# Euroopa Liidu C 179/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.179.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 179 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide25. juuni 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.179.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 179

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide25. juuni 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 179/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2013/C 179/02 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  2
  ) | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 179/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2013/C 179/02

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  2
  )

2

4

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Keskpank |
| 2013/C 179/03 | Euroopa Keskpanga arvamus, 28. mai 2013, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (CON/2013/37) | 9 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

2013/C 179/03

Euroopa Keskpanga arvamus, 28. mai 2013, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (CON/2013/37)

9

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2013/C 179/04 | Nõukogu ametisse nimetamiste loetelu – Jaanuar, veebruar, märts, aprill ja mai 2013 (sotsiaalvaldkond) | 14 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 179/05 | Euro vahetuskurss | 17 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2013/C 179/04

Nõukogu ametisse nimetamiste loetelu – Jaanuar, veebruar, märts, aprill ja mai 2013 (sotsiaalvaldkond)

14

Euroopa Komisjon

2013/C 179/05

Euro vahetuskurss

17

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 179/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6945 – ABB/Power-One) (
  2
  ) | 18 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 179/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine) | 19 |
| 2013/C 179/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 27 |
| 2013/C 179/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 33 |
| 2013/C 179/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 40 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 179/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6945 – ABB/Power-One) (
  2
  )

2

18

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 179/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine)

19

2013/C 179/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

27

2013/C 179/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

33

2013/C 179/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid |
| | (2)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid

1

(2)   EMPs kohaldatav tekst

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 25.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2013/C 179/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 27.3.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33147 (11/NN) |
| Liikmesriik | Portugal |
| Piirkond | — | Segapiirkonnad |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Auxílios a favor da recolha, transporte e destruição dos animais mortos na exploração |
| Õiguslik alus | — |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Subsideeritud teenused |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | 41 % |
| Kestus | Alates 22.10.2003 |
| Majandusharud | Loomakasvatuse abitegevused |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | — |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

27.3.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.33147 (11/NN)

Liikmesriik

Portugal

Piirkond

—

Segapiirkonnad

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Auxílios a favor da recolha, transporte e destruição dos animais mortos na exploração

Õiguslik alus

—

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Subsideeritud teenused

Eelarve

—

Abi osatähtsus

41 %

Kestus

Alates 22.10.2003

Majandusharud

Loomakasvatuse abitegevused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

—

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 27.3.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35624 (12/N) |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Paiements agroenvironnementaux — Mesure de l’axe 2 du programme de développement rural (mesure 214) |
| Õiguslik alus | 24 avril 2008 — Arrêté du gouvernement wallon relatif à l’octroi de subventions agro-environnementales |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustused |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 90 EUR (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

27.3.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.35624 (12/N)

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Paiements agroenvironnementaux — Mesure de l’axe 2 du programme de développement rural (mesure 214)

Õiguslik alus

24 avril 2008 — Arrêté du gouvernement wallon relatif à l’octroi de subventions agro-environnementales

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustused

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 90 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 30 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 30 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

Kuni 31.12.2015

Majandusharud

Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| SPW Direction générale Agriculture ressources naturelles environnement |
| --- |
| Ilôt Saint Luc Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| BELGIQUE |

SPW Direction générale Agriculture ressources naturelles environnement

Ilôt Saint Luc Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

BELGIQUE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 1.3.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35898 (12/N) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Thüringen | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Thüringen, Förderung von Waldumweltmaßnahmen |
| Õiguslik alus | 1.§§ 23 und 44 der Thüringer Landeshaushaltsordnung vom 19. September 2000 (GVBI. 10/2000, S. 282) in der Fassung vom 21. Dezember 2011 (GVBl. 12/2011 S. 534) i.V.m. der Richtlinie „Förderung von Waldumweltmaßnahmen“ |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Sektori areng, keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Üldeelarve: 1,85 EUR (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | 1.3.2013–31.12.2015 |
| Majandusharud | Metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Thüringen Forst |
| Forsthaus Allzunah |
| 98711 Frauenwald |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

1.3.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.35898 (12/N)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Thüringen

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Thüringen, Förderung von Waldumweltmaßnahmen

Õiguslik alus

1.§§ 23 und 44 der Thüringer Landeshaushaltsordnung vom 19. September 2000 (GVBI. 10/2000, S. 282) in der Fassung vom 21. Dezember 2011 (GVBl. 12/2011 S. 534) i.V.m. der Richtlinie „Förderung von Waldumweltmaßnahmen“

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Sektori areng, keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Üldeelarve: 1,85 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.3.2013–31.12.2015

Majandusharud

Metsakasvatus ja muud metsamajanduse tegevusalad

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Thüringen Forst

Forsthaus Allzunah

98711 Frauenwald

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 25.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/4

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 179/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 8.2.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33474 (11/N) |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Bydgoskie | Artikkel 107 lõige 3 punkt a |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Pomoc na restrukturyzację FFM FORMET SA |
| Õiguslik alus | 1) | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

8.2.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.33474 (11/N)

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Bydgoskie

Artikkel 107 lõige 3 punkt a

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Pomoc na restrukturyzację FFM FORMET SA

Õiguslik alus

1)

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56

| 2) | Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5 |
| --- | --- |

2)

Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5

| 3) | Ustawa z dnia 8 sierpnia 1996 r. o zasadach wykonywania uprawnień przysługujących Skarbowi Państwa – art. 2b |
| --- | --- |

3)

Ustawa z dnia 8 sierpnia 1996 r. o zasadach wykonywania uprawnień przysługujących Skarbowi Państwa – art. 2b

| 4) | Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców |
| --- | --- |

4)

Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców

Meetme liik

Erakorraline abi

Fabryka Form Metalowych FORMET SA

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Muud omakapitalile suunatud meetmed

Eelarve

Üldeelarve: 2,30 PLN (miljonites)

Abi osatähtsus

—

Kestus

Alates 8.2.2012

Majandusharud

Muude plasttoodete tootmine, Muude tööpinkide tootmine, Plasti- ja kummitööstusmasinate tootmine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Minister Skarbu Państwa |
| --- |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| 00-522 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

00-522 Warszawa

POLSKA/POLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 21.2.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33848 (11/N) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Staatliche Beihilfe N 449/01 — Deutschland
  Fortführung der ökologischen Steuerreform nach dem 31. März 2002; hier nur: Steuerregelung für KWK-Anlagen |
| Õiguslik alus | Gesetz zur Einführung der ökologischen Steuerreform, Gesetz zur Fortführung der ökologischen Steuerreform |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Muu maksusoodustus, Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat – Tax exemption |
| Eelarve | Üldeelarve: 3 120 EUR (miljonites)
  Aastaeelarve: 520 EUR (miljonites) |
| Abi osatähtsus | 50 % |
| Kestus | 1.4.2012–31.3.2022 |
| Majandusharud | Kõik abikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Hauptzollämter |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

21.2.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.33848 (11/N)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Staatliche Beihilfe N 449/01 — Deutschland

Fortführung der ökologischen Steuerreform nach dem 31. März 2002; hier nur: Steuerregelung für KWK-Anlagen

Õiguslik alus

Gesetz zur Einführung der ökologischen Steuerreform, Gesetz zur Fortführung der ökologischen Steuerreform

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Muu maksusoodustus, Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat – Tax exemption

Eelarve

Üldeelarve: 3 120 EUR (miljonites)

Aastaeelarve: 520 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

1.4.2012–31.3.2022

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Hauptzollämter

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 2.5.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34766 (12/N) |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | País Vasco | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas a la investigación, desarrollo e innovación de los sectores agrario, alimentario y pesquero (Programa Berriker) |
| Õiguslik alus | Borrador de Decreto de ayudas a la investigación, desarrollo e innovación de los sectores agrario, alimentario y pesquero (Programa Berriker) |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Teadus- ja arendustegevus, Innovatsioon |
| Abi vorm | Otsetoetus, Intressitoetus |
| Eelarve | | Üldeelarve: 4,20 EUR (miljonites) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

2.5.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.34766 (12/N)

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

País Vasco

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas a la investigación, desarrollo e innovación de los sectores agrario, alimentario y pesquero (Programa Berriker)

Õiguslik alus

Borrador de Decreto de ayudas a la investigación, desarrollo e innovación de los sectores agrario, alimentario y pesquero (Programa Berriker)

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Teadus- ja arendustegevus, Innovatsioon

Abi vorm

Otsetoetus, Intressitoetus

Eelarve

Üldeelarve: 4,20 EUR (miljonites)

| | Aastaeelarve: 0,70 EUR (miljonites) |
| --- | --- |

Aastaeelarve: 0,70 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

35 %

Kestus

kuni 31.12.2015

Majandusharud

Toiduainete tootmine, Põllumajandus, Metsamajandus ja Kalapüük, Joogitootmine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Gobierno Vasco — Departamento de Medio Ambiente, Planificación Territorial, Agricultura y Pesca |
| --- |
| Calle Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria |
| ESPAÑA |

Gobierno Vasco — Departamento de Medio Ambiente, Planificación Territorial, Agricultura y Pesca

Calle Donostia, 1

01010 Vitoria

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11.3.2013 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35434 (12/N) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Bayern | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Cluster Fund ‘Start-up!’. Risk Capital Scheme. Germany (Bavaria) |
| Õiguslik alus | Unterzeichneter Gesellschaftsvertrag der Clusterfonds Start-Up! GmbH & Co. KG/Nachtrag zum Gesellschaftsvertrag der Clusterfonds Start-up! GmbH incl. der beiden Anlagen „Beteiligungsgrundsätze“ und „Geschäftsordnung für den Beteiligungsausschuss“. |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Riskikapital |
| Abi vorm | Sooduslaen, Riskikapitali eraldamine |
| Eelarve | Üldeelarve: 20 EUR (miljonites) |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 17.4.2013–31.12.2023 |
| Majandusharud | Kõik abikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | LfA Förderbank Bayern |
| Königinstraße 17 |
| 80539 München |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11.3.2013

Riikliku abi viitenumber

SA.35434 (12/N)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Bayern

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Cluster Fund ‘Start-up!’. Risk Capital Scheme. Germany (Bavaria)

Õiguslik alus

Unterzeichneter Gesellschaftsvertrag der Clusterfonds Start-Up! GmbH & Co. KG/Nachtrag zum Gesellschaftsvertrag der Clusterfonds Start-up! GmbH incl. der beiden Anlagen „Beteiligungsgrundsätze“ und „Geschäftsordnung für den Beteiligungsausschuss“.

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Riskikapital

Abi vorm

Sooduslaen, Riskikapitali eraldamine

Eelarve

Üldeelarve: 20 EUR (miljonites)

Abi osatähtsus

—

Kestus

17.4.2013–31.12.2023

Majandusharud

Kõik abikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

LfA Förderbank Bayern

Königinstraße 17

80539 München

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 7.11.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.35444 (12/N) |
| Liikmesriik | Leedu |
| Piirkond | — | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Finansinė parama kino projektams (pakeitimai) |
| Õiguslik alus | Lietuvos Respublikos Kino įstatymo pakeitimo įstatymas (XI-1897), 2011-12-22, Žin., 2012, Nr. 6-192 (2012-01-10) |
| Meetme liik | Abikava | — |
| Eesmärk | Kultuur |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | 75 % |
| Kestus | 10.1.2010–31.12.2016 |
| Majandusharud | Meelelahutus ja vaba aeg |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Lietuvos Respublikos kultūros ministerija |
| J. Basanavičiaus g. 5 |
| LT-01118 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

7.11.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.35444 (12/N)

Liikmesriik

Leedu

Piirkond

—

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Finansinė parama kino projektams (pakeitimai)

Õiguslik alus

Lietuvos Respublikos Kino įstatymo pakeitimo įstatymas (XI-1897), 2011-12-22, Žin., 2012, Nr. 6-192 (2012-01-10)

Meetme liik

Abikava

—

Eesmärk

Kultuur

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

—

Abi osatähtsus

75 %

Kestus

10.1.2010–31.12.2016

Majandusharud

Meelelahutus ja vaba aeg

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Lietuvos Respublikos kultūros ministerija

J. Basanavičiaus g. 5

LT-01118 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Keskpank

| 25.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/9

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

28. mai 2013,

seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK

(CON/2013/37)

2013/C 179/03

Sissejuhatus ja õiguslik alus

Euroopa Keskpank (EKP) sai 5. veebruaril 2013 Euroopa Komisjonilt taotluse esitada arvamus seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, milles käsitletakse euro ja muude vääringute kriminaalõiguslikku kaitset võltsimise vastu ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2000/383/JSK (1) (edaspidi „ettepandud direktiiv”). Vastavalt 20. veebruaril 2013 ja 2. aprillil 2013 sai EKP taotlused Euroopa Liidu Nõukogult ja Euroopa Parlamendilt esitada arvamus sama ettepandud direktiivi kohta.

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, mille kohaselt tuleb EKPga konsulteerida tema pädevusse kuuluva liidu õigusakti eelnõu puhul. Lisaks põhineb EKP arvamuse andmise pädevus aluslepingu artikli 128 lõikel 1 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklil 16, kuna ettepandud direktiiv sisaldab sätteid, mis mõjutavad teatavaid Euroopa Keskpankade Süsteemi ülesandeid. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

1.   
  Ettepandud direktiivi eesmärk ja sisu

Ettepandud direktiiv asendab nõukogu raamotsuse 2000/383/JSK (võltsimisvastase kaitse tugevdamiseks kriminaal- ja muude sanktsioonide abil seoses euro kasutuselevõtmisega) (2) nende liikmesriikide jaoks, kes osalevad selle vastuvõtmisel. Selles säilitatakse väikeste muudatustega enamik nõukogu raamotsuse 2000/383/JSK sätteid, arvestades Lissaboni lepingut. Lisaks täiendab ettepandud direktiiv nõukogu raamotsust 2000/383/JSK, nähes võltsitud sularaha valmistamise ja levitamise eest miinimumkaristusena ette kuuekuuse vanglakaristuse ning levitamise eest maksimumkaristusena vähemalt kaheksa-aastase vanglakaristuse. Samuti lisatakse sellega uued sätted, mis kohustavad liikmesriike: a) sätestama teatavate uurimisvahendite kasutamise võimaluse; ja b) tagama, et siseriiklikud analüüsikeskused ja siseriiklikud müntide analüüsi keskused saaksid analüüsida võltsitud eurosid ka kohtumenetluse käigus, et oleks võimalik tuvastada täiendavaid võltsinguid.

2.   
  Üldised märkused

EKP toetab ettepandud direktiivi, mille eesmärgiks on täiendada 20. aprillil 1929. aastal Genfis alla kirjutatud rahavõltsimise vastu võitlemise rahvusvahelise konventsiooni ja selle juurde kuuluva protokolli (3) (edaspidi „Genfi konventsioon”) sätteid ning aidata kaasa selle kohaldamisel liikmesriikide poolt (4). Lisaks tunnustab EKP asjaolu, et ettepandud direktiivis võetakse arvesse EKP seisukohta, et kriminaalõiguslikku raamistikku tuleb tugevdada karistuste karmistamise ja ühtlustamise, sh standardsete miinimumkaristuste kehtestamise teel. Ühtlasi märgib EKP, et ettepandud direktiivis säilitatakse suures osas nõukogu raamotsuse 2000/383/JSK sätted, mis tagab õiguskindluse ettepandud direktiiviga kehtestatavale uuele kaitsekorrale üleminekul.

EKP mõistab, et karistuste vastastikuse tunnustamise sätet, mis kehtestati varasemate süüdimõistvate kohtuotsuste tunnustamise eesmärgil nõukogu raamotsuse 2000/383/JSK artikli 9a alusel, ei mõjuta ettepandud direktiivi vastuvõtmine nende liikmesriikide osas, kes on selle sätte juba oma riigi õigusse üle võtnud. Nende liikmesriikide osas, kes ei ole seda veel teinud, näib ettepandud direktiivi artikli 12 kohaselt endiselt kehtivat artiklist 9a tulenev kohustus kehtestada riigisisesed reeglid sellise vastastikuse tunnustamise kohta. Selle selgemaks väljatoomiseks soovitab EKP siiski lisada ettepandud direktiivi nõukogu raamotsuse 2000/383/JSK artikli 9a sisu.

Kooskõlas ettepandud direktiivi põhjendustega 28, 29 ja 30 märgib EKP, et ehkki Taani ei osale ettepandud direktiivi vastuvõtmisel, võivad Ühendkuningriik ja Iirimaa kaaluda, kas selle vastuvõtmisel ja kohaldamisel osaleda või mitte. EKP arusaama kohaselt kehtivad Taani, Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes, kes ei osale ettepandud direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel, endiselt nõukogu raamotsuse 2000/383/JSK ülevõtmise tähtajad vastavalt ettepandud direktiivi artiklile 12. Selle tagajärjel ei kehtiks Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes ettepandud direktiivis sätestatud uued reeglid. Seetõttu oleks soovitav kutsuda Taani, Ühendkuningriigi ja Iirimaa (kui viimatinimetatud kaks ei osale ettepandud direktiivi vastuvõtmisel) pädevaid asutusi üles võtma endale kohustuseks kohaldada karistuste miinimum- ja maksimummäärasid, tagada tõhusad uurimisvahendid ning kohtuvõimude poolt võltsitud pangatähtede ja müntide edastamine siseriiklikele analüüsikeskustele ja siseriiklikele müntide analüüsi keskustele kooskõlas ettepandud direktiivi artiklitega 5, 9 ja 10. Vastupidine olukord mõjutaks negatiivselt piiriülest koostööd ja leebemate karistustega asukohariigi valimise ohu piiramist.

3.   
  Konkreetsed märkused

3.1.   Võltsitud pangatähtede ja müntide potentsiaalne nimiväärtus

Ettepandud direktiivi põhjenduses 19 ja artiklis 5 viidatud võltsitud pangatähtede ja müntide nimiväärtuse osas märgib EKP, et valmistamise seisukohast saab nimiväärtuse kindlaks teha ainult valmis võltsitud pangatähtede või müntide puhul.

EKP märgib, et võltsitud pangatähtede ja müntide mõiste ei piirdu siiski üksnes valmis võltsitud pangatähtede ja müntidega, vaid võib hõlmata ka valmistamisel olevaid lõpetamata võltsitud pangatähti ja münte. EKP rõhutab, et seoses euros või muus vääringus vääringustatud pangatähtede ja müntide pettusliku valmistamise või muutmisega (5) võivad õiguskaitseasutused avastada lõpetamata võltsinguid. EKP märgib, et harilikult püüab politsei valerahatöökoja tabamisel sekkuda ajal, mil kuritegu tegelikult toime pannakse. See on hinnangu küsimus ja mõnel juhul võib leiduda üksikuid valmisvõltsinguid ja palju lõpetamata võltsinguid. EKP märgib, et sellistel lõpetamata võltsingutel ei ole nimiväärtust, kuid on potentsiaalne nimiväärtus, mida tuleks arvestada direktiivi eelnõu artiklis 5 ette nähtud proportsionaalse karistuse määramisel. Sellepärast tuleks põhjendust 19 ja artiklit 5 muuta nii, et need sisaldaksid viiteid lõpetamata võltsingute potentsiaalsele nimiväärtusele. Potentsiaalset nimiväärtust tuleks käsitleda kui lisakriteeriumit proportsionaalse karistuse määramisel õigusrikkumiste eest, mis on loetletud ettepandud direktiivi artikli 3 lõike 1 punktides a kuni c.

Lisaks võivad pädevate siseriiklike asutuste avastatud võltsitud pangatähed ja mündid olla peale euro muus vääringus või välimusega. Sellisel juhul peaks pädevatel siseriiklikel kohtuasutustel olema võimalik tuvastada selliste võltsitud pangatähtede ja müntide potentsiaalne nimiväärtus. Seetõttu leiab EKP, et oleks kasulik täiendada põhjendust 19 ja artiklit 5 ning sätestada, et standardsete miinimum- ja maksimumkaristuste puhul võetakse arvesse avastatud võltsitud mitte-euro pangatähtede või müntide asjakohast nimiväärtust või potentsiaalset nimiväärtust.

3.2.   Võltsimisega seotud õigusrikkumised, mis hõlmavad pangatähtede tootmisvahendeid ja toormaterjale

EKP on seisukohal, et standardsed miinimum- ja maksimumkaristused peaksid kehtima kõikide ettepandud direktiivi artikli 3 lõikes 1 loetletud õigusrikkumiste puhul. See suurendaks märkimisväärselt karistuste tõhusust ja preventiivset mõju. Sellega seoses, kuivõrd kõige kõrgetasemelisemaid võltsitud pangatähti ja münte valmistatakse kasutades mitmest allikast pärit vahendeid, näiteks võltsitud hologramme liiduvälistest riikidest, toetab EKP ettepandud direktiivi artikli 3 lõike 1 punktis d loetletud õigusrikkumiste, kui neid pannakse toime eriti raskendavatel asjaoludel, lisamist artikli 5 lõikes 4 sätestatud karistuste kohaldamisalasse.

3.3.   Kohustus edastada võltsitud pangatähed ja mündid analüüsiks

EKP toetab ettepandud direktiivi tähtsat aspekti, et kohtuasutused võimaldavad siseriiklikel analüüsikeskustel ja siseriiklikel müntide analüüsikeskustel võltsitud euro pangatähtede ja müntide kontrollimist analüüsi ning täiendavate võltsingute kindlakstegemise ja tuvastamise eesmärgil. EKP soovitab siiski, et kui võltsimiskahtlusega pangatähtede ja müntide näidiseid ei saa edastada, kuna need on vaja tõenditeks jätta, siis edastatakse need võltsitud pangatähtede ja müntide näidiseid siseriiklikele analüüsikeskustele ja siseriiklikele müntide analüüsikeskustele viivitamatult pärast asjaomase kohtumenetluse lõppemist.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud ettepandud direktiivi muuta, on esitatud lisas koos selgitustega.

Frankfurt Maini ääres, 28. mai 2013

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 42 final.

1

(2)  EÜT L 140, 14.6.2000, lk 1.

2

(3)  Rahvasteliidu lepingute seeria nr 2623, 1931, lk 372.

3

(4)  Genfi konventsiooni on käesolevaks ajaks ratifitseerinud kõik liikmesriigid, välja arvatud Malta.

4

(5)  Vt ettepandud direktiivi artikli 3 lõike 1 punkt a.

5

---

LISA

Muudatusettepanekud

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanekud (1) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Põhjendus 19 |
| „(19) | Liikmesriikidel peaks olema võimalus määrata juhtudel, kui võltsitud pangatähtede ja müntide kogunimiväärtus on tühine või ei kaasne sellega eriliselt raskendavaid asjaolusid, lühikest vanglakaristust või jätta vanglakaristus määramata. See väärtuskünnis peaks olema juhtumite puhul, mis ei nõua vanglakaristust, väiksem kui 5 000 eurot ehk suurima euro pangatähe kümnekordne väärtus, ning juhtumite puhul, mis nõuavad lühemat kui kuuekuulist vanglakaristust, väiksem kui 10 000 eurot.” |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanekud (1)

Muudatus 1

Põhjendus 19

„(19)

Liikmesriikidel peaks olema võimalus määrata juhtudel, kui võltsitud pangatähtede ja müntide kogunimiväärtus on tühine või ei kaasne sellega eriliselt raskendavaid asjaolusid, lühikest vanglakaristust või jätta vanglakaristus määramata. See väärtuskünnis peaks olema juhtumite puhul, mis ei nõua vanglakaristust, väiksem kui 5 000 eurot ehk suurima euro pangatähe kümnekordne väärtus, ning juhtumite puhul, mis nõuavad lühemat kui kuuekuulist vanglakaristust, väiksem kui 10 000 eurot.”

| „(19) | Liikmesriikidel peaks olema võimalus määrata juhtudel, kui võltsitud pangatähtede ja müntide kogunimiväärtus või potentsiaalne nimiväärtus on tühine või ei kaasne sellega eriliselt raskendavaid asjaolusid, lühikest vanglakaristust või jätta vanglakaristus määramata. See väärtuskünnis peaks olema juhtumite puhul, mis ei nõua vanglakaristust, väiksem kui 5 000 eurot või võrdväärne summa võltsitud pangatähtede ja müntide vääringus ehk suurima euro pangatähe kümnekordne väärtus, ning juhtumite puhul, mis nõuavad lühemat kui kuuekuulist vanglakaristust, väiksem kui 10 000 eurot või võrdväärne summa võltsitud pangatähtede ja müntide vääringus.” |
| --- | --- |

„(19)

Liikmesriikidel peaks olema võimalus määrata juhtudel, kui võltsitud pangatähtede ja müntide kogunimiväärtus või potentsiaalne nimiväärtus on tühine või ei kaasne sellega eriliselt raskendavaid asjaolusid, lühikest vanglakaristust või jätta vanglakaristus määramata. See väärtuskünnis peaks olema juhtumite puhul, mis ei nõua vanglakaristust, väiksem kui 5 000 eurot või võrdväärne summa võltsitud pangatähtede ja müntide vääringus ehk suurima euro pangatähe kümnekordne väärtus, ning juhtumite puhul, mis nõuavad lühemat kui kuuekuulist vanglakaristust, väiksem kui 10 000 eurot või võrdväärne summa võltsitud pangatähtede ja müntide vääringus.”

Selgitus

Selgitus

Põhjendust 19 tuleks muuta, et võimaldada liikmesriikidel kohaldada proportsionaalset karistust seoses lõpetamata võltsitud pangatähtede ja müntidega, millel võib olla ainult potentsiaalne nimiväärtus. Potentsiaalset nimiväärtust tuleks käsitleda kui lisakriteeriumit proportsionaalse karistuse kohaldamisel õigusrikkumiste eest, mis on loetletud ettepandud direktiivi eelnõu artikli 3 lõike 1 punktides a kuni c.

Põhjendust 19 tuleks muuta, et võimaldada liikmesriikidel kohaldada proportsionaalset karistust seoses lõpetamata võltsitud pangatähtede ja müntidega, millel võib olla ainult potentsiaalne nimiväärtus. Potentsiaalset nimiväärtust tuleks käsitleda kui lisakriteeriumit proportsionaalse karistuse kohaldamisel õigusrikkumiste eest, mis on loetletud ettepandud direktiivi eelnõu artikli 3 lõike 1 punktides a kuni c.

Lisaks, kuna pädevate siseriiklike asutuste poolt avastatud võltsitud pangatähed ja mündid võivad olla peale euro muus vääringus või välimusega, tuleks liikmesriigi pädevatel siseriiklikel asutustel lubada tuvastada selliste võltsitud pangatähtede ja müntide asjakohast nimiväärtust või potentsiaalset nimiväärtust. Seetõttu tuleks põhjendust 19 veelgi täiendada ning märkida selles, et standardsete miinimum- ja maksimumkaristuste puhul võetakse arvesse võltsitud mitte-euro pangatähtede ja müntide asjakohast nimiväärtust või potentsiaalset nimiväärtust.

Lisaks, kuna pädevate siseriiklike asutuste poolt avastatud võltsitud pangatähed ja mündid võivad olla peale euro muus vääringus või välimusega, tuleks liikmesriigi pädevatel siseriiklikel asutustel lubada tuvastada selliste võltsitud pangatähtede ja müntide asjakohast nimiväärtust või potentsiaalset nimiväärtust. Seetõttu tuleks põhjendust 19 veelgi täiendada ning märkida selles, et standardsete miinimum- ja maksimumkaristuste puhul võetakse arvesse võltsitud mitte-euro pangatähtede ja müntide asjakohast nimiväärtust või potentsiaalset nimiväärtust.

Muudatus 2

Muudatus 2

Artikkel 5

„Artikkel 5

Karistused

2.   Artikli 3 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud süütegude eest, mis on seotud pangatähtede ja müntidega kogunimiväärtuses alla 5 000 euro ja juhul, kui eriti rasked asjaolud puuduvad, võivad liikmesriigid näha ette muu karistuse kui vanglakaristus.

3.   Artikli 3 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud süüteod, mis on seotud pangatähtede ja müntidega kogunimiväärtuses vähemalt 5 000 eurot, on karistatavad vähemalt kaheksa aasta pikkuse maksimaalse vanglakaristusega.

4.   Artikli 3 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud süüteod, mis on seotud pangatähtede ja müntidega kogunimiväärtuses vähemalt 10 000 eurot või eriti raskendavate asjaoludega, on karistatavad:

| a) | miinimumkaristusega vähemalt kuus kuud vangistust; |
| --- | --- |

a)

miinimumkaristusega vähemalt kuus kuud vangistust;

| b) | maksimumkaristusega vähemalt kaheksa aastat vangistust.” |
| --- | --- |

b)

maksimumkaristusega vähemalt kaheksa aastat vangistust.”

„Artikkel 5

Karistused

2.   Artikli 3 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud süütegude eest, mis on seotud pangatähtede ja müntidega kogunimiväärtuses või potentsiaalses nimiväärtuses alla 5 000 euro või alla võrdväärse summa võltsitud pangatähtede ja müntide vääringus ja juhul, kui eriti rasked asjaolud puuduvad, võivad liikmesriigid näha ette muu karistuse kui vanglakaristus.

3.   Artikli 3 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud süüteod, mis on seotud pangatähtede ja müntidega kogunimiväärtuses või potentsiaalses nimiväärtuses vähemalt 5 000 eurot või vähemalt võrdväärne summa võltsitud pangatähtede ja müntide vääringus, on karistatavad vähemalt kaheksa aasta pikkuse maksimaalse vanglakaristusega.

4.   Artikli 3 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud süüteod, mis on seotud pangatähtede ja müntidega kogunimiväärtuses või potentsiaalses nimiväärtuses vähemalt 10 000 eurot või vähemalt võrdväärne summa võltsitud pangatähtede ja müntide vääringus või eriti raskendavate asjaoludega, on karistatavad:

| a) | miinimumkaristusega vähemalt kuus kuud vangistust; |
| --- | --- |

a)

miinimumkaristusega vähemalt kuus kuud vangistust;

| b) | maksimumkaristusega vähemalt kaheksa aastat vangistust. |
| --- | --- |

b)

maksimumkaristusega vähemalt kaheksa aastat vangistust.

5.   Lõikes 4 sätestatud karistusi kohaldatakse ka artikli 3 lõike 1 punktis d nimetatud õigusrikkumiste eest, kui need on seotud eriti raskendavate asjaoludega.”

Selgitus

Selgitus

Artikli 5 lõikeid 2 kuni 4 tuleb muuta, et oleks võimalik kohaldada proportsionaalset karistust seoses lõpetamata võltsitud pangatähtede ja müntidega, millel võib olla pelgalt potentsiaalne nimiväärtus. Potentsiaalset nimiväärtust tuleks käsitleda kui lisakriteeriumit proportsionaalse karistuse määramisel õigusrikkumiste eest, mis on loetletud ettepandud direktiivi artikli 3 lõike 1 punktides a kuni c.

Artikli 5 lõikeid 2 kuni 4 tuleb muuta, et oleks võimalik kohaldada proportsionaalset karistust seoses lõpetamata võltsitud pangatähtede ja müntidega, millel võib olla pelgalt potentsiaalne nimiväärtus. Potentsiaalset nimiväärtust tuleks käsitleda kui lisakriteeriumit proportsionaalse karistuse määramisel õigusrikkumiste eest, mis on loetletud ettepandud direktiivi artikli 3 lõike 1 punktides a kuni c.

Lisaks, kuna pädevate siseriiklike asutuste poolt avastatud võltsitud pangatähed või mündid võivad olla peale euro muus vääringus või välimusega, peaks liikmesriigi pädevatel siseriiklikel asutustel olema võimalik tuvastada selliste võltsitud pangatähtede või müntide asjakohane nimiväärtus või potentsiaalne nimiväärtus. Seetõttu tuleks artikli 5 lõikeid 2 kuni 4 veelgi täiendada ning sätestada, et standardsete miinimum- ja maksimumkaristuste puhul võetakse arvesse võltsitud mitte-euro pangatähtede ja müntide asjakohast nimiväärtust või potentsiaalset nimiväärtust.

Lisaks, kuna pädevate siseriiklike asutuste poolt avastatud võltsitud pangatähed või mündid võivad olla peale euro muus vääringus või välimusega, peaks liikmesriigi pädevatel siseriiklikel asutustel olema võimalik tuvastada selliste võltsitud pangatähtede või müntide asjakohane nimiväärtus või potentsiaalne nimiväärtus. Seetõttu tuleks artikli 5 lõikeid 2 kuni 4 veelgi täiendada ning sätestada, et standardsete miinimum- ja maksimumkaristuste puhul võetakse arvesse võltsitud mitte-euro pangatähtede ja müntide asjakohast nimiväärtust või potentsiaalset nimiväärtust.

Lõpuks soovitame veel hõlmata ettepandud direktiivi artikli 5 lõikes 4 sätestatud karistustega nende tõhususe ja preventiivset mõju suurendamiseks ka artikli 3 lõike 1 punktis d nimetatud õigusrikkumised, kui need on seotud eriti raskendavate asjaoludega, lisades artiklis 5 uue lõike 5.

Lõpuks soovitame veel hõlmata ettepandud direktiivi artikli 5 lõikes 4 sätestatud karistustega nende tõhususe ja preventiivset mõju suurendamiseks ka artikli 3 lõike 1 punktis d nimetatud õigusrikkumised, kui need on seotud eriti raskendavate asjaoludega, lisades artiklis 5 uue lõike 5.

Muudatus 3

Muudatus 3

Artikli 10 lõige 2

„2.   Kui vajalikke näidiseid võltsimiskahtlusega pangatähtedest ja müntidest ei ole võimalik edastada, sest selleks, et tagada õiglane ja tulemuslik kohtuprotsess ning kahtlusaluse õigus kaitsele, on neid vaja hoida kriminaalmenetluse asitõenditena, antakse siseriiklikule analüüsikeskusele ja siseriiklikule müntide analüüsi keskusele neile viivitamatult juurdepääs.”

„2.   Kui vajalikke näidiseid võltsimiskahtlusega pangatähtedest ja müntidest ei ole võimalik edastada, sest selleks, et tagada õiglane ja tulemuslik kohtuprotsess ning kahtlusaluse õigus kaitsele, on neid vaja hoida kriminaalmenetluse asitõenditena, antakse siseriiklikule analüüsikeskusele ja siseriiklikule müntide analüüsi keskusele neile viivitamatult juurdepääs. Viivitamata pärast kohtumenetluse lõppemist edastavad kohtuasutused vajalikud näidised iga võltsimiskahtlusega pangatähe liigi kohta siseriiklikule analüüsikeskusele ja iga võltsimiskahtlusega mündi liigi kohta müntide siseriiklikule analüüsikeskusele.”

Selgitus

Selgitus

EKP soovitab, et kui võltsimiskahtlusega pangatähtede ja müntide näidiseid ei saa edastada, kuna need on vaja jätta tõenditeks, siis edastataks need võltsitud pangatähtede ja müntide näidiseid siseriiklikele analüüsikeskustele ja siseriiklikele müntide analüüsikeskustele viivitamata pärast asjaomase kohtumenetluse lõppemist.

EKP soovitab, et kui võltsimiskahtlusega pangatähtede ja müntide näidiseid ei saa edastada, kuna need on vaja jätta tõenditeks, siis edastataks need võltsitud pangatähtede ja müntide näidiseid siseriiklikele analüüsikeskustele ja siseriiklikele müntide analüüsikeskustele viivitamata pärast asjaomase kohtumenetluse lõppemist.

---

(1)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

1

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 25.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/14

---

Nõukogu ametisse nimetamiste loetelu

Jaanuar, veebruar, märts, aprill ja mai 2013 (sotsiaalvaldkond)

2013/C 179/04

| Komitee | Ametiaja lõpp | Avaldamine ELTs | Asendatud isik | Tagasiastumine / ametisse nimetamine | Liige /asendusliige | Kategooria | Riik | Ametisse nimetatud isik | Kuuluvus | Nõukogu otsuse kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee | 24.9.2012 | C 294, 29.10.2010 | Andreas GRUBER | Tagasiastumine | Liige | Tööandjad | Austria | Julia ENZELSBERGER | Industriellenvereinigung, Bereich Arbeit und Soziales | 28.1.2013 |
| Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee | 24.9.2012 | C 294, 29.10.2010 | Sean BAMFORD | Tagasiastumine | Liige | Ametiühing | Ühendkuningriik | Ben MOXHAM | TUC | 22.4.2013 |
| Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee | 24.9.2012 | C 294, 29.10.2010 | Agnesa SKUPNÍKOVÁ | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Slovakkia | Zuzana KRCHŇAVÁ | Ministry of Labour, Social Affairs and Family of the Slovak Republic | 13.5.2013 |
| Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee | 24.9.2012 | C 294, 29.10.2010 | Agnė KUNIGONYTĖ | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Leedu | Inga LIUBERTĖ | Ministry of Social Security and Labour | 13.5.2013 |
| Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee | 24.9.2012 | C 294, 29.10.2010 | Vytautas JURŠĖNAS | Tagasiastumine | Asendusliige | Valitsus | Leedu | Agnė PECIUKEVIČIENĖ | Ministry of Social Security and Labour | 13.5.2013 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2013 | L 45, 20.2.2010 | José Manuel dos SANTOS | Tagasiastumine | Asendusliige | Valitsus | Portugal | Elisabete MOTA | Chefe de Divisão da Regulação das Atividades Externas | 28.1.2013 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2013 | L 45, 20.2.2010 | Luís Nascimento LOPES | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Portugal | Carlos PEREIRA | Diretor de Serviços para a Promoção da Segurança e Saúde no Trabalho | 28.1.2013 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2013 | L 45, 20.2.2010 | Alice RODRIGUES | Tagasiastumine | Asendusliige | Valitsus | Portugal | Diana POLICARPO | Chefe de Divisão de Promoção e Avaliação de Programas e Estudos | 28.1.2013 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Lorenzo FANTINI | Tagasiastumine | Asendusliige | Valitsus | Itaalia | Carla ANTONUCCI | DG Relazioni Industriali e Rapporti di Lavoro | 13.5.2013 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Iwona PAWLACZYK | Tagasiastumine | Liige | Ametiühing | Poola | Marzena FLIS | National Commission of NSZZ ‘Solidarność’ | 13.5.2013 |
| Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise konsultatiivkomitee | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Ruth LIST | Tagasiastumine | Asendusliige | Tööandjad | Austria | Elisabeth ZIMMERER | Industriellenvereinigung | 12.2.2013 |
| Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise konsultatiivkomitee | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Pilar IGLESIAS VALCARCE | Tagasiastumine | Liige | Tööandjad | Hispaania | José de la CAVADA HOYO | Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) | 5.3.2013 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu | 30.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | Liina MALK | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Eesti | Eva PÕLDIS | Ministry of Social Affairs of Estonia | 28.1.2013 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu | 30.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | Nils Juhl ANDREASEN | Tagasiastumine | Asendusliige | Tööandjad | Taani | Charlotte HOUGAARD MØLLER | Confederation of Danish Employers | 12.2.2013 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu | 30.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | Ruth LIST | Tagasiastumine | Liige | Tööandjad | Austria | Julia ENZELSBERGER | Industriellenvereinigung | 22.4.2013 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu | 30.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | José Luís FORTE | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Portugal | Manuel ROXO | Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social | 22.4.2013 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu | 30.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | Michele TIRABOSCHI | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Itaalia | Aviana BULGARELLI | ISFOL | 13.5.2013 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus | 7.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | Luís Filipe NASCIMENTO LOPES | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Portugal | José Luís PEREIRA FORTE | Inspetor-Geral do Trabalho | 28.1.2013 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus | 7.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | José Manuel dos SANTOS | Tagasiastumine | Asendusliige | Valitsus | Portugal | Carlos PEREIRA | Diretor de Serviços para a Promoção da Segurança e Saúde no Trabalho | 28.1.2013 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus | 7.11.2013 | C 322, 27.11.2010 | Iwona PAWLACZYK | Tagasiastumine | Asendusliige | Ametiühing | Poola | Marzena FLIS | National Commission of NSZZ ‘Solidarność’ | 22.4.2013 |

Komitee

Ametiaja lõpp

Avaldamine ELTs

Asendatud isik

Tagasiastumine / ametisse nimetamine

Liige /asendusliige

Kategooria

Riik

Ametisse nimetatud isik

Kuuluvus

Nõukogu otsuse kuupäev

Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee

24.9.2012

C 294, 29.10.2010

Andreas GRUBER

Tagasiastumine

Liige

Tööandjad

Austria

Julia ENZELSBERGER

Industriellenvereinigung, Bereich Arbeit und Soziales

28.1.2013

Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee

24.9.2012

C 294, 29.10.2010

Sean BAMFORD

Tagasiastumine

Liige

Ametiühing

Ühendkuningriik

Ben MOXHAM

TUC

22.4.2013

Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee

24.9.2012

C 294, 29.10.2010

Agnesa SKUPNÍKOVÁ

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Slovakkia

Zuzana KRCHŇAVÁ

Ministry of Labour, Social Affairs and Family of the Slovak Republic

13.5.2013

Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee

24.9.2012

C 294, 29.10.2010

Agnė KUNIGONYTĖ

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Leedu

Inga LIUBERTĖ

Ministry of Social Security and Labour

13.5.2013

Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee

24.9.2012

C 294, 29.10.2010

Vytautas JURŠĖNAS

Tagasiastumine

Asendusliige

Valitsus

Leedu

Agnė PECIUKEVIČIENĖ

Ministry of Social Security and Labour

13.5.2013

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2013

L 45, 20.2.2010

José Manuel dos SANTOS

Tagasiastumine

Asendusliige

Valitsus

Portugal

Elisabete MOTA

Chefe de Divisão da Regulação das Atividades Externas

28.1.2013

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2013

L 45, 20.2.2010

Luís Nascimento LOPES

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Portugal

Carlos PEREIRA

Diretor de Serviços para a Promoção da Segurança e Saúde no Trabalho

28.1.2013

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2013

L 45, 20.2.2010

Alice RODRIGUES

Tagasiastumine

Asendusliige

Valitsus

Portugal

Diana POLICARPO

Chefe de Divisão de Promoção e Avaliação de Programas e Estudos

28.1.2013

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Lorenzo FANTINI

Tagasiastumine

Asendusliige

Valitsus

Itaalia

Carla ANTONUCCI

DG Relazioni Industriali e Rapporti di Lavoro

13.5.2013

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Iwona PAWLACZYK

Tagasiastumine

Liige

Ametiühing

Poola

Marzena FLIS

National Commission of NSZZ ‘Solidarność’

13.5.2013

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise konsultatiivkomitee

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Ruth LIST

Tagasiastumine

Asendusliige

Tööandjad

Austria

Elisabeth ZIMMERER

Industriellenvereinigung

12.2.2013

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise konsultatiivkomitee

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Pilar IGLESIAS VALCARCE

Tagasiastumine

Liige

Tööandjad

Hispaania

José de la CAVADA HOYO

Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

5.3.2013

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu

30.11.2013

C 322, 27.11.2010

Liina MALK

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Eesti

Eva PÕLDIS

Ministry of Social Affairs of Estonia

28.1.2013

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu

30.11.2013

C 322, 27.11.2010

Nils Juhl ANDREASEN

Tagasiastumine

Asendusliige

Tööandjad

Taani

Charlotte HOUGAARD MØLLER

Confederation of Danish Employers

12.2.2013

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu

30.11.2013

C 322, 27.11.2010

Ruth LIST

Tagasiastumine

Liige

Tööandjad

Austria

Julia ENZELSBERGER

Industriellenvereinigung

22.4.2013

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu

30.11.2013

C 322, 27.11.2010

José Luís FORTE

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Portugal

Manuel ROXO

Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social

22.4.2013

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu

30.11.2013

C 322, 27.11.2010

Michele TIRABOSCHI

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Itaalia

Aviana BULGARELLI

ISFOL

13.5.2013

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus

7.11.2013

C 322, 27.11.2010

Luís Filipe NASCIMENTO LOPES

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Portugal

José Luís PEREIRA FORTE

Inspetor-Geral do Trabalho

28.1.2013

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus

7.11.2013

C 322, 27.11.2010

José Manuel dos SANTOS

Tagasiastumine

Asendusliige

Valitsus

Portugal

Carlos PEREIRA

Diretor de Serviços para a Promoção da Segurança e Saúde no Trabalho

28.1.2013

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus

7.11.2013

C 322, 27.11.2010

Iwona PAWLACZYK

Tagasiastumine

Asendusliige

Ametiühing

Poola

Marzena FLIS

National Commission of NSZZ ‘Solidarność’

22.4.2013

---

Euroopa Komisjon

| 25.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/17

---

Euro vahetuskurss (1)

24. juuni 2013

2013/C 179/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3086 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,54 |
| DKK | Taani kroon | 7,4590 |
| GBP | Inglise nael | 0,85115 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8884 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2241 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0400 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,865 |
| HUF | Ungari forint | 299,97 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7016 |
| PLN | Poola zlott | 4,3500 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5408 |
| TRY | Türgi liir | 2,5445 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4246 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3797 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,1520 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6969 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6746 |
| KRW | Korea vonn | 1 521,12 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,2811 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0415 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4775 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 997,20 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2112 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,433 |
| RUB | Vene rubla | 43,0660 |
| THB | Tai baat | 40,724 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,9575 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,5222 |
| INR | India ruupia | 78,1230 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3086

JPY

Jaapani jeen

128,54

DKK

Taani kroon

7,4590

GBP

Inglise nael

0,85115

SEK

Rootsi kroon

8,8884

CHF

Šveitsi frank

1,2241

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0400

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,865

HUF

Ungari forint

299,97

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7016

PLN

Poola zlott

4,3500

RON

Rumeenia leu

4,5408

TRY

Türgi liir

2,5445

AUD

Austraalia dollar

1,4246

CAD

Kanada dollar

1,3797

HKD

Hongkongi dollar

10,1520

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6969

SGD

Singapuri dollar

1,6746

KRW

Korea vonn

1 521,12

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,2811

CNY

Hiina jüaan

8,0415

HRK

Horvaatia kuna

7,4775

IDR

Indoneesia ruupia

12 997,20

MYR

Malaisia ringit

4,2112

PHP

Filipiini peeso

57,433

RUB

Vene rubla

43,0660

THB

Tai baat

40,724

BRL

Brasiilia reaal

2,9575

MXN

Mehhiko peeso

17,5222

INR

India ruupia

78,1230

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 25.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/18

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6945 – ABB/Power-One)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 179/06

| 1. | 17. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Šveitsis asuv ettevõtja ABB Ltd, ABB kontserni emaettevõtja, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Power-One Inc. üle viimasele kaudselt kuuluva tütarettevõtja Verdi Acquisition Corporation aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

17. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Šveitsis asuv ettevõtja ABB Ltd, ABB kontserni emaettevõtja, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Power-One Inc. üle viimasele kaudselt kuuluva tütarettevõtja Verdi Acquisition Corporation aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ABB Ltd: selliste energia- ja automatiseerimistehnoloogiate tootmine ja pakkumine, mis võimaldavad hulgimüügi- ja tööstusklientidel tootlikkust suurendada, vähendades samas mõju keskkonnale; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ABB Ltd: selliste energia- ja automatiseerimistehnoloogiate tootmine ja pakkumine, mis võimaldavad hulgimüügi- ja tööstusklientidel tootlikkust suurendada, vähendades samas mõju keskkonnale;

| — | Verdi Acquisition Corporation: puhtakujuline valdusettevõtja, kes omandab Power-One'i kõik aktsiad või osad; |
| --- | --- |

—

Verdi Acquisition Corporation: puhtakujuline valdusettevõtja, kes omandab Power-One'i kõik aktsiad või osad;

| — | Power-One Inc.: taastuvenergia rakenduste muundurite, elektrivõrgu toodete ja süsteemide tootmine ja pakkumine. |
| --- | --- |

—

Power-One Inc.: taastuvenergia rakenduste muundurite, elektrivõrgu toodete ja süsteemide tootmine ja pakkumine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6945 – ABB/Power-One):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6945 – ABB/Power-One):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 25.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/19

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine)

2013/C 179/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„MELOCOTÓN DE CALANDA”

EÜ nr: ES-PDO-0105-0103-28.02.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☒ | Riiklikud nõuded |
| — | ☒ | Muu (kontrolliasutus) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☒

Riiklikud nõuded

—

☒

Muu (kontrolliasutus)

2.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

☒

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed)

3.1.   Toote kirjeldus

Värvus: muudetakse vilja värvuse kirjeldust, millele lisatakse märge, et viljade üks külg võib olla punane. See on tingitud kasutatavate põllumajanduslike meetodite arengust ja täiustumisest. Kui kaitstud päritolunimetusega sorte poogitakse ploomialusele, võivad mõned viljad küpsemise käigus ühelt küljelt punaseks muutuda. See ei tingi muutusi toote kvaliteedis ja seda ei või mingil juhul käsitada negatiivse asjaoluna. Seetõttu peeti toote kirjelduse täpsustamise huvides vajalikuks lisada viljade värvuse kirjeldusse märge, et viljade üks külg võib olla punane.

Kõvadus: muudeti viljade kõvaduse lubatavaid piirväärtusi ning survele vastupidavuse minimaalseks väärtuseks määrati 3 kg/0,5 cm2, enam ei märgita maksimaalset väärtust. Muudatus tehti kontrolliameti kogutud andmete analüüsi põhjal; kõnealune amet on kontrollinud „Melocotón de Calanda” jaoks lubatud virsikusortide kvaliteeti kümne aasta jooksul. Erinevate sortide omadusi silmas pidades tehti kindlaks, et kõikide kehtestatud kvaliteedikriteeriumide (viljade kõvadus, suhkrusisaldus, suurus) samaaegse kohaldamise korral on võimalik lubada viljade kõvaduse piirväärtuste varieerumist, ilma et see kahjustaks toote kvaliteeti. Mõne sordi puhul on viljad veidi pehmemad, kuid see ei mõjuta toote kvaliteeti, sest tegemist on teatavate Euroopa riikide tarbijate poolt kõige nõutavamate sortidega. Samuti võib mõne sordi viljade puhul täheldada piirmäärast 5,5 kg/0,5 cm2 suuremat vastupidavust survele, mis aga ei tähenda, et tegemist oleks tooreste viljadega, sest viljade kvaliteedi määrab nende suhkrusisaldus.

3.2.   Päritolutõend

Teisest lõigust on välja jäetud viide kontrolliametile.

Kolmas lõik on tervikuna välja jäetud ja neljandat lõiku on muudetud nii, et see vastab kontrolliameti (riikliku akrediteerimisasutuse kontrolliasutus) poolt 2010. aastal rakendatava sertifitseerimiskava raames kohaldatava standardi UNE-EN 45011 nõuetele.

3.3.   Tootmismeetod

Viljade päritolu käsitlevast lõigust on välja jäetud viide kontrolliametile.

Viljade harvendamise osas on välja jäetud tegelik lõpukuupäev, see on asendatud kogu saagi kujundamise maksimaalse kestusega. Viljade katmise osas on välja jäetud üheksa nädala pikkuse minimaalse tähtaja nõue, sest selle toimingu alguskuupäev sõltub harvendamisest. See muudatus osutus vajalikuks seetõttu, et seoses kliimamuutusega, üksikmajandite poolt kultiveeritava pindala suurenemisega ja kasvatusmeetodite arenguga on tavapärased kasvatusviisid muutunud ning viljade harvendus- ja katmistoimingud jaotuvad varasemast pikema perioodi peale. Kaks nimetatud toimingut kuuluvad heade põllumajandustavade hulka ja nende kestus ei ole kaitstud päritolunimetusega toote lõppkvaliteeti tagav tingimus.

Viljade koristamise, transpordi ja ajutise säilitamise osas on alles jäetud spetsifikaadi punktis B esitatud kriteeriumid toote kontrollimise kohta ning täpsustatud on ajavahemikku, mille jooksul kontrollimine peab toimuma, sest varasem tekst võimaldas ekslikku tõlgendamist. Viljade kõvaduse ja suhkrusisalduse mõõtmiseks ei ole välitingimustes (viljade koristamise etapil) optimaalseid tingimusi.

Pakendamist käsitleva lõigu sõnastust on muudetud märkega, et toote paljude erinevate turustusvormide tõttu võib seda turustada ka mitmesse kihti pakituna, kui on tagatud, et viljad ei saa kahjustada ning pakendeid või vaheplaate ei kasutata korduvalt.

Lisatud on varem punktis B paiknenud lause: „Partiidesse jaotamine ja pakendamine toimub tootmispiirkonnas”.

Lisaks on välja jäetud sertifitseerimist hõlmav viimane lõik, sest see ei kuulu sisuliselt selle punkti alla, ja kõnealune lause on viidud asjaomasesse punkti (punkt D).

3.4.   Märgistamine

Esimeses lõigus on asendatud sõna „märgis” sõnaga „tagaküljemärgis”, kui tegemist on nummerdatud märgisega, samuti on välja jäetud viide kontrolliametile.

Lisaks sellele on välja jäetud teine lõik tervikuna.

3.5.   Riiklikud nõuded

Viiteid pärast spetsifikaadi esmakordset kinnitamist vastu võetud riiklikele õigusaktidele on ajakohastatud.

3.6.   Muud

Punkti G (kontrolliasutus) on muudetud nii, et see on kooskõlas kehtivate õigusaktidega, sest varasem tekst hõlmas viiteid aegunud õigusaktide sätetele ja selles esitatud kontrolliameti struktuuri kirjeldus ei vastanud tegelikkusele. Peale selle on tehtud parandus, millega on esitatud kontrollitud päritolunimetusega toote „Melocotón de Calanda” kontrolliameti õige asukoht.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

„MELOCOTÓN DE CALANDA”

EÜ nr: ES-PDO-0105-0103-28.02.2011

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Melocotón de Calanda”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetus „Melocotón de Calanda” hõlmab kohalikust sordist „Amarillo tardío” (hiline kollane) ja selle sordi valitud kloonidest „Jesca”, „Evaisa” ja „Calante” pärineva liigi Prunus persica Sieb. et Zucc. värskeid vilju, mida on kasvatatud traditsiooniliste meetodite abil, kasutades viljade puu otsas kinnikatmise võtet.

Kaitstud sordid on järgmised: kaitstud päritolunimetus „Melocotón de Calanda” hõlmab üksnes virsikuid, mis on saadud kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas kasvatatavast kohalikust sordist „Amarillo tardío” (hiline kollane) ning selle sordi valitud kloonidest „Jesca”, „Evaisa” ja „Calante”.

Toote iseloomulikud tunnused on järgmised: kaitstud päritolunimetus „Melocotón de Calanda” hõlmab üksnes komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 1580/2007( millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris) vastavate ekstra ja I kvaliteedikategooria virsikuid, mis vastavad järgmistele nõuetele:

| ÜLDINE VÄLIMUS | Viljad peavad olema terved, kahjustusteta, puhtad, ilma nähtavate võõrkehadeta, kuivad, ilma ebaloomuliku lõhna või maitseta, ning need peavad puude otsas olema kinni kaetud. |
| --- | --- |
| VÄRVUS | Värvus ulatub kreemikaskollasest õlgkollaseni, viljade üks külg võib olla punane. Õrnad antotsüaanide täpid või viirud on lubatud, roheline või oranž värvus (mis viitab üleküpsusele) ei ole lubatud. |
| SUURUS | Minimaalne läbimõõt on 73 mm, mis vastab AA-kvaliteedikategooriale. |
| KÕVADUS | Vilja survele vastupidavust mõõdetakse kilogrammides 0,5 cm2 kohta ja see peab olema suurem kui 3 kg/0,5 cm2. |
| SUHKRUSISALDUS | Vähemalt 12 Brixi skaala ühikut. |

ÜLDINE VÄLIMUS

Viljad peavad olema terved, kahjustusteta, puhtad, ilma nähtavate võõrkehadeta, kuivad, ilma ebaloomuliku lõhna või maitseta, ning need peavad puude otsas olema kinni kaetud.

VÄRVUS

Värvus ulatub kreemikaskollasest õlgkollaseni, viljade üks külg võib olla punane. Õrnad antotsüaanide täpid või viirud on lubatud, roheline või oranž värvus (mis viitab üleküpsusele) ei ole lubatud.

SUURUS

Minimaalne läbimõõt on 73 mm, mis vastab AA-kvaliteedikategooriale.

KÕVADUS

Vilja survele vastupidavust mõõdetakse kilogrammides 0,5 cm2 kohta ja see peab olema suurem kui 3 kg/0,5 cm2.

SUHKRUSISALDUS

Vähemalt 12 Brixi skaala ühikut.

3.2.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmise etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Toote partiidesse jaotamine ja pakendamine peab toimuma tootmispiirkonnas, et vältida toote omaduste kahjustamist viljade ülemäärase käitlemise tõttu või nõuetekohaselt partiidesse jaotamata ja pakendamata kujul vedamise tõttu. Kuna „Melocotón de Calanda” puhul on tegemist viljadega, mida on puu otsas kinnikatmisega hoolikalt ette valmistatud juba kasvamise käigus ning mida koristatakse sellise küpsusastme saavutamisel, kus viljade organoleptilised omadused avalduvad kõige tugevamalt, võib viljade mis tahes täiendav vedu või ladustamine mõjutada nende üldise välimuse ja värvusega seotud iseloomulikke omadusi, mis on esitatud punktis 3.2.

Seetõttu on oluline, et viljad pakendataks tootmispiirkonnas, sest nii kindlustatakse toote iseloomulike omaduste ja kvaliteedi säilimine ja samal ajal tagatakse tänu ühtsele kontrollimenetlusele ka toote päritolu jälgitavus kuni lõpptarbijani saatmiseni.

Virsikuid „Melocotón de Calanda” võib turustada pakendites, mis sisaldavad mitut viljade kihti, eeldusel et viljad ei saa kahjustada. Pakendid ja vaheplaadid on ette nähtud ühekordseks kasutamiseks.

3.6.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Viljade partiidesse jaotamise ja pakendamisega tegelevad sertifitseeritud ettevõtted peavad pakendile paigutama märgised tekstiga „Denominación de Origen „Melocotón de Calanda”” („Kaitstud päritolunimetus „Melocotón de Calanda””) ning nummerdatud tagaküljemärgise, mida käsitletakse sertifikaadina ja mis võimaldab toodet turustamise käigus jälgida.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud päritolunimetusega virsikute „Melocotón de Calanda” tootmispiirkond on Aragoni autonoomses piirkonnas Terueli ja Saragossa provintsi vahel asuv looduslik piirkond.

Geograafiline piirkond hõlmab järgmisi valdu:

Aguaviva, Albalate del Arzobispo, Alcañiz, Alcorisa, Alloza, Andorra, Arens de Lledó, Ariño, Berge, Calaceite, Calanda, Caspe, Castelserás, Castelnou, Castellote, Chiprana, Cretas, Escatrón, Fabara, Fayón, Foz-Calanda, Fuentespalda, Híjar, Jatiel, La Fresneda, La Ginebrosa, La Puebla de Híjar, Lledó, Maella, Más de las Matas, Mazaleón, Mequinenza, Molinos, Nonaspe, Oliete, Parras de Castellote, Samper de Calanda, Sástago, Seno, Torre de Compte, Urrea de Gaén, Valderrobres, Valdeltormo ja Valjunquera.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Ajalooline seos: virsikute „Melocotón de Calanda” tootmiseks ettenähtud sordid on tootmispiirkonnale iseloomulikud sordid. Need on aretatud loodusliku valiku teel viljapuukasvatajate aretustegevuse tulemusena, mille käigus valiti aja jooksul välja kohalike geograafiliste tingimustega paremini kohastunud kloonid. Keskaegsete allikate kohaselt olid virsikud Aragonis tuntud nimetuste „presec” või „prisco” all, neid nimetusi kasutatakse Calanda piirkonnas tänapäevani. 1895. aastal avaldas botaanik J. Pardo Sastrón olulise teose, milles ta tõi välja asjaolu, et kõnealuses piirkonnas oli palju virsikukasvatajaid ning et Calandast pärinevaid pooleks lõigatud kuivatatud virsikuid saadeti Pariisi 1867. aasta maailmanäitusele. Illustreeritud üldentsüklopeedia „Espasa Calpe” 1933. aasta väljaandes on märksõna „Calanda” all osutatud virsikupuu olulisele rollile ja kuivatatud poolitatud virsikute tootmisele Terueli piirkonnas. 1953. aasta ametlike statistiliste andmete kohaselt tegutses Calandas konserveerimistehas, milles valmistati kõnealusest piirkonnast pärit 4 000 kastist virsikutest siirupiga virsikukonservi.

Ajalooliste allikate põhjal võib järeldada, et nimetust „Melocotón de Calanda” hakati kasutama 1940. aastatel ning puuvilja kasvavat osatähtsust arvestades ja probleemide tõttu vahemere puuviljakärbse (Ceratitis capitata) vastu võitlemisel hakati vilju puu otsas kinni katma, et vältida putukakahjustusi. Kõnealuseid puuvilju käsitlevates 60. aastate trükistes hakati osutama nimetusele „Melocotón de Calanda” ja 70. aastatel anti Lérida riiklikul põllumajandusmessil sellele puuviljale mitu aastat järjest erinevaid auhindu. 80. aastate alguses kerkis päevakorda vajadus taotleda virsiku „Melocotón de Calanda” jaoks kaitstud päritolunimetust ning peamiste riiklike turgude, nagu Mercamadrid ja Mercabarna, statistilistes andmetes hakati puuvilja tähistama geograafilise nimetusega.

Looduslik seos: virsiku „Melocotón de Calanda” kasvatamise piirkond asub Martíni, Guadalope ja Matarraña jõgede vesikondade orgudes, jõed saavad alguse Ibeeria mägede nõlvadel, voolavad läbi nn Alam-Aragoni piirkonna ja suubuvad Ebro jõkke. Piirkond hõlmab seega Ebro jõe madaliku kaguosa.

Maastik on tasane või kergelt künklik, kõrgus merepinnast ulatub 122 meetrist Caspes kuni 325 meetrini Alcañizis ja 466 meetrini Calandas. Reljeefis domineerivad plaatjad pinnavormid, mida läbivad jõgede voolusängid. Mullad on lubjarikkad, pinnas sisaldab karbonaatide ja kipsi kihte, iseloomulikud on miotseeni kuuma ja kuiva kliima ajast pärinevad järvepiirkonna setted.

Aasta keskmine sademete hulk ulatub 327,9 millimeetrist Caspes 361,1 millimeetrini Albalate del Arzobispos ja 367,9 millimeetrini Alcañizis. Sademete hulk on suurem mais ja oktoobris, sademed jagunevad aasta lõikes järgmiselt: 27 % kevadel, 20 % suvel, 34 % sügisel ja 19 % talvel.

Aasta keskmine õhutemperatuur on 14,3 °C Albalate del Arzobispos ja Alcañizis ning 15 °C Caspes, tegemist on Ebro oru kõige kõrgemate keskmiste temperatuuridega. Maksimaalsete õhutemperatuuride keskmine väärtus on 19,9 °C Alcañizis, 20,1 °C Albalate del Arzobispos ja 20,6 °C Caspes, minimaalsete õhutemperatuuride keskmine väärtus on vastavalt 8,8 °C, 8,5 °C ja 9,3 °C. Kuu kõige kõrgem keskmine õhutemperatuur on registreeritud juulis (24,2 °C Alcañizis ja 25,1 °C Caspes), kõige madalam keskmine temperatuur aga jaanuaris ja see jääb vahemikku 5,6 °C Alcañizis kuni 6,7 °C Albalate de Arzobispos. Toodud näidetest ilmneb suur temperatuuride kõikuvus aasta lõikes (enam kui 18 °C), mis on iseloomulik kontinentaalsele kliimale ja tingitud eeskätt piirkonna asukohast Ebro jõe madalikul.

Märtsist oktoobrini registreeritud kuu maksimaalsete temperatuuride keskmine ulatub üle 25 °C, kõrgemad temperatuurid on sagedasemad maikuus, mil temperatuur on piirtemperatuurist kõrgem poole kuu jooksul, ja oktoobris, kui kõrgemad temperatuurid püsivad 5–10 päeva. Suvekuudel võib ööpäevane keskmine temperatuur ulatuda üle 25 °C, maksimaalsete temperatuuride keskmine ületab 35 °C (juulis on maksimaalne registreeritud temperatuur 37,2 °C Albalates ja Alcañizis ning 38,3 °C Caspes).

Üheks piirkonna kliima eripäraks on temperatuuriinversioon. Talvel, antitsüklonite perioodil laskub külm õhk madalamatesse piirkondadesse, tekitades pikaajalisi külmi uduperioode, mille kestel maksimaalsed temperatuurid jäävad alla 6 °C, samas kui kõrgemal, kus udu puudub, võivad maksimaalsed temperatuurid ületada 15 °C.

5.2.   Toote eripära

Kasvatamise tingimused: morfoloogilised omadused ja sortide identifitseerimine põhinevad Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) standarditel ja on kõikide kloonide jaoks sisuliselt samasugused. Erinevused hõlmavad sanitaartingimusi, viljakust, viljade suurust ja kuju ning seetõttu kinnitati nende omaduste parandamiseks 1980. aastal kloonide aretamise kord. Kloone iseloomustab hiline küpsuse saavutamine (viljad valmivad ajavahemikus septembri lõpust kuni novembri alguseni), kollane värvus ja tiheda konsistentsiga viljaliha.

Viljade küpsuse saavutamise aja põhjal võib sordid jaotada järgmistesse rühmadesse:

| „San Miguel” või varajased sordid | Kloonid, mille viljad valmivad ajavahemikul 20. septembrist kuni 5. oktoobrini. |
| --- | --- |
| „Del Pilar” | Kloonid, mille viljad valmivad ajavahemikul 5. kuni 15. oktoobrini. Nimetatakse ka 8. oktoobri sortideks. |
| Hilised sordid | Valmimisaeg jääb ajavahemikku 15. oktoobrist kuni koristusperioodi lõpuni, st kuni novembri alguseni geograafilise piirkonna teatavates osades. |

„San Miguel” või varajased sordid

Kloonid, mille viljad valmivad ajavahemikul 20. septembrist kuni 5. oktoobrini.

„Del Pilar”

Kloonid, mille viljad valmivad ajavahemikul 5. kuni 15. oktoobrini. Nimetatakse ka 8. oktoobri sortideks.

Hilised sordid

Valmimisaeg jääb ajavahemikku 15. oktoobrist kuni koristusperioodi lõpuni, st kuni novembri alguseni geograafilise piirkonna teatavates osades.

Füsioloogiliste omaduste poolest vajavad hilise kollase sordi kloonid talvisest latentsusperioodist väljumiseks pikka aega madalamat temperatuuri (vähemalt 1 000 tundi aastas) ja samas piisavalt pikka suveperioodi, et suhteliselt pika küpsemisajaga viljad jõuaksid valmida.

UPOV järgi on viljapuude morfoloogilised omadused järgmised:

| Tüvi | Tugev, väljasirutatud okstega, pikkade ‘Red Haveni’ sordile iseloomulike okstega. Erinevalt muudest sortidest ei moodustu õienupud mitte tugevatel vaheldumisi paiknevatel okstel, vaid habraste õiepungadena lühikestel maikuu võrsetel, mistõttu tuleb neid viljapuid muudest sortidest erinevalt tagasi lõigata. |
| --- | --- |
| Leht | Suured neerukujulised lehed, mille varrel on nektarinäärmed. Lehed langevad sügisel hilja, iseloomuliku kuldse värvusega lehed jäävad puudele kauaks. |
| Õis | Õitsemine on pigem hiline, veidike hilisem kui ‘Red Haveni’ sordi puhul, ja toimub märtsis. Õiepungad paiknevad tihedalt, õitsemise kestus on 12 kuni 18 päeva. Õielehed on suured ja ümmargused, kahvaturoosa värvusega, emakas on sama suur kui tolmukapead. |
| Vili | Vili on suur kuni väga suur, selle läbimõõt on üle 73 mm ja kaal üle 200 grammi. Värvus ulatub kreemikaskollasest õlgkollaseni ja on tänu kaitsvale paberkotile, mille sees vili areneb, täiesti ühtlane, lubatud on vaid kerge antotsüaanide pigmentatsioon.
  Vili ei ole eriti mahlane, viljaliha on tihke ja täiesti kollane, ilma antotsüaanide pigmentatsioonita, mis puudub isegi viljalihast mitteeralduva luuseemne ümbruses. Luuseeme on pikliku kujuga ja viljaga võrreldes suhteliselt väike. |

Tüvi

Tugev, väljasirutatud okstega, pikkade ‘Red Haveni’ sordile iseloomulike okstega. Erinevalt muudest sortidest ei moodustu õienupud mitte tugevatel vaheldumisi paiknevatel okstel, vaid habraste õiepungadena lühikestel maikuu võrsetel, mistõttu tuleb neid viljapuid muudest sortidest erinevalt tagasi lõigata.

Leht

Suured neerukujulised lehed, mille varrel on nektarinäärmed. Lehed langevad sügisel hilja, iseloomuliku kuldse värvusega lehed jäävad puudele kauaks.

Õis

Õitsemine on pigem hiline, veidike hilisem kui ‘Red Haveni’ sordi puhul, ja toimub märtsis. Õiepungad paiknevad tihedalt, õitsemise kestus on 12 kuni 18 päeva. Õielehed on suured ja ümmargused, kahvaturoosa värvusega, emakas on sama suur kui tolmukapead.

Vili

Vili on suur kuni väga suur, selle läbimõõt on üle 73 mm ja kaal üle 200 grammi. Värvus ulatub kreemikaskollasest õlgkollaseni ja on tänu kaitsvale paberkotile, mille sees vili areneb, täiesti ühtlane, lubatud on vaid kerge antotsüaanide pigmentatsioon.

Vili ei ole eriti mahlane, viljaliha on tihke ja täiesti kollane, ilma antotsüaanide pigmentatsioonita, mis puudub isegi viljalihast mitteeralduva luuseemne ümbruses. Luuseeme on pikliku kujuga ja viljaga võrreldes suhteliselt väike.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kliimatingimuste mõju vilja kvaliteedile on seotud püsikultuuride puhul hästi tuntud nn kohaliku piirkonna nähtusega. Teatava piirkonna tavapärased kliimatingimused ja sama asukoha iga-aastase rütmi vaheldumine võimaldavad välja tuua kliima määrava tähtsusega rolli saagi kvaliteedile.

Selle kriteeriumi puhul on eriti oluline õhutemperatuuri muutumine, mis määrab puuvilja peamised organoleptilised omadused. Tuleb märkida, et kui jätta kõrvale erandlikud juhud, mõjutab temperatuur virsikusaaki suuremal määral kui sademete hulk (ülemäärane kuivus), sest suuremal osal virsikupuude all olevast pinnast (95 %) kasutatakse niisutussüsteeme.

Peamine kliimategur, mis on soodustanud hilise valmimisega virsiku kohalike sortide aretamist ja kasvatamist Alam-Aragoni piirkonnas, on selle geograafilise piirkonna madalad talvised temperatuurid, mis võimaldavad nende väga nõudlike sortide talvisest latentsusperioodist väljumiseks vajalikku piisavalt pikka külmaperioodi (lehtede langemise ja õitsemise alguse vahelisel ajal).

Füsioloogiliste omaduste poolest vajavad hilise kollase sordi kloonid pikaaegset madalat temperatuuri talvisest latentsusperioodist väljumiseks (vähemalt 1 000 tundi aastas).

Alam-Aragoni piirkonnas piisab novembri, detsembri ja jaanuari madalama temperatuuriga tundidest selle kultuuri jaoks vajalike tingimuste täitmiseks, sest piirkonnas on vähemalt 950 külmakraadidega tundi aastas.

Peale selle on oluline, et puude õitsemise ja viljade moodustumise ajal esinevad miinuskraadid jääks võimalikult nulli lähedale, et õiepungad ja viljad saaks normaalselt areneda – on teada, et viljade suurus on otseselt seotud õitsemise järel esinenud õhutemperatuuridega, eeskätt temperatuuridega õitsemise haripunkti (F2) ja F2 + 40 päeva vahel. On selgelt näidatud (Warrington jt, 1999), et taimerakud paljunevad kaheksa korda intensiivsemalt, kui maksimaalne/minimaalne temperatuur tõuseb temperatuurilt 9/3 °C temperatuurini 25/15 °C. Külma ilma korral on rakke vähem ja need jäävad väiksemaks, mis mõjutab vilja lõppsuurust.

Veel üks oluline tegur on temperatuuri sobivus kogu vilja arengutsükli kestel, eeskätt septembri- ja oktoobrikuu jooksul, sest see võimaldab viia lõpule viljapuu vegetatiivse ja reproduktiivse arengutsükli.

Märtsist oktoobrini Alam-Aragonis registreeritud maksimaalsed temperatuurid ulatuvad üle 25 °C, eeskätt on need sagedasemad maikuus, mil temperatuur on piirtemperatuurist kõrgem poole kuu jooksul, ja oktoobris, kui kõrgemad temperatuurid püsivad 5–10 päeva. Suvekuudel võib ööpäevane keskmine temperatuur ulatuda üle 25 °C, maksimaalsete temperatuuride keskmine ületab 35 °C (juulis on maksimaalne registreeritud temperatuur 37,2 °C Albalates ja Alcañizis ning 38,3 °C Caspes).

Asjaomase geograafilise piirkonna temperatuurid võimaldavad pika viljade arengutsükliga sordi „Calanda hiline kollane” virsikupuudel läbida iga-aastase vegetatiivse ja reproduktiivse arengutsükli.

Samal ajal kui talvised temperatuurid pakuvad viljapuudele piisavalt külmakraadidega aega talvisest latentsusperioodist väljatulemiseks, võimaldab ülejäänud vegetatsiooniperioodi kestel (märtsist novembrini) valitsev mahe kliima saada nende sortide viljapuudelt kvaliteetseid vilju.

„Calanda hilise kollase” sordi valitud kloonide („Jesca”, „Calante” ja „Evaisa”) hindamiskatse põhjal, mis tehti Alcañizis (KPNi piirkonda kuuluv vald, kus kasvab kõige rohkem virsikupuid) asuvas Aragoni provintsi omavalitsusele kuuluvas katsemajandis, võib järeldada, et tootmispiirkonnas nelja aasta jooksul (2000, 2001, 2003 ja 2004) kasvatatud viljade suhkrusisaldus oli suurem kui 14 Brixi skaala ühikut ning viljad olid suured ja kõvad, mis on nende virsikute nõutavad põhiomadused.

Kaitstud päritolunimetusega virsikute „Melocotón de Calanda” tootmiseks lubatud taimed kuuluvad hilisesse kollasesse sorti.

See kõnealusest tootmispiirkonnast pärinev kohalik sort on aretatud välja sajandite jooksul ning selle aluseks on parimaid agronoomilisi omadusi esindavate viljapuude seemnetest kasvatatud puude looduslik valik; samas on virsikukasvatajad ise aja jooksul ka vegetatiivselt paljundanud virsikupuid, mis on paremini kohastunud piirkonna mullastikutingimustega, luues sel viisil autentseid virsikusorte.

Aragoni provintsi ametiasutused (Servicios de Investigación Agraria y Extensión Agraria) alustasid hilise kollase sordi kloonide valiku ja fütosanitaarse valiku protsessi 1980. aastal ning selle eesmärk oli parandada nimetuse „Melocotón de Calanda” all turustatava toote kvaliteeti ja muuta see standardsemaks. Selle käigus uuriti „Melocotón de Calanda” tootmispiirkonda, et leida hilise kollase sordi omadusi kõige paremini esindavaid kloone, millel oleks head agronoomilised omadused ja mille vili oleks võimalikult suur (Espada jt, 1991). Esialgse valiku tulemusena registreeriti põllumajandusministeeriumi alluvuses olevas Hispaania taimesortide ametis (Oficina Española de Variedades Vegetales) kaitstud sortidena „Jesca” (registrinumber 1989/2450), „Calante” (registrinumber 1989/2447) ja „Evaisa” (registrinumber 1989/2449), mis on praegu kaitstud päritolunimetusega virsiku „Melocotón de Calanda” tootmise aluseks.

KOKKUVÕTE: hiline kollane sort ja selle valitud kloonid on saadud nende päritolupiirkonna keskkonnaga kohastumise tulemusena.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

http://www.aragon.es/estaticos/GobiernoAragon/Departamentos/AgriculturaGanaderiaMedioAmbiente/AgriculturaGanaderia/Areas/08_Calidad_Agroalimentaria/02_Alimentos_calidad_diferenciada/pliegodecondicionesMelocotondeCalanda.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4)  Vt joonealust märkust 3.

---

| 25.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/27

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 179/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„TŘEBOŇSKÝ KAPR”

EÜ nr: CZ-PGI-0105-0377-8.7.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — |  | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — |  | Märgistus |
| — |  | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—



Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—



Märgistus

—



Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

☒

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed)

| 1. | Karpkala „Třeboňský kapr” liha koostis






  a) | Kokkuvõtte punkti 4.2. neljandas lõigus on esitatud karpkala liha koostise järgmised protsendimäärad: kuivainet 23 %, valku 19,2 %, rasva 2,6 %. |
| --- | --- | --- |

1.

Karpkala „Třeboňský kapr” liha koostis

a)

Kokkuvõtte punkti 4.2. neljandas lõigus on esitatud karpkala liha koostise järgmised protsendimäärad: kuivainet 23 %, valku 19,2 %, rasva 2,6 %.

| b) | Kokkuvõtte punkti 4.2. eelviimases lõigus on esitatud karpkala liha koostise järgmised protsendimäärad:
  Karpkala „Třeboňský kapr” liha spetsifikaat: kuivainet 23 %, valku 19,2 %, rasva 2,6 %. Lihase aminohappesisalduse keskmised määrad: g/100 kuivaines: lüsiin – 5,54, histidiin – 1,82, arginiin – 3,58, treoniin – 3,32, glütsiin – 3,48, alaniin – 4,07, valiin – 3,73, metioniin – 2,10, isoleutsiin – 2,97, leutsiin – 5,00.
  Taotleme nii spetsifikaadis kui ka kokkuvõttes konkreetse aminohappesisalduse andmete väljajätmist ning kuivaine, valgu ja rasva protsendimäärade järgmist muutmist:
  Karpkala „Třeboňský kapr” liha spetsifikaat: kuivainet 18–26 %, valku 16–23 %, rasva 2–7 %.
  Kõnealuse muudatuse põhjuseks on asjaolu, et algselt spetsifikaadis ja kokkuvõttes esitatud näitajad vastasid tootest „Třeboňský kapr” võetud proovi mõõtmisele (mis endiselt vastab suurele osale toote „Třeboňský kapr” toodangule), viimasel ajal on aga tehtud terve rida korduvmõõtmisi ja -analüüse, mis statistiliselt tuginevad hoopis suuremale arvule proovidele, ning mille puhul on kasutatud täpsemaid meetodeid ja mõõtmisi. Mõõtmistulemustest ilmnes, et kuivaine, valgu ja rasva näitajad võivad eespool täpsustatud vahemiku piires varieeruda, aga toote „Třeboňský kapr” organoleptilisi omadusi see oluliselt ei mõjuta. Näitajate jaotus kõnealuste vahemike piires on eelkõige tingitud „Třeboňský kapr” karpkala söödalisandina kasutatava teravilja liigist ja toiteomadustest. Andmeid karpkala liha koostise mõõtmiste, analüüside ja statistiliste hindamiste kohta leiab järgmistest väitekirjadest: Hůda J., Produkční účinky obilovin v chovu kapra, 2008, Urbánek M., Vliv přikrmování na produkční ukazatele a kvalitu masa tržních kaprů, 2009 ja Vejsada P., Vliv výživy na vybrané kvalitativní vlastnosti masa tržního kapra (Cyprinus Carpio L.), 2008. Kõnealused väitekirjad on kaitstud České Budějovices asuvas Jihočeská Univerzita põllumajandusteaduskonnas ning mõõtmised on tehtud ülikooli laborites. Samuti on kindlaks tehtud, et lihase üksikute aminohapete sisaldus võib oluliselt erineda spetsifikaadis esitatud keskmistest näitajatest, ilma et see oluliselt maitset mõjutaks.
  Kõnealuse muudatuse tulemusel muudame kokkuvõtte ja spetsifikaadi punktis 4.2. lauset „Organoleptiliselt iseloomustab karpkala „Třeboňský kapr” kvaliteetne liha, mille rasvasisaldus on väga väike” järgmiselt:
  „Organoleptiliselt iseloomustab karpkala „Třeboňský kapr” kvaliteetne liha, mille rasvasisaldus on tasakaalus”. |
| --- | --- |

b)

Kokkuvõtte punkti 4.2. eelviimases lõigus on esitatud karpkala liha koostise järgmised protsendimäärad:

Karpkala „Třeboňský kapr” liha spetsifikaat: kuivainet 23 %, valku 19,2 %, rasva 2,6 %. Lihase aminohappesisalduse keskmised määrad: g/100 kuivaines: lüsiin – 5,54, histidiin – 1,82, arginiin – 3,58, treoniin – 3,32, glütsiin – 3,48, alaniin – 4,07, valiin – 3,73, metioniin – 2,10, isoleutsiin – 2,97, leutsiin – 5,00.

Taotleme nii spetsifikaadis kui ka kokkuvõttes konkreetse aminohappesisalduse andmete väljajätmist ning kuivaine, valgu ja rasva protsendimäärade järgmist muutmist:

Kõnealuse muudatuse põhjuseks on asjaolu, et algselt spetsifikaadis ja kokkuvõttes esitatud näitajad vastasid tootest „Třeboňský kapr” võetud proovi mõõtmisele (mis endiselt vastab suurele osale toote „Třeboňský kapr” toodangule), viimasel ajal on aga tehtud terve rida korduvmõõtmisi ja -analüüse, mis statistiliselt tuginevad hoopis suuremale arvule proovidele, ning mille puhul on kasutatud täpsemaid meetodeid ja mõõtmisi. Mõõtmistulemustest ilmnes, et kuivaine, valgu ja rasva näitajad võivad eespool täpsustatud vahemiku piires varieeruda, aga toote „Třeboňský kapr” organoleptilisi omadusi see oluliselt ei mõjuta. Näitajate jaotus kõnealuste vahemike piires on eelkõige tingitud „Třeboňský kapr” karpkala söödalisandina kasutatava teravilja liigist ja toiteomadustest. Andmeid karpkala liha koostise mõõtmiste, analüüside ja statistiliste hindamiste kohta leiab järgmistest väitekirjadest: Hůda J., Produkční účinky obilovin v chovu kapra, 2008, Urbánek M., Vliv přikrmování na produkční ukazatele a kvalitu masa tržních kaprů, 2009 ja Vejsada P., Vliv výživy na vybrané kvalitativní vlastnosti masa tržního kapra (Cyprinus Carpio L.), 2008. Kõnealused väitekirjad on kaitstud České Budějovices asuvas Jihočeská Univerzita põllumajandusteaduskonnas ning mõõtmised on tehtud ülikooli laborites. Samuti on kindlaks tehtud, et lihase üksikute aminohapete sisaldus võib oluliselt erineda spetsifikaadis esitatud keskmistest näitajatest, ilma et see oluliselt maitset mõjutaks.

Kõnealuse muudatuse tulemusel muudame kokkuvõtte ja spetsifikaadi punktis 4.2. lauset „Organoleptiliselt iseloomustab karpkala „Třeboňský kapr” kvaliteetne liha, mille rasvasisaldus on väga väike” järgmiselt:

„Organoleptiliselt iseloomustab karpkala „Třeboňský kapr” kvaliteetne liha, mille rasvasisaldus on tasakaalus”.

| 2. | Karpkala „Třeboňský kapr” töötlemine:
  Kokkuvõtte ja spetsifikaadi punkti 4.4. esimeses lõigus on lause:
  „ „Třeboňský kapr” tegelik tootmine alates marja ja niisa võtmisest kuni kasvatamise, pidamise ja töötlemiseni toimub asjaomases piirkonnas standardile ISO 9001:2001 vastava sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaselt ning tootmist kontrollitakse ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) abil.”
  Teeme ettepaneku jätta välja kõnealuse lause see osa, milles käsitletakse ISO-süsteemi, kuna see on seotud varasema kvaliteedijuhtimissüsteemi erinimetusega. Kvaliteedijuhtimissüsteemid võivad muutuda ega ole enam asjakohased seoses karpkala „Třeboňský kapr” tegeliku töötlemisega, nagu seda on spetsifikaadis üksikasjalikult kirjeldatud. Sertifitseeritud kvaliteedisüsteemi kohase töötlemise järelevalve jaoks puudub vajadus. Punkti 4.4. esimese lõigu esimese lause uus sõnastus on järgmine:
  „Karpkala „Třeboňský kapr” tegelik tootmine alates marja ja niisa võtmisest kuni kasvatamise, pidamise ja töötlemiseni toimub asjaomases piirkonnas ning tootmist kontrollitakse ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) abil.” |
| --- | --- |

2.

Karpkala „Třeboňský kapr” töötlemine:

Kokkuvõtte ja spetsifikaadi punkti 4.4. esimeses lõigus on lause:

„ „Třeboňský kapr” tegelik tootmine alates marja ja niisa võtmisest kuni kasvatamise, pidamise ja töötlemiseni toimub asjaomases piirkonnas standardile ISO 9001:2001 vastava sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaselt ning tootmist kontrollitakse ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) abil.”

Teeme ettepaneku jätta välja kõnealuse lause see osa, milles käsitletakse ISO-süsteemi, kuna see on seotud varasema kvaliteedijuhtimissüsteemi erinimetusega. Kvaliteedijuhtimissüsteemid võivad muutuda ega ole enam asjakohased seoses karpkala „Třeboňský kapr” tegeliku töötlemisega, nagu seda on spetsifikaadis üksikasjalikult kirjeldatud. Sertifitseeritud kvaliteedisüsteemi kohase töötlemise järelevalve jaoks puudub vajadus. Punkti 4.4. esimese lõigu esimese lause uus sõnastus on järgmine:

„Karpkala „Třeboňský kapr” tegelik tootmine alates marja ja niisa võtmisest kuni kasvatamise, pidamise ja töötlemiseni toimub asjaomases piirkonnas ning tootmist kontrollitakse ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) abil.”

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

„TŘEBOŇSKÝ KAPR”

EÜ nr: CZ-PGI-0105-0377-8.7.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Třeboňský Kapr”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Tšehhi Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.7. | Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
| --- | --- |

Klass 1.7.

Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Třeboňský Kapr” klassifitseeritakse liigiks „karpkala”. Toote lõplike omaduste saavutamiseks ei ole tingimata vaja kasutada teatavat selle liigi liini või hübriide.

Karpkala „Třeboňský Kapr” selg on tumeroheline, hall või hallikassinine, küljed kollakasrohelised kuni kuldsed ning kõht kollakasvalge. Selja- ja sabauim on hallid, saba- ja pärakuuim on punaka varjundiga ning rinna- ja kõhuuimed on kollakad või punakad. Karpkala „Třeboňský Kapr” keha iseloomustab kõrgeseljalisus. Karpkala „Třeboňský Kapr” kasvab kuni ühe meetri pikkuseks ja 20 kg raskuseks või raskemaks. Kala optimaalne tapakaal on kolmeaastaselt 1,20–1,80 kg ja nelja-aastaselt 2,40–3,20 kg.

Karpkala „Třeboňský kapr” liha spetsifikaat: kuivainet 18–26 %, valku 16–23 %, rasva 2–7 %.

Organoleptiliselt iseloomustab karpkala „Třeboňský kapr” kvaliteetne liha, mille rasvasisaldus on tasakaalus. Lihal on õrn, karpkalale „Třeboňský kapr” iseloomulik kalamaitse.

Karpkala „Třeboňský kapr” turustatakse elusalt või töödeldult, s.t külmutatult, (värskelt) jahutatult, suitsutatult või marineeritult järgmisel kujul: roogitud terve karpkala, poolitatud või osadeks jagatud karpkala, karpkalafilee või karpkalarupsid.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Määratletud geograafilises piirkonnas maimutiikides kasvatatavad kalad elatuvad looduslikust toidust (st plankton ja bentos) ning osaliselt toidetakse neid söödalisandiga, mis koosneb lisanditeta teraviljajahu segust. Söödalisandi koostisosad ei pea olema pärit määratletud geograafilisest piirkonnast.

Suuremates kalatiikides, kus kalad saavutavad turustuskõlbliku suuruse, elatuvad kalad samuti määratletud geograafilise piirkonna vees leiduvast looduslikust toidust (st plankton ja bentos). Nad saavad ka teraviljast söödalisandeid, mis ei pea olema pärit määratletud geograafilisest piirkonnast.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik kalad peavad kasvama määratletud geograafilise piirkonna kalatiikides, st paljundamine, kasvatamine ja pidamine peavad toimuma selles piirkonnas. Töötlemine ei pea toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

Karpkala „Třeboňský kapr” sugukalad kasvatatakse alati teadaolevate vanemate järglastest, kelle välised omadused (kehaproportsioonid, soomuskatte tüüp ja värvus) vastavad nõutavale standardile.

Noorte sugukalade kasvatamisel asjaomases piirkonnas tehakse valik, milles keskendatakse tähelepanu kalade omandatud kaalule, soomuskatte tüübile ja terviseseisundile. Noor- ja sugukalu käideldakse alati nii vähe kui võimalik.

Karpkala paljundamiseks kasutatakse teatavat marja- ja niisa-võtmise meetodit kontrollitavas keskkonnas kalade haudejaamas, mis asub asjaomases piirkonnas, kus keskkonna ja vee kvaliteet on tagatud.

Embrüo arenemine marjateras toimub spetsiaalses seadmes. Karpkala eelvastseid hoitakse spetsiaalsetes maimutiikides, mis asuvad samuti asjaomases piirkonnas. Kõnealuse arengu käigus elatuvad karpkalad „Třeboňský kapr” looduslikust toidust (st plankton ja bentos) ning osaliselt toidetakse neid söödalisandiga, mis koosneb lisanditeta teraviljajahu segust. Karpkalamaimud kasvavad nendes tiikides üks kuni kaks aastat ning paigutatakse seejärel suurematesse kalatiikidesse, kus nad ühe kuni kahe aasta jooksul saavutavad turustuskõlbliku suuruse. Sel etapil elavad karpkalad kahe kolmandiku ulatuses looduslikust toidust ja ühe kolmandiku ulatuses täiendsöödast, mis koosneb teraviljast. Toitumine mõjutab otseselt liha moodustumist ja kvaliteeti ning seega karpkala „Třeboňský kapr” üldist väärtust. Täiendsööda andmist reguleeritakse vastavalt veetemperatuurile ja vee hapnikuküllastusele. Loomulikult jälgitakse ka seda, milline on karpkalade söödalisandi omastamise intensiivsus, kalade kasv ja terviseseisund. Kõnealused näitajad tehakse kindlaks toitumiskohtade korrapärase kontrolli ja proovipüügi abil.

Turustatavate kalade hoidmiseks pärast nende püüdmist kasutatakse käitlustiike, mis kujutavad endast väikesi basseine, kust voolab läbi asjaomasest piirkonnast pärit vesi. Hoiutiikides kaob puhta voolava vee tulemusel kalade mudamaitse ning liha muutub väärtuslikumaks ja maitsvamaks.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Nimetust „Třeboňský kapr” kasutatakse eluskala turustamiseks nii, et kalade hulgitarneid tehakse mootorsõidukite abil transporditsisternides, kõnealune nimetus esineb arvetel, saatelehtedel ja veodokumentides ning võib esineda ka tsisternil või mootorsõidukil. Jaemüügis, s.t kauplustes ja müügilettidel müümise korral on müüja kohustatud panema müügikohas välja hästi nähtava teadaande sõnadega „Třeboňský kapr”.

Töödeldud kala korral esitatakse nimetus „Třeboňský kapr” hästi nähtavalt toote pakendil.

Pakendamata karpkala „Třeboňský kapr” müüakse peamiselt elusalt. Sel juhul saab ostja müügitõendi, millel on kaitstud geograafilise tähise logo. Kaupluses või müügipunktis on kõnealune logo nähtaval kohal.

Pakendatud töödeldud kaup moodustab kõnealuse toote puhul väga väikese osa. Pakendatud toote müügi puhul on kaitstud geograafilise tähise logo pakendil.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Karpkala „Třeboňský kapr” kasvatamise asjaomane piirkond hõlmab Třeboňsko maastikukaitsealal Třeboňi jõgikonnas asuvaid kalatiike; need tiigid moodustavad süsteemi, mis on ühendatud Zlatá stoka kanali ja sellega seotud vooluveekogude kaudu.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Piirkonna laad, eriomadused ja seisund

Zlatá stoka kanali kaudu ühendatud määratletud geograafilise piirkonna kalatiigid moodustavad rohkem kui 300 aastat vana veesüsteemi. Chlum u Třeboně ja Veselí nad Lužnicí vahelisel alal on 48 km pika Zlatá stoka kanali kaudu ühendatud arvukad kalatiigid, mis moodustavad Lužnice jõe veega varustatud tiigisüsteemi. Kõnealusele veesüsteemile ei ole struktuurilt ja funktsioonilt võrdväärset mitte ainult kogu Euroopas, vaid ka kogu maailmas, ning see hõlmab väljakujunenud erijoontega spetsiifilist biotoopi.

Karpkalade kasvatamine arenes Třeboňskos 16. sajandil. Seda tõendavad arhiiviürikud karpkalade vanusepõhise kasvatamise ning sugukarpkalade valiku kohta. Viiteid karpkala „Třeboňský kapr” aretamisele leidub paljudes väljaannetes, näiteks J. Pokorný teoses „Atlas kaprů chovaných v ČR“ („Tšehhi Vabariigis aretatud karpkalade atlas“) ja J. Šusta teoses „Pět století rybničního hospodářství v Třeboni“ („Viis sajandit kalakasvatust Třeboň’is“). Nimetust „Třeboňský kapr“ on kauem kui 100 aastat pidevalt kasutatud teatavate omadustega kala kohta.

Keskajast kuni tänapäevani eri etappidel rajatud leidlik tehiskanalite ja -kalatiikide võrk kujutab endast täiuslikku maastiku järkjärgulise ja koordineeritud muutmise süsteemi, milles kohalikud loodusolud on tundlikult ära kasutatud.

Hästi säilinud taimekoosluste ja nendest sõltuva selgrootu faunaga ulatuslikud turbarabad kuuluvad kõige väärtuslikumate biotoopide hulka, mis mitmel juhul ei ole ainulaadsed mitte ainult Böömimaal, vaid ka kogu Euroopas. Teine ja mitte vähem väärtuslik element on ulatuslik kalatiikide süsteem sealsete teiseselt moodustunud litoraalkooslustega, mis sageli on asendanud algsed märgalade biotoobid.

Geoloogia

Olulise osa Třeboňskost moodustavad Třeboňi jõgikonna geomorfoloogiline kompleks ja eriti läänepoolses settekompleksis Lomnický jõgikonna tasandik ning idaosas Kardašořečická pahorkatina kõrgustiku kristalne aluskord. Třeboňi jõgikond kumerdub kergelt lõuna-põhja suunal.

Kliima

Üldiselt on Třeboňsko kliima, eriti jõgikonna aladel, oma asukoha ja geomorfoloogia tõttu ning seetõttu, et ala koosneb suuresti veekogudest, teataval määral spetsiifiline ja teistsugune kui ümbritsevatel aladel. Aasta keskmine temperatuur on kõrgem, kui sellel kõrgusel võiks eeldada, ning tegelik päikesepaiste kestus on pikem. Suveperioodil esineb sageli tugevaid vihmahoogusid. Třeboňi jõgikonnale on iseloomulikud sagedased tuuletud inversioonid, kui õhumassid jõgikonnas pikemat aega peatuvad, eriti aasta külmemal ajal. Nendes oludes esineb sageli ka udu. Õnneks ei avalda kõnesolevate inversioonide kahjulikkus ja ebapiisav õhuvahetus Třeboňskos tugevat mõju õhusaastele, sest seal on väga vähe heiteallikaid.

Kaitsealune maapiirkond

Třeboňskos on kaks (paljusid kohti hõlmavat) piirkonda, mis kuuluvad Ramsari konventsiooniga kaitstavate rahvusvahelise tähtsusega märgalade nimekirja.

Veel kinnitab kõnealuse piirkonna ökosüsteemi spetsiifilisust see, et rahvusvaheline linnukaitseorganisatsioonide ühendus Birdlife International on mitmel aastal liigitanud Třeboňsko Euroopa tähtsate linnualade (IBA) hulka. Samuti on Třeboňsko kuulutatud NATURA 2000 alaks (linnualaks ja hoiualaks).

5.2.   Toote eripära

Tihke konsistentsiga liha ning tasakaalus kuivaine, valgu ja rasva poolest eristatav karpkala „Třeboňský kapr” on toitude valmistamisel väga hinnatud. Lihal on õrn, karpkalale „Třeboňský kapr” iseloomulik meeldiv kalamaitse.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Třeboňsko maastikukaitsealal asuv ökoloogiliselt puhas määratletud geograafiline piirkond hõlmab kalatiikide süsteemi, mida Zlatá stoka kanali kaudu varustatakse Lužnice jõe veega. Kalatiikide süsteem hõlmab spetsiifilist biotoopi, millel on väljakujunenud erijooned, mis mõjutavad toote omadusi. Kõnealuses määratletud geograafilises piirkonnas on sulandunud erilised geoloogilised ja ilmastikutingimused (vt punkt 5.1.), et saaksid kasvada plankton ja bentos, mis on karpkalade kõrge toiteväärtusega looduslik sööt. Kõik need jooned kokku kujundavad sellise puhta keskkonna, vee ja õhuga maa-ala sobiva bioomi, milles leidub piisavalt karpkala looduslikku sööta. Kõik eespool nimetatud asjaolud loovad põhjusliku seose määratletud geograafilise piirkonna ja lõpptoote omaduste vahel. Kõnealused omadused tingivad karpkala „Třeboňský kapr” erilise maitse ning tasakaalus kuivaine-, valgu- ja rasvasisalduse, mille tõttu kõnealune kala erineb muudes piirkondades kasvatatud karpkaladest. Karpkala maitse on eriomane ning see on tingitud kvaliteetsest ja puhtast veest, milles kõnealust kala asjaomases piirkonnas kasvatatakse, samuti looduslike ja geograafiliste olude mõjust kõnealuse karpkala kasvatamisele, Třeboňi jõgikonna spetsiifilise aluspinnase mõjust ning eelkõige asjaomase piirkonna vees sisalduvatest valdavalt looduslikest planktontoitainetest, millele lisatakse söödalisandit.

Määratletud geograafilises piirkonnas on karpkalakasvatusega tegeletud rohkem kui 300 aastat; nimetust „Třeboňský kapr” on järjepidevalt kasutatud rohkem kui 100 aastat, et tähistada üksnes kõnealust eriomadustega toodet.

Nimetus „Třeboňský kapr” on alates 1974. aastast kaitstud Tšehhi päritolunimetusena nr 54 „Třeboňský kapr“ (sks Wittingauer Karpfen) ja samuti rahvusvahelise päritolunimetusena „Třeboňský kapr“ (sks Wittingauer Karpfen), mida kaitsevad rahvusvahelised protokollid Lissaboni kokkuleppe alusel (22. novembri 1967. aasta protokoll nr 53 ja 6. detsembri 2000. aasta protokoll nr 836). Lisaks reguleerivad nimetuse „Třeboňský kapr” kaitset Tšehhi Vabariigi ning Austria, Portugali ja Šveitsi vahel sõlmitud kahepoolsed kokkulepped päritolunimetuste kaitse kohta.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=79&plang=cs

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4)  Vt joonealust märkust 3.

---

| 25.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/33

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 179/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„SELLES-SUR-CHER”

EÜ nr: FR-PDO-0117-0976-26.01.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Seos piirkonnaga |
| — | ☒ | Märgistus |
| — | ☒ | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☒

Seos piirkonnaga

—

☒

Märgistus

—

☒

Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik

| — |  | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—



Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed)

3.1.   Peatükk 2. Toote kirjeldus

| — | Lisaaineid käsitlevate eeskirjade täiendamise tulemusel on mõiste „taimne tuhk” asendatud mõistega „taimne süsi”. |
| --- | --- |

—

Lisaaineid käsitlevate eeskirjade täiendamise tulemusel on mõiste „taimne tuhk” asendatud mõistega „taimne süsi”.

| — | Muudetud on juustu suurust: täpsustatud on juustu kuju (ligikaudu 10–9 cm), selle mõõdud on vastavusse viidud juustuvormi mõõtudega. |
| --- | --- |

—

Muudetud on juustu suurust: täpsustatud on juustu kuju (ligikaudu 10–9 cm), selle mõõdud on vastavusse viidud juustuvormi mõõtudega.

Täiendatud on juustu kirjeldust. Juust on enam-vähem ühtlase valdavalt tuhkhalli värvusega. Juustumass on seevastu elevandiluu värvusega, matt, ühtlaselt sileda tekstuuri ning õhukese ja ühtlase koorikuga. Värske kitsejuustu lõhn omandab laagerdumisel seene- ja kitselõhna nüansi. Juustu tekstuur on värske ja sulav. Maitse on üheaegselt nii soolane, hapukas kui ka mõrkjas. Toote kirjeldusest on kustutatud mõiste „pehme juust”, kuna see ei iseloomusta kitsejuustu (tegemist on juustuga, mida toodetakse piimhappe baasil). Kustutatud on ka kirjeldus „enam-vähem sinist tooni pindhallitus”, sest see iseloomustab pigem talujuustu, mille laagerdamisel ei peeta ette nähtud ajanõuetest kinni ning mis kujutab endast tööstuse marginaalsemat osa.

Täpsustatud on kuivaine kaalu, milleks on 55 grammi juustu kohta.

3.2.   Peatükk 4. Üksikasjad, mis tõendavad toote päritolu geograafilisest piirkonnast

| — | Jälgitavus: selleks et tagada toote päritolu, peavad ettevõtjad deklareerima kogu tootmismahu ning varustama tooted märgistusega, mis võimaldab neid jälgida tootmisest kuni turustamiseni. |
| --- | --- |

—

Jälgitavus: selleks et tagada toote päritolu, peavad ettevõtjad deklareerima kogu tootmismahu ning varustama tooted märgistusega, mis võimaldab neid jälgida tootmisest kuni turustamiseni.

3.3.   Peatükk 5. Tootmismeetod

Et siduda toode tootmispiirkonnaga, on muudetud mitut spetsifikaadi punkti.

5.1:   Piima tootmine

| — | et vältida terviseriske ning soodustada keskkonnaspetsiifiliste geneetiliste omaduste teket, kasvatatakse 80 % aretuskarja emaskitsedest geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

—

et vältida terviseriske ning soodustada keskkonnaspetsiifiliste geneetiliste omaduste teket, kasvatatakse 80 % aretuskarja emaskitsedest geograafilises piirkonnas;

| — | tegemist on Alpi ja Saaneni tõuga või siis nende kahe tõu ristanditega, kuna kõnealuseid tõuge on piirkonnas pikka aega peetud ja need on siinsete oludega kohandunud; |
| --- | --- |

—

tegemist on Alpi ja Saaneni tõuga või siis nende kahe tõu ristanditega, kuna kõnealuseid tõuge on piirkonnas pikka aega peetud ja need on siinsete oludega kohandunud;

| — | kariloomade paaritamine väljaspool tavapärast paaritusperioodi võimaldab toote kvaliteeti kahjustamata laiendada tootmisperioodi ulatust; |
| --- | --- |

—

kariloomade paaritamine väljaspool tavapärast paaritusperioodi võimaldab toote kvaliteeti kahjustamata laiendada tootmisperioodi ulatust;

| — | iga kitse kohta on aedikus ette nähtud vähemalt 1,5 m2; |
| --- | --- |

—

iga kitse kohta on aedikus ette nähtud vähemalt 1,5 m2;

| — | vähemalt 75 % söödast peab olema pärit geograafilisest piirkonnast, mis teeb keskmiselt kokku vähemalt 825 kg kuivainet aastas; |
| --- | --- |

—

vähemalt 75 % söödast peab olema pärit geograafilisest piirkonnast, mis teeb keskmiselt kokku vähemalt 825 kg kuivainet aastas;

| — | söödaratsiooni kuivainesisaldusest moodustab vähemalt 550 kg koresööt. Kõnealuse ratsiooni tagamiseks peab iga kitse kohta olema ette nähtud vähemalt 1 000 m2 söödamaad; |
| --- | --- |

—

söödaratsiooni kuivainesisaldusest moodustab vähemalt 550 kg koresööt. Kõnealuse ratsiooni tagamiseks peab iga kitse kohta olema ette nähtud vähemalt 1 000 m2 söödamaad;

| — | et täpsustada, millist sööta võib kasutada, on spetsifikaati lisatud geograafilisest piirkonnast pärit lubatud söödamaterjali loend; |
| --- | --- |

—

et täpsustada, millist sööta võib kasutada, on spetsifikaati lisatud geograafilisest piirkonnast pärit lubatud söödamaterjali loend;

| — | pallisilo aastane kogus kitse kohta peab jääma alla 350 kg ning selle kuivainesisaldus ei tohi olla suurem kui 50 %; |
| --- | --- |

—

pallisilo aastane kogus kitse kohta peab jääma alla 350 kg ning selle kuivainesisaldus ei tohi olla suurem kui 50 %;

| — | rohu- ning maisisilo on lubatud kasutada kuni 31. detsembrini 2014; |
| --- | --- |

—

rohu- ning maisisilo on lubatud kasutada kuni 31. detsembrini 2014;

| — | täpsemini on esitatud täiendsööt; |
| --- | --- |

—

täpsemini on esitatud täiendsööt;

| — | geneetiliselt muundatud organismide kasutamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

geneetiliselt muundatud organismide kasutamine on keelatud.

5.2:   Töötlemine

| — | enne piima laabiga kalgendamist on lubatud piima laagerdada. Sel viisil võimalik parandada juustu valmistamiseks kasutatava piima kvaliteeti ning ära kasutada selle täispotentsiaali; |
| --- | --- |

—

enne piima laabiga kalgendamist on lubatud piima laagerdada. Sel viisil võimalik parandada juustu valmistamiseks kasutatava piima kvaliteeti ning ära kasutada selle täispotentsiaali;

| — | et tagada kalgendi piimhappeline olemus, lastakse piimal kalgenduda 18 kuni 48 tundi temperatuuril, mis jääb alla 25 °C; |
| --- | --- |

—

et tagada kalgendi piimhappeline olemus, lastakse piimal kalgenduda 18 kuni 48 tundi temperatuuril, mis jääb alla 25 °C;

| — | kalgendit on lubatud lõigata; |
| --- | --- |

—

kalgendit on lubatud lõigata;

| — | vadak eraldatakse kas käsitsi või siis pumpamise teel (eelnõrutamine läbi sõela on keelatud); |
| --- | --- |

—

vadak eraldatakse kas käsitsi või siis pumpamise teel (eelnõrutamine läbi sõela on keelatud);

| — | täpsustatud on külmutatud kalgendi kalgendile lisamise tingimusi; |
| --- | --- |

—

täpsustatud on külmutatud kalgendi kalgendile lisamise tingimusi;

| — | lubatud on kasutada järgnevaid koostisosi: laapi, taimset sütt, kaltsiumkloriidi, soola; |
| --- | --- |

—

lubatud on kasutada järgnevaid koostisosi: laapi, taimset sütt, kaltsiumkloriidi, soola;

| — | juust võetakse vormist välja 18 kuni 48 tundi pärast selle vormi panekut; |
| --- | --- |

—

juust võetakse vormist välja 18 kuni 48 tundi pärast selle vormi panekut;

| — | vormi suuruse määratluses on täpsustatud vormi mõõtmeid ja nurki (vormi ennast muudetud ei ole); |
| --- | --- |

—

vormi suuruse määratluses on täpsustatud vormi mõõtmeid ja nurki (vormi ennast muudetud ei ole);

| — | juustu kalgendamise ja vormist välja võtmise vaheline aeg on 44 kuni 72 tundi; |
| --- | --- |

—

juustu kalgendamise ja vormist välja võtmise vaheline aeg on 44 kuni 72 tundi;

| — | kui piima töödeldakse vähemalt 24 tundi pärast esimest lüpsi ning kasutatud ei ole külmutatud kalgendit, siis võib kasutada märgistust, mis viitab juustu pärinemisele talust; |
| --- | --- |

—

kui piima töödeldakse vähemalt 24 tundi pärast esimest lüpsi ning kasutatud ei ole külmutatud kalgendit, siis võib kasutada märgistust, mis viitab juustu pärinemisele talust;

| — | laagerdamise eest vastutav ettevõtja peab juustu transportima temperatuuril, mis jääb alla 10 °C; |
| --- | --- |

—

laagerdamise eest vastutav ettevõtja peab juustu transportima temperatuuril, mis jääb alla 10 °C;

3.4.   Peatükk 6. Üksikasjad, mis tõendavad seost geograafilise päritoluga

Selleks et esitada tekst kolmes osas, on üle vaadatud osa „Seos piirkonnaga” sõnastus.

Peatükk 6.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Seda punkti on täiendatud eesmärgiga kehtestada või kinnitada järgmised üksikasjad:

| — | kitsekasvatuse edukas arendamine põllumajanduslikult kesises keskkonnas; |
| --- | --- |

—

kitsekasvatuse edukas arendamine põllumajanduslikult kesises keskkonnas;

| — | mitmekesine piirkond, mis võimaldab toota mitmekülgset sööta; |
| --- | --- |

—

mitmekesine piirkond, mis võimaldab toota mitmekülgset sööta;

| — | piimatöötlemise tehnoloogia ajalooline taust; |
| --- | --- |

—

piimatöötlemise tehnoloogia ajalooline taust;

| — | laagerdamise eest vastutavate ettevõtjate roll juustu mõõtmete välja kujundamisel. |
| --- | --- |

—

laagerdamise eest vastutavate ettevõtjate roll juustu mõõtmete välja kujundamisel.

Peatükk 6.2.   Toote iseärasused

Kindlaks on määratud juustu „Selles-sur-Cher” põhiomadused.

Peatükk 6.3.   Piirkonna ning toote iseloomulike omaduste vaheline seos

Kõnealuses punktis on välja toodud piirkonna looduslike tegurite ning juustu päritolu vaheline seos.

3.5.   Peatükk 7. Viited kontrollorganile

INAO reformist lähtudes on käesolevat peatükki ajakohastatud. Kõnealuse reformi raames valis ettevõtjate rühm välja sertifitseerimisasutuse Qualisud.

3.6.   Peatükk 8. Märgistus

Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis on toote märgistusel kohustuslik.

3.7.   Peatükk 9. Riiklikud nõuded

Käesolev peatükk sisaldab tabelit peamiste üksikasjadega, mis moodustavad kvaliteedikontrolli kava.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

„SELLES-SUR-CHER”

EÜ nr: FR-PDO-0117-0976-26.01.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Selles-sur-Cher”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kettakujuline, kaldus külgedega kergelt koonusjas lame juust on 9 cm läbimõõduga ja 3 cm paksune. Piima piimahappebakteritega kalgendamise teel valmistatud juustu pinda katab pulbristatud taimne süsi.

Juustukoorik on enam-vähem ühtlase valdavalt tuhkhalli värvusega. Juustu lahtilõikamisel paljastub elevandiluu värvusega, matt, sile, ühtlane tahke sisu, mis on õhukese koorikuga kaetud. Juustu valmimisel on kõigepealt tuntav värske kitsejuustu lõhn, mis laagerdudes omandab seene- ja kitselõhna nüansi. Juustu tekstuur on kerge, õhuline ning kergelt pastat meenutav. Maitse on üheaegselt nii soolane kui ka mõrkjas.

Pärast täielikku kuivatamist sisaldab juust 100 grammi kohta vähemalt 45 grammi rasva. Juust peab sisaldama vähemalt 55 grammi kuivainet.

Juustul lastakse pärast kalgendamist laagerduda vähemalt kümme päeva.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Juustu „Selles-sur-Cher” valmistatakse üksnes Alpi ja Saaneni või nende kahe tõu ristamisel saadud kitsede toorest täispiimast. Vähemalt 80 % aretuskarja emaskitsedest on pärit geograafilisest piirkonnast.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Et tagada otsene seos piirkonna ja toote vahel, peab lüpsikitsedele andma geograafilisest piirkonnast pärit sööta, mis moodustab aastasest keskmisest söödaratsioonist 75 % ning mille kuivainesisaldus on vähemalt 825 kg.

Kitse söödaratsiooni aastasest kuivainesisaldusest peab vähemalt 550 kg moodustama koresööt. Lubatud söödamaterjal on esitatud positiivses loetelus.

Iga lüpsikitse kohta on ette nähtud vähemalt 1 000 m2 söödamaad. Kõnealune söödamaa on põllumajandusmaa ja/või maa-ala, kust sööta sisse ostetakse.

Pallisilo kasutamine on lubatud üksnes tingimusel, et see ei ületa 350 kg lüpsikitse aastasest kuivainekogusest. Selle kuivainesisaldus peab olema üle 50 %.

Täiendavalt antav sööt – kontsentreeritud (energia- ning/või lämmastikurikas) sööt ja/või kuivsööt – moodustab lüpsikitse aastasest kuivainekogusest maksimaalselt 550 kg. Vähemalt 275 kg täiendsöödast on pärit punktis 4 määratletud geograafilisest piirkonnast. Lubatud täiendsööt on kirjas positiivses loetelus.

Söödana on keelatud kasutada põhu kontsentraate ning rohu- ja maisisilo.

Rohu- ja maisisilo on lubatud kasutada kuni 31. detsembrini 2014.

Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusettevõtte aladel, kus toodetakse piima, millest valmistatakse päritolunimetusega juustu „Selles-sur-Cher”. Loomade söödas on lubatud üksnes taimed ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima töödeldakse ning juustu toodetakse ja laagerdatakse punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Puuduvad.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Juustu „Selles-sur-Cher” peab turustama märgistusega. Märgistusel peab päritolunimetus „Selles-sur-Cher” olema esitatud tähtedega, mille suurus moodustab märgistusel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku. Märgistusel peab olema esitatud ka Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna alla kuuluvad järgmised kantonid.

| | Cher (18): Graçay, Lury-sur-Arnon, Vierzon II (kommuunid: Massay, Méry-sur-Cher, Saint-Hilaire-de-Court, Thénioux, Vignoux-sur-Barangeon). |
| --- | --- |

Cher (18): Graçay, Lury-sur-Arnon, Vierzon II (kommuunid: Massay, Méry-sur-Cher, Saint-Hilaire-de-Court, Thénioux, Vignoux-sur-Barangeon).

| | Indre (36): Valançay, Issoudin Nord, Saint-Christophe-en-Bazelle, Vatan. |
| --- | --- |

Indre (36): Valançay, Issoudin Nord, Saint-Christophe-en-Bazelle, Vatan.

| | Loir-et-Cher (41): Contres, Montrichard, Saint-Aignan, Mennetou-sur-Cher, Romorantin-Lanthenay Nord, Romorantin-Lanthenay Sud, Selles-sur-Cher. |
| --- | --- |

Loir-et-Cher (41): Contres, Montrichard, Saint-Aignan, Mennetou-sur-Cher, Romorantin-Lanthenay Nord, Romorantin-Lanthenay Sud, Selles-sur-Cher.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Juustu „Selles-sur-Cher” geograafiline tootmispiirkond asub suurel platool, mis jääb Sologne'i metsamassiivist lääne poole Touraine'i, Berry ja Sologne'i ristumisteele ning mille Cheri org lõikab ida-lääne suunal justkui kaheks.

Cheri jõe lõunakaldale jääb Boischaut' piirkond, põhjakaldale Gâtine tourangelle'i lõunaosa.

Gâtine tourangelle'i laugmadalikud kujutavad endast Beauce'i lubjakivirikkale aluspinnale moodustunud üüratuid mudavälju. Avamaastikud vahelduvad hekkidega piiratud aladega, kus karjakasvatus on igapäevane tegevus.

Kivimitest on Cheri orule iseloomulik Touraine'i kollane tuff. Oru nõlvadel ning piirkonna teistes orgudes on põllumajandustegevusest levinud eelkõige viinamarjakasvatus.

Boischaut' piirkond asub lubja- ning ränikivipinnasel, mida katavad mudaväljad. Siinne põllumajandustegevus on orienteeritud segapõllumajandusele ja karjakasvatusele.

Kõnealuste erinevate piirkondade vaesel ning nõudlikul pinnasel hakati kitsekasvatusega tegelema juba väga ammu. Tänapäeval on see ainus võimalus võtta kasutusele maa-ala, mis seab piirangud viinamarja- ja teraviljakasvatusele.

Kitsekasvatuse arengule mõjus soodsalt ka Cheri oru asuoht, mis on inimeste ida-lääne suunalisel liikumisel (tavade ja juustu valmistamise alase oskusteabe levikul) ning kaubandustegevusel (Nantes'i-Lyoni kaubandustelg) alati olnud väga oluliseks kanaliks.

Tootmispiirkonnale on omane vahelduv ookeaniline kliima, mille kontinentaalne mõju tugevneb järk-järgult lääne-ida suunal. Keskmine sademetehulk jääb 650 ja 750 mm vahele ning jaotub aasta peale ühtlaselt. Kliima on üsna mõõdukas, kuid sellele on talvel ning suvel iseloomulikud üsna märkimisväärsed temperatuurikõikumised (jaanuari keskmine temperatuur on 4,8 °C, juuli keskmine 18,9 °C). Mahedad talved ning vaid haruharva põuased suved võimaldavad kasvatada laias valikus kitsede söödaks vajalikku teravilja ja söödataimi.

Inimtegur

Juustu „Selles-sur-Cher” valmistasid perekonna tarbeks algselt peamiselt naised, kes võtsid kasutusele paindliku ajaga piima kalgendamise tehnoloogia, mida sai hõlpsalt siduda teiste talumajapidamise kohustustega.

Juustu laagerdati toa keldris, mis reeglina asus talumajapidamise põhjaküljel. Juustu hea kvaliteedi tagas laagerdumisel tuha, hiljem soolaga segatud pulbristatud puutuha kasutamine.

XIX sajandil tegid erinevate toodete kogujad, tuntud kui coquetier'd, taludes regulaarseid ringkäike, et korjata müügiks kokku kõik munad, kodulinnud ning sealhulgas ka juustud. Mõned neist pühendusid sellele tegevusele täielikult ning kogusid kokku ka veel lõplikult valmimata juustud, et neid siis veel enne turustamist laagerdada ning tuhaga katta.

Juustude kogumine ning müük leidis aset põhiliselt Selles-sur-Cheri linnas. Linna, s.t laagerdumiskoha järgi sai juust endale ka nime.

XX sajandi alguses kitsejuustu tootmine järk-järgult intensiivistus, juustu hakati tarnima tööstuslinnadesse: Toursi, Blois'sse, Vierzoni, Châteauroux'sse, Pariisi, Lyoni ja teistesse linnadesse. Kitsejuustu tootmise intensiivistumine käis käsikäes loomakasvatusmeetodite (vabapidamise, lüpsimasinate, kohalike liinide täiustamiseks Alpi ja Saaneni tõugu loomade aretamisega) ning profülaktiliste ja veterinaarvahendite (parasiitide vastaste ainete, antibiootikumide) arenguga, mis omakorda viis välja kiire kitsepiima- ning põllumajandustootjate spetsialiseerumiseni (otseturustajad ning laagerdamise eest vastutavatele ettevõtjatele tarnijad) ja piimatootmise ühisettevõtete loomiseni.

21. aprilli 1975 määrusega registreeriti juust „Selles-sur-Cher” kui kontrollitud päritolunimetusega toode.

5.2.   Toote eripära

Juust „Selles-sur-Cher” on kitse toorest täispiimast valmistatud juust, mis saadakse piima kalgendamisel piimhappebakterite abil ning piimale laabi lisamisel.

Juustu pealispind on soolatud ning pulbristatud taimse söega kaetud. Juustul tuleb pärast kalgendamist lasta laagerduda vähemalt kümme päeva.

Toodet „Selles-sur-Cher” iseloomustab:

| | omapärane kergelt koonusjas kuju; |
| --- | --- |

omapärane kergelt koonusjas kuju;

| | elevandiluu värvusega, matt, sile ning ühtlane konsistents; |
| --- | --- |

elevandiluu värvusega, matt, sile ning ühtlane konsistents;

| | piimhappeline olemus, mis laagerdumise käigus muutub järk-järgult vähem tuntavaks; |
| --- | --- |

piimhappeline olemus, mis laagerdumise käigus muutub järk-järgult vähem tuntavaks;

| | juustu katmine pulbristatud söega annab koorikule tooni, mis võib sõltuvalt laagerdumisastmest varieeruda tuhahallist kuni sinakashallini. Juustukoorik koosneb peamiselt hallitusest (Geotrichum) ja pärmist. |
| --- | --- |

juustu katmine pulbristatud söega annab koorikule tooni, mis võib sõltuvalt laagerdumisastmest varieeruda tuhahallist kuni sinakashallini. Juustukoorik koosneb peamiselt hallitusest (Geotrichum) ja pärmist.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Erinevates madala põllumajandusliku potentsiaaliga sektorites hakati kitse kui nn vaeste lehma kasvatusega tegelema juba üsna varakult. Sel viisil leiti rakendus muidu põllumajanduseks kõlbmatule maale.

Ida-Sologne'i ja Cheri oru liivased ning saviliivmullad ning piirkonnale iseloomulik kliima on tinginud iseäraliku söödatraditsiooni, mille tõttu on kitsede söödaratsiooni aluseks kohalikult toodetud kuivsööt. Kuna vajadus kuivsööda järele on niivõrd suur, siis on kasutusele võetud põllumajanduse seisukohalt vähe huvi pakkuvad rohumaad (nt Fouzoni niisked tasandikud) ning sel viisil on juurutatud dünaamilist kitsekasvatuse traditsiooni piirkondades, mis ei soosi teisi tootmisalasid. Ka tänapäeval toimub kitsekasvatussaaduste tootmine neis sektorites, mis ei ahvatle teisi valdkondi nagu näiteks viinamarja- ja teraviljakasvatust.

Spetsifikaadis kehtestatud nõudmised loomasöödale juurutavad veelgi taimesaadustel põhineva sööda kasutamise traditsiooni. Kitsekasvatajad, kes valivad välja keskkonna ja söötmistingimustega kohanenud head lüpsikitsed, võimaldavad juustumeistritel ära kasutada kõik juustu omadused, mille on tinginud kitsedele antav sööt ning piima mikrofloora. See tähendab ka seda, et söödaga varustatus, söödaratsiooni kiudainete miinimumsisaldusest kinnipidamine (tselluloosi määr) ning emaskitsede kasvatamine (geneetiline kontroll) geograafilises piirkonnas tagavad oskusteabe alalhoiu ja selle edasikandumise.

Juustu „Selles-sur-Cher” suurus tuleneb koostööst juustu laagerdamise eest vastutavate ettevõtjatega. See on ühe piimhappelise juustu kohta üsna suuremõõduline. Juustutootmisel traditsiooniliselt kasutusel olev vorm (põhjaga vorm), piima kalgendamiseks vajaminev aeg (18 kuni 48 tundi temperatuuril alla 25 °C) ning juustu nõrutamine vormides tagavad, et juust oleks valmimisel üsna niiske.

Kui juustu katmine tuhaga aitas omal ajal juustu esialgu keldris, seejärel laagerdumislaos säilitada, siis tänapäeval moodustavad taimne süsi ja sool koos juustukooriku mikroflooraga koosluse, mis omandab iseloomulikud tunnused vastastikuses koostoimes laagerdumislaoga, mille temperatuur on püsivalt üsna kõrge. Selline tehnika aitab kaasa juustu tekstuuri ja lõhnaomaduste välja kujunemisele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCSelles-sur-Cher.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(4)  Vt joonealust märkust 3.

---

| 25.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 179/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 179/40

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 179/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„JAMÓN DE TREVÉLEZ”

EÜ nr: ES-PGI-0105-0997-11.05.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — |  | Geograafiline piirkond |
| — | ☒ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — |  | Seos piirkonnaga |
| — |  | Märgistus |
| — | ☒ | Riiklikud nõuded |
| — | ☒ | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—



Geograafiline piirkond

—

☒

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—



Seos piirkonnaga

—



Märgistus

—

☒

Riiklikud nõuded

—

☒

Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — |  | Sellise registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole koonddokumenti ega kokkuvõtet avaldatud |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—

☒

Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—



Sellise registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole koonddokumenti ega kokkuvõtet avaldatud

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed)

3.1.   Kogu dokumendis asendatakse traditsiooniline mõiste „Denominación Específica” (erinimetus) mõistega „Indicación Geográfica Protegida” (kaitstud geograafiline tähis)

PÕHJENDUS: nõukogu 14. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 8 on sätestatud võimalus kasutada märkeid „kaitstud päritolunimetus” ja „kaitstud geograafiline tähis” või samaväärseid tavapäraseid riiklikke märkeid (nimetatud vastavus sätestati 25. jaanuari 1994. aasta määruses, mis avaldati Hispaania ametlikus väljaandes (BOE) nr 23, 27. jaanuar 1994). Kehtivate õigusaktidega ei ole ette nähtud võimalust kasutada tavapäraseid riiklikke tähiseid, vaid üksnes ühenduse tähiseid või sümboleid, nagu on sätestatud nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 8 lõikes 2. Määrus jõustus 1. maist 2009 ning seda ei kohaldatud enne nimetatud kuupäeva turustatud kaupade suhtes.

3.2.   Toote kirjeldus: soolasisaldus (punkt B „Toote kirjeldus”)

Lõigus

„Soolasisaldus: väljendatakse rasvatustatud kuivaine maksimaalse naatriumkloriidisisaldusena (10 %), mida analüüsitakse singist ristlõikeliselt võetud tükis, mis on lõigatud 4 cm kauguselt reieluu peast ja millelt on eemaldatud kamar.”

asendatakse sõnad „rasvatustatud kuivaine” sõnadega „loomuliku singinäidise”.

PÕHJENDUS: praegu ei ole sätestatud, et tulemusi peab näitama lähtuvalt näidise liigist. Kuna soolasisaldus rasvatustatud kuivaines ei näita tarbijale selgelt, kui palju soola on tema tarbitud tootes, kasutatakse edaspidi tõepärasemaid ja lihtsamini mõistetavaid näitajaid. Sellise mõõtmisviisi põhjal saab tarbija toote soolasisaldusest täpsema ettekujutuse kui rasvatustatud kuivaine näidise põhjal, mis ei vasta ühelgi juhul tarbijani jõudvale tootele.

Tulenevalt näidise liigi muutmisest on naatriumkloriidi maksimaalne sisaldus senise 10 % asemel (rasvatustatud kuivaines) edaspidi 5 % (loomulikus singinäidises), sest singile „Jamón de Trevélez” on iseloomulik lihasse imendunud rasva sisaldus 5–10 % (sõltuvalt singi tüübist) ja keskmiselt 50 %-ne niiskusesisaldus.

Lause lõplik sõnastus on järgmine:

„Soolasisaldus: väljendatakse loomuliku singinäidise maksimaalse naatriumkloriidisisaldusena (kuni 5 %), mida analüüsitakse singist ristlõikeliselt võetud tükis, mis on lõigatud 4 cm kauguselt reieluu peast ja millelt on eemaldatud kamar.”

3.3.   Hindamisetapp. Asjaolud, mis tõestavad, et toode on valmistatud asjaomases piirkonnas (punkt D)

Hindamisetapp. Asjaolud, mis tõestavad, et toode on valmistatud asjaomases piirkonnas (punkt D)

Lõigus

„Sinkidele antakse lõplik hinnang pärast lõppkontrolli, mille käigus kontrollitakse singi kaalu vähenemist ja laagerdumisaega ning selle kvaliteediomadusi; igal singil peab olema toote vastuvõtmise ajal pandud nummerdatud pitser.”

asendatakse lause lõpuosa sõnad „toote vastuvõtmise ajal” sõnadega „toote valmistamise ajal”.

PÕHJENDUS: kõnealust lõiku muudetakse tööprotsessi muutumise tõttu: varem pandi pitser toote algsel hindamisel selle vastuvõtmise ajal; seetõttu valmistamisetapis mõned pitserid lõhuti, kui selgus, et toode ei vastanud singi „Jamón de Trevélez” nõuetele. Praegu pannakse nummerdatud pitser toote lõpphindamisel, mis toimub toote valmistamise käigus.

Tootmise algetapis ei ole võimalik teada, kas toode vastab spetsifikaadi nõuetele või mitte.

3.4.   Tootmismeetod. Toote valmistamine (punkt E). Tootmisetapp: soolamine

Tootmismeetod. Toote valmistamine (punkt E). Tootmisetapp: soolamine

Välja jäetakse järgmine lõik:

„Soolamine toimub ainult oktoobrist märtsini, mõlemad kuud kaasa arvatud. Reguleeriv asutus võib siiski vastavalt ilmastikutingimustele seda ajavahemikku kas pikendada või lühendada.”

PÕHJENDUS: kõnealune lõik jäetakse välja keelu tõttu alustada singi valmistamist aprillist septembrini, kuna vastavalt praegu hügieeni- ja sanitaarküsimusi reguleerivale õigusaktile, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid, peab soolamine toimuma kontrollitud temperatuuritingimustes, et takistada patogeensete mikroorganismide kasvamist. Kui neid tingimusi kontrollitakse, võib toote valmistamist alustada igal aastaajal. Seega ei ole ajavahemiku pikendamiseks vaja reguleeriva asutuse alalist luba, kuna kontrollitud kliimatingimuste puhul see ajavahemik ei muutu.

3.5.   Tootmismeetod. Toote valmistamine (punkt E). Tootmisetapp: järelsoolamine

Tootmismeetod. Toote valmistamine (punkt E). Tootmisetapp: järelsoolamine

Lõigust

„Seejärel lähevad singid järelsoolamisele, mis toimub loomulikus keskkonnas ning mille eesmärk on singi aeglane ja järkjärguline kuivatamine, mis soodustab soola ühtlast jaotumist singi lihamassis.”

jäetakse välja sõnad „mis toimub loomulikus keskkonnas”.

PÕHJENDUS: kehtivatest õigusaktidest ning kõigist selle olulise singivalmistusetapiga seotud uuringutest nähtub, et järelsoolamine peab toimuma kontrollitud temperatuuri- ja niiskustingimustes, et tagada toote ohutus kogu protsessi vältel.

Lõigust

„Reguleeriv asutus võib tulenevalt ilmastikutingimustest anda erandkorras loa järelsoolamiseks kontrollitud temperatuuri- ja niiskustingimustes, milleks on 3–7 °C ja suhteline õhuniiskus 75–85 %. Protsessi maksimaalne kestus on 30 päeva.”

jäetakse välja sõnad „Reguleeriv asutus võib tulenevalt ilmastikutingimustest anda erandkorras loa järelsoolamiseks”.

PÕHJENDUS: seda, et järelsoolamine peab toimuma kontrollitud temperatuuri- ja niiskustingimustes, tagamaks toote ohutus kogu protsessi vältel ja külmaahela katkematus, näitavad kehtivad õigusaktid ning kõik kõnealuse olulise singivalmistusetapiga seotud uuringud, ning seega ei tee sellega seotud otsuseid reguleeriv asutus.

Eelmisele lõigule lisatakse järgmine tekst: „Kõnealuseid temperatuuri- ja niiskustingimusi kohandatakse protsessi eri etappides järk-järgult kuivatusruumide loomulike tingimustega vastavalt aastaajale”.

PÕHJENDUS: eesmärk on hoida ära külmaahela katkemine järelsoolamisetapist loomuliku kuivamise etappi üleviimisel, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta.

Sõnad „Protsessi maksimaalne kestus on 30 päeva” asendatakse sõnadega „Protsessi maksimaalne kestus on 90 päeva”.

PÕHJENDUS: ilmneb, et spetsifikaadis ettenähtud 30-päevane järelsoolamisperiood kehtestati lähtuvalt sinkide soolamise algusajast. Soolamine võis toimuda üksnes oktoobrist märtsini ja sõltus ilmastikutingimustest. Seetõttu võis sinkide järelsoolamine nende kuude jooksul, mil temperatuur ja niiskus olid kõige sobivamad, kesta maksimaalselt 30 päeva ning seejärel siirduti järgmisse, st kuivatamisetappi, mis toimus sarnastes temperatuuri- ja niiskustingimustes.

3.6.   Kontrolliasutus (punkt G)

Kontrolliasutus (punkt G)

Muudetakse punkti G „Kontrolliasutus” pealkirja, mis on edaspidi „Spetsifikaatide järgimise kontrollimine”, ning kõnealusest punktist jäetakse välja kõik asjaomased viited ja sinna lisatakse järgmised lõigud:

„Spetsifikaadi järgimist enne toote turule viimist kontrollitakse vastavalt nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 510/2006.

Kontrolli eest vastutavaks pädevaks ametiasutuseks on määratud Dirección General de Calidad, Industrias Agroalimentarias y Producción Ecológica de la Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente de la Junta de Andalucía – C/ Tabladilla, s/n – 41071 Sevilla – Tel +34 955032278 – Faks +34 955032112 – e-post: dg-ciape.sscc.capma@juntadeandalucia.es

Spetsifikaadi nõuete järgimist kontrollivate üksuste kohta saab teavet järgmisel aadressil:

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/areas-tematicas/industrias-agroalimentarias/calidad-y-promocion-agroalimentaria/denominaciones-de-calidad/jamones-y-paletas.html

Nende konkreetsed ülesanded tulenevad spetsifikaadi järgimise kontrollimisest enne toote turule viimist.”

PÕHJENDUS: kõnealuse punkti muutmine vastavalt soovitatud sõnastusele, et hoida ära selle väljajätmine.

Soovitatud sõnastuses nimetatakse pädev asutus ja viide selle veebisaidile, kus on esitatud spetsifikaadi järgimist kontrollivad asutused.

3.7.   Riiklikest õigusaktidest tulenevad nõuded (punkt I)

Riiklikest õigusaktidest tulenevad nõuded (punkt I)

Nimetatud punkti muudetakse eesmärgiga kohandada selles olevaid viiteid kohaldatavatele ja praegu kehtivatele õigusaktidele ning lisatakse viiteid liidu õigusaktidele.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (3)

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta

3

„JAMÓN DE TREVÉLEZ”

„JAMÓN DE TREVÉLEZ”

EÜ nr: ES-PGI-0105-0997-11.05.2012

EÜ nr: ES-PGI-0105-0997-11.05.2012

KGT ( X ) KPN ( )

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

Nimetus

„Jamón de Trevélez”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

| Klass 1.2. | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kaitstud geograafilise tähisega „Jamón de Trevélez” hõlmatud sinki valmistatakse seatõugude Landrace, Large–White ja Duroc–Jersey ristandite kintsudest.

Kaitstud geograafilise tähisega „Jamón de Trevélez” hõlmatud singil peavad olema järgmised omadused:

| — | ümar kuju, säilitatakse kamar ja seajalg; |
| --- | --- |

—

ümar kuju, säilitatakse kamar ja seajalg;

| — | minimaalne laagerdumisaeg 14, 17 või 20 kuud sõltuvalt toorsingi kaalust; |
| --- | --- |

—

minimaalne laagerdumisaeg 14, 17 või 20 kuud sõltuvalt toorsingi kaalust;

| — | punane värvus, läikiv lõikepind, lihasmass osaliselt rasvaga läbi kasvanud; |
| --- | --- |

—

punane värvus, läikiv lõikepind, lihasmass osaliselt rasvaga läbi kasvanud;

| — | õrna maitsega, vähesoolane liha; |
| --- | --- |

—

õrna maitsega, vähesoolane liha;

| — | loomuliku singinäidise soolasisaldus, mida väljendatakse naatriumkloriidi %-na: ≤ 5. Soolasisalduse proov tehakse hiljemalt ühe kuu jooksul alates kuupäevast, mil sink vastab kõigile singile „Jamón de Trevélez” esitatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

—

loomuliku singinäidise soolasisaldus, mida väljendatakse naatriumkloriidi %-na: ≤ 5. Soolasisalduse proov tehakse hiljemalt ühe kuu jooksul alates kuupäevast, mil sink vastab kõigile singile „Jamón de Trevélez” esitatavatele nõuetele.

(Soolasisaldust analüüsitakse ristlõikelises singitükis, mis on lõigatud 4 cm kauguselt reieluu peast ja millelt on eemaldatud kamar).

Rasv on õlise konsistentsiga, läikiv, kollakasvalge värvusega ja meeldiva maitsega.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kaitstud geograafilise tähisega „Jamón de Trevélez” hõlmatud singi jaoks kasvatatavate Landrace, Large–White ja Duroc–Jersey tõugu sigade ristandite kintsud.

KGTga hõlmatud singi valmistamiseks võib kasutada ainult seakintse, mille nahaaluse rasvakihi paksus on:

| — | vähemalt 1 cm koos lihasse imendunud rasvaga, kui kintsu kaal on alla 12,3 kilo; |
| --- | --- |

—

vähemalt 1 cm koos lihasse imendunud rasvaga, kui kintsu kaal on alla 12,3 kilo;

| — | vähemalt 1,5 cm koos lihasse imendunud rasvaga, kui kintsu kaal on 12,3–13,5 kilo; |
| --- | --- |

—

vähemalt 1,5 cm koos lihasse imendunud rasvaga, kui kintsu kaal on 12,3–13,5 kilo;

| — | vähemalt 2 cm, kui kintsu kaal on üle 13,5 kilo. |
| --- | --- |

—

vähemalt 2 cm, kui kintsu kaal on üle 13,5 kilo.

Kasutatakse orikate või emiste kintse.

KGTga „Jamón de Trevélez” hõlmatud singi valmistamiseks võib kasutada üksnes kintse, mille poolkilelihase pH on 5,5–6,4. pH määratakse kindlaks vähemalt 24 tundi pärast looma tapmist.

Toore kintsu kaal peab olema üle 11,3 kg.

Kintsud tuleb tapamajast soolamis- ja laagerdumiskohta vedada kehtivatele eeskirjadele vastava sõidukiga ja nii, et soolamisruumidesse sisenemisel oleks temperatuur kintsu keskosas 1–3 °C ja 1 cm sügavusel alla 4 °C.

Soolamisel kasutatakse lisaaineteta meresoola.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Ei kohaldata.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

| 1. | Soolamine |
| --- | --- |

1.

Soolamine

| 2. | Pesemine |
| --- | --- |

2.

Pesemine

| 3. | Järelsoolamine |
| --- | --- |

3.

Järelsoolamine

| 4. | Kuivamine-laagerdumine |
| --- | --- |

4.

Kuivamine-laagerdumine

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Ei kohaldata.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Erieeskirjad märgistamise kohta

Märgisel peab olema tekst Indicación Geográfica Protegida „Jamón de Trevélez”.

Image

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähisega singi „Jamón de Trevélez” tootmispiirkond asub Granada provintsis, Sierra Nevada edelaküljel, piirkonna kõrgeimas osas Alpujarras. See hõlmab looduspiirkonda, mille kõrgus, temperatuuri- ja niiskustingimused ning muud tegurid annavad tootele selle traditsioonilised eriomadused.

Piirkond koosneb üle 1 200 meetri kõrgusel asuvatest järgmistest omavalitsusüksustest: Trevélez, Juviles, Busquístar, Pórtugos, La Taha, Bubión, Capileira ja Bérchules (Granada provints).

Kõik need omavalitsusüksused asuvad Sierra Nevada looduspargis ja kuuluvad Alpujarra Granadina piirkonda.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Singi „Jamón de Trevélez” erilised organoleptilised omadused tulenevad tootmispiirkonna looduskeskkonnast (Sierra Nevada looduspargi keskosa), mille keskkond, ilmastik ja taimestik tingib tootele eriomase mikrofloora tekke. Üle 1 200 ja 1 900 meetri kõrgusel, kus kõnealust sinki toodetakse, kasvavad Sierra Nevada iilekstamme metsad ja leidub hulgaliselt endeemilisi taimeliike.

Piirkonnale iseloomulik kõrgus ning selle temperatuuri- ja niiskustingimused laagerdumise ajal annavad tootele selle traditsioonilised eriomadused.

Tootmise erimeetoditeks on toote soolamisaja kontrollimine vastavalt seakintsu suurusele, et sink oleks parajalt, kuid mitte liiga soolane, et tagada toote stabiilsus ja võimaldada pikk laagerdusaeg. Tootja saab lasta singil piisavalt aeglaselt ja pikalt laagerduda, hinnates pärast järelsoolamist ja laagerdumise ajal õigesti singi välimust ja kuivatuskoha eri osade keskkonnatingimusi (temperatuur ja niiskus). Laagerdumise ajal tehakse kaht liiki toiminguid: singid viiakse temperatuuri ja niiskuse poolest sobivamasse kuivatuskoha osasse ning avatakse või suletakse kuivatuskoha loomulik tuulutusvahend (aknad), et saavutada sobivam temperatuur ja niiskus.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

KGT „Jamón de Trevélez” põhineb toote erilisel mainel.

Sinki „Jamón de Trevélez” tuntakse juba üle 200 aasta ainulaadse tootena, mis on seotud Alpujarra Granadina piirkonnaga. Seda kinnitavad arvukad 19. sajandist pärinevad kirjalikud viited ja tolle aja tuntud kirjanikud, näiteks 1833. aastal Guadixis sündinud Hispaania romaanikirjanik Pedro Antonio de Alarcón.

Ka Cervantes teadis kõnealuse singi olemasolust ning mainis seda mitmes oma kirjutises.

1887. aastal Madridis sündinud Hispaania kirjanik ja filosoof Gregorio Marañón, Alpujarra poliitiku Natalio Rivase sõber, ülistas Trevéleze sinki ja kiitis sellega seoses suurepärast Andaluusia gazpacho't, öeldes: „Kui selles oleks veel mõni lõik Trevéleze sinki, oleks see peaaegu täiuslik roog”.

gazpacho

Ent kõige olulisem ajalooline viide singile „Jamón de Trevélez” pärineb 12. oktoobrist 1862, mil kuninganna Isabel II andis Trevéleze omavalitsusele eesõiguse olla kuningakoja ametlik varustaja ja loa varustada singid kuningliku templiga, millel oli kirjas: „Saanud 1862. aastal kuninganna Isabel II preemia. Trevélez”. Sellega tunnustas kuninganna singi kvaliteeti

Sink „Jamón de Trevélez” levis Hispaaniast väljapoole tänu Napoleon III abikaasale ja Prantsuse keisrinnale Victoria Eugenia de Montijole, kes viis selle sisse õukonna toidusedelisse (kuulus prantsuse köök).

Singi „Jamón de Trevélez” eripärad on järgmised:

| — | pikk ja aeglane laagerdumine loomulikes tingimustes; |
| --- | --- |

—

pikk ja aeglane laagerdumine loomulikes tingimustes;

| — | vähene soolasisaldus tänu lisatava soolakoguse kontrollimisele; |
| --- | --- |

—

vähene soolasisaldus tänu lisatava soolakoguse kontrollimisele;

| — | laagerdumise ajal ei lisata nitriteid ega nitraate (E250 ja E252) ega muud liiki lämmastikhappeühendeid. |
| --- | --- |

—

laagerdumise ajal ei lisata nitriteid ega nitraate (E250 ja E252) ega muud liiki lämmastikhappeühendeid.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Trevéleze sinki tuntakse ja seostatakse Alpujarra Alta piirkonnaga juba üle 200 aasta. Selle aja jooksul on osatud säilitada teadmised ja käsitööoskused, mida annavad ühelt põlvkonnalt teisele edasi singivalmistajad, kes on asjatundjad loomuliku laagerdumise alal. Nende oskused ja teadmised mõjutavad otseselt singi „Jamón de Trevélez” omadusi.

Samuti mõjutavad lõpptoote omadusi piirkonna geograafiline keskkond ja kliima: piirkond asub üle 1 200 meetri kõrgusel Sierra Nevada tippude vahel, kus on külm, talvel palju lund, puhub külm Sierra Nevadast tulev põhjatuul, suved on jahedad. See võimaldab piirkonnas valmistatavat sinki laagerdada loomulikult ning eristab seda muudest sinkidest.

Tänu külmadele talvedele ja jahedatele suvedele on võimalik sinki pikalt loomulikes tingimustes laagerdada. See omakorda võimaldab valmistada vähese soolasisaldusega sinki nii, et igale tootele lisatakse sobiv kogus soola, ning singil lastakse piisavalt aeglaselt ja kaua Trevéleze õhu käes laagerduda, sellele ei lisata kunstlikke säilitusaineid, näiteks nitraate ega nitriteid, sest tänu sobivale temperatuurile kuivab liha ohututes tingimustes, kus säilivad toote mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

4

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_modificado_Jamon_Trevelez.pdf

või minnes otse piirkondliku põllumajandus-, kalandus- ja keskkonnanõukogu (Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente) kodulehele (http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal) ning klõpsates järgmistele linkidele: „Industrias Agroalimentarias”/„Calidad y Promoción”/„Denominaciones de Calidad”/„Jamones y Paletas”; spetsifikaat asub kvaliteedinimetuse (Denominaciones de Calidad) all.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

2

(3)  Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

3

(4)  Vt joonealust märkust 3.

4

---