) | să sublinieze că capitolul privind dezvoltarea durabilă ar trebui să cuprindă o prevedere referitoare la angajamentul Ucrainei de a respecta Orientările OCDE privind întreprinderile multinaționale și Declarația tripartită a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială; |
| --- | --- |

(ak)

să sublinieze că capitolul privind dezvoltarea durabilă ar trebui să cuprindă o prevedere referitoare la angajamentul Ucrainei de a respecta Orientările OCDE privind întreprinderile multinaționale și Declarația tripartită a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială;

| (al) | să pregătească punerea în aplicare împreună cu Ucraina, astfel încât angajamentele lipsite de susținere prin condiții preliminare și care nu produc beneficii imediate, mai ales în domeniul bunăstării animalelor, să se concretizeze și să aibă un impact substanțial pe termen lung; să solicite ca acordul de liber schimb să conducă, în final, la eliminarea integrală a barierelor tarifare din fiecare sector industrial, fără niciun fel de liste negative sau contingente de import și, prin urmare, la eliminarea efectivă atât a taxelor la export, cât și a restricțiilor la import și export; să acorde Ucrainei fonduri de ajustare după liberalizare, astfel cum prevede Programul indicativ național pentru 2011-2013 din cadrul PEV, precum și asistență tehnică pentru probleme vamale și pentru adaptarea indicațiilor geografice; |
| --- | --- |

(al)

să pregătească punerea în aplicare împreună cu Ucraina, astfel încât angajamentele lipsite de susținere prin condiții preliminare și care nu produc beneficii imediate, mai ales în domeniul bunăstării animalelor, să se concretizeze și să aibă un impact substanțial pe termen lung; să solicite ca acordul de liber schimb să conducă, în final, la eliminarea integrală a barierelor tarifare din fiecare sector industrial, fără niciun fel de liste negative sau contingente de import și, prin urmare, la eliminarea efectivă atât a taxelor la export, cât și a restricțiilor la import și export; să acorde Ucrainei fonduri de ajustare după liberalizare, astfel cum prevede Programul indicativ național pentru 2011-2013 din cadrul PEV, precum și asistență tehnică pentru probleme vamale și pentru adaptarea indicațiilor geografice;

| (am) | să solicite continuarea reformelor politice și economice din Ucraina care să conducă la modernizarea infrastructurilor sale, în special în sectoare energetic și de transport al energiei; să ajute sectorul comercial, de maximă urgență fiind un acces mai facil la credite și la terenuri și accelerarea și simplificarea proceselor vamale și de colectare a impozitelor, în special operând îmbunătățiri notabile în domenii ca rambursarea către exportatori a taxei pe valoarea adăugată, vămuirea și procedurile de aprobare pentru importuri (îndeosebi în ceea ce privește impozitarea, cerințele în materie de documente și testarea produselor pentru certificare); să elimine birocrația și corupția; să transpună în practică statul de drept și practicile democratice; să aibă în vedere costuri de tranzacționare mai reduse și proceduri securizate, în special pentru IMM-uri, reținând că aceasta este o condiție prealabilă vitală pentru edificarea relațiilor comerciale și să îmbunătățească legislația în domeniul bunurilor materiale și al proprietății intelectuale și să instituie mecanisme mai eficace de protejare a drepturilor și de soluționare a revendicărilor formulate de întreprinderi în instanțele de judecată; |
| --- | --- |

(am)

să solicite continuarea reformelor politice și economice din Ucraina care să conducă la modernizarea infrastructurilor sale, în special în sectoare energetic și de transport al energiei; să ajute sectorul comercial, de maximă urgență fiind un acces mai facil la credite și la terenuri și accelerarea și simplificarea proceselor vamale și de colectare a impozitelor, în special operând îmbunătățiri notabile în domenii ca rambursarea către exportatori a taxei pe valoarea adăugată, vămuirea și procedurile de aprobare pentru importuri (îndeosebi în ceea ce privește impozitarea, cerințele în materie de documente și testarea produselor pentru certificare); să elimine birocrația și corupția; să transpună în practică statul de drept și practicile democratice; să aibă în vedere costuri de tranzacționare mai reduse și proceduri securizate, în special pentru IMM-uri, reținând că aceasta este o condiție prealabilă vitală pentru edificarea relațiilor comerciale și să îmbunătățească legislația în domeniul bunurilor materiale și al proprietății intelectuale și să instituie mecanisme mai eficace de protejare a drepturilor și de soluționare a revendicărilor formulate de întreprinderi în instanțele de judecată;

| (an) | să solicite îmbunătățirea substanțială a climatului investițiilor pentru investitorii străini din Ucraina, în special pentru soluționarea rapidă a problemei sumelor datorate la bugetul de stat, rezultate din rambursarea cu întârziere a TVA-ului plătit suplimentar, și luarea unor măsuri pentru prevenirea unor astfel de situații în viitor; să solicite eficientizarea procedurilor vamale (în special, încetarea practicii răspândite de supraestimare nejustificată în vamă a valorii mărfurilor importate în Ucraina); |
| --- | --- |

(an)

să solicite îmbunătățirea substanțială a climatului investițiilor pentru investitorii străini din Ucraina, în special pentru soluționarea rapidă a problemei sumelor datorate la bugetul de stat, rezultate din rambursarea cu întârziere a TVA-ului plătit suplimentar, și luarea unor măsuri pentru prevenirea unor astfel de situații în viitor; să solicite eficientizarea procedurilor vamale (în special, încetarea practicii răspândite de supraestimare nejustificată în vamă a valorii mărfurilor importate în Ucraina);

| (ao) | să promoveze antreprenoriatul și dezvoltarea IMM-urilor prin cooperare macroeconomică; |
| --- | --- |

(ao)

să promoveze antreprenoriatul și dezvoltarea IMM-urilor prin cooperare macroeconomică;

| (ap) | să pună accentul asupra faptului că Ucraina nu ar trebui să facă concesii în ceea ce privește normele de protecție a muncii în scopul atragerii investițiilor străine; |
| --- | --- |

(ap)

să pună accentul asupra faptului că Ucraina nu ar trebui să facă concesii în ceea ce privește normele de protecție a muncii în scopul atragerii investițiilor străine;

| (aq) | să solicite, în conformitate cu dispozițiile de la articolul 218 alineatul (5) din TFUE, adoptarea unei decizii care permite aplicarea provizorie a dispozițiilor Acordului de liber schimb, care reprezintă o parte esențială a Acordului de asociere, înainte de intrarea sa în vigoare; |
| --- | --- |

(aq)

să solicite, în conformitate cu dispozițiile de la articolul 218 alineatul (5) din TFUE, adoptarea unei decizii care permite aplicarea provizorie a dispozițiilor Acordului de liber schimb, care reprezintă o parte esențială a Acordului de asociere, înainte de intrarea sa în vigoare;

Justiție, libertate și securitate

| (ar) | să acționeze în mod activ pentru ca, în locul menținerii unei perspective pe termen lung, între Ucraina și Uniunea Europeană să fie instituit un regim fără vize, cu condiția ca Ucraina să îndeplinească criteriile tehnice necesare stabilite în Planul de acțiune privind liberalizarea regimului vizelor; să stabilească obiective intermediare în ceea ce privește eliminarea taxelor de viză existente; să introducă măsuri adecvate pe durata Campionatului European de Fotbal, pentru a utiliza această ocazie specială ca perioadă de testare pentru un regim fără vize; |
| --- | --- |

(ar)

să acționeze în mod activ pentru ca, în locul menținerii unei perspective pe termen lung, între Ucraina și Uniunea Europeană să fie instituit un regim fără vize, cu condiția ca Ucraina să îndeplinească criteriile tehnice necesare stabilite în Planul de acțiune privind liberalizarea regimului vizelor; să stabilească obiective intermediare în ceea ce privește eliminarea taxelor de viză existente; să introducă măsuri adecvate pe durata Campionatului European de Fotbal, pentru a utiliza această ocazie specială ca perioadă de testare pentru un regim fără vize;

| (as) | să încurajeze Ucraina să joace un rol constructiv în negocierile 5+2, contribuind la găsirea unei soluții durabile pentru conflictul transnistrean; |
| --- | --- |

(as)

să încurajeze Ucraina să joace un rol constructiv în negocierile 5+2, contribuind la găsirea unei soluții durabile pentru conflictul transnistrean;

| (at) | să consolideze potențialul Ucrainei ca partener-cheie în gestionarea fluxului migrator și a frontierelor și să aibă în vedere în continuare măsuri comune de luptă împotriva crimei organizate; |
| --- | --- |

(at)

să consolideze potențialul Ucrainei ca partener-cheie în gestionarea fluxului migrator și a frontierelor și să aibă în vedere în continuare măsuri comune de luptă împotriva crimei organizate;

| (au) | să solicite de urgență ca Acordul de asociere să includă dispoziții privind contracararea fraudei și contrabandei cu produse accizabile, în conformitate cu Strategia de securitate internă a UE și luând în considerare Protocolul privind combaterea comerțului ilegal la Convenția-cadru pentru controlul tutunului a Organizației Mondiale a Sănătății; |
| --- | --- |

(au)

să solicite de urgență ca Acordul de asociere să includă dispoziții privind contracararea fraudei și contrabandei cu produse accizabile, în conformitate cu Strategia de securitate internă a UE și luând în considerare Protocolul privind combaterea comerțului ilegal la Convenția-cadru pentru controlul tutunului a Organizației Mondiale a Sănătății;

| (av) | să intensifice cooperarea în domeniul managementului integrat al frontierelor, utilizând cele mai stricte standarde ale UE și edificând capacități în vederea combaterii cu mai multă eficacitate a criminalității transfrontaliere, migrației ilegale, traficului cu ființe umane și a comerțului ilicit; |
| --- | --- |

(av)

să intensifice cooperarea în domeniul managementului integrat al frontierelor, utilizând cele mai stricte standarde ale UE și edificând capacități în vederea combaterii cu mai multă eficacitate a criminalității transfrontaliere, migrației ilegale, traficului cu ființe umane și a comerțului ilicit;

| (aw) | să sprijine convergența asupra chestiunilor regionale și internaționale, a prevenirii conflictelor și a gestionării crizelor și să îmbunătățească coordonarea în ceea ce privește combaterea amenințărilor la adresa securității; |
| --- | --- |

(aw)

să sprijine convergența asupra chestiunilor regionale și internaționale, a prevenirii conflictelor și a gestionării crizelor și să îmbunătățească coordonarea în ceea ce privește combaterea amenințărilor la adresa securității;

*

* *

2.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și SEAE, precum și autorităților ucrainene, pentru informare, prezenta rezoluție cuprinzând recomandările Parlamentului.

---

(1)  JO L 49, 19.2.1998, p. 3.

(2)  JO L 310, 9.11.2006, p. 1.

(3)  JO C 348 E, 21.12.2010, p. 1.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2010)0444.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0272.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0472.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/56

---

Joi, 1 decembrie 2011Modernizarea serviciilor vamale

P7_TA(2011)0546

Rezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la modernizarea serviciilor vamale (2011/2083(INI))

2013/C 165 E/08

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 450/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2008 de stabilire a Codului Vamal Comunitar (Codul Vamal Modernizat) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 450/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2008 de stabilire a Codului Vamal Comunitar (Codul Vamal Modernizat) (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului vamal comunitar (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului vamal comunitar (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (3),

| — | având în vedere Decizia nr. 70/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind crearea unui mediu informatizat pentru vamă și comerț (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 70/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind crearea unui mediu informatizat pentru vamă și comerț (4),

| — | având în vedere Decizia nr. 624/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 mai 2007 de instituire a unui program de acțiune pentru vamă în Comunitate (Vamă 2013) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 624/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 mai 2007 de instituire a unui program de acțiune pentru vamă în Comunitate (Vamă 2013) (5),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 648/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 aprilie 2005 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (6) (modificarea privind securitatea și siguranța), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 648/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 aprilie 2005 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (6) (modificarea privind securitatea și siguranța),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93 (7),

| — | având în vedere Decizia 2007/668/CE a Consiliului din 25 iunie 2007 privind exercitarea în mod provizoriu de către Comunitatea Europeană a unor drepturi și obligații similare celor acordate membrilor Organizației Mondiale a Vămilor (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/668/CE a Consiliului din 25 iunie 2007 privind exercitarea în mod provizoriu de către Comunitatea Europeană a unor drepturi și obligații similare celor acordate membrilor Organizației Mondiale a Vămilor (8),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind atribuirea unor sarcini legate de protecția drepturilor de proprietate intelectuală, printre care și reunirea reprezentanților sectorului public și privat în cadrul Observatorului european al contrafacerii și al pirateriei, Oficiului pentru armonizare în cadrul pieței interne (mărci, desene și modele industriale) (COM(2011)0288), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind atribuirea unor sarcini legate de protecția drepturilor de proprietate intelectuală, printre care și reunirea reprezentanților sectorului public și privat în cadrul Observatorului european al contrafacerii și al pirateriei, Oficiului pentru armonizare în cadrul pieței interne (mărci, desene și modele industriale) (COM(2011)0288),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale (COM(2011)0285), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale (COM(2011)0285),

| — | având în vedere Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (9),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 10 mai 2011 referitoare la rapoartele speciale ale Curții de Conturi în contextul descărcării de gestiune a Comisiei pentru exercițiul financiar 2009 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 10 mai 2011 referitoare la rapoartele speciale ale Curții de Conturi în contextul descărcării de gestiune a Comisiei pentru exercițiul financiar 2009 (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la revizuirea Directivei privind siguranța generală a produselor și supravegherea pieței (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la revizuirea Directivei privind siguranța generală a produselor și supravegherea pieței (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2008 privind cea de-a patruzecea aniversare a Uniunii vamale (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2008 privind cea de-a patruzecea aniversare a Uniunii vamale (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iunie 2008 privind implementarea politicii comerciale prin norme și proceduri eficace în materie de import și de export (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iunie 2008 privind implementarea politicii comerciale prin norme și proceduri eficace în materie de import și de export (13),

| — | având în vedere raportul Comisiei sale de anchetă privind regimul de tranzit comunitar (ianuarie 1996 - martie 1997), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei sale de anchetă privind regimul de tranzit comunitar (ianuarie 1996 - martie 1997),

| — | având în vedere Raportul special nr. 1/2010 al Curții de Conturi, intitulat: „Sunt controlate în mod eficace procedurile de vămuire simplificate pentru importuri?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 1/2010 al Curții de Conturi, intitulat: „Sunt controlate în mod eficace procedurile de vămuire simplificate pentru importuri?”,

| — | având în vedere Acordul de cooperare vamală și asistență reciprocă în domeniul vamal dintre Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii (14), semnat la 28 mai 1997, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare vamală și asistență reciprocă în domeniul vamal dintre Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii (14), semnat la 28 mai 1997,

| — | având în vedere Declarația comună privind securitatea lanțului de aprovizionare (emisă de Departamentul pentru Securitate Internă din SUA și Comisia Europeană), semnată la 23 iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună privind securitatea lanțului de aprovizionare (emisă de Departamentul pentru Securitate Internă din SUA și Comisia Europeană), semnată la 23 iunie 2011,

| — | având în vedere Raportul privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale din UE – Rezultate la frontiera UE – 2010, elaborat de DG Impozitare și Uniune Vamală din cadrul Comisiei Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale din UE – Rezultate la frontiera UE – 2010, elaborat de DG Impozitare și Uniune Vamală din cadrul Comisiei Europene,

| — | având în vedere raportul Comisiei, intitulat „Evaluarea la jumătatea perioadei a programului Vamă 2013” (COM(2011)0537), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei, intitulat „Evaluarea la jumătatea perioadei a programului Vamă 2013” (COM(2011)0537),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulat „Evaluarea finală a programului Vamă 2007 în conformitate cu articolul 19 din Decizia 253/2003/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 februarie 2003 de adoptare a unui program de acțiune pentru vamă în Comunitate (Vamă 2007)” (COM(2008)0612), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulat „Evaluarea finală a programului Vamă 2007 în conformitate cu articolul 19 din Decizia 253/2003/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 februarie 2003 de adoptare a unui program de acțiune pentru vamă în Comunitate (Vamă 2007)” (COM(2008)0612),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia privind evoluția Uniunii vamale”(COM(2008)0169), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia privind evoluția Uniunii vamale”(COM(2008)0169),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind reacția autorităților vamale față de tendințele cele mai recente în materie de contrafacere și piratare (COM(2005)0479), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind reacția autorităților vamale față de tendințele cele mai recente în materie de contrafacere și piratare (COM(2005)0479),

| — | având în vedere Raportul privind progresele înregistrate în consolidarea securității transportului aerian de marfă (documentul 11250/11 al Consiliului), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind progresele înregistrate în consolidarea securității transportului aerian de marfă (documentul 11250/11 al Consiliului),

| — | având în vedere Planul de acțiune vamală al UE de combatere a încălcării DPI pentru perioada 2009-2012 (documentul 5345/09 al Consiliului), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune vamală al UE de combatere a încălcării DPI pentru perioada 2009-2012 (documentul 5345/09 al Consiliului),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 23 octombrie 2009 privind o strategie consolidată pentru cooperarea vamală (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 23 octombrie 2009 privind o strategie consolidată pentru cooperarea vamală (15),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 14 mai 2008 referitoare la strategia privind evoluția uniunii vamale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 14 mai 2008 referitoare la strategia privind evoluția uniunii vamale,

| — | având în vedere audierea privind „Modernizarea serviciilor vamale și a pieței interne” desfășurată la 16 iulie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea privind „Modernizarea serviciilor vamale și a pieței interne” desfășurată la 16 iulie 2011,

| — | având în vedere studiul comandat de Comisia sa pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne intitulat „Cooperare vamală în domeniul libertății, securității și justiției: rolul vămii în gestionarea frontierei externe a UE”, publicat în mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul comandat de Comisia sa pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne intitulat „Cooperare vamală în domeniul libertății, securității și justiției: rolul vămii în gestionarea frontierei externe a UE”, publicat în mai 2011,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru control bugetar (A7-0406/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru control bugetar (A7-0406/2011),

| A. | întrucât o uniune vamală eficace reprezintă una dintre pietrele de temelie ale procesului de integrare europeană și un fundament pentru libera circulație a mărfurilor, pentru creșterea și dezvoltarea economică în cadrul pieței interne; |
| --- | --- |

A.

întrucât o uniune vamală eficace reprezintă una dintre pietrele de temelie ale procesului de integrare europeană și un fundament pentru libera circulație a mărfurilor, pentru creșterea și dezvoltarea economică în cadrul pieței interne;

| B. | întrucât serviciile vamale au un rol esențial în ceea ce privește garantarea siguranței și a securității, protecția consumatorilor și a mediului, asigurarea colectării integrale a veniturilor, consolidarea luptei împotriva fraudei și corupției și asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

B.

întrucât serviciile vamale au un rol esențial în ceea ce privește garantarea siguranței și a securității, protecția consumatorilor și a mediului, asigurarea colectării integrale a veniturilor, consolidarea luptei împotriva fraudei și corupției și asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală;

| C. | întrucât vămile, fiind situate în mod convenabil la frontieră, pot contribui în mod eficient la garantarea faptului că în UE intră numai mărfuri sigure; |
| --- | --- |

C.

întrucât vămile, fiind situate în mod convenabil la frontieră, pot contribui în mod eficient la garantarea faptului că în UE intră numai mărfuri sigure;

| D. | întrucât serviciile vamale joacă încă un rol important în protejarea intereselor financiare ale UE, chiar dacă rolul de colectare a taxelor vamale a fost în scădere pe parcursul ultimilor ani; |
| --- | --- |

D.

întrucât serviciile vamale joacă încă un rol important în protejarea intereselor financiare ale UE, chiar dacă rolul de colectare a taxelor vamale a fost în scădere pe parcursul ultimilor ani;

| E. | întrucât cele mai recente incidente de securitate din cadrul transportului aerian de mărfuri demonstrează că accentul pus pe securitate este adecvat și că administrațiile vamale trebuie să rămână vigilente în fața amenințărilor terorismului; |
| --- | --- |

E.

întrucât cele mai recente incidente de securitate din cadrul transportului aerian de mărfuri demonstrează că accentul pus pe securitate este adecvat și că administrațiile vamale trebuie să rămână vigilente în fața amenințărilor terorismului;

| F. | întrucât importul de mărfuri contrafăcute și piratate în UE duce la o scădere a veniturilor și încalcă drepturile de proprietate intelectuală; întrucât produsele contrafăcute pot prezenta riscuri grave pentru siguranța și sănătatea consumatorilor europeni; |
| --- | --- |

F.

întrucât importul de mărfuri contrafăcute și piratate în UE duce la o scădere a veniturilor și încalcă drepturile de proprietate intelectuală; întrucât produsele contrafăcute pot prezenta riscuri grave pentru siguranța și sănătatea consumatorilor europeni;

| G. | întrucât serviciile vamale se confruntă astăzi cu un volum în creștere a operațiunilor de import, de export și de tranzit, în vreme ce resursele rămân limitate și, prin urmare, o gestionare eficientă și eficace a riscurilor este deosebit de importantă; |
| --- | --- |

G.

întrucât serviciile vamale se confruntă astăzi cu un volum în creștere a operațiunilor de import, de export și de tranzit, în vreme ce resursele rămân limitate și, prin urmare, o gestionare eficientă și eficace a riscurilor este deosebit de importantă;

| H. | întrucât sistemele vamale electronice, îndeosebi vămuirea centralizată, reprezintă unul dintre principalele aspecte ale modernizării și simplificării serviciilor vamale; |
| --- | --- |

H.

întrucât sistemele vamale electronice, îndeosebi vămuirea centralizată, reprezintă unul dintre principalele aspecte ale modernizării și simplificării serviciilor vamale;

| I. | întrucât un sistem vamal practic, simplu și funcțional este esențial pentru facilitarea mobilității bunurilor și comerțului pe piața internă, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

I.

întrucât un sistem vamal practic, simplu și funcțional este esențial pentru facilitarea mobilității bunurilor și comerțului pe piața internă, în special pentru IMM-uri;

| J. | întrucât este crucial să se obțină un echilibru adecvat între controalele vamale și facilitarea comerțului legitim; întrucât statutul de operator economic autorizat ar trebui să ofere beneficii concrete comercianților cărora le este acordat, |
| --- | --- |

J.

întrucât este crucial să se obțină un echilibru adecvat între controalele vamale și facilitarea comerțului legitim; întrucât statutul de operator economic autorizat ar trebui să ofere beneficii concrete comercianților cărora le este acordat,

Strategia vamală

| 1. | consideră că Codul Vamal Modernizat adoptat în 2008 a fost extrem de ambițios în ceea ce privește datele-limită și consideră că noua propunere trebuie să vizeze cu adevărat îmbunătățirea situației actuale, aducând o valoare adăugată clară pentru operatorii din UE și în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

1.

consideră că Codul Vamal Modernizat adoptat în 2008 a fost extrem de ambițios în ceea ce privește datele-limită și consideră că noua propunere trebuie să vizeze cu adevărat îmbunătățirea situației actuale, aducând o valoare adăugată clară pentru operatorii din UE și în special pentru IMM-uri;

| 2. | este convins că modernizarea strategiei vamale și a instrumentelor vamale ale UE ar trebui să fie o prioritate politică de prim rang, cu un buget care să fie pe măsura ambițiilor, întrucât o politică privind proceduri vamale funcționale, eficiente și simplificate, care să fie adaptată exigențelor viitoare, contribuie în mod esențial la competitivitatea economică globală a UE și la relații comerciale sigure cu țări terțe; |
| --- | --- |

2.

este convins că modernizarea strategiei vamale și a instrumentelor vamale ale UE ar trebui să fie o prioritate politică de prim rang, cu un buget care să fie pe măsura ambițiilor, întrucât o politică privind proceduri vamale funcționale, eficiente și simplificate, care să fie adaptată exigențelor viitoare, contribuie în mod esențial la competitivitatea economică globală a UE și la relații comerciale sigure cu țări terțe;

| 3. | subliniază că o politică vamală funcțională joacă un rol-cheie în protejarea drepturilor de proprietate intelectuală, în combaterea intrării ilegale a mărfurilor și produselor contrafăcute pe piața unică și îmbunătățește, prin urmare, siguranța și securitatea pentru consumatorii europeni; |
| --- | --- |

3.

subliniază că o politică vamală funcțională joacă un rol-cheie în protejarea drepturilor de proprietate intelectuală, în combaterea intrării ilegale a mărfurilor și produselor contrafăcute pe piața unică și îmbunătățește, prin urmare, siguranța și securitatea pentru consumatorii europeni;

| 4. | solicită intensificarea luptei împotriva încălcării normelor vamale și a amenințărilor cauzate de contrabandă, criminalitatea organizată, corupție, terorism și alte infracțiuni, acordând o atenție specială punerii în aplicare a recomandărilor Organizației Mondiale a Vămilor privind gestiunea riscurilor, protecția și securitatea comerțului legal, dezvoltarea de parteneriate cu întreprinderi din domeniul automatizării vamale, combaterea corupției, introducerea principiului interfeței unice și schimbul de informații și cunoștințe între administrațiile vamale; |
| --- | --- |

4.

solicită intensificarea luptei împotriva încălcării normelor vamale și a amenințărilor cauzate de contrabandă, criminalitatea organizată, corupție, terorism și alte infracțiuni, acordând o atenție specială punerii în aplicare a recomandărilor Organizației Mondiale a Vămilor privind gestiunea riscurilor, protecția și securitatea comerțului legal, dezvoltarea de parteneriate cu întreprinderi din domeniul automatizării vamale, combaterea corupției, introducerea principiului interfeței unice și schimbul de informații și cunoștințe între administrațiile vamale;

| 5. | consideră că misiunea și imaginea serviciilor vamale ar trebui adaptate la cerințele Codului Vamal Modernizat pentru a fi stimulate într-o mai mare măsură și pentru a putea ajunge la potențialul maxim al eficienței lor; |
| --- | --- |

5.

consideră că misiunea și imaginea serviciilor vamale ar trebui adaptate la cerințele Codului Vamal Modernizat pentru a fi stimulate într-o mai mare măsură și pentru a putea ajunge la potențialul maxim al eficienței lor;

| 6. | consideră că, întrucât serviciilor vamale le sunt încredințate din ce în ce mai multe responsabilități, statele membre ar trebui să răspundă acestei situații cu resurse adecvate; consideră că alocarea unor resurse financiare adecvate, în conformitate cu cadrele bugetare, pentru procedurile și procesele aferente serviciilor vamale, în special dezvoltarea sistemelor informatice, este esențială pentru realizarea modernizării atât de necesare a serviciilor vamale; consideră că, pentru a permite serviciilor vamale să își îndeplinească sarcinile prioritare, ar trebui acordată o atenție deosebită utilizării resurselor limitate, disponibile în domeniul gestionării riscurilor, garantării protecției și securității pieței și societății și protejării frontierelor externe ale UE; |
| --- | --- |

6.

consideră că, întrucât serviciilor vamale le sunt încredințate din ce în ce mai multe responsabilități, statele membre ar trebui să răspundă acestei situații cu resurse adecvate; consideră că alocarea unor resurse financiare adecvate, în conformitate cu cadrele bugetare, pentru procedurile și procesele aferente serviciilor vamale, în special dezvoltarea sistemelor informatice, este esențială pentru realizarea modernizării atât de necesare a serviciilor vamale; consideră că, pentru a permite serviciilor vamale să își îndeplinească sarcinile prioritare, ar trebui acordată o atenție deosebită utilizării resurselor limitate, disponibile în domeniul gestionării riscurilor, garantării protecției și securității pieței și societății și protejării frontierelor externe ale UE;

| 7. | este preocupat de faptul că interpretările diferite ale legislației vamale a UE efectuate la nivel național creează birocrație pentru întreprinderi, având un impact negativ indirect asupra competitivității europene, și slăbesc capacitatea UE de a aplica o abordare eficientă bazată pe riscuri a conformității; prin urmare, invită statele membre să se angajeze pe deplin în procesul de modernizare vamală și în special în aplicarea uniformă a legislației vamale a UE; insistă, în plus, ca Comisia să ia fără întârziere toate măsurile necesare pentru a asigura o aplicare unitară și armonizată a legislației vamale a Uniunii Europene pe întregul său teritoriu; |
| --- | --- |

7.

este preocupat de faptul că interpretările diferite ale legislației vamale a UE efectuate la nivel național creează birocrație pentru întreprinderi, având un impact negativ indirect asupra competitivității europene, și slăbesc capacitatea UE de a aplica o abordare eficientă bazată pe riscuri a conformității; prin urmare, invită statele membre să se angajeze pe deplin în procesul de modernizare vamală și în special în aplicarea uniformă a legislației vamale a UE; insistă, în plus, ca Comisia să ia fără întârziere toate măsurile necesare pentru a asigura o aplicare unitară și armonizată a legislației vamale a Uniunii Europene pe întregul său teritoriu;

| 8. | invită Comisia ca până în iunie 2012 să prezinte Parlamentului European un raport referitor la situația actuală privind respectarea legislației vamale a UE de către statele membre, inclusiv un plan de acțiune pentru a corecta toate deficiențele identificate; consideră că întreprinderile din sector ar trebui să fie consultate de către Comisie în îndeplinirea acestei sarcini; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia ca până în iunie 2012 să prezinte Parlamentului European un raport referitor la situația actuală privind respectarea legislației vamale a UE de către statele membre, inclusiv un plan de acțiune pentru a corecta toate deficiențele identificate; consideră că întreprinderile din sector ar trebui să fie consultate de către Comisie în îndeplinirea acestei sarcini;

| 9. | constată că administrațiile vamale trebuie modernizate prin crearea unu sistem administrativ orientat către rezultate, prin punerea în aplicare a unor metode de gestiune de calitate, bazate pe standarde internaționale și proceduri verificate și testate și prin îmbunătățirea sistemului intern de monitorizare și a gestiunii riscului organizatoric, luând în considerare procesele operaționale și informaționale; |
| --- | --- |

9.

constată că administrațiile vamale trebuie modernizate prin crearea unu sistem administrativ orientat către rezultate, prin punerea în aplicare a unor metode de gestiune de calitate, bazate pe standarde internaționale și proceduri verificate și testate și prin îmbunătățirea sistemului intern de monitorizare și a gestiunii riscului organizatoric, luând în considerare procesele operaționale și informaționale;

| 10. | recunoaște că vămile au o importanță centrală pentru schimburile comerciale internaționale; recunoaște, în acest sens, rolul de reglementare al Acordului OMC privind valoarea în vamă, care vizează instituirea unui sistem echitabil, uniform și neutru pentru evaluarea în vamă a mărfurilor, excluzând utilizarea în vamă a unor valori arbitrare sau fictive care pot constitui o barieră în calea comerțului deschis și echitabil; |
| --- | --- |

10.

recunoaște că vămile au o importanță centrală pentru schimburile comerciale internaționale; recunoaște, în acest sens, rolul de reglementare al Acordului OMC privind valoarea în vamă, care vizează instituirea unui sistem echitabil, uniform și neutru pentru evaluarea în vamă a mărfurilor, excluzând utilizarea în vamă a unor valori arbitrare sau fictive care pot constitui o barieră în calea comerțului deschis și echitabil;

| 11. | consideră că sunt necesare măsuri de modernizare, precum simplificarea legislației vamale și sisteme vamale informatice interoperabile, care vor contribui la înlesnirea practicilor comerciale, și că aceste măsuri trebuie introduse cât mai curând cu putință; de asemenea, consideră că este necesară coordonarea mai strânsă a activităților de prevenire și de represiune desfășurate de polițiile fiscale la nivel european; își exprimă dorința ca, în cadrul efortului care se depune în prezent în vederea actualizării Codului vamal, să se scoată în evidență importanța eliminării declarațiilor vamale pentru facilitarea comerțului; |
| --- | --- |

11.

consideră că sunt necesare măsuri de modernizare, precum simplificarea legislației vamale și sisteme vamale informatice interoperabile, care vor contribui la înlesnirea practicilor comerciale, și că aceste măsuri trebuie introduse cât mai curând cu putință; de asemenea, consideră că este necesară coordonarea mai strânsă a activităților de prevenire și de represiune desfășurate de polițiile fiscale la nivel european; își exprimă dorința ca, în cadrul efortului care se depune în prezent în vederea actualizării Codului vamal, să se scoată în evidență importanța eliminării declarațiilor vamale pentru facilitarea comerțului;

Garantarea competitivității și a gestionării riscurilor

| 12. | este de părere că, pentru a spori competitivitatea economică europeană, simplificarea, standardizarea și modernizarea legislației și a procedurilor vamale, precum și utilizarea instrumentelor informatice moderne și eficiente sunt primordiale; consideră că una dintre realizările importante ale modernizării serviciilor vamale este previzibilitatea pentru întreprinderi, îndeosebi pentru IMM-uri, care, la rândul său, stimulează creșterea economică; |
| --- | --- |

12.

este de părere că, pentru a spori competitivitatea economică europeană, simplificarea, standardizarea și modernizarea legislației și a procedurilor vamale, precum și utilizarea instrumentelor informatice moderne și eficiente sunt primordiale; consideră că una dintre realizările importante ale modernizării serviciilor vamale este previzibilitatea pentru întreprinderi, îndeosebi pentru IMM-uri, care, la rândul său, stimulează creșterea economică;

| 13. | constată că ar putea fi nevoie de investiții considerabile pentru adaptarea la noile proceduri vamale și la cerințele privind sistemele vamale electronice modernizate; subliniază că acestea trebuie să fie rezonabile, pentru a nu crea sarcini inutile, în special pentru IMM-uri; subliniază necesitatea de a reduce birocrația și costurile pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

13.

constată că ar putea fi nevoie de investiții considerabile pentru adaptarea la noile proceduri vamale și la cerințele privind sistemele vamale electronice modernizate; subliniază că acestea trebuie să fie rezonabile, pentru a nu crea sarcini inutile, în special pentru IMM-uri; subliniază necesitatea de a reduce birocrația și costurile pentru IMM-uri;

| 14. | consideră că controalele vamale ar trebui să vizeze în principal loturile de produse cu risc ridicat, în timp ce loturile cu risc redus ar trebui puse rapid în liberă circulație; subliniază, în această privință, rolul esențial al tehnicilor de gestionare a riscurilor și sprijină ferm introducerea și modernizarea în continuare a sistemelor de vămuire electronice; |
| --- | --- |

14.

consideră că controalele vamale ar trebui să vizeze în principal loturile de produse cu risc ridicat, în timp ce loturile cu risc redus ar trebui puse rapid în liberă circulație; subliniază, în această privință, rolul esențial al tehnicilor de gestionare a riscurilor și sprijină ferm introducerea și modernizarea în continuare a sistemelor de vămuire electronice;

| 15. | consideră că gestionarea eficace a riscurilor depinde de colectarea la timp de informații corespunzătoare pe parcursul procesării electronice, asigurând siguranța și securitatea publică; |
| --- | --- |

15.

consideră că gestionarea eficace a riscurilor depinde de colectarea la timp de informații corespunzătoare pe parcursul procesării electronice, asigurând siguranța și securitatea publică;

| 16. | insistă asupra faptului că orice extindere viitoare a legislației în domeniul securității lanțului de aprovizionare în UE trebuie să urmeze o abordare completă bazată pe riscuri, care să vizeze numai loturile cu un risc mai ridicat atât pentru evaluarea documentară, cât și pentru evaluarea fizică; |
| --- | --- |

16.

insistă asupra faptului că orice extindere viitoare a legislației în domeniul securității lanțului de aprovizionare în UE trebuie să urmeze o abordare completă bazată pe riscuri, care să vizeze numai loturile cu un risc mai ridicat atât pentru evaluarea documentară, cât și pentru evaluarea fizică;

| 17. | constată necesitatea, în cadrul unei Uniuni Europene funcționale de 27 de state membre, de a defini un set comun de controale fizice obligatorii ale mărfurilor aplicabile în cadrul tuturor punctelor de intrare (porturi, aeroporturi, drumuri) pe piața unică; |
| --- | --- |

17.

constată necesitatea, în cadrul unei Uniuni Europene funcționale de 27 de state membre, de a defini un set comun de controale fizice obligatorii ale mărfurilor aplicabile în cadrul tuturor punctelor de intrare (porturi, aeroporturi, drumuri) pe piața unică;

| 18. | recunoscând importanța securității lanțului de aprovizionare, consideră că cerința legislativă impusă în SUA de scanare a tuturor containerelor este prea greoaie și excesiv de costisitoare, în timp ce beneficiile efective sunt îndoielnice; este hotărât să continue dialogul transatlantic la nivel legislativ cu SUA pentru a obține abrogarea sau modificarea dispozițiilor respective; |
| --- | --- |

18.

recunoscând importanța securității lanțului de aprovizionare, consideră că cerința legislativă impusă în SUA de scanare a tuturor containerelor este prea greoaie și excesiv de costisitoare, în timp ce beneficiile efective sunt îndoielnice; este hotărât să continue dialogul transatlantic la nivel legislativ cu SUA pentru a obține abrogarea sau modificarea dispozițiilor respective;

Modernizarea serviciilor vamale

Punerea în aplicare a Codului Vamal Modernizat (CVM)

| 19. | subliniază că CVM este un instrument important de raționalizare și armonizare autentică a procedurilor vamale cu scopul de a contribui la consolidarea economiei europene; consideră că dispozițiile de punere în aplicare a CVM ar trebui să reflecte integral spiritul acestuia; este preocupat de faptul că anumite dispoziții de punere în aplicare esențiale sunt încă în curs de examinare și că nu au fost luate încă decizii strategice privind arhitectura informatică; |
| --- | --- |

19.

subliniază că CVM este un instrument important de raționalizare și armonizare autentică a procedurilor vamale cu scopul de a contribui la consolidarea economiei europene; consideră că dispozițiile de punere în aplicare a CVM ar trebui să reflecte integral spiritul acestuia; este preocupat de faptul că anumite dispoziții de punere în aplicare esențiale sunt încă în curs de examinare și că nu au fost luate încă decizii strategice privind arhitectura informatică;

| 20. | este convins că CVM poate funcționa la potențial maxim doar dacă este sprijinit pe deplin de sisteme informatice dezvoltate în mod corespunzător și avansate; este ferm convins că investițiile viitoare în domeniul informatic ar trebui să se bazeze pe principiile fundamentale ale CVM; |
| --- | --- |

20.

este convins că CVM poate funcționa la potențial maxim doar dacă este sprijinit pe deplin de sisteme informatice dezvoltate în mod corespunzător și avansate; este ferm convins că investițiile viitoare în domeniul informatic ar trebui să se bazeze pe principiile fundamentale ale CVM;

| 21. | subliniază că actorii din sectorul comercial trebuie să aibă acces cu mult timp înainte la specificațiile corespunzătoare elaborate de statele membre, întrucât întreprinderile au nevoie, de asemenea, de timp pentru a dezvolta și implementa aplicațiile informatice proprii; în această privință, subliniază că în stabilirea noii date-limită pentru punerea în aplicare a CVM trebuie să fie luate în considerare capacitățile tehnice și financiare ale administrațiilor naționale și ale operatorilor economici de aplicare a sistemelor noi; |
| --- | --- |

21.

subliniază că actorii din sectorul comercial trebuie să aibă acces cu mult timp înainte la specificațiile corespunzătoare elaborate de statele membre, întrucât întreprinderile au nevoie, de asemenea, de timp pentru a dezvolta și implementa aplicațiile informatice proprii; în această privință, subliniază că în stabilirea noii date-limită pentru punerea în aplicare a CVM trebuie să fie luate în considerare capacitățile tehnice și financiare ale administrațiilor naționale și ale operatorilor economici de aplicare a sistemelor noi;

| 22. | salută alinierea preconizată a dispozițiilor CVM la Tratatul de la Lisabona în ceea ce privește delegarea de competențe și conferirea de competențe de punere în aplicare; subliniază că acest nou sistem ilustrează noul echilibru stabilit între Parlamentul European și Consiliu, având în vedere în special faptul că, în ceea ce privește actele delegate, cele două instituții au competențe egale; |
| --- | --- |

22.

salută alinierea preconizată a dispozițiilor CVM la Tratatul de la Lisabona în ceea ce privește delegarea de competențe și conferirea de competențe de punere în aplicare; subliniază că acest nou sistem ilustrează noul echilibru stabilit între Parlamentul European și Consiliu, având în vedere în special faptul că, în ceea ce privește actele delegate, cele două instituții au competențe egale;

| 23. | recunoaște că amânarea aplicării CVM este oportună; invită Comisia, în cooperare cu statele membre și luând în considerare dificultățile întâmpinate, mai ales în ceea ce privește dezvoltarea de sisteme informatice, să analizeze posibilitatea de a considera anul 2016 drept un nou termen pentru punerea în aplicare uniformă a CVM, legând în mod direct o astfel de amânare cu garanțiile de siguranță necesare; |
| --- | --- |

23.

recunoaște că amânarea aplicării CVM este oportună; invită Comisia, în cooperare cu statele membre și luând în considerare dificultățile întâmpinate, mai ales în ceea ce privește dezvoltarea de sisteme informatice, să analizeze posibilitatea de a considera anul 2016 drept un nou termen pentru punerea în aplicare uniformă a CVM, legând în mod direct o astfel de amânare cu garanțiile de siguranță necesare;

Vămuirea centralizată și armonizarea

| 24. | subliniază necesitatea coerenței în gestiunea frontierelor externe ale Uniunii Europene; reiterează solicitarea adresată Comisiei și statelor membre pentru o mai bună armonizare a sistemelor de control vamal, pe de o parte, și a sancțiunilor, pe de altă parte; |
| --- | --- |

24.

subliniază necesitatea coerenței în gestiunea frontierelor externe ale Uniunii Europene; reiterează solicitarea adresată Comisiei și statelor membre pentru o mai bună armonizare a sistemelor de control vamal, pe de o parte, și a sancțiunilor, pe de altă parte;

| 25. | sprijină ferm conceptul de vămuire centralizată care depinde în întregime de sisteme informatice adecvate, care este unul dintre principalele aspecte ale modernizării serviciilor vamale conform CVM și regretă absența progreselor în implementarea acestui concept; reamintește rolul central pe care serviciile vamale ar trebui să îl dețină în cadrul procedurii de vămuire centralizată; |
| --- | --- |

25.

sprijină ferm conceptul de vămuire centralizată care depinde în întregime de sisteme informatice adecvate, care este unul dintre principalele aspecte ale modernizării serviciilor vamale conform CVM și regretă absența progreselor în implementarea acestui concept; reamintește rolul central pe care serviciile vamale ar trebui să îl dețină în cadrul procedurii de vămuire centralizată;

| 26. | invită statele membre să se angajeze pe deplin să pună în aplicare conceptul de vămuire centralizată, deoarece doar prin intermediul unor norme vamale, sisteme de schimb de informații și formate de date armonizate se poate asigura implementarea reușită acestui concept; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre să se angajeze pe deplin să pună în aplicare conceptul de vămuire centralizată, deoarece doar prin intermediul unor norme vamale, sisteme de schimb de informații și formate de date armonizate se poate asigura implementarea reușită acestui concept;

| 27. | regretă dezvoltarea lentă a procesului de simplificare a normelor privind TVA și accizele în statele membre, precum și faptul că apar probleme la colectarea TVA și a accizelor, aceste domenii fiind esențiale pentru realizarea unui sistem de vămuire cu adevărat centralizat; solicită, de asemenea, o cooperare sporită și un schimb mai intens de bune practici în ceea ce privește colectarea TVA-ului la import, programul de funcționare al vămilor și sistemul de taxe și sancțiuni aplicate în cazul nerespectării Codului vamal comunitar, întrucât diferențele existente atrag după sine denaturarea fluxurilor comerciale; |
| --- | --- |

27.

regretă dezvoltarea lentă a procesului de simplificare a normelor privind TVA și accizele în statele membre, precum și faptul că apar probleme la colectarea TVA și a accizelor, aceste domenii fiind esențiale pentru realizarea unui sistem de vămuire cu adevărat centralizat; solicită, de asemenea, o cooperare sporită și un schimb mai intens de bune practici în ceea ce privește colectarea TVA-ului la import, programul de funcționare al vămilor și sistemul de taxe și sancțiuni aplicate în cazul nerespectării Codului vamal comunitar, întrucât diferențele existente atrag după sine denaturarea fluxurilor comerciale;

| 28. | consideră că este nevoie de o oarecare flexibilitate în ceea ce privește normele și procesele aferente serviciilor vamale, pentru a permite statelor membre, acolo unde este posibil, să își adapteze abordarea în funcție de viteza logistică, complexitatea și cantitatea mărfurilor care trebuie prelucrată; |
| --- | --- |

28.

consideră că este nevoie de o oarecare flexibilitate în ceea ce privește normele și procesele aferente serviciilor vamale, pentru a permite statelor membre, acolo unde este posibil, să își adapteze abordarea în funcție de viteza logistică, complexitatea și cantitatea mărfurilor care trebuie prelucrată;

Statutul de operator economic autorizat (OEA)

| 29. | solicită Comisiei și statelor membre să îmbunătățească calitatea serviciilor în ceea ce privește operatorii economici și alte persoane, precum și să reducă sarcina administrativă pentru aceștia; sprijină eforturile Comisiei de a încuraja comercianții din întreaga UE să solicite acordarea statutului de OEA; este preocupat totuși de faptul că investițiile considerabile necesare pentru a obține statutul de OEA pot fi un obstacol serios pentru comercianți, în special pentru IMM-uri; invită Comisia să ia în considerare simplificarea procedurii de solicitare a statutului de OEA; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei și statelor membre să îmbunătățească calitatea serviciilor în ceea ce privește operatorii economici și alte persoane, precum și să reducă sarcina administrativă pentru aceștia; sprijină eforturile Comisiei de a încuraja comercianții din întreaga UE să solicite acordarea statutului de OEA; este preocupat totuși de faptul că investițiile considerabile necesare pentru a obține statutul de OEA pot fi un obstacol serios pentru comercianți, în special pentru IMM-uri; invită Comisia să ia în considerare simplificarea procedurii de solicitare a statutului de OEA;

| 30. | solicită Comisiei și statelor membre să propună posibilitatea acordării unor avantaje suplimentare concrete comercianților care dețin certificate de OEA și care ar încuraja întreprinderile să solicite acordarea acestui statut; consideră că astfel de avantaje concrete ar conduce în primul rând la reduceri semnificative ale sarcinilor administrative sau ale costurilor, de exemplu scutirea OEA de la constituirea obișnuită a unei garanții pentru datoria vamală și facilitarea plății taxelor vamale și a TVA; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei și statelor membre să propună posibilitatea acordării unor avantaje suplimentare concrete comercianților care dețin certificate de OEA și care ar încuraja întreprinderile să solicite acordarea acestui statut; consideră că astfel de avantaje concrete ar conduce în primul rând la reduceri semnificative ale sarcinilor administrative sau ale costurilor, de exemplu scutirea OEA de la constituirea obișnuită a unei garanții pentru datoria vamală și facilitarea plății taxelor vamale și a TVA;

| 31. | solicită mai ales Comisiei să verifice renunțarea la avizul anticipat atât pentru importuri cât și pentru exporturi în cazul operatorilor deosebit de siguri, cum ar fi OEA, și să facă posibilă renunțarea corespunzătoare la declararea mărfii la vamă bazată pe tranzacții în cadrul „autoevaluării”, precum și al procedurii de vămuire la domiciliu; |
| --- | --- |

31.

solicită mai ales Comisiei să verifice renunțarea la avizul anticipat atât pentru importuri cât și pentru exporturi în cazul operatorilor deosebit de siguri, cum ar fi OEA, și să facă posibilă renunțarea corespunzătoare la declararea mărfii la vamă bazată pe tranzacții în cadrul „autoevaluării”, precum și al procedurii de vămuire la domiciliu;

| 32. | atrage totuși atenția asupra tuturor condițiilor necesare pentru dobândirea acestui statut, astfel cum se prevede în articolul 14 din CVM: și anume respectarea cerințelor vamale și fiscale; utilizarea unui sistem satisfăcător de gestionare a registrelor comerciale și, dacă este cazul, de transport, care permit efectuarea adecvată a controalelor vamale; dovada solvabilității financiare; existența unor standarde practice de competență sau calificări profesionale în legătură directă cu activitatea desfășurată; și standarde de siguranță și securitate; |
| --- | --- |

32.

atrage totuși atenția asupra tuturor condițiilor necesare pentru dobândirea acestui statut, astfel cum se prevede în articolul 14 din CVM: și anume respectarea cerințelor vamale și fiscale; utilizarea unui sistem satisfăcător de gestionare a registrelor comerciale și, dacă este cazul, de transport, care permit efectuarea adecvată a controalelor vamale; dovada solvabilității financiare; existența unor standarde practice de competență sau calificări profesionale în legătură directă cu activitatea desfășurată; și standarde de siguranță și securitate;

| 33. | solicită tuturor statelor membre să garanteze faptul că statutul de OEA acordat de un stat membru este recunoscut pe deplin de către celelalte state membre;reamintește importanța asigurării unui tratament egal al operatorilor economici autorizați (OEA) pe întreg teritoriul vamal al UE în ceea ce privește uniformitatea controalelor și recunoașterea reciprocă; |
| --- | --- |

33.

solicită tuturor statelor membre să garanteze faptul că statutul de OEA acordat de un stat membru este recunoscut pe deplin de către celelalte state membre;reamintește importanța asigurării unui tratament egal al operatorilor economici autorizați (OEA) pe întreg teritoriul vamal al UE în ceea ce privește uniformitatea controalelor și recunoașterea reciprocă;

| 34. | solicită Comisiei să includă în CVM cerințe mai stricte privind asigurarea de servicii de reprezentare în vamă a Uniunii Europene, contribuind astfel la creșterea gradului de profesionalism și de responsabilitate a acestor intermediari și stabilind norme clare care să reglementeze relațiile dintre comisionarii în vamă și tranzitori, astfel încât rolul comisionarilor să fie transformat în agenți de consolidare pentru importatorii mici și mijlocii care nu au capacitatea necesară pentru a pune în aplicare programe de conformitate vamală similare cu cele ale operatorilor economici autorizați europeni; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să includă în CVM cerințe mai stricte privind asigurarea de servicii de reprezentare în vamă a Uniunii Europene, contribuind astfel la creșterea gradului de profesionalism și de responsabilitate a acestor intermediari și stabilind norme clare care să reglementeze relațiile dintre comisionarii în vamă și tranzitori, astfel încât rolul comisionarilor să fie transformat în agenți de consolidare pentru importatorii mici și mijlocii care nu au capacitatea necesară pentru a pune în aplicare programe de conformitate vamală similare cu cele ale operatorilor economici autorizați europeni;

| 35. | salută activarea acordului de cooperare dintre Uniunea Europeană și Japonia privind recunoașterea reciprocă a statutului de OEA; încurajează Comisia să negocieze, respectând pe deplin rolul Parlamentului European, acorduri similare și cu alți parteneri importanți, îndeosebi cu SUA, Canada, China și Rusia, și să integreze acest element în negocierea acordurilor comerciale bilaterale pentru a face statutul de OEA mai util pentru întreprinderile din UE; |
| --- | --- |

35.

salută activarea acordului de cooperare dintre Uniunea Europeană și Japonia privind recunoașterea reciprocă a statutului de OEA; încurajează Comisia să negocieze, respectând pe deplin rolul Parlamentului European, acorduri similare și cu alți parteneri importanți, îndeosebi cu SUA, Canada, China și Rusia, și să integreze acest element în negocierea acordurilor comerciale bilaterale pentru a face statutul de OEA mai util pentru întreprinderile din UE;

Simplificări și excepții

| 36. | salută intenția Comisiei de a introduce simplificări procedurale în domeniul importului și exportului; |
| --- | --- |

36.

salută intenția Comisiei de a introduce simplificări procedurale în domeniul importului și exportului;

| 37. | solicită Comisiei să renunțe și pe viitor la notificările individuale din cadrul așa-ziselor proceduri de vămuire la domiciliu și să prevadă deblocarea mărfii fără participarea autorității vamale pentru a garanta în cazul expedițiilor „just in time” o derulare fără probleme; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei să renunțe și pe viitor la notificările individuale din cadrul așa-ziselor proceduri de vămuire la domiciliu și să prevadă deblocarea mărfii fără participarea autorității vamale pentru a garanta în cazul expedițiilor „just in time” o derulare fără probleme;

| 38. | atrage atenția asupra faptului că, într-o serie de state membre, IMM-urile folosesc în principal posibilitatea oferită de Codul vamal comunitar de a recurge la o așa-numită declarație vamală verbală atunci când operațiunile de import sau de export nu depășesc valoarea de 1 000 EUR; |
| --- | --- |

38.

atrage atenția asupra faptului că, într-o serie de state membre, IMM-urile folosesc în principal posibilitatea oferită de Codul vamal comunitar de a recurge la o așa-numită declarație vamală verbală atunci când operațiunile de import sau de export nu depășesc valoarea de 1 000 EUR;

| 39. | stimulează menținerea limitelor de impozitare, respectiv a reglementărilor de excepție existente în prezent în multe state membre cu privire la aplicațiile vamale în cazul expedițiilor de mici dimensiuni din import și export și să le armonizeze la nivel european – de exemplu până la suma de 1 000 de euro – și să le adopte în domeniul avizului anticipat, întrucât eliminarea acestei proceduri simplificate ar duce la majorarea considerabilă a sarcinilor administrative și financiare, în special pentru IMM-uri, ceea ce ar contrazice obiectivul UE privind simplificarea administrativă; insistă să se mențină posibilitatea unei așa-numite declarații vamale verbale în dispozițiile de punere în aplicare a CVM; |
| --- | --- |

39.

stimulează menținerea limitelor de impozitare, respectiv a reglementărilor de excepție existente în prezent în multe state membre cu privire la aplicațiile vamale în cazul expedițiilor de mici dimensiuni din import și export și să le armonizeze la nivel european – de exemplu până la suma de 1 000 de euro – și să le adopte în domeniul avizului anticipat, întrucât eliminarea acestei proceduri simplificate ar duce la majorarea considerabilă a sarcinilor administrative și financiare, în special pentru IMM-uri, ceea ce ar contrazice obiectivul UE privind simplificarea administrativă; insistă să se mențină posibilitatea unei așa-numite declarații vamale verbale în dispozițiile de punere în aplicare a CVM;

| 40. | solicită menținerea dispozițiilor existente în materie de vânzare la export și includerea anumitor drepturi de autor și taxe de licență în valoarea serviciului vamal, întrucât modificările nejustificate ale acestor prevederi vor duce la o mai mare valoare în vamă și, astfel, la o mai mare sarcină fiscală; |
| --- | --- |

40.

solicită menținerea dispozițiilor existente în materie de vânzare la export și includerea anumitor drepturi de autor și taxe de licență în valoarea serviciului vamal, întrucât modificările nejustificate ale acestor prevederi vor duce la o mai mare valoare în vamă și, astfel, la o mai mare sarcină fiscală;

Originea nepreferențială

| 41. | invită Comisia să mențină principiul conform căruia originea nepreferențială a mărfurilor este determinată în funcție de locul în care a fost efectuată ultima prelucrare substanțială, justificată economic; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia să mențină principiul conform căruia originea nepreferențială a mărfurilor este determinată în funcție de locul în care a fost efectuată ultima prelucrare substanțială, justificată economic;

| 42. | este îngrijorat de evoluția dorinței de a crea reglementări cu privire la originea nepreferențială cu ajutorul unor diverse metode de stabilire a originii în cazul importului și exportului; |
| --- | --- |

42.

este îngrijorat de evoluția dorinței de a crea reglementări cu privire la originea nepreferențială cu ajutorul unor diverse metode de stabilire a originii în cazul importului și exportului;

| 43. | subliniază că, dacă se stabilesc norme suplimentare privind originea, acest lucru ar trebui realizat în așa fel încât să se evite sarcinile administrative inutile pentru întreprinderi și ar trebui să ia în considerare importanța facilitării comerțului internațional; |
| --- | --- |

43.

subliniază că, dacă se stabilesc norme suplimentare privind originea, acest lucru ar trebui realizat în așa fel încât să se evite sarcinile administrative inutile pentru întreprinderi și ar trebui să ia în considerare importanța facilitării comerțului internațional;

| 44. | solicită, în același timp, recunoașterea în viitor de către UE și a certificatelor de export privind originea nepreferențială emise de autoritățile competente din țări terțe; |
| --- | --- |

44.

solicită, în același timp, recunoașterea în viitor de către UE și a certificatelor de export privind originea nepreferențială emise de autoritățile competente din țări terțe;

| 45. | susține implementarea unor reguli bazate pe liste în domeniul originii nepreferențiale doar pentru cazuri speciale, care ar trebui considerate drept excepții; solicită menținerea regulilor instituite care sunt stabilite în prezent în anexa 10 și 11 la dispozițiile de punere în aplicare a Codului vamal comunitar și renunțarea la o altă extindere a criteriilor bazate pe liste pentru alte produse pentru a putea evita o creștere evidentă a sarcinii administrative de partea autorităților vamale și a operatorilor economici fără niciun beneficiu economic vizibil; |
| --- | --- |

45.

susține implementarea unor reguli bazate pe liste în domeniul originii nepreferențiale doar pentru cazuri speciale, care ar trebui considerate drept excepții; solicită menținerea regulilor instituite care sunt stabilite în prezent în anexa 10 și 11 la dispozițiile de punere în aplicare a Codului vamal comunitar și renunțarea la o altă extindere a criteriilor bazate pe liste pentru alte produse pentru a putea evita o creștere evidentă a sarcinii administrative de partea autorităților vamale și a operatorilor economici fără niciun beneficiu economic vizibil;

| 46. | solicită menținerea reglementării prețurilor din prevânzare, precum și eliminarea includerii de costuri în legătură cu analiza de risc, care este legată de costuri considerabile pentru operator; își exprimă îngrijorarea cu privire la propunerile discutate în prezent privind stabilirea unei valori de tranzacție, care nu corespund cerinței de vânzare pentru exportarea pe teritoriul vamal al Comunității și mai mult reprezintă o schimbare de paradigmă până la vânzarea spre importare pe teritoriul vamal al Comunității, ceea ce nu este în concordanță cu Codul vamal GATT; |
| --- | --- |

46.

solicită menținerea reglementării prețurilor din prevânzare, precum și eliminarea includerii de costuri în legătură cu analiza de risc, care este legată de costuri considerabile pentru operator; își exprimă îngrijorarea cu privire la propunerile discutate în prezent privind stabilirea unei valori de tranzacție, care nu corespund cerinței de vânzare pentru exportarea pe teritoriul vamal al Comunității și mai mult reprezintă o schimbare de paradigmă până la vânzarea spre importare pe teritoriul vamal al Comunității, ceea ce nu este în concordanță cu Codul vamal GATT;

Rolul serviciilor vamale în garantarea siguranței produselor, protejarea intereselor financiare și protejarea drepturilor de proprietate intelectuală

Siguranța produselor

| 47. | încurajează o cooperare strânsă între autoritățile vamale, autoritățile de supraveghere a pieței și întreprinderi, spre exemplu pentru a reține produsele nesigure sau/și neconforme la frontiera statelor membre de destinație; solicită Comisiei și statelor membre să asigure instruirea corespunzătoare a funcționarilor, astfel încât produsele cu risc să poată fi depistate mai bine; |
| --- | --- |

47.

încurajează o cooperare strânsă între autoritățile vamale, autoritățile de supraveghere a pieței și întreprinderi, spre exemplu pentru a reține produsele nesigure sau/și neconforme la frontiera statelor membre de destinație; solicită Comisiei și statelor membre să asigure instruirea corespunzătoare a funcționarilor, astfel încât produsele cu risc să poată fi depistate mai bine;

| 48. | salută progresele înregistrate în elaborarea Orientărilor pentru controlul importurilor în domeniul siguranței produselor și solicită Comisiei să le actualizeze permanent, să monitorizeze aplicarea lor și să informeze Parlamentul European cu privire la evoluțiile viitoare din acest domeniu; |
| --- | --- |

48.

salută progresele înregistrate în elaborarea Orientărilor pentru controlul importurilor în domeniul siguranței produselor și solicită Comisiei să le actualizeze permanent, să monitorizeze aplicarea lor și să informeze Parlamentul European cu privire la evoluțiile viitoare din acest domeniu;

| 49. | solicită Comisiei să examineze posibilitatea creării unei baze de date publice în care statele membre să poată introduce informații privind mărfurile periculoase interceptate în cursul controalelor vamale; |
| --- | --- |

49.

solicită Comisiei să examineze posibilitatea creării unei baze de date publice în care statele membre să poată introduce informații privind mărfurile periculoase interceptate în cursul controalelor vamale;

Interesele financiare

| 50. | subliniază că veniturile din taxele vamale sunt o parte importantă a resurselor proprii tradiționale ale UE și reprezintă, împreună cu cotizațiile pentru zahăr, 16 777 100 000 EUR pentru anul 2011; prin urmare, un sistem vamal eficace este de importanță primordială atunci când este vorba de protejarea intereselor financiare ale UE; subliniază că funcționarea corectă a serviciilor vamale are consecințe directe în ceea ce privește calcularea taxei pe valoarea adăugată, care este o altă sursă importantă de venit la bugetul UE; |
| --- | --- |

50.

subliniază că veniturile din taxele vamale sunt o parte importantă a resurselor proprii tradiționale ale UE și reprezintă, împreună cu cotizațiile pentru zahăr, 16 777 100 000 EUR pentru anul 2011; prin urmare, un sistem vamal eficace este de importanță primordială atunci când este vorba de protejarea intereselor financiare ale UE; subliniază că funcționarea corectă a serviciilor vamale are consecințe directe în ceea ce privește calcularea taxei pe valoarea adăugată, care este o altă sursă importantă de venit la bugetul UE;

| 51. | subliniază că prevenirea eficace a neregulilor și a fraudelor în sectorul vamal, prin controale adecvate, nu doar asigură protejarea intereselor financiare ale Uniunii, ci are totodată consecințe importante pentru piața internă, eliminând avantajele necuvenite ale acelor operatori economici care nu plătesc taxele cuvenite sau care scad valorile declarate la vamă în raport cu operatorii economici onești, care respectă normele și care nu recurg la astfel de practici; |
| --- | --- |

51.

subliniază că prevenirea eficace a neregulilor și a fraudelor în sectorul vamal, prin controale adecvate, nu doar asigură protejarea intereselor financiare ale Uniunii, ci are totodată consecințe importante pentru piața internă, eliminând avantajele necuvenite ale acelor operatori economici care nu plătesc taxele cuvenite sau care scad valorile declarate la vamă în raport cu operatorii economici onești, care respectă normele și care nu recurg la astfel de practici;

| 52. | continuă să susțină statele membre în efortul lor de a consolida legislația fiscală și vamală, capacitățile de colectare a taxelor, acordurile internaționale împotriva corupției, a evaziunii fiscale și a fluxurilor ilegale, precum și creșterea transparenței financiare; sprijină totodată schimburile îmbunătățite de informații referitoare la legislația vamală actuală; |
| --- | --- |

52.

continuă să susțină statele membre în efortul lor de a consolida legislația fiscală și vamală, capacitățile de colectare a taxelor, acordurile internaționale împotriva corupției, a evaziunii fiscale și a fluxurilor ilegale, precum și creșterea transparenței financiare; sprijină totodată schimburile îmbunătățite de informații referitoare la legislația vamală actuală;

| 53. | reamintește că obiectivul Comisiei este de a determina administrațiile vamale naționale să acționeze ca și cum ar constitui o singură entitate, în vederea asigurării unor controale cu rezultate echivalente în fiecare punct de pe teritoriul vamal comunitar; subliniază faptul că acest lucru nu poate fi realizat în lipsa unor sisteme interoperabile de comunicații și de schimb de informații la nivelul statelor membre și al Comisiei; regretă progresele foarte lente înregistrate în această privință; subliniază că, pentru selectarea mărfurilor și a operatorilor economici în scopul controalelor, ar trebui să se aplice norme și criterii fiabile de evaluare a riscurilor stabilite de comun acord; |
| --- | --- |

53.

reamintește că obiectivul Comisiei este de a determina administrațiile vamale naționale să acționeze ca și cum ar constitui o singură entitate, în vederea asigurării unor controale cu rezultate echivalente în fiecare punct de pe teritoriul vamal comunitar; subliniază faptul că acest lucru nu poate fi realizat în lipsa unor sisteme interoperabile de comunicații și de schimb de informații la nivelul statelor membre și al Comisiei; regretă progresele foarte lente înregistrate în această privință; subliniază că, pentru selectarea mărfurilor și a operatorilor economici în scopul controalelor, ar trebui să se aplice norme și criterii fiabile de evaluare a riscurilor stabilite de comun acord;

| 54. | solicită o cooperare mai strânsă și un schimb mai intens de informații și de practici care și-au dovedit eficacitatea cu autoritățile vamale din statele învecinate cu UE în domeniul modernizării sistemelor vamale și al combaterii contrabandei și a corupției în domeniul vamal; |
| --- | --- |

54.

solicită o cooperare mai strânsă și un schimb mai intens de informații și de practici care și-au dovedit eficacitatea cu autoritățile vamale din statele învecinate cu UE în domeniul modernizării sistemelor vamale și al combaterii contrabandei și a corupției în domeniul vamal;

| 55. | salută sistemul simplificat de control vamal introdus în 2009 și recunoaște importanța acestuia pentru facilitarea comerțului internațional; subliniază că utilizarea răspândită a procedurilor vamale simplificate pentru import, care tind să reducă formalitățile vamale și controlul vamal înainte de acordarea liberului de vamă pentru mărfuri, este unul dintre elementele-cheie ale politicii vamale a UE; reamintește că peste 70 % din totalul procedurilor vamale au fost simplificate; regretă însă că aceste proceduri au generat niveluri nejustificate de pierderi la bugetul UE și au antrenat încălcări în ceea ce privește politica comercială a UE; |
| --- | --- |

55.

salută sistemul simplificat de control vamal introdus în 2009 și recunoaște importanța acestuia pentru facilitarea comerțului internațional; subliniază că utilizarea răspândită a procedurilor vamale simplificate pentru import, care tind să reducă formalitățile vamale și controlul vamal înainte de acordarea liberului de vamă pentru mărfuri, este unul dintre elementele-cheie ale politicii vamale a UE; reamintește că peste 70 % din totalul procedurilor vamale au fost simplificate; regretă însă că aceste proceduri au generat niveluri nejustificate de pierderi la bugetul UE și au antrenat încălcări în ceea ce privește politica comercială a UE;

| 56. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Curtea de Conturi Europeană a constatat că auditul și controlul acestor proceduri simplificate sunt insuficiente în statele membre; prin urmare, subliniază importanța aplicării corespunzătoare a sistemului de control respectiv și încurajează Comisia să monitorizeze cu atenție acest proces pentru a preveni pierderi la bugetul UE și încălcarea dispozițiilor referitoare la politica comercială; |
| --- | --- |

56.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Curtea de Conturi Europeană a constatat că auditul și controlul acestor proceduri simplificate sunt insuficiente în statele membre; prin urmare, subliniază importanța aplicării corespunzătoare a sistemului de control respectiv și încurajează Comisia să monitorizeze cu atenție acest proces pentru a preveni pierderi la bugetul UE și încălcarea dispozițiilor referitoare la politica comercială;

| 57. | pentru a reduce riscul pierderilor de resurse proprii tradiționale (RPT), invită Comisia să garanteze, la nivelul statelor membre, efectuarea unor audituri de sistem corespunzătoare ale operatorilor înaintea acordării autorizației de a aplica proceduri vamale simplificate, precum și efectuarea de audituri ex-post adecvate; |
| --- | --- |

57.

pentru a reduce riscul pierderilor de resurse proprii tradiționale (RPT), invită Comisia să garanteze, la nivelul statelor membre, efectuarea unor audituri de sistem corespunzătoare ale operatorilor înaintea acordării autorizației de a aplica proceduri vamale simplificate, precum și efectuarea de audituri ex-post adecvate;

| 58. | reamintește faptul că un control vamal ar trebui să se bazeze pe o analiză a riscurilor care utilizează, printre altele, tehnici de prelucrare automată a datelor și subliniază că, în opinia Curții de Conturi Europene, doar profilurile de risc automatizate integrate în prelucrarea declarațiilor vamale pot proteja în mod suficient interesele financiare și interesele de politică comercială ale UE; regretă faptul că foarte puține state membre dispun de profiluri de risc automatizate atât pentru RPT, cât și pentru aspectele politicii comerciale comune; îndeamnă Comisia să întreprindă măsurile necesare pentru a remedia această situație; |
| --- | --- |

58.

reamintește faptul că un control vamal ar trebui să se bazeze pe o analiză a riscurilor care utilizează, printre altele, tehnici de prelucrare automată a datelor și subliniază că, în opinia Curții de Conturi Europene, doar profilurile de risc automatizate integrate în prelucrarea declarațiilor vamale pot proteja în mod suficient interesele financiare și interesele de politică comercială ale UE; regretă faptul că foarte puține state membre dispun de profiluri de risc automatizate atât pentru RPT, cât și pentru aspectele politicii comerciale comune; îndeamnă Comisia să întreprindă măsurile necesare pentru a remedia această situație;

| 59. | își reafirmă poziția prezentată în concluziile din partea a III-a a rezoluției sale din 10 mai 2011 cu privire la rapoartele speciale ale Curții de Conturi în contextul procedurii de descărcare de gestiune a Comisiei pentru 2009, în ceea ce privește raportul special al Curții intitulat „Sunt controlate în mod eficace procedurile de vămuire simplificate pentru importuri?”; |
| --- | --- |

59.

își reafirmă poziția prezentată în concluziile din partea a III-a a rezoluției sale din 10 mai 2011 cu privire la rapoartele speciale ale Curții de Conturi în contextul procedurii de descărcare de gestiune a Comisiei pentru 2009, în ceea ce privește raportul special al Curții intitulat „Sunt controlate în mod eficace procedurile de vămuire simplificate pentru importuri?”;

Drepturile de proprietate intelectuală

| 60. | ia act de recenta propunere a Comisiei de regulament privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale și consideră că autoritățile vamale pot contribui efectiv la protejarea drepturilor de proprietate intelectuală; subliniază că regulamentul modernizat permite reținerea mărfurilor suspectate că încalcă dreptul procedural și că astfel, regulamentul include unul dintre pilonii cadrului juridic comunitar pentru protejarea drepturilor de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

60.

ia act de recenta propunere a Comisiei de regulament privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale și consideră că autoritățile vamale pot contribui efectiv la protejarea drepturilor de proprietate intelectuală; subliniază că regulamentul modernizat permite reținerea mărfurilor suspectate că încalcă dreptul procedural și că astfel, regulamentul include unul dintre pilonii cadrului juridic comunitar pentru protejarea drepturilor de proprietate intelectuală;

| 61. | sprijină activitatea desfășurată în cadrul Observatorului european al contrafacerii și al pirateriei și încurajează utilizarea acestuia la potențial maxim; salută, în acest context, recenta propunere a Comisiei de regulament privind atribuirea unor sarcini legate de protecția drepturilor de proprietate intelectuală Oficiului pentru armonizare în cadrul pieței interne (mărci, desene și modele industriale); |
| --- | --- |

61.

sprijină activitatea desfășurată în cadrul Observatorului european al contrafacerii și al pirateriei și încurajează utilizarea acestuia la potențial maxim; salută, în acest context, recenta propunere a Comisiei de regulament privind atribuirea unor sarcini legate de protecția drepturilor de proprietate intelectuală Oficiului pentru armonizare în cadrul pieței interne (mărci, desene și modele industriale);

Transparența

| 62. | încurajează Comisia să adere fără rezerve la spiritul Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană prin îmbunătățirea cooperării și a circulației informațiilor, în special în contextul reuniunilor organizate de Comisie cu experții naționali; |
| --- | --- |

62.

încurajează Comisia să adere fără rezerve la spiritul Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană prin îmbunătățirea cooperării și a circulației informațiilor, în special în contextul reuniunilor organizate de Comisie cu experții naționali;

| 63. | sprijină eforturile Comisiei de a facilita comunicarea dintre comercianți și statele membre; propune totuși și alte îmbunătățiri: îndeamnă Comisia în special să publice toate informațiile și documentele relevante legate de reuniunile cu experții naționali imediat ce sunt disponibile pentru a oferi acces direct la sintezele discuțiilor care au avut loc la reuniunile respective reprezentanților sectorului comercial și tuturor cetățenilor interesați de evoluțiile din domeniul vamal; este convins că această măsură ar fi utilă îndeosebi IMM-urilor, ar asigura transparența și ar sensibiliza publicul larg cu privire la aspectele legate de domeniul vamal; |
| --- | --- |

63.

sprijină eforturile Comisiei de a facilita comunicarea dintre comercianți și statele membre; propune totuși și alte îmbunătățiri: îndeamnă Comisia în special să publice toate informațiile și documentele relevante legate de reuniunile cu experții naționali imediat ce sunt disponibile pentru a oferi acces direct la sintezele discuțiilor care au avut loc la reuniunile respective reprezentanților sectorului comercial și tuturor cetățenilor interesați de evoluțiile din domeniul vamal; este convins că această măsură ar fi utilă îndeosebi IMM-urilor, ar asigura transparența și ar sensibiliza publicul larg cu privire la aspectele legate de domeniul vamal;

Cooperare

| 64. | consideră că un angajament de cooperare între autoritățile vamale, autoritățile de supraveghere a pieței și întreprinderi este extrem de important și ar trebui să se bazeze pe principiile transparenței, consecvenței, coerenței și previzibilității și consideră că fiecare parte ar trebui să recunoască și să respecte nevoile, realitățile și așteptările celeilalte părți, precum și să-și combine cunoștințele și competențele specifice și abilitățile variate pentru a realiza performanțe și rezultate optime; |
| --- | --- |

64.

consideră că un angajament de cooperare între autoritățile vamale, autoritățile de supraveghere a pieței și întreprinderi este extrem de important și ar trebui să se bazeze pe principiile transparenței, consecvenței, coerenței și previzibilității și consideră că fiecare parte ar trebui să recunoască și să respecte nevoile, realitățile și așteptările celeilalte părți, precum și să-și combine cunoștințele și competențele specifice și abilitățile variate pentru a realiza performanțe și rezultate optime;

| 65. | consideră că toate statele membre ar trebui să dispună de mecanisme formale pentru dialog transparent între autoritățile vamale și sectorul privat; invită serviciile vamale și sectorul privat să identifice și să promoveze cele mai bune practici de cooperare și încurajează ambele părți să efectueze o evaluare a cooperării și să conceapă instrumente de evaluare necesare pentru identificarea problemelor și găsirea unor posibile soluții; |
| --- | --- |

65.

consideră că toate statele membre ar trebui să dispună de mecanisme formale pentru dialog transparent între autoritățile vamale și sectorul privat; invită serviciile vamale și sectorul privat să identifice și să promoveze cele mai bune practici de cooperare și încurajează ambele părți să efectueze o evaluare a cooperării și să conceapă instrumente de evaluare necesare pentru identificarea problemelor și găsirea unor posibile soluții;

| 66. | consideră că vămuirea trebuie să fie eficientizată prin implicarea cât mai timpurie în acest proces a tuturor autorităților interesate; prin urmare, sprijină ferm gestiunea coordonată a frontierelor și principiul interfeței unice sub responsabilitatea serviciilor vamale pentru măsurile legislative necesare; |
| --- | --- |

66.

consideră că vămuirea trebuie să fie eficientizată prin implicarea cât mai timpurie în acest proces a tuturor autorităților interesate; prin urmare, sprijină ferm gestiunea coordonată a frontierelor și principiul interfeței unice sub responsabilitatea serviciilor vamale pentru măsurile legislative necesare;

| 67. | subliniază că principiul ghișeului unic ar trebui aplicat în mod eficient, garantându-se faptul că mărfurile sunt inspectate o singură dată de către toate autoritățile implicate; |
| --- | --- |

67.

subliniază că principiul ghișeului unic ar trebui aplicat în mod eficient, garantându-se faptul că mărfurile sunt inspectate o singură dată de către toate autoritățile implicate;

| 68. | este de părere că abilitățile, cunoștințele și experiența profesioniștilor din cadrul serviciilor vamale ar trebui să fie dezvoltate și îmbunătățite constant, întrucât acestea constituie o condiție prealabilă pentru existența unor proceduri vamale de calitate; sprijină statele membre și Comisia în eforturile lor de promovare a formării regulate a funcționarilor vamali; |
| --- | --- |

68.

este de părere că abilitățile, cunoștințele și experiența profesioniștilor din cadrul serviciilor vamale ar trebui să fie dezvoltate și îmbunătățite constant, întrucât acestea constituie o condiție prealabilă pentru existența unor proceduri vamale de calitate; sprijină statele membre și Comisia în eforturile lor de promovare a formării regulate a funcționarilor vamali;

| 69. | solicită să fie introduse platforme operaționale comune pentru statele membre și Comisie și insistă că vameșilor și operatorilor economici trebuie să li se asigure o formare adecvată, pentru a garanta aplicarea uniformă a normelor Uniunii și o mai bună protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

69.

solicită să fie introduse platforme operaționale comune pentru statele membre și Comisie și insistă că vameșilor și operatorilor economici trebuie să li se asigure o formare adecvată, pentru a garanta aplicarea uniformă a normelor Uniunii și o mai bună protecție a consumatorilor;

| 70. | subliniază că cercetarea este de o importanță deosebită în analizarea inițiativelor legislative; salută și sprijină cu fermitate eforturile depuse de universitățile și centrele de cercetare din UE, care contribuie la perfecționarea formării funcționarilor vamali; încurajează statele membre să se asigure că există programe de învățământ pertinente pentru promovarea nivelului de excelență profesională în domeniul vamal; |
| --- | --- |

70.

subliniază că cercetarea este de o importanță deosebită în analizarea inițiativelor legislative; salută și sprijină cu fermitate eforturile depuse de universitățile și centrele de cercetare din UE, care contribuie la perfecționarea formării funcționarilor vamali; încurajează statele membre să se asigure că există programe de învățământ pertinente pentru promovarea nivelului de excelență profesională în domeniul vamal;

| 71. | solicită Comisiei și statelor membre să examineze posibilitățile de consolidare ulterioară a cooperării vamale, inclusiv cu celelalte autorități corespunzătoare, precum și armonizarea normelor vamale cu scopul de a ameliora funcționarea uniunii vamale; solicită Comisiei să analizeze această chestiune în contextul măsurilor ulterioare programului Vamă 2013; |
| --- | --- |

71.

solicită Comisiei și statelor membre să examineze posibilitățile de consolidare ulterioară a cooperării vamale, inclusiv cu celelalte autorități corespunzătoare, precum și armonizarea normelor vamale cu scopul de a ameliora funcționarea uniunii vamale; solicită Comisiei să analizeze această chestiune în contextul măsurilor ulterioare programului Vamă 2013;

| 72. | consideră că măsurile ulterioare programului Vamă 2013 ar trebui să sprijine în special o punere în aplicare uniformă a legislației vamale a UE, precum și să susțină o abordare echilibrată față de contribuția la competitivitatea europeană, garantând în același timp siguranța și securitatea; |
| --- | --- |

72.

consideră că măsurile ulterioare programului Vamă 2013 ar trebui să sprijine în special o punere în aplicare uniformă a legislației vamale a UE, precum și să susțină o abordare echilibrată față de contribuția la competitivitatea europeană, garantând în același timp siguranța și securitatea;

| 73. | solicită Comisiei și statelor membre să îmbunătățească organizarea procedurilor vamale la frontierele externe ale Uniunii Europene, să creeze condiții mai bune pentru activitatea juridică, comerțul internațional și circulația fără sincope a persoanelor și a bunurilor, să examineze infrastructura la nivelul birourilor vamale de la frontierele externe ale UE, luând în considerare dispozițiile de punere în aplicare a Codului vamal comunitar, să asigure birourilor vamale echipamente moderne de monitorizare și să asigure că aceste instrumente sunt folosite în mod eficient atunci când au loc controale vamale; |
| --- | --- |

73.

solicită Comisiei și statelor membre să îmbunătățească organizarea procedurilor vamale la frontierele externe ale Uniunii Europene, să creeze condiții mai bune pentru activitatea juridică, comerțul internațional și circulația fără sincope a persoanelor și a bunurilor, să examineze infrastructura la nivelul birourilor vamale de la frontierele externe ale UE, luând în considerare dispozițiile de punere în aplicare a Codului vamal comunitar, să asigure birourilor vamale echipamente moderne de monitorizare și să asigure că aceste instrumente sunt folosite în mod eficient atunci când au loc controale vamale;

| 74. | subliniază utilitatea consolidării cooperării vamale cu Rusia și cu țările Parteneriatului estic și ale Parteneriatului mediteranean în vederea facilitării comerțului internațional și a combaterii fraudei vamale și a contrafacerii; |
| --- | --- |

74.

subliniază utilitatea consolidării cooperării vamale cu Rusia și cu țările Parteneriatului estic și ale Parteneriatului mediteranean în vederea facilitării comerțului internațional și a combaterii fraudei vamale și a contrafacerii;

| 75. | încurajează Comisia să elaboreze planuri de cooperare și de coordonare multilaterală în cadrul Organizației Mondiale a Vămilor (OMV), care să permită stabilirea de standarde și reguli comune potrivite în vederea îmbunătățirii siguranței și a eficacității procedurilor vamale și de frontieră, precum și a reducerii costurilor prin intermediul unor standarde comune și al schimbului de bune practici; |
| --- | --- |

75.

încurajează Comisia să elaboreze planuri de cooperare și de coordonare multilaterală în cadrul Organizației Mondiale a Vămilor (OMV), care să permită stabilirea de standarde și reguli comune potrivite în vederea îmbunătățirii siguranței și a eficacității procedurilor vamale și de frontieră, precum și a reducerii costurilor prin intermediul unor standarde comune și al schimbului de bune practici;

| 76. | consideră că adoptarea în cadrul Rundei de la Doha a unui acord privind facilitarea schimburilor comerciale ar fi benefică pentru statele membre ale Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), îndeosebi prin consolidarea securității juridice și prin reducerea costurilor comerciale; încurajează, prin urmare, Comisia să insiste asupra încheierii acestui acord în vederea conferinței ministeriale care va avea loc între 15-17 decembrie 2011 la Geneva; |
| --- | --- |

76.

consideră că adoptarea în cadrul Rundei de la Doha a unui acord privind facilitarea schimburilor comerciale ar fi benefică pentru statele membre ale Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), îndeosebi prin consolidarea securității juridice și prin reducerea costurilor comerciale; încurajează, prin urmare, Comisia să insiste asupra încheierii acestui acord în vederea conferinței ministeriale care va avea loc între 15-17 decembrie 2011 la Geneva;

| 77. | subliniază importanța supravegherii controalelor vamale efectuate de țările terțe, pentru ca acestea să fie legitime și să nu fie utilizate, în nicio împrejurare, ca instrument pentru a crea, de facto, noi bariere netarifare în ceea ce privește mărfurile care provin din UE; |
| --- | --- |

77.

subliniază importanța supravegherii controalelor vamale efectuate de țările terțe, pentru ca acestea să fie legitime și să nu fie utilizate, în nicio împrejurare, ca instrument pentru a crea, de facto, noi bariere netarifare în ceea ce privește mărfurile care provin din UE;

*

* *

| 78. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

78.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 145, 4.6.2008, p. 1.

(2)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1.

(3)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1.

(4)  JO L 23, 26.1.2008, p. 21.

(5)  JO L 154, 14.6.2007, p. 25.

(6)  JO L 117, 4.5.2005, p. 13.

(7)  JO L 218, 13.8.2008, p. 30.

(8)  JO L 274, 18.10.2007, p. 11.

(9)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

(10)  JO L 250, 27.9.2011, p. 63.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0076.

(12)  JO C 286 E, 27.11.2009, p. 20.

(13)  JO C 285 E, 26.11.2009, p. 1.

(14)  JO L 222, 12.8.1997, p. 17.

(15)  JO C 260, 30.10.2009, p. 1.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Joi, 1 decembrie 2011

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/68

---

Joi, 1 decembrie 2011Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Georgios Toussas

P7_TA(2011)0524

Decizia Parlamentului European din 1 decembrie 2011 privind cererea de ridicare a imunității lui Georgios Toussas (2011/2057(IMM))

2013/C 165 E/09

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Georgios Toussas, din data de 9 februarie 2011, transmisă de judecătorul Ilias Stavropoulos de la Tribunalul de Primă Instanță Pireu, Secția a șaptea și comunicată în ședința plenară din 9 martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Georgios Toussas, din data de 9 februarie 2011, transmisă de judecătorul Ilias Stavropoulos de la Tribunalul de Primă Instanță Pireu, Secția a șaptea și comunicată în ședința plenară din 9 martie 2011,

| — | având în vedere audierea lui Georgios Toussas la 19 septembrie 2011, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea lui Georgios Toussas la 19 septembrie 2011, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008 și 19 martie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008 și 19 martie 2010 (1),

| — | având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Elene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 62 din Constituția Republicii Elene,

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0410/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0410/2011),

| A. | întrucât judecătorul de la Tribunalul de Primă Instanță Pireu, Secția a șaptea, a solicitat ridicarea imunității lui Georgios Toussas, deputat în Parlamentul European, pentru a-i permite efectuarea urmăririi penale începute în urma instrucțiunilor emise de biroul procurorului de pe lângă Tribunalul Pireu privind un presupus abuz de încredere, care a avut drept consecințe daune care depășesc suma de 147 000 de euro (articolul 390 din Codul penal al Republicii Elene și articolul 1 din Legea 1608/1950) și pentru care s-a dispus deschiderea unei anchete judiciare (articolele 246, 248 și 250 din Codul de procedură penală al Republicii Elene); |
| --- | --- |

A.

întrucât judecătorul de la Tribunalul de Primă Instanță Pireu, Secția a șaptea, a solicitat ridicarea imunității lui Georgios Toussas, deputat în Parlamentul European, pentru a-i permite efectuarea urmăririi penale începute în urma instrucțiunilor emise de biroul procurorului de pe lângă Tribunalul Pireu privind un presupus abuz de încredere, care a avut drept consecințe daune care depășesc suma de 147 000 de euro (articolul 390 din Codul penal al Republicii Elene și articolul 1 din Legea 1608/1950) și pentru care s-a dispus deschiderea unei anchete judiciare (articolele 246, 248 și 250 din Codul de procedură penală al Republicii Elene);

| B. | întrucât judecătorul intenționează să-l convoace pe Georgios Toussas pentru a depune mărturie în calitate de pârât și a răspunde acuzațiilor care i se aduc, menționate mai sus, în conformitate cu articolele 270, 271 și 273 din Codul de procedură penală al Republicii Elene; |
| --- | --- |

B.

întrucât judecătorul intenționează să-l convoace pe Georgios Toussas pentru a depune mărturie în calitate de pârât și a răspunde acuzațiilor care i se aduc, menționate mai sus, în conformitate cu articolele 270, 271 și 273 din Codul de procedură penală al Republicii Elene;

| C. | întrucât este recomandabil, prin urmare, să se recomande ridicarea imunității parlamentare în cazul de față, |
| --- | --- |

C.

întrucât este recomandabil, prin urmare, să se recomande ridicarea imunității parlamentare în cazul de față,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Georgios Toussas; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Georgios Toussas;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Elene și lui Georgios Toussas. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Elene și lui Georgios Toussas.

---

(1)  Cauza 101/63 Wagner/Fohrmann și Krier, Repertoriu, [1964], p. 195; Cauza 149/85 Wybot/Faure și alții, Repertoriu, [1986], p. 2391; Cauza T-345/05 Mote/Parlament, Repertoriu, [2008], p. II-2849; Cauzele conexate C-200/07 și C-201/07 Marra/De Gregorio și Clemente, Repertoriu, [2008], p. I-7929; Cauza T-42/06 Gollnisch/Parlament, (JO C 134, 22.5.2010, p. 29).

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/69 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/69

---

Joi, 1 decembrie 2011Cerere de apărare a imunității parlamentare a lui Luigi de Magistris

P7_TA(2011)0525

Decizia Parlamentului European din 1 decembrie 2011 privind cererea de apărare a imunității și privilegiilor lui Luigi de Magistris (2011/2076(IMM))

2013/C 165 E/10

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea lui Luigi de Magistris din 31 martie 2011, comunicată în ședința plenară din 6 aprilie 2011, pentru apărarea imunității sale în cadrul procedurii aflate pe rolul Tribunalului de la Napoli, Italia, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea lui Luigi de Magistris din 31 martie 2011, comunicată în ședința plenară din 6 aprilie 2011, pentru apărarea imunității sale în cadrul procedurii aflate pe rolul Tribunalului de la Napoli, Italia,

| — | având în vedere observațiile formulate în scris de Luigi de Magistris, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile formulate în scris de Luigi de Magistris, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010 și 6 septembrie 2011 (1),

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (3) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (3) și articolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0412/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0412/2011),

| A. | întrucât un deputat în Parlamentul European, Luigi de Magistris, a solicitat apărarea imunității sale parlamentare în cadrul procedurilor aflate pe rolul unui tribunal italian; |
| --- | --- |

A.

întrucât un deputat în Parlamentul European, Luigi de Magistris, a solicitat apărarea imunității sale parlamentare în cadrul procedurilor aflate pe rolul unui tribunal italian;

| B. | întrucât cererea adresată de Luigi de Magistris se referă la o citație depusă la Tribunalul Napoli în numele Bagnolifutura SpA, o întreprindere domiciliată la Napoli și care desfășoară activități în domeniul lucrărilor de proiectare și în cel al decontaminării solului, care l-a acționat în justiție în legătură cu comunicatele de presă emise de domnia sa și publicate pe site-ul său; |
| --- | --- |

B.

întrucât cererea adresată de Luigi de Magistris se referă la o citație depusă la Tribunalul Napoli în numele Bagnolifutura SpA, o întreprindere domiciliată la Napoli și care desfășoară activități în domeniul lucrărilor de proiectare și în cel al decontaminării solului, care l-a acționat în justiție în legătură cu comunicatele de presă emise de domnia sa și publicate pe site-ul său;

| C. | întrucât, conform citației, afirmațiile formulate în comunicatele de presă incriminate constituie o calomnie și dau curs inițierii unei acțiuni în daune-interese; |
| --- | --- |

C.

întrucât, conform citației, afirmațiile formulate în comunicatele de presă incriminate constituie o calomnie și dau curs inițierii unei acțiuni în daune-interese;

| D. | întrucât comunicatele de presă au fost publicate pe un site internet într-o perioadă în care Luigi de Magistris era deputat în Parlamentul European, în urma alegerii sale în cadrul scrutinului pentru Parlamentul European din 2009; |
| --- | --- |

D.

întrucât comunicatele de presă au fost publicate pe un site internet într-o perioadă în care Luigi de Magistris era deputat în Parlamentul European, în urma alegerii sale în cadrul scrutinului pentru Parlamentul European din 2009;

| E. | întrucât, în comunicatele de presă în cauză, Luigi de Magistris a publicat informații legate de o întrebare suplimentară cu solicitare de răspuns scris adresată Comisiei Europene, în care a solicitat detalii suplimentare în ceea ce privește iregularitățile constatate de către Comisie în mai 2009 în cadrul unor proceduri de achiziții publice, și întrucât domnia sa a solicitat, de asemenea, detalii suplimentare în legătură cu presupusa risipă de fonduri publice în zona din orașul Napoli în care Bagnolifutura își desfășoară activitatea; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în comunicatele de presă în cauză, Luigi de Magistris a publicat informații legate de o întrebare suplimentară cu solicitare de răspuns scris adresată Comisiei Europene, în care a solicitat detalii suplimentare în ceea ce privește iregularitățile constatate de către Comisie în mai 2009 în cadrul unor proceduri de achiziții publice, și întrucât domnia sa a solicitat, de asemenea, detalii suplimentare în legătură cu presupusa risipă de fonduri publice în zona din orașul Napoli în care Bagnolifutura își desfășoară activitatea;

| F. | întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, Membrii Parlamentului European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, Membrii Parlamentului European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor;

| G. | întrucât, în virtutea practicii urmate în mod constant de Parlament, faptul că acțiunile în instanță intră sub incidența dreptului civil sau administrativ sau conțin anumite aspecte care intră sub incidența dreptului civil sau administrativ nu împiedică, per se, aplicarea imunității prevăzute de articolul menționat mai sus; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în virtutea practicii urmate în mod constant de Parlament, faptul că acțiunile în instanță intră sub incidența dreptului civil sau administrativ sau conțin anumite aspecte care intră sub incidența dreptului civil sau administrativ nu împiedică, per se, aplicarea imunității prevăzute de articolul menționat mai sus;

| H. | întrucât, pe baza indiciilor care pot fi deduse din situația de fapt din speța menționată și după cum reiese din citație și din observațiile scrise prezentate de Luigi de Magistris Comisiei pentru afaceri juridice, afirmațiile formulate au, într-adevăr, o legătură directă și evidentă cu exercitarea, de către Luigi de Magistris, a funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pe baza indiciilor care pot fi deduse din situația de fapt din speța menționată și după cum reiese din citație și din observațiile scrise prezentate de Luigi de Magistris Comisiei pentru afaceri juridice, afirmațiile formulate au, într-adevăr, o legătură directă și evidentă cu exercitarea, de către Luigi de Magistris, a funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European;

| I. | întrucât Luigi de Magistris, publicând comunicatele de presă în cauză, a acționat, prin urmare, în cadrul exercitării funcțiilor sale în calitate de deputat în Parlamentul European, |
| --- | --- |

I.

întrucât Luigi de Magistris, publicând comunicatele de presă în cauză, a acționat, prin urmare, în cadrul exercitării funcțiilor sale în calitate de deputat în Parlamentul European,

| 1. | hotărăște să apere imunitatea și privilegiile lui Luigi de Magistris; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să apere imunitatea și privilegiile lui Luigi de Magistris;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorității competente a Republicii Italiene și lui Luigi de Magistris. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorității competente a Republicii Italiene și lui Luigi de Magistris.

---

(1)  Cauza 101/63 Wagner/Fohrmann și Krier [1964] Repertoriu, p. 195, Cauza 149/85 Wybot/Faure și alții [1986] Repertoriu, p. 2391, Cauza T-345/05 Mote/Parlament [2008] Repertoriu, p. II-2849, Cauzele conexate C-200/07 și C-201/07 Marra/De Gregorio și Clemente [2008] Repertoriu, p. I-7929, Cauza T-42/06 Gollnisch/Parlament (nepublicată încă în Repertoriu) și Cauza C-163/10 Patriciello (nepublicată încă în Repertoriu).

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/70 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/70

---

Joi, 1 decembrie 2011Modificarea Regulamentului de procedură în privința codului de conduită a deputaților în Parlamentul European în materie de interese financiare și conflicte de interese

P7_TA(2011)0540

Decizia Parlamentului European din 1 decembrie 2011 privind modificarea Regulamentului de procedură în privința codului de conduită a deputaților în Parlamentul European în materie de interese financiare și conflicte de interese (2011/2174(REG))

2013/C 165 E/11

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisoarea Președintelui din 31 august 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Președintelui din 31 august 2011,

| — | având în vedere recomandarea comunicată membrilor Conferinței președinților de Grupul de lucru al Biroului pentru codurile de conduită și recomandarea Biroului privind codul de conduită a deputaților în Parlamentul European, adoptată de Birou la 6 iulie 2011 și de Conferința președinților la 7 iulie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea comunicată membrilor Conferinței președinților de Grupul de lucru al Biroului pentru codurile de conduită și recomandarea Biroului privind codul de conduită a deputaților în Parlamentul European, adoptată de Birou la 6 iulie 2011 și de Conferința președinților la 7 iulie 2011,

| — | având în vedere Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 211, 212 și 215 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 211, 212 și 215 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0386/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0386/2011),

| 1. | hotărăște să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos;

| 2. | încredințează Secretarului General sarcina de a adapta în consecință anexa X din Regulamentul de procedură, corelând trimiterile la anexa I cu dispozițiile corespunzătoare ale noii versiuni a anexei I ce decurge din prezenta decizie; |
| --- | --- |

2.

încredințează Secretarului General sarcina de a adapta în consecință anexa X din Regulamentul de procedură, corelând trimiterile la anexa I cu dispozițiile corespunzătoare ale noii versiuni a anexei I ce decurge din prezenta decizie;

| 3. | hotărăște că aceste modificări intră în vigoare la 1 ianuarie 2012; |
| --- | --- |

3.

hotărăște că aceste modificări intră în vigoare la 1 ianuarie 2012;

| 4. | ia act de faptul că, având în vedere reconstituirea organelor Parlamentului la mijlocul legislaturii, în conformitate cu Regulamentul de procedură, comitetul consultativ prevăzut la articolul 7 din Codul de conduită care figurează la anexa I la Regulament, astfel cum va rezulta din prezenta decizie, nu va putea fi instituit înainte de sfârșitul lunii ianuarie 2012; hotărăște, prin urmare, că deputații vor dispune de 90 de zile după intrarea în vigoare a codului de conduită pentru a-și prezenta declarația de interese financiare prevăzută la articolul 4 al acestui cod și că declarațiile depuse în temeiul dispozițiilor Regulamentului în vigoare la data adoptării prezentei decizii vor rămâne valabile până la expirarea termenului menționat mai sus; hotărăște, în plus, că aceste ultime dispoziții se vor aplica, de asemenea, tuturor deputaților al căror mandat va intra în vigoare în cursul aceleași perioade; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că, având în vedere reconstituirea organelor Parlamentului la mijlocul legislaturii, în conformitate cu Regulamentul de procedură, comitetul consultativ prevăzut la articolul 7 din Codul de conduită care figurează la anexa I la Regulament, astfel cum va rezulta din prezenta decizie, nu va putea fi instituit înainte de sfârșitul lunii ianuarie 2012; hotărăște, prin urmare, că deputații vor dispune de 90 de zile după intrarea în vigoare a codului de conduită pentru a-și prezenta declarația de interese financiare prevăzută la articolul 4 al acestui cod și că declarațiile depuse în temeiul dispozițiilor Regulamentului în vigoare la data adoptării prezentei decizii vor rămâne valabile până la expirarea termenului menționat mai sus; hotărăște, în plus, că aceste ultime dispoziții se vor aplica, de asemenea, tuturor deputaților al căror mandat va intra în vigoare în cursul aceleași perioade;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului, Comisiei și parlamentelor statelor membre.

| TEXTUL ÎN VIGOARE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 9 – alineatul 1 – paragraful 1 |
| 1.   Parlamentul elaborează norme în materie de transparență privind interesele financiare ale membrilor săi,
  care sunt anexate
  la prezentul regulament. | (1)   Parlamentul elaborează norme în materie de transparență privind interesele financiare ale membrilor săi,
  sub forma unui cod de conduită adoptat cu majoritatea membrilor care îl compun, în conformitate cu articolul 232 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și anexat
  la prezentul regulament. |
| Amendamentul 2 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 19 |
| Hotărând cu o majoritate de trei cincimi din voturile exprimate, reprezentând cel puțin trei grupuri politice, Conferința președinților poate propune Parlamentului să pună capăt mandatului Președintelui, al unui vicepreședinte, al unui chestor, al președintelui sau vicepreședintelui unei comisii, al președintelui sau vicepreședintelui unei delegații interparlamentare sau al oricărui alt titular al unui mandat, ales în Parlament, în cazul în care consideră că deputatul în cauză a comis o abatere gravă. Parlamentul
  aprobă propunerea
  cu o majoritate de două treimi din voturile exprimate, reprezentând majoritatea membrilor care îl compun. | Hotărând cu o majoritate de trei cincimi din voturile exprimate, reprezentând cel puțin trei grupuri politice, Conferința președinților poate propune Parlamentului să pună capăt mandatului Președintelui, al unui vicepreședinte, al unui chestor, al președintelui sau vicepreședintelui unei comisii, al președintelui sau vicepreședintelui unei delegații interparlamentare sau al oricărui alt titular al unui mandat, ales în Parlament, în cazul în care consideră că deputatul în cauză a comis o abatere gravă. Parlamentul
  ia o decizie cu privire la această propunere
  cu o majoritate de două treimi din voturile exprimate reprezentând majoritatea membrilor care îl compun. |
| | În cazul în care un raportor încalcă dispozițiile codului de conduită a deputaților în Parlamentul European în materie de interese financiare și conflicte de interese, anexat la prezentul Regulament de procedură, comisia care l-a numit poate, la inițiativa Președintelui și la propunerea Conferinței președinților, să pună capăt mandatului acestuia. Majoritățile prevăzute la primul alineat se aplică mutatis mutandis la fiecare etapă a procedurii. |
| Amendamentul 3 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 32 – alineatul 2 |
| (2)   Grupările de acest tip nu se pot implica în activități care pot genera confuzii în raport cu activitățile oficiale ale Parlamentului sau ale organelor sale. Sub rezerva respectării condițiilor prevăzute în normele privind constituirea unor astfel de grupări, astfel cum au fost adoptate de Birou, grupurile politice pot facilita activitățile intergrupurilor punându-le la dispoziție sprijin logistic.
  Astfel de
  grupări
  declară
  orice sprijin
  extern, în conformitate cu anexa I. | (2)   Grupările de acest tip nu se pot implica în activități care pot genera confuzii în raport cu activitățile oficiale ale Parlamentului sau ale organelor sale. Sub rezerva respectării condițiilor prevăzute în normele privind constituirea unor astfel de grupări, astfel cum au fost adoptate de Birou, grupurile politice pot facilita activitățile intergrupurilor punându-le la dispoziție sprijin logistic. |
| | Aceste
  grupări
  sunt obligate să declare
  orice sprijin,
  în numerar sau în natură (de exemplu, asistența pentru secretariat), care, dacă ar fi fost oferit deputaților în mod individual, ar fi trebuit să fie declarat în conformitate cu anexa I. |
| | Chestorii țin un registru al declarațiilor menționate la al doilea paragraf. Acest registru este publicat pe site-ul de internet al Parlamentului. Chestorii adoptă modalitățile referitoare la aceste declarații. |
| Amendamentul 4 |
| Regulamentul de procedură al Parlamentului European


  Articolul 153 – alineatul 3 – litera d |
| (d) | supunerea în atenția Conferinței președinților, în conformitate cu articolul 19, a unei propuneri de suspendare sau de retragere a mandatului sau a mandatelor
  elective
  deținute în Parlament. |

TEXTUL ÎN VIGOARE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 9 – alineatul 1 – paragraful 1

1.   Parlamentul elaborează norme în materie de transparență privind interesele financiare ale membrilor săi,
  care sunt anexate
  la prezentul regulament.

(1)   Parlamentul elaborează norme în materie de transparență privind interesele financiare ale membrilor săi,
  sub forma unui cod de conduită adoptat cu majoritatea membrilor care îl compun, în conformitate cu articolul 232 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și anexat
  la prezentul regulament.

Amendamentul 2

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 19

Hotărând cu o majoritate de trei cincimi din voturile exprimate, reprezentând cel puțin trei grupuri politice, Conferința președinților poate propune Parlamentului să pună capăt mandatului Președintelui, al unui vicepreședinte, al unui chestor, al președintelui sau vicepreședintelui unei comisii, al președintelui sau vicepreședintelui unei delegații interparlamentare sau al oricărui alt titular al unui mandat, ales în Parlament, în cazul în care consideră că deputatul în cauză a comis o abatere gravă. Parlamentul
  aprobă propunerea
  cu o majoritate de două treimi din voturile exprimate, reprezentând majoritatea membrilor care îl compun.

Hotărând cu o majoritate de trei cincimi din voturile exprimate, reprezentând cel puțin trei grupuri politice, Conferința președinților poate propune Parlamentului să pună capăt mandatului Președintelui, al unui vicepreședinte, al unui chestor, al președintelui sau vicepreședintelui unei comisii, al președintelui sau vicepreședintelui unei delegații interparlamentare sau al oricărui alt titular al unui mandat, ales în Parlament, în cazul în care consideră că deputatul în cauză a comis o abatere gravă. Parlamentul
  ia o decizie cu privire la această propunere
  cu o majoritate de două treimi din voturile exprimate reprezentând majoritatea membrilor care îl compun.

În cazul în care un raportor încalcă dispozițiile codului de conduită a deputaților în Parlamentul European în materie de interese financiare și conflicte de interese, anexat la prezentul Regulament de procedură, comisia care l-a numit poate, la inițiativa Președintelui și la propunerea Conferinței președinților, să pună capăt mandatului acestuia. Majoritățile prevăzute la primul alineat se aplică mutatis mutandis la fiecare etapă a procedurii.

Amendamentul 3

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 32 – alineatul 2

(2)   Grupările de acest tip nu se pot implica în activități care pot genera confuzii în raport cu activitățile oficiale ale Parlamentului sau ale organelor sale. Sub rezerva respectării condițiilor prevăzute în normele privind constituirea unor astfel de grupări, astfel cum au fost adoptate de Birou, grupurile politice pot facilita activitățile intergrupurilor punându-le la dispoziție sprijin logistic.
  Astfel de
  grupări
  declară
  orice sprijin
  extern, în conformitate cu anexa I.

(2)   Grupările de acest tip nu se pot implica în activități care pot genera confuzii în raport cu activitățile oficiale ale Parlamentului sau ale organelor sale. Sub rezerva respectării condițiilor prevăzute în normele privind constituirea unor astfel de grupări, astfel cum au fost adoptate de Birou, grupurile politice pot facilita activitățile intergrupurilor punându-le la dispoziție sprijin logistic.

Aceste
  grupări
  sunt obligate să declare
  orice sprijin,
  în numerar sau în natură (de exemplu, asistența pentru secretariat), care, dacă ar fi fost oferit deputaților în mod individual, ar fi trebuit să fie declarat în conformitate cu anexa I.

Chestorii țin un registru al declarațiilor menționate la al doilea paragraf. Acest registru este publicat pe site-ul de internet al Parlamentului. Chestorii adoptă modalitățile referitoare la aceste declarații.

Amendamentul 4

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 153 – alineatul 3 – litera d

(d)

supunerea în atenția Conferinței președinților, în conformitate cu articolul 19, a unei propuneri de suspendare sau de retragere a mandatului sau a mandatelor
  elective
  deținute în Parlament.

| (d) | supunerea în atenția Conferinței președinților, în conformitate cu articolul 19, a unei propuneri de suspendare sau de retragere a mandatului sau a mandatelor deținute în Parlament. |
| --- | --- |

(d)

supunerea în atenția Conferinței președinților, în conformitate cu articolul 19, a unei propuneri de suspendare sau de retragere a mandatului sau a mandatelor deținute în Parlament.

Amendamentul 5

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Anexa I – titlu

Amendamentul 6

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Anexa I – articolele 1 – 4

Articolul 1

(1)
     
  În momentul luării cuvântului în fața Parlamentului sau a unuia dintre organele acestuia sau dacă este propus raportor, orice deputat care are un interes financiar direct în cazul aflat în discuție trebuie să semnaleze oral acest lucru.

(2)
     
  Înainte de a putea fi desemnat în mod valabil drept titular al unui mandat în Parlament sau într-unul dintre organele acestuia, în conformitate cu articolele 13, 191 sau 198 alineatul (2) din regulament, sau înainte de a lua parte la o delegație oficială în conformitate cu articolele 68 sau 198 alineatul (2) din regulament, orice deputat trebuie să completeze în mod corespunzător declarația prevăzută la articolul (2).

Articolul 2

Chestorii țin un registru în care orice deputat declară personal și cu exactitate:

| (a) | activitățile profesionale și orice altă funcție sau activitate remunerată; |
| --- | --- |

(a)

activitățile profesionale și orice altă funcție sau activitate remunerată;

| (b) | orice indemnizație obținută pentru exercitarea unui mandat în alt parlament; |
| --- | --- |

(b)

orice indemnizație obținută pentru exercitarea unui mandat în alt parlament;

| (c) | susținerea financiară, în personal sau materiale, care se adaugă mijloacelor furnizate de Parlament și care sunt alocate deputatului în cadrul activităților sale politice de către terți, cu menționarea identității acestora; |
| --- | --- |

(c)

susținerea financiară, în personal sau materiale, care se adaugă mijloacelor furnizate de Parlament și care sunt alocate deputatului în cadrul activităților sale politice de către terți, cu menționarea identității acestora;

În timpul exercitării mandatului, deputaților le este interzis să primească orice donație sau liberalitate.

Declarațiile în registru se fac pe propria răspundere a deputatului și se actualizează de îndată ce apar modificări și se reînnoiesc cel puțin anual. Deputații sunt pe deplin răspunzători în ceea ce privește transparența intereselor lor financiare.

Biroul poate formula periodic o listă cu elementele care, în viziunea sa, trebuie declarate în registru.

În cazul în care un deputat, după ce i s-a solicitat în mod corespunzător, nu respectă obligația de a prezenta o declarație în sensul literelor (a) și (b), deputatul este invitat din nou de către Președinte să furnizeze declarația respectivă în termen de două luni. În cazul în care termenul este depășit fără ca deputatul să fi furnizat declarația respectivă, în procesul-verbal al primei zile din fiecare perioadă de sesiune de după depășirea termenului, i se publică numele deputatului, împreună cu menționarea încălcării. În cazul în care deputatul refuză, chiar și după publicarea încălcării, să furnizeze declarația, Președintele aplică dispozițiile articolului 153 din regulament în scopul suspendării deputatului în cauză.

Președinții grupurilor de deputați, fie că este vorba despre intergrupuri sau despre alte grupuri neoficiale de deputați, sunt obligați să declare orice sprijin, în bani sau în natură (de exemplu, asistență în materie de secretariat) care, în cazul în care ar fi fost oferit deputaților în mod individual, ar fi trebuit declarat în temeiul prezentului articol.

Chestorii au obligația de a ține registrul și de a elabora modalitățile de declarare a oricărui sprijin extern de către grupurile respective.

Articolul 3

Registrul este public.

Registrul poate fi consultat electronic de către public.

Articolul 4

Deputații respectă, în ceea ce privește declarația de avere, obligațiile care le sunt impuse de legislația statului membru în care au fost aleși.

eliminat

Amendamentul 7

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Anexa I (nouă) – articolul 1 (nou)

Articolul 1

Principii generale

În exercițiul funcțiunii, deputații în Parlamentul European:

| (a) | se orientează și acționează cu respectarea următoarelor principii generale de conduită: acțiunea dezinteresată, integritatea, transparența, conștiinciozitatea, cinstea, responsabilitatea și respectarea reputației Parlamentului; |
| --- | --- |

(a)

se orientează și acționează cu respectarea următoarelor principii generale de conduită: acțiunea dezinteresată, integritatea, transparența, conștiinciozitatea, cinstea, responsabilitatea și respectarea reputației Parlamentului;

| (b) | acționează doar în interesul general, fără a obține sau a încerca să obțină vreun avantaj financiar direct sau indirect sau vreun alt beneficiu. |
| --- | --- |

(b)

acționează doar în interesul general, fără a obține sau a încerca să obțină vreun avantaj financiar direct sau indirect sau vreun alt beneficiu.

Amendamentul 8

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Anexa I (nouă) – articolul 2 (nou)

Articolul 2

Principalele îndatoriri ale deputaților

În cadrul mandatului lor, deputații în Parlamentul European:

| (a) | nu încheie nicio înțelegere pentru a acționa sau vota în interesul unei terțe persoane fizice sau juridice, care le-ar putea compromite libertatea de vot astfel cum este consacrată la articolul 6 din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin vot universal direct și la articolul 2 din Statutul deputaților în Parlamentul European; |
| --- | --- |

(a)

nu încheie nicio înțelegere pentru a acționa sau vota în interesul unei terțe persoane fizice sau juridice, care le-ar putea compromite libertatea de vot astfel cum este consacrată la articolul 6 din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea deputaților în Parlamentul European prin vot universal direct și la articolul 2 din Statutul deputaților în Parlamentul European;

| (b) | nu solicită, nu acceptă și nu primesc niciun avantaj financiar direct sau indirect, și niciun alt beneficiu în schimbul exercitării unei influențe sau al unui vot asupra unui act legislativ, unei propuneri de rezoluție, unei declarații scrise sau al adresării unor întrebări Parlamentului sau comisiilor sale, și fac dovada unei maxime scrupulozități pentru a evita orice situație susceptibilă de a fi asimilată corupției. |
| --- | --- |

(b)

nu solicită, nu acceptă și nu primesc niciun avantaj financiar direct sau indirect, și niciun alt beneficiu în schimbul exercitării unei influențe sau al unui vot asupra unui act legislativ, unei propuneri de rezoluție, unei declarații scrise sau al adresării unor întrebări Parlamentului sau comisiilor sale, și fac dovada unei maxime scrupulozități pentru a evita orice situație susceptibilă de a fi asimilată corupției.

Amendamentul 9

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Anexa I (nouă) – articolul 3 (nou)

Articolul 3

Conflictele de interese

(1)
     
  Există un conflict de interese atunci când un deputat în Parlamentul European are un interes personal care ar putea influența nepermis exercitarea funcțiilor sale de deputat. Nu există conflict de interese atunci când deputatul beneficiază de un avantaj din simplul fapt că face parte din populație ca ansamblu sau dintr-o categorie extinsă de persoane.

(2)
     
  Orice deputat care constată că se expune unui conflict de interese ia imediat măsurile necesare pentru a remedia acest lucru, în conformitate cu principiile și dispozițiile prezentului cod de conduită. În cazul în care nu poate rezolva conflictul de interese, deputatul semnalează acest lucru în scris Președintelui. În cazurile ambigue, deputatul poate solicita, cu titlu confidențial, avizul comitetului consultativ pentru conduita deputaților, instituit prin articolul 7.

(3)
     
  Fără a aduce atingere alineatului (2), înainte de a se exprima sau de a vota în plen sau în cadrul organelor Parlamentului, sau atunci când sunt propuși ca raportori, deputații comunică orice conflict de interese, real sau potențial, în legătură cu chestiunea examinată, în cazul în care acesta nu rezultă în mod clar din informațiile declarate în conformitate cu articolul 4. Comunicarea respectivă se adresează în scris sau oral președintelui în cursul dezbaterilor parlamentare în cauză.

Amendamentul 10

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Anexa I (nouă) – articolul 4 (nou)

Articolul 4

Declarația deputaților

(1)
     
  Din rațiuni de transparență, deputații în Parlamentul European prezintă Președintelui o declarație de interese financiare pe propria răspundere, înaintea încheierii primei perioade de sesiune de după alegerile pentru Parlamentul European (sau, în cursul legislaturii, în termen de 30 de zile de la preluarea funcției în Parlament), utilizând formularul adoptat de Birou în conformitate cu articolul 9. Deputații informează Președintele cu privire la orice schimbare care ar putea avea o influență asupra celor declarate, în termen de 30 de zile de la schimbarea respectivă.

(2)
     
  Declarația de interese financiare include următoarele informații, furnizate de o manieră precisă:

| (a) | activitățile profesionale ale deputatului în ultimii trei ani dinaintea preluării funcției în Parlament, precum și participarea sa, în aceeași perioadă, la comitete sau consilii de administrație din întreprinderi, organizații neguvernamentale, asociații sau orice alt organism cu personalitate juridică; |
| --- | --- |

(a)

activitățile profesionale ale deputatului în ultimii trei ani dinaintea preluării funcției în Parlament, precum și participarea sa, în aceeași perioadă, la comitete sau consilii de administrație din întreprinderi, organizații neguvernamentale, asociații sau orice alt organism cu personalitate juridică;

| (b) | orice indemnizație obținută pentru exercitarea unui mandat în alt parlament; |
| --- | --- |

(b)

orice indemnizație obținută pentru exercitarea unui mandat în alt parlament;

| (c) | orice activitate periodică remunerată exercitată de deputat în paralel cu exercitarea funcțiilor, ca salariat sau ca lucrător independent; |
| --- | --- |

(c)

orice activitate periodică remunerată exercitată de deputat în paralel cu exercitarea funcțiilor, ca salariat sau ca lucrător independent;

| (d) | participarea la comitete sau consilii de administrație din întreprinderi, organizații neguvernamentale, asociații sau orice alt organism cu personalitate juridică, ori exercitarea oricărei alte activități externe de către deputat, indiferent dacă se primește sau nu o remunerație; |
| --- | --- |

(d)

participarea la comitete sau consilii de administrație din întreprinderi, organizații neguvernamentale, asociații sau orice alt organism cu personalitate juridică, ori exercitarea oricărei alte activități externe de către deputat, indiferent dacă se primește sau nu o remunerație;

| (e) | orice activitate externă ocazională remunerată (inclusiv scrierile de autor, conferințe sau expertize), în cazul în care remunerația totală depășește 5 000 EUR pe an calendaristic; |
| --- | --- |

(e)

orice activitate externă ocazională remunerată (inclusiv scrierile de autor, conferințe sau expertize), în cazul în care remunerația totală depășește 5 000 EUR pe an calendaristic;

| (f) | participarea la o întreprindere sau un parteneriat, în cazul în care există eventuale repercusiuni asupra politicii publice sau în cazul în care această participare conferă deputatului o influență semnificativă asupra activității organismului în cauză; |
| --- | --- |

(f)

participarea la o întreprindere sau un parteneriat, în cazul în care există eventuale repercusiuni asupra politicii publice sau în cazul în care această participare conferă deputatului o influență semnificativă asupra activității organismului în cauză;

| (g) | orice susținere financiară, în personal sau materiale, care se adaugă mijloacelor furnizate de Parlament și care este acordată deputatului în cadrul activităților sale politice de către terți, cu menționarea identității acestora; |
| --- | --- |

(g)

orice susținere financiară, în personal sau materiale, care se adaugă mijloacelor furnizate de Parlament și care este acordată deputatului în cadrul activităților sale politice de către terți, cu menționarea identității acestora;

| (h) | orice alt interes financiar care ar putea avea o influență asupra exercitării funcțiilor de deputat. |
| --- | --- |

(h)

orice alt interes financiar care ar putea avea o influență asupra exercitării funcțiilor de deputat.

Veniturile periodice încasate de deputat, corespunzând fiecăruia dintre elementele declarate în conformitate cu primul paragraf, sunt plasate într-una din următoarele categorii:

| — | între 500 și 1 000 EUR pe lună; |
| --- | --- |

—

între 500 și 1 000 EUR pe lună;

| — | între 1 001 și 5 000 EUR pe lună; |
| --- | --- |

—

între 1 001 și 5 000 EUR pe lună;

| — | între 5 001 și 10 000 EUR pe lună; |
| --- | --- |

—

între 5 001 și 10 000 EUR pe lună;

| — | peste 10 000 EUR pe lună. |
| --- | --- |

—

peste 10 000 EUR pe lună.

Orice alt venit încasat de deputat, legat de elementele declarate în conformitate cu primul paragraf, se calculează pe an, se împarte la 12 și se încadrează într-una dintre categoriile stabilite la al doilea paragraf.

(3)
     
  Informațiile furnizate Președintelui în conformitate cu prezentul articol se publică pe site-ul internet al Parlamentului într-o formă ușor accesibilă.

(4)
     
  Deputații nu pot fi aleși în funcții în Parlament sau în organele acestuia, nu pot fi numiți raportori și nu pot participa la delegații oficiale dacă nu au prezentat declarația de interese financiare.

Amendamentul 11

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Anexa I (nouă) – articolul 5 (nou)

Articolul 5

Cadouri sau avantaje similare

(1)
     
  Deputații în Parlamentul European nu acceptă cadouri sau avantaje similare în exercițiul funcției, cu excepția celor oferite din curtoazie care au o valoare aproximativă sub 150 EUR sau a celor oferite din curtoazie atunci când reprezintă Parlamentul în mod oficial.

(2)
     
  Orice cadou oferit deputaților, în conformitate cu alineatul (1), atunci când reprezintă Parlamentul în mod oficial, este transmis Președintelui și tratat în conformitate cu măsurile de aplicare stabilite de Birou în temeiul articolului 9.

(3)
     
  Dispozițiile alineatelor (1) și (2) nu se aplică rambursărilor cheltuielilor de deplasare, cazare și diurnelor deputaților sau plăților directe ale acestor cheltuieli de către părți terțe atunci când deputații participă, în urma unei invitații și în exercitarea funcției, la orice eveniment organizat de terți.

Domeniul de aplicare a acestui alineat, în special normele de asigurare a transparenței, se precizează în măsurile de aplicare stabilite de Birou în temeiul articolului 9.

Amendamentul 12

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Anexa I (nouă) – articolul 6 (nou)

Articolul 6

Activitățile foștilor deputați

Foștii deputați în Parlamentul European care se angajează profesional în activități de lobby sau de reprezentare care au legătură directă cu procesul decizional al Uniunii nu pot beneficia pe toată durata acestui angajament de facilitățile acordate foștilor deputați, în conformitate cu normele stabilite în acest scop de Birou (1).

Amendamentul 13

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Anexa I (nouă) – articolul 7 (nou)

Articolul 7

Comitetul consultativ pentru conduita deputaților

(1)
     
  Se înființează un Comitet consultativ pentru conduita deputaților („Comitetul consultativ”).

(2)
     
  Comitetul consultativ este alcătuit din cinci membri numiți de Președinte, la începutul mandatului său, dintre membrii birourilor și coordonatorii Comisiei pentru afaceri constituționale și Comisiei pentru afaceri juridice, ținând cont de experiența deputaților și de echilibrul politic.

Fiecare membru al comitetului consultativ preia președinția o dată la șase luni, prin rotație.

(3)
     
  Președintele numește, de asemenea, la începutul mandatului său, membrii de rezervă ai comitetului consultativ, unul pentru fiecare grup politic nereprezentat în comitetul consultativ.

În cazul în care se presupune că prezentul cod de conduită a fost încălcat de către un membru al unui grup politic nereprezentat în comitetul consultativ, membrul de rezervă în cauză devine al șaselea membru cu drepturi depline în comitetul consultativ pentru examinarea presupusei încălcări.

(4)
     
  La cererea unui deputat, comitetul consultativ îi oferă, în mod confidențial și în termen de 30 de zile calendaristice, orientări pentru interpretarea și aplicarea dispozițiilor prezentului cod de conduită. Deputatul în cauză are dreptul de a se baza pe aceste orientări.

La cererea Președintelui, Comitetul consultativ evaluează, de asemenea, cazurile în care există suspiciuni de încălcare a prezentului cod de conduită și consiliază Președintele în privința eventualelor măsuri care trebuie luate.

(5)
     
  Comitetul consultativ poate solicita, după consultarea Președintelui, avizul unor experți externi.

(6)
     
  Comitetul consultativ publică un raport anual referitor la activitățile sale.

Amendamentul 14

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Anexa I (nouă) – articolul 8 (nou)

Articolul 8

Procedura în caz de eventuale încălcări ale codului de conduită

(1)
     
  În cazul în care există motive pentru a presupune că un deputat în Parlamentul European a încălcat prezentul cod de conduită, Președintele poate informa Comitetul consultativ.

(2)
     
  Comitetul consultativ examinează circumstanțele presupusei încălcări și poate audia deputatul în cauză. Pe baza concluziilor sale, adresează Președintelui o recomandare cu privire la o eventuală decizie.

(3)
     
  În cazul în care, luând în considerare această recomandare, Președintele ajunge la concluzia că deputatul respectiv a încălcat codul de conduită, acesta audiază deputatul și adoptă o hotărâre motivată prin care stabilește o sancțiune, pe care o aduce la cunoștința deputatului.

Sancțiunea pronunțată poate consta într-una sau mai multe dintre măsurile menționate la articolul 153 alineatul (3) din Regulamentul de procedură.

(4)
     
  Deputatul în cauză are la dispoziție căile de atac interne stabilite la articolul 154 din Regulamentul de procedură.

(5)
     
  După expirarea termenelor prevăzute la articolul 154 din Regulamentul de procedură, orice sancțiune impusă unui deputat este anunțată în plen de către Președinte și publicată vizibil pe site-ul Parlamentului pe întreaga durată a legislaturii.

Amendamentul 15

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Anexa I (nouă) – articolul 9 (nou)

Articolul 9

Punerea în aplicare

Biroul adoptă măsurile de aplicare ale prezentului cod de conduită, inclusiv o procedură de control și, dacă este cazul, actualizează sumele menționate la articolele 4 și 5.

Biroul poate prezenta propuneri de revizuire a prezentului cod de conduită.

---

(1)  
  Decizia Biroului din 12 aprilie 1999.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/80 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/80

---

Joi, 1 decembrie 2011Cereri de apărare a imunității și privilegiilor lui Viktor Uspaskich

P7_TA(2011)0541

Decizia Parlamentului European din 1 decembrie 2011 privind cererile de apărare a imunității și privilegiilor lui Viktor Uspaskich (2011/2162(IMM) și 2011/2099(IMM))

2013/C 165 E/12

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea din 5 aprilie 2011 a lui Viktor Uspaskich de a i se apăra imunitatea, anunțată în ședința plenară din 9 mai 2011, precum și cererea sa din 11 aprilie 2011, anunțată în ședința plenară din 4 iulie 2011, de revizuire a deciziei Parlamentului din 7 septembrie 2010 de ridicare a imunității dlui Uspaskich (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea din 5 aprilie 2011 a lui Viktor Uspaskich de a i se apăra imunitatea, anunțată în ședința plenară din 9 mai 2011, precum și cererea sa din 11 aprilie 2011, anunțată în ședința plenară din 4 iulie 2011, de revizuire a deciziei Parlamentului din 7 septembrie 2010 de ridicare a imunității dlui Uspaskich (1),

| — | în urma audierii lui Viktor Uspaskich la 10 octombrie 2011, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Viktor Uspaskich la 10 octombrie 2011, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 7 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene („Protocolul”), precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 7 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene („Protocolul”), precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008 și 19 martie 2010 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008 și 19 martie 2010 (2),

| — | având în vedere dispozițiile articolul 62 din Constituția Republicii Lituania, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile articolul 62 din Constituția Republicii Lituania,

| — | având în vedere decizia Parlamentului din 7 septembrie 2010 de ridicare a imunității dlui Viktor Uspaskich, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Parlamentului din 7 septembrie 2010 de ridicare a imunității dlui Viktor Uspaskich,

| — | având în vedere articolul 6 alineatul (3) și articolul 7 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 alineatul (3) și articolul 7 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere rapoartele Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0411/2011 și A7-0413/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0411/2011 și A7-0413/2011),

| A. | întrucât cererile lui Viktor Uspaskich din 5 și 11 aprilie 2011 trebuie analizate împreună deoarece ambele se referă la aceleași proceduri legale; |
| --- | --- |

A.

întrucât cererile lui Viktor Uspaskich din 5 și 11 aprilie 2011 trebuie analizate împreună deoarece ambele se referă la aceleași proceduri legale;

| B. | întrucât împotriva lui Victor Uspaskich, deputat în Parlamentul European, a fost deschisă urmărirea penală, acesta fiind acuzat de săvârșirea de infracțiuni în procedura pendinte la Tribunalul penal regional din Vilnius, în conformitate cu articolul 24 alineatul (4) coroborat cu articolul 222 alineatul (1), articolul 220 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) coroborat cu articolul 220 alineatul (1), articolul 205 alineatul (1) și articolul 24 alineatul (4) coroborat cu articolul 205 alineatul (1) din Codul penal al Republicii Lituania; |
| --- | --- |

B.

întrucât împotriva lui Victor Uspaskich, deputat în Parlamentul European, a fost deschisă urmărirea penală, acesta fiind acuzat de săvârșirea de infracțiuni în procedura pendinte la Tribunalul penal regional din Vilnius, în conformitate cu articolul 24 alineatul (4) coroborat cu articolul 222 alineatul (1), articolul 220 alineatul (1), articolul 24 alineatul (4) coroborat cu articolul 220 alineatul (1), articolul 205 alineatul (1) și articolul 24 alineatul (4) coroborat cu articolul 205 alineatul (1) din Codul penal al Republicii Lituania;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocol, pe durata sesiunilor Parlamentului European, „membrii acestuia beneficiază pe teritoriul național de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului propriei țări”; întrucât „imunitatea nu poate fi invocată în caz de flagrant delict și întrucât aceasta nu împiedică Parlamentul European să-și exercite dreptul de a ridica imunitatea unuia dintre membrii săi; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocol, pe durata sesiunilor Parlamentului European, „membrii acestuia beneficiază pe teritoriul național de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului propriei țări”; întrucât „imunitatea nu poate fi invocată în caz de flagrant delict și întrucât aceasta nu împiedică Parlamentul European să-și exercite dreptul de a ridica imunitatea unuia dintre membrii săi;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 62 din Constituția Republicii Lituania, un deputat în parlamentul național (Seimas) nu poate răspunde penal, nu poate fi arestat, iar libertatea sa nu poate fi restricționată în niciun alt mod fără acordul parlamentului respectiv; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 62 din Constituția Republicii Lituania, un deputat în parlamentul național (Seimas) nu poate răspunde penal, nu poate fi arestat, iar libertatea sa nu poate fi restricționată în niciun alt mod fără acordul parlamentului respectiv;

| E. | întrucât articolul 62 din Constituția Republicii Lituania prevede, de asemenea, că un deputat în Seimas nu poate fi persecutat pentru voturile sau discursurile sale din Seimas, deși poate fi tras la răspundere, în conformitate cu procedura generală, pentru insultă personală sau calomnie; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 62 din Constituția Republicii Lituania prevede, de asemenea, că un deputat în Seimas nu poate fi persecutat pentru voturile sau discursurile sale din Seimas, deși poate fi tras la răspundere, în conformitate cu procedura generală, pentru insultă personală sau calomnie;

| F. | întrucât Viktor Uspaskich este în principal acuzat de comiterea unor delicte de falsificare a documentelor contabile legate de finanțarea unui partid politic în cursul unei perioade anterioare alegerii sale în Parlamentul European; |
| --- | --- |

F.

întrucât Viktor Uspaskich este în principal acuzat de comiterea unor delicte de falsificare a documentelor contabile legate de finanțarea unui partid politic în cursul unei perioade anterioare alegerii sale în Parlamentul European;

| G. | întrucât, la 7 septembrie 2010 Parlamentul a ridicat imunitatea lui Viktor Uspaskich, considerând că nu s-a adus nicio dovadă convingătoare privind existența unui fumus persecutionis, iar delictele criminale de care este acuzat Viktor Uspaskich nu au nimic de a face cu activitățile sale de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 7 septembrie 2010 Parlamentul a ridicat imunitatea lui Viktor Uspaskich, considerând că nu s-a adus nicio dovadă convingătoare privind existența unui fumus persecutionis, iar delictele criminale de care este acuzat Viktor Uspaskich nu au nimic de a face cu activitățile sale de deputat în Parlamentul European;

| H. | întrucât, la 28 octombrie 2010 Viktor Uspaskich a deschis o acțiune având ca obiect anularea deciziei Parlamentului din 7 septembrie 2010 în fața Tribunalului, iar ulterior a retras-o în iulie 2011; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 28 octombrie 2010 Viktor Uspaskich a deschis o acțiune având ca obiect anularea deciziei Parlamentului din 7 septembrie 2010 în fața Tribunalului, iar ulterior a retras-o în iulie 2011;

| I. | întrucât, în scrisoarea sa din 5 aprilie 2011 prin care solicita apărarea imunității, Viktor Uspaskich susține că procedurile penale inițiate de autoritățile lituaniene îl împiedică să-și îndeplinească sau îi creează dificultăți în îndeplinirea obligațiilor parlamentare, limitându-i libertatea de circulație, ceea ce contravine articolului 7 din Protocol; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în scrisoarea sa din 5 aprilie 2011 prin care solicita apărarea imunității, Viktor Uspaskich susține că procedurile penale inițiate de autoritățile lituaniene îl împiedică să-și îndeplinească sau îi creează dificultăți în îndeplinirea obligațiilor parlamentare, limitându-i libertatea de circulație, ceea ce contravine articolului 7 din Protocol;

| J. | întrucât articolul 7 din Protocol are rolul de a-i proteja pe membrii Parlamentului European împotriva oricăror alte restricționări ale libertății lor de circulație, în afara celor judiciare și, în consecință, nu conferă o imunitate, ci un privilegiu și nici nu oferă protecție împotriva restricționărilor judiciare a libertății de circulație a deputaților (3); |
| --- | --- |

J.

întrucât articolul 7 din Protocol are rolul de a-i proteja pe membrii Parlamentului European împotriva oricăror alte restricționări ale libertății lor de circulație, în afara celor judiciare și, în consecință, nu conferă o imunitate, ci un privilegiu și nici nu oferă protecție împotriva restricționărilor judiciare a libertății de circulație a deputaților (3);

| K. | întrucât, în consecință, Parlamentului îi este imposibil să aprobe solicitarea lui Viktor Uspaskich din 5 aprilie 2011 de a i se apăra imunitatea în temeiul articolului 7 din Protocol; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în consecință, Parlamentului îi este imposibil să aprobe solicitarea lui Viktor Uspaskich din 5 aprilie 2011 de a i se apăra imunitatea în temeiul articolului 7 din Protocol;

| L. | întrucât, în scrisoarea sa din 11 aprilie 2011, Viktor Uspaskich solicită revizuirea deciziei Parlamentului din 7 septembrie 2010 în temeiul unor presupuse fapte noi revelate de WikiLeaks, care, în opinia sa, demonstrează că a fost victima unui fumus persecutionis; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în scrisoarea sa din 11 aprilie 2011, Viktor Uspaskich solicită revizuirea deciziei Parlamentului din 7 septembrie 2010 în temeiul unor presupuse fapte noi revelate de WikiLeaks, care, în opinia sa, demonstrează că a fost victima unui fumus persecutionis;

| M. | întrucât această cerere ar trebui respinsă pe motiv că nu s-au stabilit suficiente conexiuni între noile presupuse fapte și inițierea procedurilor împotriva lui Viktor Uspaskich pentru fals în documentele contabile; |
| --- | --- |

M.

întrucât această cerere ar trebui respinsă pe motiv că nu s-au stabilit suficiente conexiuni între noile presupuse fapte și inițierea procedurilor împotriva lui Viktor Uspaskich pentru fals în documentele contabile;

| N. | întrucât, în plus (și aceasta se aplică și argumentului invocat de Viktor Uspaskich că au fost încălcate dreptul fundamental la apărare și Carta europeană a drepturilor fundamentale prin adoptarea deciziei din 7 septembrie 2010) solicitarea de revizuire a deciziei Parlamentului din 7 septembrie 2010 nu constituie o cerere de apărare a imunității și privilegiilor în sensul articolelor 6 și 7 din Regulament; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în plus (și aceasta se aplică și argumentului invocat de Viktor Uspaskich că au fost încălcate dreptul fundamental la apărare și Carta europeană a drepturilor fundamentale prin adoptarea deciziei din 7 septembrie 2010) solicitarea de revizuire a deciziei Parlamentului din 7 septembrie 2010 nu constituie o cerere de apărare a imunității și privilegiilor în sensul articolelor 6 și 7 din Regulament;

| 1. | hotărăște să nu apere imunitatea și privilegiile lui Viktor Uspaskich; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să nu apere imunitatea și privilegiile lui Viktor Uspaskich;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și rapoartele comisiei competente, autorității competente din Republica Lituania. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și rapoartele comisiei competente, autorității competente din Republica Lituania.

---

(1)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 90.

(2)  Cauza 101/63 Wagner / Fohrmann și Krier, Culegere 1964, p. 195; Cauza 149/85 Wybot / Faure și alții, Culegere 1986, p. 2391; Cauza T-345/05 Mote / Parlament, Culegere II 2008, p. 2849; Cauza comună C-200/07 și C-201/07 Marra / De Gregorio și Clemente, Culegere I 2008, p.7929; Cauza T -42/06. Gollnisch / Parlament.

(3)  Cauza T-345/05 Mote / Parlament Culegere II 2008, p. punctele 48-52.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Joi, 1 decembrie 2011

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/82 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/82

---

Joi, 1 decembrie 2011Mobilizarea instrumentului de flexibilitate

P7_TA(2011)0520

Rezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate în favoarea Strategiei Europa 2020 și a politicii europene de vecinătate, în conformitate cu punctul 27 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2011)0373 – C7-0164/2011 – 2011/2126(BUD))

2013/C 165 E/13

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 (COM(2011)0300), pe care Comisia l-a prezentat la 20 aprilie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 (COM(2011)0300), pe care Comisia l-a prezentat la 20 aprilie 2011,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0373-C7-0164/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0373-C7-0164/2011),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 27, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 27,

| — | având în vedere poziția sa adoptată la 26 octombrie 2011 privind proiectul general de buget 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată la 26 octombrie 2011 privind proiectul general de buget 2012 (2),

| — | având în vedere Concluziile comune privind bugetul 2012 adoptate la 19 noiembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile comune privind bugetul 2012 adoptate la 19 noiembrie 2011,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0353/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0353/2011),

| A. | întrucât plafoanele din cadrul financiar multianual, în special pentru subrubrica 1a și rubrica 4, nu permit finanțarea priorităților Uniunii fără a pune în pericol instrumentele și politicile existente; |
| --- | --- |

A.

întrucât plafoanele din cadrul financiar multianual, în special pentru subrubrica 1a și rubrica 4, nu permit finanțarea priorităților Uniunii fără a pune în pericol instrumentele și politicile existente;

| B. | întrucât Comisia a propus în scrisoarea rectificativă nr. 1/2012 mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru a compensa consolidarea destinată politicii europene de vecinătate în cadrul rubricii 4 cu suma de 153 343 576 EUR, |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia a propus în scrisoarea rectificativă nr. 1/2012 mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru a compensa consolidarea destinată politicii europene de vecinătate în cadrul rubricii 4 cu suma de 153 343 576 EUR,

| C. | întrucât comitetul de conciliere convocat în cadrul procedurii bugetare 2012 a fost de acord cu mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru o sumă totală de 200 milioane EUR peste plafoanele de la subrubrica 1a și rubrica 4; |
| --- | --- |

C.

întrucât comitetul de conciliere convocat în cadrul procedurii bugetare 2012 a fost de acord cu mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru o sumă totală de 200 milioane EUR peste plafoanele de la subrubrica 1a și rubrica 4;

| 1. | constată că, în pofida suplimentării moderate a creditelor de angajament de la un număr limitat de linii bugetare și a câtorva reduceri de la alte linii bugetare, plafoanele de la subrubrica 1a și rubrica 4 nu permit finanțarea adecvată a priorităților selectate de Parlament și de Consiliu; |
| --- | --- |

1.

constată că, în pofida suplimentării moderate a creditelor de angajament de la un număr limitat de linii bugetare și a câtorva reduceri de la alte linii bugetare, plafoanele de la subrubrica 1a și rubrica 4 nu permit finanțarea adecvată a priorităților selectate de Parlament și de Consiliu;

| 2. | este de acord, prin urmare, cu mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru a finanța Strategia Europa 2020 de la subrubrica 1a și pentru a finanța politica europeană de vecinătate de la rubrica 4 cu suma totală de 200 milioane EUR; |
| --- | --- |

2.

este de acord, prin urmare, cu mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru a finanța Strategia Europa 2020 de la subrubrica 1a și pentru a finanța politica europeană de vecinătate de la rubrica 4 cu suma totală de 200 milioane EUR;

| 3. | reiterează faptul că mobilizarea instrumentului de flexibilitate, în conformitate cu punctul 27 din AII din 17 mai 2006, evidențiază, o dată în plus, necesitatea crucială ca bugetul UE să fie din ce în ce mai flexibil; |
| --- | --- |

3.

reiterează faptul că mobilizarea instrumentului de flexibilitate, în conformitate cu punctul 27 din AII din 17 mai 2006, evidențiază, o dată în plus, necesitatea crucială ca bugetul UE să fie din ce în ce mai flexibil;

| 4. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

4.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0461.

---

Joi, 1 decembrie 2011ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2012/3/UE.)

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/83

---

Joi, 1 decembrie 2011Procedura bugetară 2012: proiectul comun

P7_TA(2011)0521

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare 2012 (17470/2011 ADD 1, 2, 3, 4, 5 – C7-0446/2011 – 2011/2020(BUD))

2013/C 165 E/14

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere (17470/2011 ADD 1, 2, 3, 4, 5 – C7-0446/2011) și declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei anexate la prezenta rezoluție, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere (17470/2011 ADD 1, 2, 3, 4, 5 – C7-0446/2011) și declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei anexate la prezenta rezoluție,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2011 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, astfel cum a fost modificat de Consiliu - toate secțiunile (1) și amendamentele bugetare incluse în aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2011 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, astfel cum a fost modificat de Consiliu - toate secțiunile (1) și amendamentele bugetare incluse în aceasta,

| — | având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, adoptat de Comisie la 20 aprilie 2011 (COM(2011)0300), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, adoptat de Comisie la 20 aprilie 2011 (COM(2011)0300),

| — | având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene, adoptată la 25 iulie 2011 (13110/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene, adoptată la 25 iulie 2011 (13110/2011),

| — | având în vedere scrisorile rectificative nr. 1/2012, nr. 2/2012 și nr. 3/2012 la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, prezentate de Comisie la 17 iunie 2011, la 16 septembrie 2011 și, respectiv, la 25 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile rectificative nr. 1/2012, nr. 2/2012 și nr. 3/2012 la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, prezentate de Comisie la 17 iunie 2011, la 16 septembrie 2011 și, respectiv, la 25 octombrie 2011,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (4),

| — | având în vedere articolele 75d și 75e din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 75d și 75e din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul delegației sale la Comitetul de conciliere (A7-0414/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul delegației sale la Comitetul de conciliere (A7-0414/2011),

| 1. | aprobă proiectul comun convenit de comitetul de conciliere, care constă în ansamblul alcătuit din următoarele documente:






  — | lista liniilor bugetare nemodificate comparativ cu proiectul de buget sau cu poziția Consiliului; |
| --- | --- | --- |

1.

aprobă proiectul comun convenit de comitetul de conciliere, care constă în ansamblul alcătuit din următoarele documente:

—

lista liniilor bugetare nemodificate comparativ cu proiectul de buget sau cu poziția Consiliului;

| — | sumele totale aferente rubricilor cadrului financiar multianual; |
| --- | --- |

—

sumele totale aferente rubricilor cadrului financiar multianual;

| — | sumele linie cu linie pentru toate posturile bugetare; |
| --- | --- |

—

sumele linie cu linie pentru toate posturile bugetare;

| — | un document consolidat în care se prezintă sumele și textul final al tuturor liniilor modificate în timpul concilierii; |
| --- | --- |

—

un document consolidat în care se prezintă sumele și textul final al tuturor liniilor modificate în timpul concilierii;

| 2. | confirmă declarațiile comune ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei incluse în Concluziile comune convenite de comitetul de conciliere anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

confirmă declarațiile comune ale Parlamentului, Consiliului și Comisiei incluse în Concluziile comune convenite de comitetul de conciliere anexate la prezenta rezoluție;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și celorlalte instituții interesate și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și celorlalte instituții interesate și parlamentelor naționale.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0461.

(2)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

(3)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(4)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

Joi, 1 decembrie 2011ANEXA I

Bugetul 2012 – Concluzii comune

Prezentele concluzii comune cuprind trei secțiuni:

| 1. | Bugetul 2012 |
| --- | --- |

1.

Bugetul 2012

| 2. | Bugetul 2011 – Bugetul rectificativ nr. 6/2011 |
| --- | --- |

2.

Bugetul 2011 – Bugetul rectificativ nr. 6/2011

| 3. | Declarații comune |
| --- | --- |

3.

Declarații comune

1.   Bugetul 2012

1.1.   Linii „închise”

Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentele concluzii, sunt confirmate toate liniile bugetare nemodificate nici de Consiliu, nici de Parlament și liniile bugetare la care Parlamentul a acceptat amendamentele Consiliului în lectura lor respectivă.

În cazul celorlalte linii bugetare, comitetul de conciliere a ajuns la următoarele concluzii:

1.2.   Aspecte orizontale

Agențiile descentralizate

Contribuția totală a UE în 2012 pentru agențiile descentralizate (formată din creditele ce urmează să fie înscrise în bugetul 2012 și veniturile alocate disponibile sub formă de credite de angajament și credite de plată) se reduce cu 1 % comparativ cu proiectul de buget (PB), astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 3/2012. Cu toate acestea, contribuția totală a UE (în credite de angajament și în credite de plată) este stabilită la nivelul din PB pentru FRONTEX (titlurile 1 și 2), Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO), Autoritatea Bancară Europeană (ABE), Autoritatea Europeană pentru Asigurări și Pensii Ocupaționale (AEAPO) și Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (AEVMP). Pentru FRONTEX titlul 3, a se vedea rubrica 3a de la secțiunea 1.3 de mai jos.

Comparativ cu proiectul de buget prezentat de Comisie, contribuția UE la agențiile descentralizate de mai jos se reduce cu 6,1 milioane EUR, după cum se poate vedea în tabelul următor:

| în milioane EUR |
| --- |
| Linie bugetară | Agenție descentralizată | Contribuția totală a UE în 2012 (credite bugetare și venituri alocate): credite de angajament | Buget 2012 |
| Sumă inițială | Sumă revizuită | Reducere în bugetul 2012 |
| 02 03 03 | Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) – produse chimice | p.m. | p.m. | p.m. |
| 02 05 02 | Agenția GNSS European (GSA) | 10 600 | 10 494 | –0,106 |
| 04 04 03 | Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (EUROFOUND) | 20 590 | 20 384 | –0,206 |
| 04 04 04 | Agenția Europeană pentru Sănătate și Securitate în Muncă (EU-OSHA) | 14 830 | 14 682 | –0,148 |
| 06 02 01 | Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) | 35 214 | 34 862 | –0,352 |
| 06 02 02 | Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (AESM) | 53 565 | 53 229 | –0,336 |
| Din care măsuri împotriva poluării (06 02 02 03) | 20 000 | 20 000 | — |
| 06 02 08 | Agenția Europeană a Căilor Ferate (AEF) | 25 260 | 25 007 | –0,253 |
| 09 02 03 | Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor | 8 420 | 8 336 | –0,084 |
| 09 02 04 | Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) — Oficiu | 4 336 | 4 293 | –0,043 |
| 15 02 25 | Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (CEDEFOP) | 17 610 | 17 434 | –0,176 |
| 17 03 10 | Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) | 39 188 | 38 841 | –0,347 |
| Din care medicamente orfane (17 03 10 03) | 4 488 | 4 488 | — |
| 32 04 10 | Agenția Europeană pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) | 7 315 | 7 242 | –0,073 |
| 33 06 03 | Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) | 7 820 | 7 742 | –0,078 |
| Subtotal | Rubrica 1a | | | –2 203 |
| 07 03 09 | Agenția Europeană de Mediu (AEM) | 36 676 | 36 309 | –0,367 |
| 07 03 60 | Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) – produse biocide | 2 756 | 2 728 | –0,028 |
| 07 03 70 | Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) – produse chimice – procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză | 1 470 | 1 455 | –0,015 |
| 11 08 05 | Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului (ACCP) | 9 310 | 9 217 | –0,093 |
| Subtotal | Rubrica 2 | | | –0,502 |
| 18 02 11 | Agenția pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă | 20 000 | 19 800 | –0,200 |
| 18 05 02 | Oficiul European de Poliție (EUROPOL) | 84 500 | 83 655 | –0,845 |
| 18 05 05 | Colegiul European de Poliție (CEPOL) | 8 536 | 8 451 | –0,085 |
| 18 05 11 | Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT) | 15 708 | 15 551 | –0,157 |
| 33 02 03 | Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) | 20 400 | 20 196 | –0,204 |
| 33 03 02 | EUROJUST | 33 300 | 32 967 | –0,333 |
| Subtotal | Rubrica 3a | | | –1 824 |
| 17 03 03 | Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) | 57 300 | 56 727 | –0,573 |
| 17 03 07 | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (AESA) | 77 122 | 76 351 | –0,771 |
| Subtotal | Rubrica 3b | | | –1 344 |
| 15 02 27 | Fundația Europeană de Formare (ETF) | 20 247 | 20 045 | –0,202 |
| Subtotal | Rubrica 4 | | | –0,202 |
| 31 01 09 | Centrul de Traduceri | p.m. | p.m. | p.m. |
| Subtotal | Rubrica 5 | | | p.m. |
| Costuri | Impact net | | | –6 076 |

în milioane EUR

Linie bugetară

Agenție descentralizată

Contribuția totală a UE în 2012 (credite bugetare și venituri alocate): credite de angajament

Buget 2012

Sumă inițială

Sumă revizuită

Reducere în bugetul 2012

02 03 03

Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) – produse chimice

p.m.

p.m.

p.m.

02 05 02

Agenția GNSS European (GSA)

10 600

10 494

–0,106

04 04 03

Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (EUROFOUND)

20 590

20 384

–0,206

04 04 04

Agenția Europeană pentru Sănătate și Securitate în Muncă (EU-OSHA)

14 830

14 682

–0,148

06 02 01

Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA)

35 214

34 862

–0,352

06 02 02

Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (AESM)

53 565

53 229

–0,336

Din care măsuri împotriva poluării (06 02 02 03)

20 000

20 000

—

06 02 08

Agenția Europeană a Căilor Ferate (AEF)

25 260

25 007

–0,253

09 02 03

Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor

8 420

8 336

–0,084

09 02 04

Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) — Oficiu

4 336

4 293

–0,043

15 02 25

Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (CEDEFOP)

17 610

17 434

–0,176

17 03 10

Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA)

39 188

38 841

–0,347

Din care medicamente orfane (17 03 10 03)

4 488

4 488

—

32 04 10

Agenția Europeană pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER)

7 315

7 242

–0,073

33 06 03

Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE)

7 820

7 742

–0,078

Subtotal

Rubrica 1a

–2 203

07 03 09

Agenția Europeană de Mediu (AEM)

36 676

36 309

–0,367

07 03 60

Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) – produse biocide

2 756

2 728

–0,028

07 03 70

Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) – produse chimice – procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză

1 470

1 455

–0,015

11 08 05

Agenția Comunitară pentru Controlul Pescuitului (ACCP)

9 310

9 217

–0,093

Subtotal

Rubrica 2

–0,502

18 02 11

Agenția pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă

20 000

19 800

–0,200

18 05 02

Oficiul European de Poliție (EUROPOL)

84 500

83 655

–0,845

18 05 05

Colegiul European de Poliție (CEPOL)

8 536

8 451

–0,085

18 05 11

Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT)

15 708

15 551

–0,157

33 02 03

Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA)

20 400

20 196

–0,204

33 03 02

EUROJUST

33 300

32 967

–0,333

Subtotal

Rubrica 3a

–1 824

17 03 03

Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC)

57 300

56 727

–0,573

17 03 07

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (AESA)

77 122

76 351

–0,771

Subtotal

Rubrica 3b

–1 344

15 02 27

Fundația Europeană de Formare (ETF)

20 247

20 045

–0,202

Subtotal

Rubrica 4

–0,202

31 01 09

Centrul de Traduceri

p.m.

p.m.

p.m.

Subtotal

Rubrica 5

p.m.

Costuri

Impact net

–6 076

În ceea ce privește nivelul creditelor care vor fi înscrise în bugetul 2012, reducerile defalcate mai sus pentru fiecare agenție pe articole bugetare vor fi împărțite pe posturi bugetare proporțional cu ponderea în proiectul de buget a celor două posturi bugetare în cauză (contribuția la titlurile 1 și 2 și contribuția la titlul 3).

Numărul de posturi pentru toate agențiile descentralizate este stabilit la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 3/2012.

Agenții executive

Contribuția UE (în credite de angajament și credite de plată) și numărul de posturi pentru agențiile executive sunt stabilite la nivelul propus în proiectul de buget, cu excepția liniei „închise” aferente contribuției UE la EACI de la Programul Marco Polo (06 01 04 32).

Proiecte-pilot/acțiuni pregătitoare

S-a convenit un pachet cuprinzător de 70 de proiecte-pilot/acțiuni pregătitoare (PP/AP), inclusiv două proiecte/acțiuni din secțiunea X a bugetului (SEAE), în cuantum de 105,4 milioane EUR în credite de angajament, inclusiv toate PP/AP propuse de Parlament, de Comisie și de Serviciul European de Acțiune Externă. Când un proiect-pilot sau o acțiune pregătitoare pare să fie acoperită de un temei juridic existent, Comisia poate propune transferul creditelor în contul temeiului juridic corespunzător pentru a facilita realizarea acțiunii. Mai mult, au fost aprobate și modificările aduse comentariilor bugetare de la proiectul-pilot – „Institutul European al Păcii” din secțiunea X (SEAE) menționate în anexă.

În secțiunea 1.4 de mai jos sunt definite norme specifice privind creditele de plată pentru proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare.

Pachetul respectă întru totul plafoanele prevăzute în AII pentru proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare.

1.3.   Rubricile de cheltuieli din cadrul financiar – credite de angajament
   (1)

După ce a luat în considerare concluziile de mai sus privind liniile bugetare „închise”, agențiile, proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, comitetul de conciliere a convenit următoarele:

Rubrica 1a

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, fiind aduse modificări următoarelor programe și acțiuni:

| în milioane EUR |
| --- |
| Linie bugetară | Denumire | Majorări/reduceri ale creditelor de angajament |
| PB 2012 | Buget 2012 | Diferență |
| 02 02 01 | CIP – Program pentru spirit antreprenorial și inovație | 148,6 | 156,1 | +7,5 |
| 02 04 01 01 | Cercetare în domeniul spațiului | 250,3 | 251,3 | +1,0 |
| 02 04 01 02 | Cercetare în domeniul securității | 242,1 | 243,0 | +0,9 |
| 04 03 04 | EURES | 19,5 | 20,6 | +1,1 |
| 04 03 15 | Anul european al îmbătrânirii active (deja închisă) | — | 2,7 | +2,7 |
| 08 02 01 | Cooperare - Sănătate | 637,2 | 639,5 | +2,3 |
| 08 03 01 | Cooperare - Alimentație, agricultură și pescuit și biotehnologie | 311,6 | 312,8 | +1,2 |
| 08 04 01 | Cooperare — Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție | 499,2 | 501,0 | +1,8 |
| 08 05 01 | Cooperare – Energie | 166,0 | 178,3 | +12,3 |
| 08 06 01 | Cooperare — Mediu (inclusiv schimbări climatice) | 279,8 | 280,9 | +1,1 |
| 08 07 01 | Cooperare - Transport (inclusiv aeronautică) | 322,6 | 323,8 | +1,2 |
| 08 08 01 | Cooperare — Științe socioeconomice și științe umane | 92,1 | 92,4 | +0,3 |
| 08 09 01 | Cooperare - Mecanism de finanțare cu partajarea riscurilor (RSFF) | 197,3 | 198,0 | +0,7 |
| 08 10 01 | Idei | 1 547,5 | 1 564,9 | +17,4 |
| 08 12 01 | Capacități — Infrastructuri de cercetare | 50,0 | 50,2 | +0,2 |
| 08 13 01 | Capacități — Cercetare în beneficiul întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) | 238,6 | 251,2 | +12,6 |
| 08 14 01 | Capacități — Regiuni ale cunoașterii | 20,0 | 20,1 | +0,1 |
| 08 15 01 | Capacități — Potențial de cercetare | 66,4 | 66,6 | +0,2 |
| 08 16 01 | Capacități — Știința în societate | 44,6 | 44,8 | +0,2 |
| 08 17 01 | Capacități — Activități de cooperare internațională | 32,0 | 32,1 | +0,1 |
| 08 19 01 | Capacități - Sprijin pentru o dezvoltare coerentă a politicilor de cercetare | 13,1 | 13,1 | +0,0 |
| 09 04 01 01 | Sprijin pentru cooperarea în materie de cercetare în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC – Cooperare) | 1 240,4 | 1 244,5 | +4,1 |
| 09 05 01 | Capacități — Infrastructuri de cercetare | 31,2 | 31,3 | +0,1 |
| 10 02 01 | Activități nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare (CCC) | 31,4 | 31,5 | +0,1 |
| 15 02 02 | Erasmus Mundus | 103,8 | 105,6 | +1,9 |
| 15 02 22 | Programul Învățare pe tot parcursul vieții | 1 058,5 | 1 110,5 | +52,0 |
| 15 07 77 | Oameni | 886,4 | 905,7 | +19,3 |
| 32 04 06 | PCI – Energie inteligentă | 122,3 | 129,8 | +7,5 |
| 32 06 01 | Cercetarea în domeniul energiei | 147,6 | 162,6 | +15,0 |
| Subtotal | Majorări | | | + 165,0 |
| | — | din care majorări pentru PCI |

în milioane EUR

Linie bugetară

Denumire

Majorări/reduceri ale creditelor de angajament

PB 2012

Buget 2012

Diferență

02 02 01

CIP – Program pentru spirit antreprenorial și inovație

148,6

156,1

+7,5

02 04 01 01

Cercetare în domeniul spațiului

250,3

251,3

+1,0

02 04 01 02

Cercetare în domeniul securității

242,1

243,0

+0,9

04 03 04

EURES

19,5

20,6

+1,1

04 03 15

Anul european al îmbătrânirii active (deja închisă)

—

2,7

+2,7

08 02 01

Cooperare - Sănătate

637,2

639,5

+2,3

08 03 01

Cooperare - Alimentație, agricultură și pescuit și biotehnologie

311,6

312,8

+1,2

08 04 01

Cooperare — Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție

499,2

501,0

+1,8

08 05 01

Cooperare – Energie

166,0

178,3

+12,3

08 06 01

Cooperare — Mediu (inclusiv schimbări climatice)

279,8

280,9

+1,1

08 07 01

Cooperare - Transport (inclusiv aeronautică)

322,6

323,8

+1,2

08 08 01

Cooperare — Științe socioeconomice și științe umane

92,1

92,4

+0,3

08 09 01

Cooperare - Mecanism de finanțare cu partajarea riscurilor (RSFF)

197,3

198,0

+0,7

08 10 01

Idei

1 547,5

1 564,9

+17,4

08 12 01

Capacități — Infrastructuri de cercetare

50,0

50,2

+0,2

08 13 01

Capacități — Cercetare în beneficiul întreprinderilor mici și mijlocii (IMM)

238,6

251,2

+12,6

08 14 01

Capacități — Regiuni ale cunoașterii

20,0

20,1

+0,1

08 15 01

Capacități — Potențial de cercetare

66,4

66,6

+0,2

08 16 01

Capacități — Știința în societate

44,6

44,8

+0,2

08 17 01

Capacități — Activități de cooperare internațională

32,0

32,1

+0,1

08 19 01

Capacități - Sprijin pentru o dezvoltare coerentă a politicilor de cercetare

13,1

13,1

+0,0

09 04 01 01

Sprijin pentru cooperarea în materie de cercetare în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC – Cooperare)

1 240,4

1 244,5

+4,1

09 05 01

Capacități — Infrastructuri de cercetare

31,2

31,3

+0,1

10 02 01

Activități nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare (CCC)

31,4

31,5

+0,1

15 02 02

Erasmus Mundus

103,8

105,6

+1,9

15 02 22

Programul Învățare pe tot parcursul vieții

1 058,5

1 110,5

+52,0

15 07 77

Oameni

886,4

905,7

+19,3

32 04 06

PCI – Energie inteligentă

122,3

129,8

+7,5

32 06 01

Cercetarea în domeniul energiei

147,6

162,6

+15,0

Subtotal

Majorări

+ 165,0

—

+15,0

| — | din care majorări pentru PC7 |
| --- | --- |

—

+92,0

04 03 07

Analiză, studii și sensibilizare (deja închisă)

4,9

2,2

–2,7

Reduceri ale cheltuielilor de sprijin (diverse linii – deja închise)

–0,5

Subtotal

Reduceri

–3,2

Costuri

Impact net

+ 161,8

Marja de la rubrica 1a

–50,0

Impactul asupra creditelor de plată al majorărilor și reducerilor convenite ale creditelor de angajament, indicate în tabelul de mai sus, este explicat în secțiunea 1.4 de mai jos.

Suma de 50 milioane EUR va fi mobilizată din instrumentul de flexibilitate pentru Strategia Europa 2020.

Fără a aduce atingere declarației comune privind finanțarea proiectului ITER menționate în secțiunea 3.4 de mai jos, creditele de angajament înscrise în rezervă pentru ITER (articolul bugetar 08 20 02) sunt stabilite la 417,9 milioane EUR.

Rubrica 1b

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus în proiectul de buget, cu excepția liniei bugetare 13 03 31, „Asistență tehnică și diseminarea informațiilor privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice și o mai bună cunoaștere a strategiei macroregionale”, pentru care sunt stabilite credite de angajament în cuantum de 2,5 milioane EUR. Ca urmare, marja din cadrul plafonului de cheltuieli de la rubrica 1b se ridică la 8,4 milioane EUR.

Rubrica 2

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 3/2012, fiind aduse modificări următoarelor programe și acțiuni:

| în milioane EUR |
| --- |
| Linie bugetară | Denumire | Majorări/reduceri ale creditelor de angajament |
| PB 2012 | Buget 2012 | Diferență |
| | Majorarea creditelor pentru agricultură prin scrisoarea rectificativă nr. 3/2012 | | | + 115,5 |
| — | din care majorarea ajutorului pentru grupurile de producători recunoscute preliminar (postul bugetar 05 02 08 11) |

în milioane EUR

Linie bugetară

Denumire

Majorări/reduceri ale creditelor de angajament

PB 2012

Buget 2012

Diferență

Majorarea creditelor pentru agricultură prin scrisoarea rectificativă nr. 3/2012

+ 115,5

—

150,0

195,0

+45,0

Reducerea creditelor pentru agricultură prin scrisoarea rectificativă nr. 3/2012

– 201,2

Subtotal

Reducerea netă a creditelor pentru agricultură prin SR nr. 3/2012

–85,7

05 07 01 06

Închiderea conturilor

–69,0

– 200,0

– 131,0

05 02 12 08

Lapte destinat unităților școlare

81,0

90,0

+9,0

Subtotal

Impactul net al modificărilor

– 122,0

Marja de la rubrica 2

834,2

Impactul asupra creditelor de plată al majorărilor și reducerilor convenite ale creditelor de angajament, indicate în tabelul de mai sus, este explicat în secțiunea 1.4 de mai jos.

Ca urmare a acordului politic la care s-a ajuns cu privire la postul bugetar 05 02 04 01, „Programe pentru persoanele defavorizate”, creditele înscrise în prezent în rezervă în acest scop sunt înscrise la linia respectivă.

Cele trei instituții au convenit asupra declarației comune menționate în secțiunea 3.3 de mai jos.

Rubrica 3a

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, fiind aduse modificări următoarelor programe și acțiuni în conformitate cu nivelul convenit de Consiliu și Parlament (linii „închise”):

| în milioane EUR |
| --- |
| Linie bugetară | Denumire | Majorări/reduceri ale creditelor de angajament |
| PB 2012 | Buget 2012 | Diferență |
| 18 02 03 02 | Frontex – titlul 3 | 50,5 | 59,5 | +9,0 |
| 18 03 03 | Fondul european pentru refugiați | 93,5 | 102,5 | +9,0 |
| 33 02 05 | Daphne | 17,5 | 19,5 | +2,0 |
| Subtotal | Majorări | | | +20,0 |
| 18 01 04 16 | Prevenirea, capacitatea de reacție și gestionarea consecințelor în materie de terorism - cheltuieli de sprijin (deja închisă) | 0,3 | 0,2 | –0,10 |
| 33 01 04 01 | Drepturi fundamentale și cetățenie – cheltuieli de sprijin (deja închisă) | 0,35 | 0,3 | –0,05 |
| 33 01 04 03 | Justiția penală – Cheltuieli de sprijin (deja închisă) | 0,4 | 0,35 | –0,05 |
| 33 01 04 04 | Justiția civilă – Cheltuieli de sprijin (deja închisă) | 0,3 | 0,25 | –0,05 |
| Subtotal | Reduceri | | | –0,25 |
| Costuri | Impact net | | | +19,75 |
| | Marja de la rubrica 3a | | 38,2 | |

în milioane EUR

Linie bugetară

Denumire

Majorări/reduceri ale creditelor de angajament

PB 2012

Buget 2012

Diferență

18 02 03 02

Frontex – titlul 3

50,5

59,5

+9,0

18 03 03

Fondul european pentru refugiați

93,5

102,5

+9,0

33 02 05

Daphne

17,5

19,5

+2,0

Subtotal

Majorări

+20,0

18 01 04 16

Prevenirea, capacitatea de reacție și gestionarea consecințelor în materie de terorism - cheltuieli de sprijin (deja închisă)

0,3

0,2

–0,10

33 01 04 01

Drepturi fundamentale și cetățenie – cheltuieli de sprijin (deja închisă)

0,35

0,3

–0,05

33 01 04 03

Justiția penală – Cheltuieli de sprijin (deja închisă)

0,4

0,35

–0,05

33 01 04 04

Justiția civilă – Cheltuieli de sprijin (deja închisă)

0,3

0,25

–0,05

Subtotal

Reduceri

–0,25

Costuri

Impact net

+19,75

Marja de la rubrica 3a

38,2

Impactul asupra creditelor de plată al reducerilor convenite ale creditelor de angajament, indicate în tabelul de mai sus, este explicat în secțiunea 1.4 de mai jos.

Rubrica 3b

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, fiind aduse modificări următoarelor programe și acțiuni:

| în milioane EUR |
| --- |
| Linie bugetară | Denumire | Majorări/reduceri ale creditelor de angajament |
| PB 2012 | Buget 2012 | Diferență |
| 15 05 06 | Evenimente anuale speciale | p.m. | 1,5 | +1,5 |
| 15 05 55 | Tineret în acțiune | 134,6 | 139,6 | +5,0 |
| 16 02 02 | Acțiuni multimedia | 30,5 | 31,5 | +1,0 |
| 16 03 04 | Parteneriatul pentru comunicarea privind Europa | 12,7 | 13,0 | +0,3 |
| Subtotal | Majorări | | | +7,8 |
| | Reduceri ale cheltuielilor de sprijin (diverse linii – deja închise) | | | –0,3 |
| Subtotal | Reduceri | | | –0,3 |
| Costuri | Impact net | | | +7,5 |
| | Marja de la rubrica 3b | | 1,6 | |

în milioane EUR

Linie bugetară

Denumire

Majorări/reduceri ale creditelor de angajament

PB 2012

Buget 2012

Diferență

15 05 06

Evenimente anuale speciale

p.m.

1,5

+1,5

15 05 55

Tineret în acțiune

134,6

139,6

+5,0

16 02 02

Acțiuni multimedia

30,5

31,5

+1,0

16 03 04

Parteneriatul pentru comunicarea privind Europa

12,7

13,0

+0,3

Subtotal

Majorări

+7,8

Reduceri ale cheltuielilor de sprijin (diverse linii – deja închise)

–0,3

Subtotal

Reduceri

–0,3

Costuri

Impact net

+7,5

Marja de la rubrica 3b

1,6

Impactul asupra creditelor de plată al majorărilor și reducerilor convenite ale creditelor de angajament, indicate în tabelul de mai sus, este explicat în secțiunea 1.4 de mai jos.

Rubrica 4

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, inclusiv în scrisoarea rectificativă nr. 1/2012, fiind aduse modificări următoarelor programe și acțiuni:

| în milioane EUR |
| --- |
| Linie bugetară | Denumire | Majorări/reduceri ale creditelor de angajament |
| PB 2012 | Buget 2012 | Diferență |
| 19 08 01 02 | Politica europeană de vecinătate și parteneriat (PEVP) – Asistență financiară acordată Palestinei, procesului de pace și UNRWA | 200,0 | 200,0 | BR6 |
| 19 04 03 | Misiuni electorale și de observare ale UE | 35,1 | 38,0 | +2,9 |
| 19 06 01 01 | Instrumentul de stabilitate | 225,0 | 232,8 | +7,8 |
| 19 09 01 | America Latină | 352,6 | 364,3 | +11,7 |
| 19 10 01 01 | Asia | 506,4 | 520,9 | +14,5 |
| 22 02 07 03 | Sprijin financiar pentru încurajarea dezvoltării economice a comunității turco-cipriote | 25,0 | 28,0 | +3,0 |
| Subtotal | Majorări | | | 39,9 + BR6 |
| 01 03 02 | Asistența macrofinanciară (deja închisă) | 105,0 | 95,6 | –9,45 |
| 04 06 01 | IPA – Dezvoltarea resurselor umane | 114,2 | 112,2 | –2,0 |
| 05 05 02 | IPA – Dezvoltare rurală | 237,5 | 234,5 | –3,0 |
| 05 06 01 | Acorduri internaționale privind agricultura (deja închisă) | 6,5 | 6,4 | –0,1 |
| 07 02 01 | Contribuția la activitățile multilaterale și internaționale în materie de mediu (deja închisă) | 2,3 | 2,2 | –0,1 |
| 19 05 01 | Cooperarea cu țările terțe industrializate (deja închisă) | 25,0 | 24,0 | –1,0 |
| 19 10 01 02 | Ajutor pentru reabilitarea și reconstrucția Afganistanului | 199,9 | 198,9 | –1,0 |
| 19 11 01 | Evaluarea rezultatelor în domeniul ajutorului Uniunii, acțiuni de urmărire și misiuni de audit (deja închisă) | 15,6 | 14,0 | –1,6 |
| 19 11 02 | Programe de informare pentru țările terțe | 12,5 | 11,5 | –1,0 |
| 19 11 03 | Uniunea Europeană în lume | 5,0 | 2,5 | –2,5 |
| 20 02 01 | Relațiile comerciale externe (deja închisă) | 9,8 | 7,3 | –2,5 |
| 20 02 03 | Ajutor pentru comerț – Inițiative multilaterale (deja închisă) | 4,5 | 3,8 | –0,7 |
| 21 06 03 | Sprijin de adaptare pentru țările semnatare ale protocolului privind zahărul | 186,4 | 174,8 | –11,6 |
| 21 07 04 | Acorduri privind produsele de bază (deja închisă) | 5,9 | 3,4 | –2,5 |
| 21 08 01 | Evaluarea rezultatelor în domeniul ajutorului Uniunii/comunitar și acțiuni de urmărire și misiuni de audit (deja închisă) | 11,7 | 9,6 | –2,2 |
| 21 08 02 | Coordonare și sensibilizare în materie de dezvoltare (deja închisă) | 10,8 | 9,9 | –0,9 |
| 22 02 10 02 | Programe de informare și comunicare pentru țările terțe | 11,0 | 10,0 | –1,0 |
| 23 02 03 | Pregătirea pentru apărarea împotriva catastrofelor (deja închisă) | 35,2 | 34,8 | –0,4 |
| 19 01 04 04 | PESC – cheltuieli de gestiune administrativă (deja închisă) | 0,75 | 0,5 | –0,25 |
| | Reduceri ale cheltuielilor de gestiune administrativă efectuate de PE (diverse linii) | 177,3 | 168,0 | –9,25 |
| Subtotal | Reduceri | | | –53,0 |
| Costuri | Impact net | | | –13,1 |
| | Marja de la rubrica 4 | | – 150,0 | |

în milioane EUR

Linie bugetară

Denumire

Majorări/reduceri ale creditelor de angajament

PB 2012

Buget 2012

Diferență

19 08 01 02

Politica europeană de vecinătate și parteneriat (PEVP) – Asistență financiară acordată Palestinei, procesului de pace și UNRWA

200,0

200,0

BR6

19 04 03

Misiuni electorale și de observare ale UE

35,1

38,0

+2,9

19 06 01 01

Instrumentul de stabilitate

225,0

232,8

+7,8

19 09 01

America Latină

352,6

364,3

+11,7

19 10 01 01

Asia

506,4

520,9

+14,5

22 02 07 03

Sprijin financiar pentru încurajarea dezvoltării economice a comunității turco-cipriote

25,0

28,0

+3,0

Subtotal

Majorări

39,9 + BR6

01 03 02

Asistența macrofinanciară (deja închisă)

105,0

95,6

–9,45

04 06 01

IPA – Dezvoltarea resurselor umane

114,2

112,2

–2,0

05 05 02

IPA – Dezvoltare rurală

237,5

234,5

–3,0

05 06 01

Acorduri internaționale privind agricultura (deja închisă)

6,5

6,4

–0,1

07 02 01

Contribuția la activitățile multilaterale și internaționale în materie de mediu (deja închisă)

2,3

2,2

–0,1

19 05 01

Cooperarea cu țările terțe industrializate (deja închisă)

25,0

24,0

–1,0

19 10 01 02

Ajutor pentru reabilitarea și reconstrucția Afganistanului

199,9

198,9

–1,0

19 11 01

Evaluarea rezultatelor în domeniul ajutorului Uniunii, acțiuni de urmărire și misiuni de audit (deja închisă)

15,6

14,0

–1,6

19 11 02

Programe de informare pentru țările terțe

12,5

11,5

–1,0

19 11 03

Uniunea Europeană în lume

5,0

2,5

–2,5

20 02 01

Relațiile comerciale externe (deja închisă)

9,8

7,3

–2,5

20 02 03

Ajutor pentru comerț – Inițiative multilaterale (deja închisă)

4,5

3,8

–0,7

21 06 03

Sprijin de adaptare pentru țările semnatare ale protocolului privind zahărul

186,4

174,8

–11,6

21 07 04

Acorduri privind produsele de bază (deja închisă)

5,9

3,4

–2,5

21 08 01

Evaluarea rezultatelor în domeniul ajutorului Uniunii/comunitar și acțiuni de urmărire și misiuni de audit (deja închisă)

11,7

9,6

–2,2

21 08 02

Coordonare și sensibilizare în materie de dezvoltare (deja închisă)

10,8

9,9

–0,9

22 02 10 02

Programe de informare și comunicare pentru țările terțe

11,0

10,0

–1,0

23 02 03

Pregătirea pentru apărarea împotriva catastrofelor (deja închisă)

35,2

34,8

–0,4

19 01 04 04

PESC – cheltuieli de gestiune administrativă (deja închisă)

0,75

0,5

–0,25

Reduceri ale cheltuielilor de gestiune administrativă efectuate de PE (diverse linii)

177,3

168,0

–9,25

Subtotal

Reduceri

–53,0

Costuri

Impact net

–13,1

Marja de la rubrica 4

– 150,0

Impactul asupra creditelor de plată al majorărilor și reducerilor convenite ale creditelor de angajament, indicate în tabelul de mai sus, este explicat în secțiunea 1.4 de mai jos.

Suma de 150 milioane EUR va fi mobilizată din instrumentul de flexibilitate pentru politica europeană de vecinătate. De asemenea, se aprobă alocarea anticipată a creditelor de angajament pentru 2011 destinate Palestinei, așa cum se menționează în secțiunea 2 de mai jos.

Rubrica 5

În ceea ce privește creditele și posturile din schemele de personal ale tuturor instituțiilor, se aprobă poziția Parlamentului European. De asemenea, se aprobă majorările propuse în scrisoarea rectificativă nr. 2/2012. În fine, se adaugă suma de 10,4 milioane EUR pentru pensii. Ca urmare, marja din cadrul plafonului de cheltuieli de la rubrica 5 se ridică la 474,4 milioane EUR.

1.4.   Credite de plată

Cuantumul total al creditelor de plată din bugetul 2012 se stabilește la 129 088,043 milioane EUR. În cadrul compromisului general, comitetul de conciliere convine asupra declarației comune privind plățile prezentate în secțiunea 3.1 de mai jos.

Pentru a împărți reducerea convenită a cuantumului total al plăților comparativ cu proiectul de buget (astfel cum a fost modificat prin scrisorile rectificative) între rubricile și liniile bugetare se aplică metodologia descrisă în continuare, cu scopul de a reflecta compromisul global privind angajamentele în plățile aferente și de a echilibra nivelul total al plăților între rubrici.

| 1. | Punctul de plecare al calculului este cuantumul total al plăților convenit mai sus, care în 2012 se ridică la 129 088,043 milioane EUR. |
| --- | --- |

1.

Punctul de plecare al calculului este cuantumul total al plăților convenit mai sus, care în 2012 se ridică la 129 088,043 milioane EUR.

| 2. | În a doua etapă, metoda ține cont de cuantumul convenit al angajamentelor pentru creditele nediferențiate.
  Prin definiție, cuantumul creditelor de angajament pentru acest tip de cheltuieli este egal cu cuantumul creditelor de plată, care nu este afectat în etapele următoare.
  Prin analogie, același principiu se aplică și agențiilor descentralizate, în cazul cărora contribuția UE în credite de plată este stabilită la nivelul propus în secțiunea 1.2 de mai sus. |
| --- | --- |

2.

În a doua etapă, metoda ține cont de cuantumul convenit al angajamentelor pentru creditele nediferențiate.

Prin definiție, cuantumul creditelor de angajament pentru acest tip de cheltuieli este egal cu cuantumul creditelor de plată, care nu este afectat în etapele următoare.

Prin analogie, același principiu se aplică și agențiilor descentralizate, în cazul cărora contribuția UE în credite de plată este stabilită la nivelul propus în secțiunea 1.2 de mai sus.

| 3. | În al treilea rând, creditele de plată pentru proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare se stabilesc după cum urmează:






  — | Secțiunea III (Comisia): creditele de plată pentru toate proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare noi se stabilesc la 50 % din angajamentele aferente sau la nivelul propus, dacă acesta este mai scăzut; în cazul prelungirii unor proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare existente, cuantumul plăților este cel definit în proiectul de buget plus 50 % din angajamentele noi aferente sau rămâne la nivelul propus, dacă acesta este mai scăzut; |
| --- | --- | --- |

3.

În al treilea rând, creditele de plată pentru proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare se stabilesc după cum urmează:

—

Secțiunea III (Comisia): creditele de plată pentru toate proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare noi se stabilesc la 50 % din angajamentele aferente sau la nivelul propus, dacă acesta este mai scăzut; în cazul prelungirii unor proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare existente, cuantumul plăților este cel definit în proiectul de buget plus 50 % din angajamentele noi aferente sau rămâne la nivelul propus, dacă acesta este mai scăzut;

| — | Secțiunea X (SEAE): creditele de plată pentru proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare se stabilesc la nivelul propus de Parlamentul European. |
| --- | --- |

—

Secțiunea X (SEAE): creditele de plată pentru proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare se stabilesc la nivelul propus de Parlamentul European.

| 4. | În al patrulea rând, pe lângă majorările și reducerile convenite ale creditelor de angajament pentru cheltuielile diferențiate, așa cum sunt prezentate în propunerea de proiect de compromis de mai sus, defalcate pe rubricile cadrului financiar, se aprobă următoarele cuantumuri specifice în credite de plată:






  a. | Rubrica 1a: cuantumul creditelor de plată pentru „Fondul european de ajustare la globalizare” se stabilește la 50 milioane EUR; cuantumul creditelor de plată pentru „Anul european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații” se stabilește la nivelul convenit de Consiliu și Parlament (linie „închisă”); |
| --- | --- | --- |

4.

În al patrulea rând, pe lângă majorările și reducerile convenite ale creditelor de angajament pentru cheltuielile diferențiate, așa cum sunt prezentate în propunerea de proiect de compromis de mai sus, defalcate pe rubricile cadrului financiar, se aprobă următoarele cuantumuri specifice în credite de plată:

a.

Rubrica 1a: cuantumul creditelor de plată pentru „Fondul european de ajustare la globalizare” se stabilește la 50 milioane EUR; cuantumul creditelor de plată pentru „Anul european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații” se stabilește la nivelul convenit de Consiliu și Parlament (linie „închisă”);

| b. | Rubrica 2: cuantumul creditelor de plată pentru „Acordurile internaționale în domeniul pescuitului” se stabilește la nivelul propus în scrisoarea rectificativă nr. 3/2012. |
| --- | --- |

b.

Rubrica 2: cuantumul creditelor de plată pentru „Acordurile internaționale în domeniul pescuitului” se stabilește la nivelul propus în scrisoarea rectificativă nr. 3/2012.

| c. | Rubrica 3b: cuantumul creditelor de plată pentru „Evenimente anuale speciale” se stabilește la nivelul propus în poziția Parlamentului; |
| --- | --- |

c.

Rubrica 3b: cuantumul creditelor de plată pentru „Evenimente anuale speciale” se stabilește la nivelul propus în poziția Parlamentului;

| d. | Rubrica 4: cuantumul creditelor de plată pentru „Rezerva pentru ajutoare de urgență” se stabilește la 90 milioane EUR; cuantumul creditelor de plată pentru „Palestina” se stabilește la nivelul propus în proiectul de buget; cuantumul creditelor de plată pentru „Asistența macroeconomică” se stabilește la nivelul convenit de Consiliu și Parlament (linie „închisă”); cuantumul creditelor de plată pentru „Țările semnatare ale protocolului privind zahărul” se stabilește la nivelul convenit de Consiliu și Parlament (linie „închisă”, în credite de plată). |
| --- | --- |

d.

Rubrica 4: cuantumul creditelor de plată pentru „Rezerva pentru ajutoare de urgență” se stabilește la 90 milioane EUR; cuantumul creditelor de plată pentru „Palestina” se stabilește la nivelul propus în proiectul de buget; cuantumul creditelor de plată pentru „Asistența macroeconomică” se stabilește la nivelul convenit de Consiliu și Parlament (linie „închisă”); cuantumul creditelor de plată pentru „Țările semnatare ale protocolului privind zahărul” se stabilește la nivelul convenit de Consiliu și Parlament (linie „închisă”, în credite de plată).

| 5. | Reducerea globală a plăților care trebuie împărțită între rubricile și liniile bugetare este egală cu:






  a. | cuantumul total al plăților convenite la punctul 1 minus: |
| --- | --- | --- |

5.

Reducerea globală a plăților care trebuie împărțită între rubricile și liniile bugetare este egală cu:

a.

cuantumul total al plăților convenite la punctul 1 minus:

| b. | proiectul de buget astfel cum a fost modificat prin scrisorile rectificative nr. 1/2012, nr. 2/2012 și nr. 3/2012, combinat cu impactul pe care măsurile prevăzute la punctele 2-4 îl au asupra plăților. |
| --- | --- |

b.

proiectul de buget astfel cum a fost modificat prin scrisorile rectificative nr. 1/2012, nr. 2/2012 și nr. 3/2012, combinat cu impactul pe care măsurile prevăzute la punctele 2-4 îl au asupra plăților.

Reducerea globală a cuantumului plăților (5a - 5b) este apoi distribuită între liniile bugetare pentru cheltuielile diferențiate de la rubricile de cheltuieli conform metodei de mai jos, care prevede o reechilibrare limitată a reducerilor plăților în favoarea rubricii 1a, provenind de la rubricile 2 și 4:

| a. | : | Rubrica 1a | : | 31,00 %; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b. | : | Rubrica 1b | : | 38,45 %; |
| c. | : | Rubrica 2 | : | 21,25 %; |
| d. | : | Rubrica 3a | : | 1,00 %; |
| e. | : | Rubrica 3b | : | zero %; |
| f. | : | Rubrica 4 | : | 8,30 %. |

a.

:

Rubrica 1a

:

31,00 %;

b.

:

Rubrica 1b

:

38,45 %;

c.

:

Rubrica 2

:

21,25 %;

d.

:

Rubrica 3a

:

1,00 %;

e.

:

Rubrica 3b

:

zero %;

f.

:

Rubrica 4

:

8,30 %.

| 6. | Fără a aduce atingere sumelor definite la punctele 2-4, reducerile de la fiecare rubrică definite la punctul 5 sunt apoi împărțite pe linii bugetare, inclusiv cele „închise”, pe baza ponderii plăților la liniile bugetare individuale vizate din proiectul de buget astfel cum a fost modificat prin scrisorile rectificative nr. 1/2012, nr. 2/2012 și nr. 3/2012.
  Ca excepție de la această regulă, se propune totuși ca reducerea globală de la rubrica 1b să se distribuie proporțional cu poziția Consiliului, și anume menținând proiectul de buget pentru obiectivul de convergență. |
| --- | --- |

6.

Fără a aduce atingere sumelor definite la punctele 2-4, reducerile de la fiecare rubrică definite la punctul 5 sunt apoi împărțite pe linii bugetare, inclusiv cele „închise”, pe baza ponderii plăților la liniile bugetare individuale vizate din proiectul de buget astfel cum a fost modificat prin scrisorile rectificative nr. 1/2012, nr. 2/2012 și nr. 3/2012.

Ca excepție de la această regulă, se propune totuși ca reducerea globală de la rubrica 1b să se distribuie proporțional cu poziția Consiliului, și anume menținând proiectul de buget pentru obiectivul de convergență.

1.5.   Comentarii bugetare

Toate amendamentele textuale depuse de Parlamentul European sau de Consiliu se aprobă cu condiția ca ele să nu modifice sau să extindă domeniul de aplicare al unui temei juridic existent.

1.6.   Linii bugetare noi

Cu excepția cazului în care se prevede altfel în concluziile comune convenite de comitetul de conciliere sau de ambele componente ale autorității bugetare în cadrul lecturii lor respective (noul articol bugetar 04 03 15 – „Anul european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații”), nomenclatura bugetară propusă de Comisie în proiectul său de buget și în scrisorile sale rectificative va rămâne neschimbată, cu excepția proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare.

Se aprobă împărțirea propusă de Parlamentul European a articolului bugetar 16 03 02 în postul bugetar 16 03 02 01 (rubrica 3b) – „Activități de comunicare ale reprezentanțelor Comisiei” și postul bugetar 16 03 02 02 (rubrica 5) – „Spațiul public european”.

1.7.   Rezerve

Toate rezervele votate de Parlamentul European sunt menținute. Cuantumul rezervei de la linia 26 01 20 (EPSO) se reduce cu 50 %, la fel ca rezervele de la liniile A4 01 01 și A4 02 01 01.

2.   Buget 2011

Proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 se aprobă cu următoarele modificări:

| în milioane EUR |
| --- |
| Linie bugetară | Denumire | Majorări/reduceri ale creditelor de angajament |
| PBR 6/2011 | Diferență | BR 6/2011 |
| 04 02 20 | FSE – Asistență tehnică operațională | +3,25 | — | +3,25 |
| 19 08 01 02 | Politica europeană de vecinătate și parteneriat (PEVP) – Asistență financiară acordată Palestinei, procesului de pace și UNRWA | +60,4 | +39,6 | + 100,0 |
| 21 06 07 | Măsuri de însoțire pentru sectorul bananelor | — | +13,4 | +13,4 |
| Subtotal | Majorări | +63,7 | +53,0 | + 116,7 |
| 01 03 02 | Asistența macroeconomică | –51,4 | –53,0 | – 104,4 |
| 05 06 01 | Acorduri internaționale privind agricultura | –0,1 | — | –0,1 |
| 07 11 01 | Contribuția la acordurile multilaterale și internaționale în materie de politici climatice | –0,2 | — | –0,2 |
| 14 03 03 | Participarea la organizațiile internaționale din domeniul vamal și fiscal | –0,1 | — | –0,1 |
| 15 02 03 | Cooperarea cu țările terțe în domeniul educației și formării profesionale | –6,3 | — | –6,3 |
| 21 07 03 | Acord cu Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO) și alte organisme ale Organizației Națiunilor Unite | –0,3 | — | –0,3 |
| 21 07 04 | Acorduri privind produsele de bază | –2,0 | — | –2,0 |
| Subtotal | Reduceri | –60,4 | –53,0 | – 113,4 |
| Costuri | Impact net | +3,25 | — | +3,25 |

în milioane EUR

Linie bugetară

Denumire

Majorări/reduceri ale creditelor de angajament

PBR 6/2011

Diferență

BR 6/2011

04 02 20

FSE – Asistență tehnică operațională

+3,25

—

+3,25

19 08 01 02

Politica europeană de vecinătate și parteneriat (PEVP) – Asistență financiară acordată Palestinei, procesului de pace și UNRWA

+60,4

+39,6

+ 100,0

21 06 07

Măsuri de însoțire pentru sectorul bananelor

—

+13,4

+13,4

Subtotal

Majorări

+63,7

+53,0

+ 116,7

01 03 02

Asistența macroeconomică

–51,4

–53,0

– 104,4

05 06 01

Acorduri internaționale privind agricultura

–0,1

—

–0,1

07 11 01

Contribuția la acordurile multilaterale și internaționale în materie de politici climatice

–0,2

—

–0,2

14 03 03

Participarea la organizațiile internaționale din domeniul vamal și fiscal

–0,1

—

–0,1

15 02 03

Cooperarea cu țările terțe în domeniul educației și formării profesionale

–6,3

—

–6,3

21 07 03

Acord cu Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO) și alte organisme ale Organizației Națiunilor Unite

–0,3

—

–0,3

21 07 04

Acorduri privind produsele de bază

–2,0

—

–2,0

Subtotal

Reduceri

–60,4

–53,0

– 113,4

Costuri

Impact net

+3,25

—

+3,25

| în milioane EUR |
| --- |
| Linie bugetară | Denumire | Majorări/reduceri ale creditelor de plată |
| PBR 6/2011 | BR 6/2011 |
| 04 02 17 | FSE — Convergență | + 204,0 | + 226,35 |
| 04 02 19 | FSE – Competitivitate regională | + 204,0 | + 226,35 |
| 04 02 20 | FSE – Asistență tehnică operațională | +0,3 | +0,3 |
| 08 04 01 | Cooperare — Nanoștiințe, nanotehnologii | +82,0 | +82,0 |
| 09 04 01 | Cooperare – Tehnologiile informației și comunicațiilor | +60,0 | +60,0 |
| Subtotal | Majorări | + 550,3 | + 595,0 |
| 05 04 05 01 | Programe de dezvoltare rurală | p.m. | – 395,0 |
| Subtotal | Reduceri | p.m. | – 395,0 |
| Costuri | Impact net | + 550,3 | + 200,0 |

în milioane EUR

Linie bugetară

Denumire

Majorări/reduceri ale creditelor de plată

PBR 6/2011

BR 6/2011

04 02 17

FSE — Convergență

+ 204,0

+ 226,35

04 02 19

FSE – Competitivitate regională

+ 204,0

+ 226,35

04 02 20

FSE – Asistență tehnică operațională

+0,3

+0,3

08 04 01

Cooperare — Nanoștiințe, nanotehnologii

+82,0

+82,0

09 04 01

Cooperare – Tehnologiile informației și comunicațiilor

+60,0

+60,0

Subtotal

Majorări

+ 550,3

+ 595,0

05 04 05 01

Programe de dezvoltare rurală

p.m.

– 395,0

Subtotal

Reduceri

p.m.

– 395,0

Costuri

Impact net

+ 550,3

+ 200,0

Așa cum a propus Comisia, reducerea creditelor de plată aferente linie „Programe de dezvoltare rurală” este utilizată pentru a acoperi nevoile de plăți restante pentru Fondul social european (FSE).

În conformitate cu declarația comună privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2011 (Fondul de solidaritate al Uniunii Europene) prezentată în secțiunea 3.2 de mai jos, suma de 38 milioane EUR în credite de plată se redistribuie de la linia „Programe de dezvoltare rurală” pentru a finanța creditele de plată pentru mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene, conform tabelului de mai jos.

| în milioane EUR |
| --- |
| Linie bugetară | Denumire | Majorări/reduceri ale creditelor de plată |
| PBR 7/2011 |
| 13 06 01 | Fondul de solidaritate al Uniunii Europene – State membre | +38,0 |
| Subtotal | Majorări | +38,0 |
| 05 04 05 01 | Programe de dezvoltare rurală | –38,0 |
| Subtotal | Reduceri | –38,0 |
| Costuri | Impact net | 0 |

în milioane EUR

Linie bugetară

Denumire

Majorări/reduceri ale creditelor de plată

PBR 7/2011

13 06 01

Fondul de solidaritate al Uniunii Europene – State membre

+38,0

Subtotal

Majorări

+38,0

05 04 05 01

Programe de dezvoltare rurală

–38,0

Subtotal

Reduceri

–38,0

Costuri

Impact net

0

3.   Declarații comune

În cadrul acordului privind bugetul 2012 și PBR nr. 6/2011 prezentat mai sus, au fost convenite următoarele declarații comune.

3.1.   Declarație comună privind creditele de plată

Ținând seama de eforturile de consolidare fiscală în curs în statele membre, Parlamentul European și Consiliul convin să reducă nivelul creditelor de plată pentru 2012 față de proiectul de buget al Comisiei. Cele două instituții invită Comisia să solicite credite de plată suplimentare printr-un buget rectificativ în cazul în care creditele înscrise în bugetul 2012 se dovedesc insuficiente pentru acoperirea cheltuielilor prevăzute la subrubrica 1a (Competitivitate pentru creștere și ocuparea forței de muncă), la subrubrica 1b (Coeziune pentru creștere și ocuparea forței de muncă), la rubrica 2 (Conservarea și gestionarea resurselor naturale), la rubrica 3 (Cetățenie, libertate, securitate și justiție) și la rubrica 4 (UE ca actor global).

În special, Parlamentul European și Consiliul îndeamnă Comisia să prezinte, până la sfârșitul lunii septembrie 2012 cel târziu, cifrele actualizate privind situația la zi și estimări privind creditele de plată de la subrubrica 1b și dezvoltarea rurală de la rubrica 2 și, dacă este necesar, să prezinte un proiect de buget rectificativ.

Parlamentul European și Consiliul vor adopta o poziție cu privire la orice proiect de buget rectificativ în cel mai scurt timp pentru a evita orice situație de insuficiență a creditelor de plată. În plus, Parlamentul European și Consiliul se angajează să prelucreze rapid orice posibil transfer de credite de plată, inclusiv de la o rubrică a cadrului financiar la alta, în scopul de a utiliza creditele de plată înscrise în buget în cel mai bun mod posibil și de a le alinia execuției și nevoilor reale.

3.2.   Declarație comună privind proiectul de buget rectificativ nr. 7/2011

Parlamentul European și Consiliul iau act de intenția Comisiei de a prezenta la 21 noiembrie 2011 un proiect de buget rectificativ (PBR nr. 7/2011) pentru mobilizarea din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene a unei sume care se estimează a fi de 38 milioane EUR, atât în credite de angajament, cât și în credite de plată. Creditele de plată vor fi redistribuite de la postul bugetar 05 04 05 01 – „Programe de dezvoltare rurală”.

Parlamentul European și Consiliul vor depune eforturi pentru a adopta o poziție cu privire la proiectul de buget rectificativ nr. 7/2011 înainte de sfârșitul anului 2011, în conformitate cu procedurile lor interne respective.

3.3.   Declarație comună privind măsurile de prevenire a unor crize viitoare în sectorul fructelor și legumelor

Criza bacteriei E-coli a evidențiat necesitatea unui mecanism de reacție corespunzător la crizele pieței din UE. În acest context, Parlamentul European și Consiliul se angajează să dea curs rapid cererilor de transfer aferente din partea Comisiei sau, după analizarea posibilității de redistribuire a creditelor autorizate, unui buget rectificativ propus de Comisie în cazul unei crize excepționale a pieței fructelor și legumelor ce impune adoptarea unor măsuri urgente specifice, astfel cum se prevede la articolul 191 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 (Regulamentul unic OCP), în spiritul propunerii Comisiei de a dispune de mecanisme pentru a preveni apariția unor crize viitoare cu ajutorul organizațiilor producătorilor.

3.4.   Declarație comună privind finanțarea proiectului ITER

Parlamentul European și Consiliul convin să se întâlnească în cadrul unui trilog cu participarea Comisiei în după-amiaza zilei de miercuri, 23 noiembrie 2011, pentru a discuta chestiunea costurilor suplimentare ale proiectului ITER în 2012-2013, cu scopul de a ajunge la un acord înainte de sfârșitul anului.

Parlamentul European și Consiliul invită Comisia să faciliteze obținerea unui acord privind necesitățile de finanțare suplimentare ale proiectului ITER, ținând cont de preocupările ambelor componente ale autorității bugetare.

---

(1)  Tabelele recapitulative defalcate pe rubricile cadrului financiar prezentate în această secțiune nu includ reducerea creditelor destinate agențiilor descentralizate și pachetul convenit pentru proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare (a se vedea secțiunea 1.2 de mai sus).

---

Joi, 1 decembrie 2011ANEXA II

modificarea comentariilor bugetare:

Proiectul-pilot Secțiunea X (SEAE)

Textul votat, modificările propuse fiind evidențiate cu caractere ALDINE

Proiect-pilot - Institutul European al Păcii

Plecând de la Conceptul privind consolidarea capacităților UE în domeniul medierii și al dialogului din 2009, s
  copul acestui proiect-pilot este
  analizarea și examinarea opțiunilor și a costurilor și beneficiilor conexe, pentru a răspunde în mod eficient nevoilor UE în medierile de pace
  .

Plecând de la eforturile anterioare și curente ale IEP și ținând seama de studiile existente, inclusiv de cele provenite de la Parlamentul European, precum și de planurile de afaceri dezvoltate în acest sens, această analiză a raportului costuri-beneficii va aborda chestiuni precum posibila organizare instituțională, inclusiv structurile de costuri, sistemele de gestionare și cerințele de finanțare.

Proiectul-pilot
  ar trebui să analizeze în special posibilitățile de a optimiza potențialul capacităților de care dispun SEAE,
  alte instituții ale UE
  , Institutul pentru Studii de Securitate al Uniunii Europene,
  Colegiul European de Securitate și Apărare, statele membre și entitățile lor naționale angajate în medierile de pace, precum și alte părți interesate
  și de a crea sinergii cu acestea.

Obiectivele IEP ar trebui să se bazeze pe valorile fundamentale și pe obiectivele Uniunii Europene, așa cum sunt definite în tratate.

Fără a aduce atingere rezultatelor
  proiectului-pilot
  , IEP ar putea să desfășoare activități de consiliere, cercetare formare, implicarea în procese de mediere și de diplomație informală care au ca scop prevenirea conflictelor și soluționarea pașnică a acestora, învățăminte și bune practici rezultate din implementarea și gestionarea misiunilor relevante ale UE, cu luarea în considerare a opiniilor comunității academice, de cercetători
  și a ONG-urilor
  în acest domeniu, precum și a reprezentanților opiniei publice.
  Proiectul-pilot
  ar trebui să se concentreze în special pe modul în care un eventual institut independent ar putea să consolideze capacitățile din aceste domenii ale SEAE și ale UE în ansamblul său și, în același timp,
  să optimizeze resursele existente
  în cooperare cu instituțiile relevante ale UE.

Acțiune pregătitoare Secțiunea III (Comisia)

Jurnalism transfrontalier (linia bugetară 16 02 06)

La sfârșitul comentariilor se adaugă următorul paragraf:

Această acțiune pregătitoare pentru burse europene de cercetare pentru jurnaliști este destinată să faciliteze și să dezvolte o veritabilă cercetare jurnalistică transfrontalieră la nivelul Uniunii. Vor fi organizate cereri de oferte în vederea selectării unor proiecte de investigație comune care să implice jurnaliști din cel puțin două state membre, cu o dimensiune transfrontalieră sau europeană ce rezultă dintr-o perspectivă națională, regională sau locală. Rezultatele investigației jurnalistice selectate vor fi publicate cel puțin în fiecare dintre statele membre implicate.

În acest scop, se va realiza un studiu de fezabilitate pentru găsirea de noi modalități de a lansa proiectul. Studiul trebuie să analizeze modalități prin care jurnalismul independent și de critică poate fi finanțat de UE, asigurându-se, în același timp, independența informațiilor.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/98

---

Joi, 1 decembrie 2011Proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011: resurse proprii, politică maritimă integrată, Grecia, FSE, Palestina

P7_TA(2011)0522

Rezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, secțiunea III – Comisia (17631/2011 – C7-0440/2011 – 2011/2267(BUD))

2013/C 165 E/15

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

| — | având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1), în special articolele 37 și 38,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, adoptat definitiv la 15 decembrie 2010 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, adoptat definitiv la 15 decembrie 2010 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, prezentat de Comisie la 18 octombrie 2011 (COM(2011)0674), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, prezentat de Comisie la 18 octombrie 2011 (COM(2011)0674),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011, adoptată de Consiliu la 30 noiembrie 2011 2011 (17631/2011 – C7-0440/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011, adoptată de Consiliu la 30 noiembrie 2011 2011 (17631/2011 – C7-0440/2011),

| — | având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 75b și 75e din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0407/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0407/2011),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 la bugetul general 2011 acoperă, printre altele, majorarea creditelor de angajament de la rubricile 1 și 4 cu o sumă de 3,25 milioane EUR și, respectiv, cu 113,4 milioane EUR, o majorare a creditelor de plată în valoare de 550,3 milioane EUR pentru a acoperi nevoile de la rubrica 1, precum și o actualizare a previziunilor privind veniturile; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 la bugetul general 2011 acoperă, printre altele, majorarea creditelor de angajament de la rubricile 1 și 4 cu o sumă de 3,25 milioane EUR și, respectiv, cu 113,4 milioane EUR, o majorare a creditelor de plată în valoare de 550,3 milioane EUR pentru a acoperi nevoile de la rubrica 1, precum și o actualizare a previziunilor privind veniturile;

| B. | întrucât Consiliul a modificat proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 reducând la 200 de milioane EUR majorarea totală netă a creditelor de plată; |
| --- | --- |

B.

întrucât Consiliul a modificat proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 reducând la 200 de milioane EUR majorarea totală netă a creditelor de plată;

| C. | întrucât Parlamentul a insistat, pe parcursul întregii proceduri bugetare 2011, că nivelul global al plăților susținut de Consiliu și adoptat pentru exercițiul financiar 2011 este insuficient și nu va permite finanțarea tuturor nevoilor convenite în mod clar; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul a insistat, pe parcursul întregii proceduri bugetare 2011, că nivelul global al plăților susținut de Consiliu și adoptat pentru exercițiul financiar 2011 este insuficient și nu va permite finanțarea tuturor nevoilor convenite în mod clar;

| D. | întrucât ambele componente ale autorității bugetare au convenit, în cadrul concilierii privind bugetul pentru exercițiul financiar 2011, asupra unei declarații comune privind creditele de plată, prin care Parlamentul și Consiliul se angajau să „[evite] orice scădere a creditelor de plată”; |
| --- | --- |

D.

întrucât ambele componente ale autorității bugetare au convenit, în cadrul concilierii privind bugetul pentru exercițiul financiar 2011, asupra unei declarații comune privind creditele de plată, prin care Parlamentul și Consiliul se angajau să „[evite] orice scădere a creditelor de plată”;

| E. | întrucât aceste nevoi au fost deja parțial luate în considerare printr-un transfer global de credite de plată (DEC 34/2011) în valoare totală de 719,2 milioane EUR și întrucât Comisia va trebui să prezinte în curând un transfer global nou pentru a veni, pe cât posibil, în întâmpinarea nevoilor neacoperite prin proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011, în valoare de 1 047 milioane EUR de la 18 noiembrie 2011, pentru a îndeplini obligațiile juridice ale Uniunii în ceea ce privește creditele de plată; |
| --- | --- |

E.

întrucât aceste nevoi au fost deja parțial luate în considerare printr-un transfer global de credite de plată (DEC 34/2011) în valoare totală de 719,2 milioane EUR și întrucât Comisia va trebui să prezinte în curând un transfer global nou pentru a veni, pe cât posibil, în întâmpinarea nevoilor neacoperite prin proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011, în valoare de 1 047 milioane EUR de la 18 noiembrie 2011, pentru a îndeplini obligațiile juridice ale Uniunii în ceea ce privește creditele de plată;

| F. | întrucât majorarea propusă a creditelor de plată cu 200 de milioane EUR nu reprezintă decât o mică parte a nevoilor suplimentare identificate până la sfârșitul lui 2011, acestea ridicându-se la 1 642 milioane EUR la data de 18 noiembrie 2011; |
| --- | --- |

F.

întrucât majorarea propusă a creditelor de plată cu 200 de milioane EUR nu reprezintă decât o mică parte a nevoilor suplimentare identificate până la sfârșitul lui 2011, acestea ridicându-se la 1 642 milioane EUR la data de 18 noiembrie 2011;

| G. | întrucât majorările de la rubrica 4 vizând asistența financiară acordată Palestinei, procesului de pace și UNRWA, precum și măsurile de însoțire pentru sectorul bananelor sunt redistribuite din creditele neutilizate pentru asistența macrofinanciară și fac parte din acordul la care a ajuns comitetul de conciliere cu privire la bugetul pentru exercițiul financiar 2012; |
| --- | --- |

G.

întrucât majorările de la rubrica 4 vizând asistența financiară acordată Palestinei, procesului de pace și UNRWA, precum și măsurile de însoțire pentru sectorul bananelor sunt redistribuite din creditele neutilizate pentru asistența macrofinanciară și fac parte din acordul la care a ajuns comitetul de conciliere cu privire la bugetul pentru exercițiul financiar 2012;

| H. | întrucât o parte a creșterii veniturilor provine din amenzi și dobânzi de întârziere la plată impuse în cadrul aplicării politicii din domeniul concurenței și se ridică la 435 milioane EUR, |
| --- | --- |

H.

întrucât o parte a creșterii veniturilor provine din amenzi și dobânzi de întârziere la plată impuse în cadrul aplicării politicii din domeniul concurenței și se ridică la 435 milioane EUR,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 și de reevaluările ulterioare care au condus la actualizarea nevoilor de credite de plată și la posibile redistribuiri ale creditelor de angajament; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 și de reevaluările ulterioare care au condus la actualizarea nevoilor de credite de plată și la posibile redistribuiri ale creditelor de angajament;

| 2. | observă că proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011, așa cum a fost modificat de Consiliu, reflectă acordul încheiat de comitetul de conciliere, care acoperă atât bugetul pentru exercițiul financiar 2012, cât și proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011; |
| --- | --- |

2.

observă că proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011, așa cum a fost modificat de Consiliu, reflectă acordul încheiat de comitetul de conciliere, care acoperă atât bugetul pentru exercițiul financiar 2012, cât și proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011;

| 3. | regretă profund climatul de neîncredere care a predominat în cursul negocierilor dintre Comisie și statele membre pe tema creditelor de plată suplimentare necesare în 2011 pentru îndeplinirea de către Comisie a obligațiilor juridice ale Uniunii; solicită Comisiei să comunice celor două componente ale autorității bugetare și publicului în general care sunt consecințele acestui acord asupra implementării programelor în curs; este în mod deosebit preocupat de efectele acestei decizii asupra derulării fondurilor structurale și de coeziune în statele membre, precum și a programelor-cheie realizate de la rubrica „Dezvoltare durabilă”; |
| --- | --- |

3.

regretă profund climatul de neîncredere care a predominat în cursul negocierilor dintre Comisie și statele membre pe tema creditelor de plată suplimentare necesare în 2011 pentru îndeplinirea de către Comisie a obligațiilor juridice ale Uniunii; solicită Comisiei să comunice celor două componente ale autorității bugetare și publicului în general care sunt consecințele acestui acord asupra implementării programelor în curs; este în mod deosebit preocupat de efectele acestei decizii asupra derulării fondurilor structurale și de coeziune în statele membre, precum și a programelor-cheie realizate de la rubrica „Dezvoltare durabilă”;

| 4. | subliniază faptul că abordarea Consiliului contravine proceselor din cadrul semestrului european și guvernanței economice europene, care preconizează căutarea de sinergii și complementarități între bugetul Uniunii și bugetele naționale; este cu atât mai preocupat de poziția Consiliului cu cât, dacă Uniunea se va recupera din actuala criză economică și socială, vor trebui sprijinite investițiile orientate spre viitor; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că abordarea Consiliului contravine proceselor din cadrul semestrului european și guvernanței economice europene, care preconizează căutarea de sinergii și complementarități între bugetul Uniunii și bugetele naționale; este cu atât mai preocupat de poziția Consiliului cu cât, dacă Uniunea se va recupera din actuala criză economică și socială, vor trebui sprijinite investițiile orientate spre viitor;

| 5. | își exprimă dorința de a lua parte, împreună cu Consiliul și Comisia, la un exercițiu de inventariere a situației, prin care să se descopere potențialele deficiențe în implementarea programelor multianuale actuale, în special a celor sprijinite de la subrubrica 1a și 1b; |
| --- | --- |

5.

își exprimă dorința de a lua parte, împreună cu Consiliul și Comisia, la un exercițiu de inventariere a situației, prin care să se descopere potențialele deficiențe în implementarea programelor multianuale actuale, în special a celor sprijinite de la subrubrica 1a și 1b;

| 6. | își reiterează convingerea fermă că o parte a veniturilor provenind din amenzi și dobânzi de întârziere la plată impuse în cadrul aplicării politicii din domeniul concurenței, care este o competență exclusivă a Uniunii, ar trebui să fie direct vărsate și reinvestite în bugetul Uniunii, în loc să fie restituită statelor membre în momentul stabilirii soldului; |
| --- | --- |

6.

își reiterează convingerea fermă că o parte a veniturilor provenind din amenzi și dobânzi de întârziere la plată impuse în cadrul aplicării politicii din domeniul concurenței, care este o competență exclusivă a Uniunii, ar trebui să fie direct vărsate și reinvestite în bugetul Uniunii, în loc să fie restituită statelor membre în momentul stabilirii soldului;

| 7. | aprobă, fără modificări, poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 și încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 6/2011 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

7.

aprobă, fără modificări, poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 6/2011 și încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 6/2011 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 68, 15.3.2011.

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/100 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/100

---

Joi, 1 decembrie 2011Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Cererea EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive introdusă de Portugalia

P7_TA(2011)0523

Rezoluția Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive introdusă de Portugalia) (COM(2011)0664 – C7-0334/2011 – 2011/2262(BUD))

2013/C 165 E/16

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0664 - C7-0334/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0664 - C7-0334/2011),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

| — | având în vedere procedura discuțiilor trilaterale prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura discuțiilor trilaterale prevăzută la punctul 28 din AII din 17 mai 2006,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0395/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0395/2011),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor care sunt afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața forței de muncă;

| B. | întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât domeniul de aplicare al FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale;

| C. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| D. | întrucât Portugalia a solicitat asistență pentru un caz privind 726 de disponibilizări, toate vizate de cererea de asistență, din trei întreprinderi care desfășoară activități încadrate în diviziunea 29 a NACE Rev. 2 („Fabricarea autovehiculelor, a remorcilor și a semiremorcilor”) în regiunile NUTS II Norte (PT11) și Centro (PT16) din Portugalia; |
| --- | --- |

D.

întrucât Portugalia a solicitat asistență pentru un caz privind 726 de disponibilizări, toate vizate de cererea de asistență, din trei întreprinderi care desfășoară activități încadrate în diviziunea 29 a NACE Rev. 2 („Fabricarea autovehiculelor, a remorcilor și a semiremorcilor”) în regiunile NUTS II Norte (PT11) și Centro (PT16) din Portugalia;

| E. | întrucât cererea satisface criteriile de eligibilitate stabilite de Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea satisface criteriile de eligibilitate stabilite de Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie, ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență în cadrul FEG împreună cu propunerea de mobilizare a fondului; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența și transparența FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale și bugetare în vederea accelerării mobilizării FEG; salută, în acest sens, procedura îmbunătățită instituită de Comisie, ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea referitoare la eligibilitatea unei cereri de asistență în cadrul FEG împreună cu propunerea de mobilizare a fondului; speră ca în cadrul viitoarelor revizuiri ale FEG să se realizeze și alte îmbunătățiri ale procedurii, sporindu-se eficiența și transparența FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați, în special a lucrătorilor celor mai vulnerabili și celor mai puțin calificați; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării și a crizei financiare și economice; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați, în special a lucrătorilor celor mai vulnerabili și celor mai puțin calificați;

| 3. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG ar trebui să cofinanțeze doar măsuri active pe piața forței de muncă care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a lucrătorilor individuali care au fost disponibilizați; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG ar trebui să cofinanțeze doar măsuri active pe piața forței de muncă care conduc la ocuparea pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor;

| 4. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind compatibilitatea și complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a datelor respective și în cadrul rapoartelor sale anuale; |
| --- | --- |

4.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate de FEG includ informații privind compatibilitatea și complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale; își reiterează apelul adresat Comisiei privind prezentarea unei evaluări comparative a datelor respective și în cadrul rapoartelor sale anuale;

| 5. | observă faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2011 include, pentru prima dată, credite de plată în valoare de 47 608 950 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, ceea ce va împiedica transferurile de la alte linii bugetare, cum s-a întâmplat în trecut, care puteau împiedica realizarea diverselor obiective de politică; |
| --- | --- |

5.

observă faptul că, în urma unor solicitări repetate ale Parlamentului, bugetul 2011 include, pentru prima dată, credite de plată în valoare de 47 608 950 EUR la linia bugetară aferentă FEG – 04 05 01; reamintește că FEG a fost creat ca instrument specific și separat, având obiective și termene proprii, și, prin urmare, este oportun să dispună de fonduri specifice, ceea ce va împiedica transferurile de la alte linii bugetare, cum s-a întâmplat în trecut, care puteau împiedica realizarea diverselor obiective de politică;

| 6. | salută consolidarea prevăzută a creditelor de plată de la linia bugetară aferentă FEG, care va fi solicitată prin transfer global și care va fi utilizată pentru a finanța suma de 1 518 465 EUR necesară pentru prezenta cerere; |
| --- | --- |

6.

salută consolidarea prevăzută a creditelor de plată de la linia bugetară aferentă FEG, care va fi solicitată prin transfer global și care va fi utilizată pentru a finanța suma de 1 518 465 EUR necesară pentru prezenta cerere;

| 7. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

7.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

9.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

---

Joi, 1 decembrie 2011ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/005 PT/Norte-Centro Automotive din Portugalia)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2012/4/UE.)

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/102 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/102

---

Joi, 1 decembrie 2011Asistența rambursabilă și ingineria financiară ***I

P7_TA(2011)0526

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește asistența rambursabilă și ingineria financiară (COM(2011)0483 – C7-0215/2011 – 2011/0210(COD))

2013/C 165 E/17

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0483), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0483),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0215/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0215/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea sa din 16 noiembrie 2011 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea sa din 16 noiembrie 2011 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru control bugetar (A7-0380/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru control bugetar (A7-0380/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Avizul din 27 octombrie 2011 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

---

Joi, 1 decembrie 2011P7_TC1-COD(2011)0210

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 1 decembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește asistența rambursabilă, ingineria financiară și anumite dispoziții legate de declarația de cheltuieli

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1310/2011.)

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/103 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/103

---

Joi, 1 decembrie 2011Gestiunea financiară pentru anumite state membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate de astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară (FEDER și FSE) ***I

P7_TA(2011)0527

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate de astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară (COM(2011)0482 – C7-0221/2011 – 2011/0211(COD))

2013/C 165 E/18

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0482), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0482),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0221/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0221/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea sa din 16 noiembrie 2011 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea sa din 16 noiembrie 2011 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0383/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0383/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Avizul din 27 octombrie 2011 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

---

Joi, 1 decembrie 2011P7_TC1-COD(2011)0211

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 1 decembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate de astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1311/2011.)

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/104 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/104

---

Joi, 1 decembrie 2011Propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2002/546/CE cu privire la perioada de aplicare a acesteia *

P7_TA(2011)0528

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2002/546/CE cu privire la perioada de aplicare a acesteia (COM(2011)0443 – C7-0233/2011 – 2011/0192(CNS))

2013/C 165 E/19

(Procedură legislativă specială - consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0443), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0443),

| — | având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0233/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0233/2011),

| — | având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0381/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0381/2011),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/105

---

Joi, 1 decembrie 2011Modificarea Deciziei 2007/659/CE în ceea ce privește perioada sa de aplicare și contingentul anual care poate beneficia de un nivel redus al accizei*

P7_TA(2011)0529

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2007/659/CE în ceea ce privește perioada sa de aplicare și contingentul anual care poate beneficia de un nivel redus al accizei (COM(2011)0577 – C7-0311/2011 – 2011/0248(CNS))

2013/C 165 E/20

(Procedură legislativă specială - consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0577), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2011)0577),

| — | având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0311/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0311/2011),

| — | având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0382/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A7-0382/2011),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/105

---

Joi, 1 decembrie 2011Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare - măsuri de însoțire pentru sectorul bananelor ***III

P7_TA(2011)0532

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun, aprobat de comitetul de conciliere, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (PE-CONS 00059/2011 – C7-0379/2011 – 2010/0059(COD))

2013/C 165 E/21

(Procedura legislativă ordinară: a treia lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul comun aprobat de Comitetul de conciliere și declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei referitoare la acesta (PE-CONS 00059/2011 – C7-0379/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul comun aprobat de Comitetul de conciliere și declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei referitoare la acesta (PE-CONS 00059/2011 – C7-0379/2011),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0102),

| — | având în vedere poziția sa în a doua lectură (2) referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în a doua lectură (2) referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului (3),

| — | având în vedere avizul Comisiei cu privire la modificările aduse de Parlamentul European la poziția Consiliului în primă lectură (COM(2011)0179), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei cu privire la modificările aduse de Parlamentul European la poziția Consiliului în primă lectură (COM(2011)0179),

| — | având în vedere poziția în a doua lectură a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în a doua lectură a Consiliului,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (13) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (13) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul delegației sale din cadrul comitetului de conciliere (A7-0403/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul delegației sale din cadrul comitetului de conciliere (A7-0403/2011),

| 1. | aprobă proiectul comun; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul comun;

| 2. | declară că este dispus să accepte pachetul de compromis, din dorința de a se ajunge la un compromis, întrucât termenul de valabilitate rămas al instrumentelor în vigoare este relativ scurt; regretă că, din cauza rigidității Consiliului, nu a fost posibilă o îmbunătățire mai consistentă a textului referitor la instrumentul ICD/Măsuri de însoțire pentru sectorul bananelor, în special în ceea ce privește rolul Parlamentului în adoptarea de decizii strategice, egalitatea colegiuitorilor fiind esențială în acest proces; subliniază că acest rezultat nu stabilește un precedent pentru viitoarele negocieri cu privire la instrumentele de finanțare a acțiunii externe după 2013; declară că, potrivit criteriilor definite la articolul 290 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, va insista asupra utilizării actelor delegate de fiecare dată când se presupune luarea de decizii politice cu caracter strategic privind finanțarea și programarea aferente instrumentelor în cauză; |
| --- | --- |

2.

declară că este dispus să accepte pachetul de compromis, din dorința de a se ajunge la un compromis, întrucât termenul de valabilitate rămas al instrumentelor în vigoare este relativ scurt; regretă că, din cauza rigidității Consiliului, nu a fost posibilă o îmbunătățire mai consistentă a textului referitor la instrumentul ICD/Măsuri de însoțire pentru sectorul bananelor, în special în ceea ce privește rolul Parlamentului în adoptarea de decizii strategice, egalitatea colegiuitorilor fiind esențială în acest proces; subliniază că acest rezultat nu stabilește un precedent pentru viitoarele negocieri cu privire la instrumentele de finanțare a acțiunii externe după 2013; declară că, potrivit criteriilor definite la articolul 290 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, va insista asupra utilizării actelor delegate de fiecare dată când se presupune luarea de decizii politice cu caracter strategic privind finanțarea și programarea aferente instrumentelor în cauză;

| 3. | confirmă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

confirmă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție;

| 4. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

4.

ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa, împreună cu declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei în această privință, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa, împreună cu declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei în această privință, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale.

---

(1)  Texte adoptate la 21.10.2010, P7_TA(2010)0382.

(2)  Texte adoptate la 3.2.2011, P7_TA(2011)0030.

(3)  JO C 7 E, 12.1.2011, p. 17.

---

Joi, 1 decembrie 2011ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Comisiei pentru programul de măsuri de însoțire destinat sectorului bananelor (BAM) în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD)

În cazul particular al programului de măsuri de însoțire destinat sectorului bananelor (BAM) și având în vedere rațiunea și obiectivele programului, astfel cum sunt prezentate în articolul 17a din instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (ICD), Comisia Europeană confirmă că, la stabilirea alocărilor orientative pe țară, va aplica, într-un mod obiectiv și uniform, o metodologie care ia în considerare importanța sectorului bananelor și situația reală a economiei și a dezvoltării fiecărei țări beneficiare eligibile în parte.

Comisia declară că intenționează să aplice o metodologie care va acorda aproximativ aceeași pondere primelor două criterii, în timp ce al treilea criteriu va fi utilizat drept coeficient de dezvoltare. Obiectivul acestei metodologii este de a acorda același grad de importanță, în cazul tuturor țărilor beneficiare, nivelului acestora de comerț cu banane cu Uniunea Europeană și importanței exporturilor de banane către Uniune pentru economia fiecărei țări beneficiare. Nivelul relativ de dezvoltare va modula alocațiile în favoarea țărilor cu un nivel de dezvoltare mai scăzut, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare ale Uniunii, astfel cum figurează în tratate și în ICD.

Declarația Parlamentului European și a Consiliului cu privire la utilizarea actelor delegate în cadrul viitorului cadru financiar multianual (CFM) 2014-2020

Parlamentul European și Consiliul iau act de comunicarea Comisiei intitulată „Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011)0500 (1)], în special în legătură cu utilizarea propusă a actelor delegate în cadrul viitoarelor instrumente externe de finanțare, și așteaptă propuneri legislative, care vor fi examinate în mod corespunzător.

---

(1)  În comunicarea sa intitulată Un buget pentru Europa 2020 [COM (2011)0500], Comisia declară că:

| | „În afară de aceasta, viitoarele temeiuri juridice pentru diferitele instrumente vor propune utilizarea frecventă a actelor delegate pentru a permite o mai mare flexibilitate în gestionarea politicilor în cursul perioadei de finanțare, respectând, în același timp, prerogativele celor două componente ale autorității legislative.”
  și |
| --- | --- |

„În afară de aceasta, viitoarele temeiuri juridice pentru diferitele instrumente vor propune utilizarea frecventă a actelor delegate pentru a permite o mai mare flexibilitate în gestionarea politicilor în cursul perioadei de finanțare, respectând, în același timp, prerogativele celor două componente ale autorității legislative.”

și

| | „Se consideră că trebuie îmbunătățit controlul democratic al ajutorului extern. Acest lucru ar putea fi realizat prin utilizarea actelor delegate în conformitate cu articolul 290 din tratat pentru anumite aspecte ale programelor, nu numai pentru a pune colegislatorii pe picior de egalitate, dar și pentru a asigura o mai mare flexibilitate în ceea ce privește programarea. Pentru FED, se propune corelarea controlului cu ICD, ținând totodată seama de specificitățile acestui instrument”. |
| --- | --- |

„Se consideră că trebuie îmbunătățit controlul democratic al ajutorului extern. Acest lucru ar putea fi realizat prin utilizarea actelor delegate în conformitate cu articolul 290 din tratat pentru anumite aspecte ale programelor, nu numai pentru a pune colegislatorii pe picior de egalitate, dar și pentru a asigura o mai mare flexibilitate în ceea ce privește programarea. Pentru FED, se propune corelarea controlului cu ICD, ținând totodată seama de specificitățile acestui instrument”.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/107 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/107

---

Joi, 1 decembrie 2011Stabilirea unui instrument financiar pentru cooperarea cu țările industrializate ***III

P7_TA(2011)0533

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun, aprobat de Comitetul de conciliere, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1934/2006 privind stabilirea unui instrument financiar pentru cooperarea cu țările industrializate și celelalte țări și teritorii cu venituri ridicate (PE-CONS 00056/2011 – C7-0376/2011– 2009/0059(COD))

2013/C 165 E/22

(Procedura legislativă ordinară: a treia lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul comun aprobat de Comitetul de conciliere și declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei referitoare la acesta (PE-CONS 00056/2011 – C7-0376/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul comun aprobat de Comitetul de conciliere și declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei referitoare la acesta (PE-CONS 00056/2011 – C7-0376/2011),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0197), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0197),

| — | având în vedere poziția sa în a doua lectură (2) referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în a doua lectură (2) referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului (3),

| — | având în vedere avizul Comisiei cu privire la modificările aduse de Parlamentul European la poziția Consiliului în primă lectură (COM(2011)0167), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei cu privire la modificările aduse de Parlamentul European la poziția Consiliului în primă lectură (COM(2011)0167),

| — | având în vedere poziția Consiliului în a doua lectură, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția Consiliului în a doua lectură,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (13) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (13) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul delegației sale din cadrul comitetului de conciliere (A7-0401/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul delegației sale din cadrul comitetului de conciliere (A7-0401/2011),

| 1. | aprobă proiectul comun; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul comun;

| 2. | confirmă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

confirmă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa, împreună cu declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei în această privință, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa, împreună cu declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei în această privință, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale.

---

(1)  Texte adoptate, 21.10.2010, P7_TA(2010)0381.

(2)  Texte adoptate, 3.2.2011, P7_TA(2011)0033.

(3)  JO C 7 E, 12.1.2011, p. 1.

---

Joi, 1 decembrie 2011ANEXĂ LA REZOLUțIA LEGISLATIVĂ

Declarația Parlamentului European și a Consiliului cu privire la utilizarea actelor delegate în cadrul viitorului cadru financiar multianual (CFM) 2014-2020

Parlamentul European și Consiliul iau act de comunicarea Comisiei intitulată „Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011)0500 (1)], în special în legătură cu utilizarea propusă a actelor delegate în cadrul viitoarelor instrumente externe de finanțare, și așteaptă propuneri legislative, care vor fi examinate în mod corespunzător.

Declarația Comisiei cu privire la articolul 16

Regulamentul abordează chestiunea sprijinului unei serii de activități specifice pentru acordarea de asistență neoficială pentru dezvoltare în țări reglementate de instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (Regulamentul (CE) nr. 1905/2006). Scopul regulamentului este de a se constitui într-o soluție de moment pentru această chestiune.

Comisia reafirmă faptul că eradicarea sărăciei, inclusiv realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, reprezintă obiectivul primordial al cooperării pentru dezvoltare și rămâne o prioritate.

Comisia reamintește faptul că suma de referință financiară fixată la articolul 16 pentru țările enumerate în anexa II va fi pusă în aplicare utilizând linii bugetare dedicate altor activități decât cele de acordare de asistență oficială pentru dezvoltare.

În plus, Comisia își confirmă intenția de a respecta suma de referință financiară stabilită la articolul 38 din instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (Regulamentul (CE) nr. 1905/2006) pentru perioada 2007-2013, precum și dispozițiile din același regulament privind îndeplinirea criteriilor pentru asistență oficială pentru dezvoltare. Comisia reamintește faptul că, având în vedere planificarea sa financiară actuală, această sumă de referință va fi depășită în 2013.

În acest context, Comisia intenționează să propună proiecte de buget care să garanteze o evoluție în asistența pentru dezvoltare pentru Asia și America Latină în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1905/2006 privind instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare în perioada de până în 2013, astfel încât sumele pentru asistența oficială pentru dezvoltare prevăzute la momentul actual în conformitate cu Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare și bugetul UE să nu fie afectate.

---

(1)  În comunicarea sa intitulată „Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011)0500], Comisia declară că: „În afară de aceasta, viitoarele temeiuri juridice pentru diferitele instrumente vor propune utilizarea frecventă a actelor delegate pentru a permite o mai mare flexibilitate în gestionarea politicilor în cursul perioadei de finanțare, respectând, în același timp, prerogativele celor două componente ale autorității legislative.” și „Se consideră că trebuie îmbunătățit controlul democratic al ajutorului extern. Acest lucru ar putea fi realizat prin utilizarea actelor delegate în conformitate cu articolul 290 din tratat pentru anumite aspecte ale programelor, nu numai pentru a pune colegislatorii pe picior de egalitate, dar și pentru a asigura o mai mare flexibilitate în ceea ce privește programarea. Pentru FED, se propune corelarea controlului cu ICD, ținând totodată seama de specificitățile acestui instrument”.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/109 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/109

---

Joi, 1 decembrie 2011Instrumentul de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială ***III

P7_TA(2011)0534

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun, aprobat de Comitetul de conciliere, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2006 de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială (PE-CONS 00058/2011 – C7-0378/2011 – 2009/0060B(COD))

2013/C 165 E/23

(Procedura legislativă ordinară: a treia lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul comun aprobat de Comitetul de conciliere și declarația Parlamentului European și a Consiliului referitoare la acesta (PE-CONS 00058/2011 – C7-0378/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul comun aprobat de Comitetul de conciliere și declarația Parlamentului European și a Consiliului referitoare la acesta (PE-CONS 00058/2011 – C7-0378/2011),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0194), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0194),

| — | având în vedere poziția sa în a doua lectură (2) referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în a doua lectură (2) referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului (3),

| — | având în vedere avizul emis de Comisie privind amendamentele Parlamentului la poziția în primă lectură a Consiliului (COM(2011)0170), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul emis de Comisie privind amendamentele Parlamentului la poziția în primă lectură a Consiliului (COM(2011)0170),

| — | având în vedere poziția în a doua lectură a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în a doua lectură a Consiliului,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (13) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (13) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul delegației sale la Comitetul de conciliere (A7-0404/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul delegației sale la Comitetul de conciliere (A7-0404/2011),

| 1. | aprobă proiectul comun; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul comun;

| 2. | confirmă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

confirmă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, de comun acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa, împreună cu declarația Parlamentului European și a Consiliului referitoare la acesta, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, de comun acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa, împreună cu declarația Parlamentului European și a Consiliului referitoare la acesta, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale.

---

(1)  Texte adoptate, 21.10.2010, P7_TA(2010)0380.

(2)  Texte adoptate, 3.2.2011, P7_TA(2011)0031.

(3)  JO C 7 E, 12.1.2011, p. 14.

---

Joi, 1 decembrie 2011ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Parlamentului European și a Consiliului cu privire la utilizarea actelor delegate în cadrul viitorului cadru financiar multianual (CFM) 2014-2020

Parlamentul European și Consiliul iau act de comunicarea Comisiei intitulată „Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011)0500 (1) ], în special în legătură cu utilizarea propusă a actelor delegate în cadrul viitoarelor instrumente externe de finanțare, și așteaptă propuneri legislative, care vor fi examinate în mod corespunzător.

---

(1)  În comunicarea sa intitulată „Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011)0500], Comisia declară că: „În afară de aceasta, viitoarele temeiuri juridice pentru diferitele instrumente vor propune utilizarea frecventă a actelor delegate pentru a permite o mai mare flexibilitate în gestionarea politicilor în cursul perioadei de finanțare, respectând, în același timp, prerogativele celor două componente ale autorității legislative.” și „Se consideră că trebuie îmbunătățit controlul democratic al ajutorului extern. Acest lucru ar putea fi realizat prin utilizarea actelor delegate în conformitate cu articolul 290 din tratat pentru anumite aspecte ale programelor, nu numai pentru a pune colegislatorii pe picior de egalitate, dar și pentru a asigura o mai mare flexibilitate în ceea ce privește programarea. Pentru FED, se propune corelarea controlului cu ICD, ținând totodată seama de specificitățile acestui instrument”.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/110 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/110

---

Joi, 1 decembrie 2011Instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare ***III

P7_TA(2011)0535

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la proiectul comun, aprobat de comitetul de conciliere, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (PE-CONS 00057/2011 – C7-0377/2011 – 2009/0060A(COD))

2013/C 165 E/24

(Procedura legislativă ordinară: a treia lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere și declarația Parlamentului European și a Consiliului referitoare la acesta (PE-CONS 00057/2011 – C7-0377/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere și declarația Parlamentului European și a Consiliului referitoare la acesta (PE-CONS 00057/2011 – C7-0377/2011),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0194), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0194),

| — | având în vedere poziția sa în a doua lectură (2) referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în a doua lectură (2) referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului (3),

| — | având în vedere avizul Comisiei cu privire la modificările aduse de Parlamentul European la poziția Consiliului în primă lectură (COM(2011)0178), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei cu privire la modificările aduse de Parlamentul European la poziția Consiliului în primă lectură (COM(2011)0178),

| — | având în vedere poziția în a doua lectură a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în a doua lectură a Consiliului,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (13) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (13) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 69 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul delegației sale din cadrul comitetului de conciliere (A7-0402/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul delegației sale din cadrul comitetului de conciliere (A7-0402/2011),

| 1. | aprobă proiectul comun; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul comun;

| 2. | declară că este dispus să accepte pachetul de compromis, din dorința de a se ajunge la un compromis, întrucât termenul de valabilitate rămas al instrumentelor în vigoare este relativ scurt; regretă că nu a fost posibilă o îmbunătățire mai consistentă a textului referitor la instrumentul ICD/Măsuri de însoțire pentru sectorul bananelor, în special în ceea ce privește rolul Parlamentului în adoptarea de decizii strategice, egalitatea colegiuitorilor fiind esențială în acest proces; subliniază că acest rezultat nu stabilește un precedent pentru viitoarele negocieri cu privire la instrumentele de finanțare a acțiunii externe după 2013; declară că, potrivit criteriilor definite la articolul 290 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, va insista asupra utilizării actelor delegate de fiecare dată când se presupune luarea de decizii politice cu caracter strategic privind finanțarea și programarea aferente instrumentelor în cauză; |
| --- | --- |

2.

declară că este dispus să accepte pachetul de compromis, din dorința de a se ajunge la un compromis, întrucât termenul de valabilitate rămas al instrumentelor în vigoare este relativ scurt; regretă că nu a fost posibilă o îmbunătățire mai consistentă a textului referitor la instrumentul ICD/Măsuri de însoțire pentru sectorul bananelor, în special în ceea ce privește rolul Parlamentului în adoptarea de decizii strategice, egalitatea colegiuitorilor fiind esențială în acest proces; subliniază că acest rezultat nu stabilește un precedent pentru viitoarele negocieri cu privire la instrumentele de finanțare a acțiunii externe după 2013; declară că, potrivit criteriilor definite la articolul 290 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, va insista asupra utilizării actelor delegate de fiecare dată când se presupune luarea de decizii politice cu caracter strategic privind finanțarea și programarea aferente instrumentelor în cauză;

| 3. | confirmă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

confirmă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, de comun acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa, împreună cu declarația Parlamentului European și a Consiliului referitoare la acesta, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, de comun acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa, împreună cu declarația Parlamentului European și a Consiliului referitoare la acesta, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale.

---

(1)  Texte adoptate, 21.10.2010, P7_TA(2010)0379.

(2)  Texte adoptate, 3.2.2011, P7_TA(2011)0032.

(3)  JO C 7 E, 12.1.2011, p. 11.

---

Joi, 1 decembrie 2011ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Parlamentului European și a Consiliului cu privire la utilizarea actelor delegate în cadrul viitorului cadru financiar multianual (CFM) 2014-2020

Parlamentul European și Consiliul iau act de comunicarea Comisiei intitulată „Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011)0500 (1)], în special în legătură cu utilizarea propusă a actelor delegate în cadrul viitoarelor instrumente externe de finanțare, și așteaptă propuneri legislative, care vor fi examinate în mod corespunzător.

---

(1)  În comunicarea sa intitulată „Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011)0500], Comisia declară că: „În afară de aceasta, viitoarele temeiuri juridice pentru diferitele instrumente vor propune utilizarea frecventă a actelor delegate pentru a permite o mai mare flexibilitate în gestionarea politicilor în cursul perioadei de finanțare, respectând, în același timp, prerogativele celor două componente ale autorității legislative.” și „Se consideră că trebuie îmbunătățit controlul democratic al ajutorului extern. Acest lucru ar putea fi realizat prin utilizarea actelor delegate în conformitate cu articolul 290 din tratat pentru anumite aspecte ale programelor, nu numai pentru a pune colegislatorii pe picior de egalitate, dar și pentru a asigura o mai mare flexibilitate în ceea ce privește programarea. Pentru FED, se propune corelarea controlului cu ICD, ținând totodată seama de specificitățile acestui instrument”.

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/112 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/112

---

Joi, 1 decembrie 2011Datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri ***I

P7_TA(2011)0536

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri (reformare) (COM(2010)0505 – C7-0286/2010 – 2010/0258(COD))

2013/C 165 E/25

(Procedura legislativă ordinară – reformare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0505), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2010)0505),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie, C7-0286/2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie, C7-0286/2010,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (1),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice din 15 aprilie 2011 adresată Comisiei pentru transport și turism în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri juridice din 15 aprilie 2011 adresată Comisiei pentru transport și turism în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 octombrie 2011, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 octombrie 2011, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0212/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0212/2011),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, ținând seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, ținând seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

Joi, 1 decembrie 2011P7_TC1-COD(2010)0258

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 1 decembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri (Reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 70/2012.)

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/113 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/113

---

Joi, 1 decembrie 2011Zona Kaliningrad și anumite districte administrative poloneze ***I

P7_TA(2011)0537

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1931/2006 în ceea ce privește includerea zonei Kaliningrad și a anumitor districte administrative poloneze în zona de frontieră eligibilă (COM(2011)0461 – C7-0213/2011 – 2011/0199(COD))

2013/C 165 E/26

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0461), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0461),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0213/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0213/2011),

| — | având în vedere Cel de-al doilea raport privind punerea în aplicare și funcționarea regimului specific micului trafic de frontieră instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1931/2006 (COM(2011)0047), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cel de-al doilea raport privind punerea în aplicare și funcționarea regimului specific micului trafic de frontieră instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1931/2006 (COM(2011)0047),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0398/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0398/2011),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

Joi, 1 decembrie 2011P7_TC1-COD(2011)0199

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 1 decembrie 2011 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2011 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1931/2006 în ceea ce privește includerea oblastului Kaliningrad și a anumitor districte administrative poloneze în zona de frontieră eligibilă

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 1342/2011.)

---

| 11.6.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 165/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 165/114

---

Joi, 1 decembrie 2011Tratatul de aderare: Tratatul privind aderarea Republicii Croația***

P7_TA(2011)0538

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 1 decembrie 2011 referitoare la aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (14409/2011 – C7-0252/2011 – 2011/0805(NLE))

2013/C 165 E/27

(Procedura de aprobare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea Republicii Croația de a deveni membră a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea Republicii Croația de a deveni membră a Uniunii Europene,

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană (14409/2011 – C7-0252/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană (14409/2011 – C7-0252/2011),

| — | având în vedere avizul Comisiei (COM(2011)0667), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei (COM(2011)0667),

| — | având în vedere proiectul de Tratat privind aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană, Protocolul și Actul final, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Tratat privind aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană, Protocolul și Actul final,

| — | având în vedere articolele 74c și 81 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 74c și 81 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A7–0390/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A7–0390/2011),

| A. | întrucât condițiile de admitere a țării solicitante și modificările pe care le aduce după sine aderarea sa sunt stabilite în proiectul de Tratat privind aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană; întrucât Parlamentul trebuie consultat cu privire la orice modificare substanțială a proiectului de tratat; |
| --- | --- |

A.

întrucât condițiile de admitere a țării solicitante și modificările pe care le aduce după sine aderarea sa sunt stabilite în proiectul de Tratat privind aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană; întrucât Parlamentul trebuie consultat cu privire la orice modificare substanțială a proiectului de tratat;

| B. | întrucât Comisia trebuie să monitorizeze în continuare pregătirile în vederea aderării cu rigoare și obiectivitate și să ajute autoritățile croate să-și îndeplinească angajamentele și obligațiile, astfel cum au fost asumate în cursul negocierilor; întrucât Comisia trebuie să informeze cu regularitate Parlamentul cu privire la măsura în care autoritățile croate își onorează angajamentele în vederea asumării pe deplin a obligațiilor ce decurg din calitatea de membru în momentul aderării, la 1 iulie 2013, |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia trebuie să monitorizeze în continuare pregătirile în vederea aderării cu rigoare și obiectivitate și să ajute autoritățile croate să-și îndeplinească angajamentele și obligațiile, astfel cum au fost asumate în cursul negocierilor; întrucât Comisia trebuie să informeze cu regularitate Parlamentul cu privire la măsura în care autoritățile croate își onorează angajamentele în vederea asumării pe deplin a obligațiilor ce decurg din calitatea de membru în momentul aderării, la 1 iulie 2013,

| 1. | aprobă aderarea la Uniunea Europeană a Republicii Croația; |
| --- | --- |

1.

aprobă aderarea la Uniunea Europeană a Republicii Croația;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Republicii Croația. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Republicii Croația.

---