# Den Europæiske Unions C 157/2013

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2013.157.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 157 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 56. årgang4. juni 2013 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2013.157.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 157

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

56. årgang4. juni 2013

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 157/01 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6898 — RAG Stiftung/Evonik Industries) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2013/C 157/01

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6898 — RAG Stiftung/Evonik Industries) (
  1
  )

1

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 157/02 | Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 0,50 % pr. 1. juni 2013 — Euroens vekselkurs | 2 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2013/C 157/02

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 0,50 % pr. 1. juni 2013 — Euroens vekselkurs

2

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 157/03 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6942 — PAI Partners/R&R) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 3 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 157/04 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 4 |
| 2013/C 157/05 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 12 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2013/C 157/03

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6942 — PAI Partners/R&R) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

3

ANDET

Europa-Kommissionen

2013/C 157/04

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

4

2013/C 157/05

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 4.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/1

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6898 — RAG Stiftung/Evonik Industries)

(EØS-relevant tekst)

2013/C 157/01

Den 2. maj 2013 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på tysk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32013M6898. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32013M6898. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 4.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/2

---

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner (1):

0,50 % pr. 1. juni 2013

Euroens vekselkurs (2)

3. juni 2013

2013/C 157/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3008 |
| JPY | japanske yen | 130,37 |
| DKK | danske kroner | 7,4542 |
| GBP | pund sterling | 0,85180 |
| SEK | svenske kroner | 8,5723 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2456 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,5970 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,753 |
| HUF | ungarske forint | 295,40 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7015 |
| PLN | polske zloty | 4,2666 |
| RON | rumænske leu | 4,4080 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,4605 |
| AUD | australske dollar | 1,3457 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3455 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,0989 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6268 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6367 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 467,09 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,9658 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,9761 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5415 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 753,98 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,0312 |
| PHP | filippinske pesos | 54,709 |
| RUB | russiske rubler | 41,5710 |
| THB | thailandske bath | 39,622 |
| BRL | brasilianske real | 2,7752 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,5982 |
| INR | indiske rupee | 73,8140 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3008

JPY

japanske yen

130,37

DKK

danske kroner

7,4542

GBP

pund sterling

0,85180

SEK

svenske kroner

8,5723

CHF

schweiziske franc

1,2456

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,5970

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,753

HUF

ungarske forint

295,40

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7015

PLN

polske zloty

4,2666

RON

rumænske leu

4,4080

TRY

tyrkiske lira

2,4605

AUD

australske dollar

1,3457

CAD

canadiske dollar

1,3455

HKD

hongkongske dollar

10,0989

NZD

newzealandske dollar

1,6268

SGD

singaporeanske dollar

1,6367

KRW

sydkoreanske won

1 467,09

ZAR

sydafrikanske rand

12,9658

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,9761

HRK

kroatiske kuna

7,5415

IDR

indonesiske rupiah

12 753,98

MYR

malaysiske ringgit

4,0312

PHP

filippinske pesos

54,709

RUB

russiske rubler

41,5710

THB

thailandske bath

39,622

BRL

brasilianske real

2,7752

MXN

mexicanske pesos

16,5982

INR

indiske rupee

73,8140

---

(1)  Rentesats for den seneste transaktion inden den angivne dato. Ved refinansieringstransaktioner til en variabel rente er rentesatsen den marginale rentesats.

(2)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 4.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/3

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6942 — PAI Partners/R&R)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2013/C 157/03

| 1. | Den 28. maj 2013 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved PAI Partners SAS (»PAI«, Frankrig) gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over hele R&R Ice Cream Sárl (»the R&R Group«, Luxembourg), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 28. maj 2013 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved PAI Partners SAS (»PAI«, Frankrig) gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over hele R&R Ice Cream Sárl (»the R&R Group«, Luxembourg), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | PAI: et private equity-firma, der koncentrerer sig om opkøb af mellemstore til store virksomheder med hovedkvarter eller ledelse i Europa |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

PAI: et private equity-firma, der koncentrerer sig om opkøb af mellemstore til store virksomheder med hovedkvarter eller ledelse i Europa

| — | R&R Group: Fremstilling af konsumisprodukter. |
| --- | --- |

—

R&R Group: Fremstilling af konsumisprodukter.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6942 — PAI Partners/R&R sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6942 — PAI Partners/R&R sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 4.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/4

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 157/04

Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 9

»DINDE DE BRESSE«

EF-Nr.: FR-PDO-0217-0144-08-04-2010

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| — |  | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Varebeskrivelse |
| — | ☒ | Geografisk område |
| — |  | Bevis for oprindelse |
| — | ☒ | Produktionsmetode |
| — | ☒ | Tilknytning |
| — | ☒ | Mærkning |
| — | ☒ | Krav i nationale bestemmelser |
| — | ☒ | Andre (henvisninger til kontrolstrukturer) |

—



Produktets betegnelse

—

☒

Varebeskrivelse

—

☒

Geografisk område

—



Bevis for oprindelse

—

☒

Produktionsmetode

—

☒

Tilknytning

—

☒

Mærkning

—

☒

Krav i nationale bestemmelser

—

☒

Andre (henvisninger til kontrolstrukturer)

2.   Type ændring(er)

| — |  | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Ændring af en varespecifikation for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
| — |  | Ændring af varespecifikationen, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| — |  | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |

—



Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—

☒

Ændring af en varespecifikation for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort

—



Ændring af varespecifikationen, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)

—



Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændring(er)

3.1.   Afsnittet »Varebeskrivelse«

Beskrivelsen af produktet suppleres med den samlede opdrætsvarighed, som er fastsat til mindst 28 uger.

Angivelsen af kalkunernes maksimale vægt fjernes.

»Dinde de Bresse« må ikke markedsføres uden for juleperioden, og det præciseres, at denne periode strækker sig fra den 1. november til den 31. januar alt efter datoen for udsætning af kalkunkyllingerne.

Det præciseres, i hvilken præsentationsform kalkunerne kan markedsføres: »effilée« (uden tarme), »prêt à cuire« (klar til tilberedning) eller »éviscérée« (uden indvolde) med hoved og halskrave. De skal opfylde følgende krav: de skal have en god kropsbygning og et godt fedtlag, være fyldige med veludviklede fileter og have et pænt tyndt skind uden fjerposer, rifter, blodudtrædninger eller misfarvninger.

3.2.   Afsnittet »Geografisk område«

Det præciseres, hvilke etaper af produktionen, som skal finde sted i betegnelsens geografiske område. Kalkuner med beskyttet oprindelsesbetegnelse skal opdrættes, slagtes og forarbejdes i det geografiske område. Forarbejdningen af kalkunerne (afsluttende plukning og rengøring af halskraverne) skal ligeledes udføres i det geografiske område af de erhvervsdrivende i branchen. Denne forarbejdningsfase, som indgår i kategoriseringen af kalkuner med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dinde de Bresse«, er vigtig for at garantere produktets præsentation og kvalitet.

Der er endvidere foretaget rettelser af materielle fejl i listen over kommuner, og et kort over det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse er blevet vedlagt varespecifikationen.

3.3.   Afsnittet »Produktionsmetode«

Der er tilføjet præciseringer af de generelle regler om fodring af kalkuner med betegnelsen »Dinde de Bresse«:

| — | Der indføres forbud mod gmo'er i alt foder til »Dinde de Bresse«, herunder det startfoder, der gives startperioden, samt forbud mod plantning af genetisk modificerede plantearter på bedrifterne. |
| --- | --- |

—

Der indføres forbud mod gmo'er i alt foder til »Dinde de Bresse«, herunder det startfoder, der gives startperioden, samt forbud mod plantning af genetisk modificerede plantearter på bedrifterne.

| — | Ifølge varespecifikationen skal det i tilfælde af usædvanlige klimaforhold (hedebølge og uvejr) være muligt at holde kalkunerne inden døre for at beskytte deres sundhed i vækstperioden. |
| --- | --- |

—

Ifølge varespecifikationen skal det i tilfælde af usædvanlige klimaforhold (hedebølge og uvejr) være muligt at holde kalkunerne inden døre for at beskytte deres sundhed i vækstperioden.

| — | Der indføres mulighed for at tilsætte forsurings- og vandrensningsmidler (tilskud) i dyrenes drikkevand. Disse tilskud skal forebygge sygdomme og garantere en bedre hygiejne og kvalitet af det vand, der gives til kalkunerne. |
| --- | --- |

—

Der indføres mulighed for at tilsætte forsurings- og vandrensningsmidler (tilskud) i dyrenes drikkevand. Disse tilskud skal forebygge sygdomme og garantere en bedre hygiejne og kvalitet af det vand, der gives til kalkunerne.

| — | Endvidere indføres følgende præciseringer af fodersammensætningen i de forskellige opdrætsperioder: |
| --- | --- |

—

Endvidere indføres følgende præciseringer af fodersammensætningen i de forskellige opdrætsperioder:

| — | I startperioden: der tilføjes en positivliste over kategorier af råvarer, der indgår i foderet i denne periode, og sammensætningen af startfoderet, hvis kvalitet skal være højere end standardfoderet (andel af korn og biprodukter og brug af majs i startperiodens anden del) præciseres. |
| --- | --- |

—

I startperioden: der tilføjes en positivliste over kategorier af råvarer, der indgår i foderet i denne periode, og sammensætningen af startfoderet, hvis kvalitet skal være højere end standardfoderet (andel af korn og biprodukter og brug af majs i startperiodens anden del) præciseres.

| — | For så vidt angår mælkeprodukterne, der tilføres i vokseperioden i form af pulver, er der fastsat et minimumsindhold i rationen (5 % af den fulde ration). |
| --- | --- |

—

For så vidt angår mælkeprodukterne, der tilføres i vokseperioden i form af pulver, er der fastsat et minimumsindhold i rationen (5 % af den fulde ration).

| — | Det præciseres, at foderet i slutfedningsperioden skal bestå af foder, som traditionelt anvendes til »Dinde de Bresse«, hvilket vil sige voksefoder, som kan suppleres med ris eller kartofler. |
| --- | --- |

—

Det præciseres, at foderet i slutfedningsperioden skal bestå af foder, som traditionelt anvendes til »Dinde de Bresse«, hvilket vil sige voksefoder, som kan suppleres med ris eller kartofler.

3.4.   Afsnittet »Tilknytning til det geografiske område«

Dette afsnit er blevet omskrevet for at understrege det geografiske områdes egenart, produktets egenart og tilknytning til det geografiske område. Afsnittet er blevet tilføjet i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer.

3.5.   Afsnittet »Henvisninger til kontrolorganerne«

Dette afsnit er blevet ajourført med kontaktoplysningerne på det certificeringsorgan, der har ansvaret for kontrollen med den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

3.6.   Afsnittet »Mærkning«

Der er tilføjet præciseringer med hensyn til identifikationsmærkningens indhold, udstedelse og påsætning og anvendelsen af betegnelsen »Bresse« på ledsagedokumenter og fakturaer samt vedrørende seglets og etikettens indhold.

3.7.   Afsnittet »Krav i nationale bestemmelser«

Som følge af den nationale reform af kontrolsystemet er varespecifikationen suppleret med en tabel over de vigtigste punkter, som skal kontrolleres, og evalueringsmetode, som skal anvendes.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (3)

»DINDE DE BRESSE«

EF-Nr.: FR-PDO-0217-0144-08-04-2010

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse

»Dinde de Bresse«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produktets art

| Kategori 1.1 — | Kød (og slagteriprodukter), fersk |
| --- | --- |

Kategori 1.1 —

Kød (og slagteriprodukter), fersk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Dinde de Bresse« tilhører slægten Meleagris og arten Gallopavo dom. Den voksne kalkun har følgende særlige egenskaber: sort fjerdragt, røde strubelapper, tynde, helt glatte, sorte fødder, hvidt skind og hvidt kød.

Betegnelsen anvendes om kalkunhøner og kalkunhaner på mindst 28 uger, som udelukkende markedsføres omkring jul, nemlig mellem den 1. november og den 31. januar alt efter datoen for udsætning af kalkunkyllingerne.

Kalkunerne skal markedsføres uden tarme (»effilée«) og opfylde følgende krav: De skal have en god kropsbygning og et godt fedtlag, være fyldige med veludviklede fileter og have et pænt tyndt skind uden fjerposer, rifter, blodudtrædninger eller misfarvninger. De skal være opfedet, så deres rygsøjle ikke er synlig, og deres brystbens naturlige form må ikke være ændret. Deres lemmer må ikke have frakturer. Den fjerkrave, der bevares på halsen, skal være ren. Fødderne skal være fri for snavs.

De vejer mindst:

| | 3 kg renset, for kalkunhøner |
| --- | --- |

3 kg renset, for kalkunhøner

| | 5,5 kg renset, for kalkunhaner. |
| --- | --- |

5,5 kg renset, for kalkunhaner.

Markedsføring af præsentationsformerne »prêt à cuire« (klar til tilberedning) eller »éviscérée« (uden indvolde) med hoved og halskrave er tilladt, forudsat at lemmerne, bortset fra tæerne, ikke er fjernet.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Opdræt af kalkuner med betegnelsen »Dinde de Bresse« foregår i trin: startperiode, vokseperiode og slutfedningsperiode.

I startperioden, som varer maksimalt 10 uger, består kalkunfoderet i periodens første del (0-28 dage) af mindst 30 % korn og biprodukter heraf og i periodens anden del (29-70 dage) mindst 50 % korn og biprodukter heraf, hvoraf 20 % skal udgøres af majs.

De råvarer, der udgør foderet i startperioden, må komme fra områder uden for det geografiske område. Startfoderet udgøres udelukkende af råvarer af vegetabilsk oprindelse, mælkeprodukter og mineraler:

| — | korn samt produkter og biprodukter heraf |
| --- | --- |

—

korn samt produkter og biprodukter heraf

| — | olieholdige frø og frugter samt produkter og biprodukter heraf (med hensyn til vegetabilske olier er kun råolie og raffineret olie tilladt) |
| --- | --- |

—

olieholdige frø og frugter samt produkter og biprodukter heraf (med hensyn til vegetabilske olier er kun råolie og raffineret olie tilladt)

| — | bælgplantefrø samt produkter og biprodukter heraf |
| --- | --- |

—

bælgplantefrø samt produkter og biprodukter heraf

| — | knolde og rodfrugter samt produkter og biprodukter heraf: sukkerroer, kartofler |
| --- | --- |

—

knolde og rodfrugter samt produkter og biprodukter heraf: sukkerroer, kartofler

| — | andre frø og frugter samt produkter og biprodukter heraf: druer |
| --- | --- |

—

andre frø og frugter samt produkter og biprodukter heraf: druer

| — | tørrede planteprodukter og grovfoder: lucerne og biprodukter heraf |
| --- | --- |

—

tørrede planteprodukter og grovfoder: lucerne og biprodukter heraf

| — | andre planter samt produkter og biprodukter heraf: sukkerrørsmelasse, sukker, havalger |
| --- | --- |

—

andre planter samt produkter og biprodukter heraf: sukkerrørsmelasse, sukker, havalger

| — | mejeriprodukter: mælk, kærnemælk, valle |
| --- | --- |

—

mejeriprodukter: mælk, kærnemælk, valle

| — | mineraler: dicalciumphosphat, calciumcarbonat, natriumbicarbonat, salt, magnesium. |
| --- | --- |

—

mineraler: dicalciumphosphat, calciumcarbonat, natriumbicarbonat, salt, magnesium.

Fedtindholdet i foderet må højst være 6 %.

I hele startperioden tillades de tilsætningsstoffer, som er tilladt i henhold til gældende lovgivning, med følgende begrænsninger:

| — | teknologiske tilsætningsstoffer fra de funktionelle grupper emulgatorer, stabilisatorer, fortykningsmidler og geleringsmidler er forbudte. |
| --- | --- |

—

teknologiske tilsætningsstoffer fra de funktionelle grupper emulgatorer, stabilisatorer, fortykningsmidler og geleringsmidler er forbudte.

I vokseperioden, som er på mindst 15 uger, består kalkunernes voksefoder — ud over hvad de finder at æde, når de går frit — af korn, som kan være kogt, knust eller malet og ikke forarbejdet på anden vis, og mælkeprodukter. Majs skal udgøre mindst 50 % af den fulde ration. Mælkeprodukter består af mælk og biprodukter heraf. De kan gives i flydende form eller som pulver og blandes med kornet. Hvis der kun gives tørfoder, skal mælkeprodukterne i form af pulver udgøre mindst 5 % af den fulde ration. I løbet af denne periode kommer kornet udelukkende fra oprindelsesbetegnelsens geografiske område, mens mælkeprodukterne må komme fra andre områder.

Vokseperioden følges af en slutfedningsperiode af mindst tre ugers varighed, som foregår i rolige og velventilerede overdækkede bygninger. I denne periode udgøres kalkunernes foder af det voksefoder, som er defineret ovenfor. Det må tilsættes ris eller kartofler, hvor der ikke gælder krav om geografisk oprindelse.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Kalkunerne opdrættes, slagtes og forarbejdes (afsluttende plukning og rengøring af halskraverne) i det geografiske område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler

For at kalkuner kan markedsføres under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dinde de Bresse«, skal de bære opdrætterens ring, seglet med en roset og sammenslutningens etiket.

Foruden etiketterne på kasserne skal ledsagedokumenter og fakturaer være forsynet med navnet på den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dinde de Bresse« og angivelsen »appellation d’origine protégée« (beskyttet oprindelsesbetegnelse) eller »AOP« (BOB).

Udformning af identifikationsmærker

Metalringen, som ikke må kunne brydes, skal udover betegnelsen »Bresse« være forsynet med opdrætterens identifikationsnummer.

Forseglingen, som ikke må kunne brydes, skal være lavet af metal og udformet som en metalagraf med betegnelsen »Bresse«. Det skal være forsynet med en roset med:

| — | betegnelsen »Dinde de Bresse« |
| --- | --- |

—

betegnelsen »Dinde de Bresse«

| — | angivelsen »AOP«. |
| --- | --- |

—

angivelsen »AOP«.

På etiketten:

| — | betegnelsen »Dinde de Bresse« skrevet med bogstavtyper, som er mindst lige så store som de største bogstaver på etiketten |
| --- | --- |

—

betegnelsen »Dinde de Bresse« skrevet med bogstavtyper, som er mindst lige så store som de største bogstaver på etiketten

| — | EU's symbol for beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB) |
| --- | --- |

—

EU's symbol for beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB)

| — | angivelsen »appellation d'origine protégée« eller »AOP«. |
| --- | --- |

—

angivelsen »appellation d'origine protégée« eller »AOP«.

Betingelser for påføring af mærker

De forskellige ovennævnte identifikationsmærker udstedes af sammenslutningen til producenter, som overholder varespecifikationen.

Ringen påsættes af opdrætteren på kalkunens venstre ben inden afhentning.

Seglet med rosetten påsættes foran på brystet i forbindelse med klassificeringen af kalkuner med den beskyttede oprindelsesbetegnelse inden afsendelsen.

Ringen og seglet må kun anvendes én gang, og påføringen skal foregå med omhu for at sikre, at de er ubrydelige.

Etiketten anbringes på brystbenet i forbindelse med den endelige klassificering af kalkunerne med beskyttet oprindelsesbetegnelse.

Ubrugte ringe, segl med roset og etiketter returneres af producenten til sammenslutningen.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet dækker et afgrænset geografisk område i Bresse bestående af åbent land gennemskåret af dale, som udgør den østlige del af det centrale afvandingsområde for Saône-floden og omfatter en del af departementerne Ain, Jura og Saône-et-Loire.

Kalkuner med den beskyttede oprindelsesbetegnelse skal opdrættes, slagtes og forarbejdes i det geografiske område, der omfatter følgende kommuner eller dele af kommuner:

Departementet Ain (01): Samtlige kommuner i distrikterne Bâgé-le-Châtel, Bourg-en-Bresse-Est, Bourg-en-Bresse-Nord-Centre, Bourg-en-Bresse-Sud, Montrevel-en-Bresse, Péronnas, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Saint-Trivier-de-Courtes og Viriat.

Følgende kommuner og dele af kommuner: l’Abergement-Clémenciat (del nord for Châtillon), Beaupont, Bény, Biziat, Certines, Ceyzériat (del vest for D52), Chanoz-Châtenay, Châtillon-sur-Chalaronne (nordvestlige del), Chaveyriat, Coligny (del vest for N83/D52), Condeissiat, Courmangoux (del vest for D52), Dompierre-sur-Chalaronne (del nord for Chalaronne), Dompierre-sur-Veyle (en del), Domsure, Druillat (en del), Garnerans, Illiat, Jasseron (del vest for D52), Marboz, Meillonnas (del vest for D52), Mézériat, Neuville-les-Dames, Pirajoux, Pressiat (del vest for D52), Saint-Didier-sur-Chalaronne (del nord for Chalaronne), Saint-Etienne-du-Bois, Saint-Etienne-sur-Chalaronne (del nord for Chalaronne), Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Martin-du-Mont (del vest for D52), Salavre (del vest for N83), Sulignat, Thoissey, Tossiat (del vest for D52), La Tranclière, Treffort-Cuisiat (del vest for D52), Verjon (del vest for N83), Villemotier og Vonnas.

Departementet Jura (39): Følgende kommuner og dele af kommuner: Annoire (syd for Doubs), Asnans-Beauvoisin (vest for D468), Augea (vest for N83), Balanod (vest for N83), Beaufort (vest for N83), Bletterans, Bois-de-Gand (vestlige del), Bonnaud, Cezancey (vest for N83), Chaînée-des-Coupis (sydvestlige del), Chapelle-Voland, La Chassagne (syd for D468), Chaumergy (en del), Chaussin (syd for D468), La Chaux-en-Bresse (vest for D95), Chazelles, Chêne-Sec, Chilly-le-Vignoble, Commenailles, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance (vest for N83), Cuisia (vest for N83), Desnes (vest for), Digna (vest for N83), Les Essards-Taignevaux (vest for D468), Fontainebrux, Foulenay (en del), Francheville (vest for D95 + syd for D468), Frébuans, Froideville (en del), Gevingey (vest for N83), Les Hays, Larnaud, Longwy-sur-le-Doubs (en del), Mallerey, Maynal (vest for N83), Messia-sur-Sorne (nord for N83), Montmorot (syd for N78 + vest for N83), Nanc-lès-Saint-Amour (vest for N83), Nance, Neublans-Abergement, Orbagnia (vest for N83), Petit-Noir (vest for Doubs), Relans, Les Repôts, Ruffey-sur-Seille (en del), Rye (vest for D468), Sainte-Agnès (vest for N83), Saint-Amour (vest for N83), Saint-Jean-d’Etreux (vest for N83), Trenal, Vercia (vest for N83), Villevieux, Vincelles (vest for N83) og Vincent (vest for D95).

Departementet Saône-et-Loire (71): Samtlige kommuner i distrikterne Beaurepaire-en-Bresse, Cuisery, Louhans, Montpont-en-Bresse, Montret, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Germain-du-Plain og Saint-Martin-en-Bresse.

Følgende kommuner og dele af kommuner: Authumes, Beauvernois, Bellevesvre, Chalon-sur-Saône (venstre bred), Champagnat (vest for N83), La Chapelle-Saint-Sauveur, Charrette-Varennes (en del), Châtenoy-en-Bresse, La Chaux, Ciel, Condal, Cuiseaux (en del), Dampierre-en-Bresse, Dommartin-les-Cuiseaux, Epervans, Flacey-en-Bresse, Fretterans (en del), Frontenard, Frontenaud, Joudes (vest for N83), Lacrost, Lans, Lays-sur-le-Doubs (en del), Longepierre (sydlige del), Le Miroir, Montjay, Mouthier-en-Bresse, Navilly (syd for Doubs), Oslon, Pierre-de-Bresse, Pontoux, Préty, La Racineuse, Ratenelle, Romenay, Saint-Bonnet-en-Bresse, Saint-Marcel, Sermesse, Torpes, Tournus (en del), Toutenant, La Truchère, Varennes-Saint-Sauveur, Verdun-sur-le-Doubs og Verjux.

I de kommuner, som kun delvis er omfattet af det geografiske område, indberettes afgrænsningen af delområdet i form af tegninger, der afleveres på de berørte kommuners rådhus.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Produktionsområdet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Dinde de Bresse« udgøres af det område, som er defineret af sagkyndige ved vurderingen i 1936 i forbindelse med anerkendelsen af oprindelsesbetegnelsen »Volaille de Bresse«. Området er helt ensartet med en kratbevokset slette gennemskåret af dale som følge af periglaciale geologiske påvirkninger i pliocæntiden, der også ligger til grund for den meget lerholdige og uigennemtrængelige jordbund. Pløjelaget består primært af meget finkornet ler- og kiselholdig jord, hvor der sjældent forekommer sten og kalk. Klimaet, som påvirkes stærkt af havet, er næsten året rundt meget ofte fugtigt. Om vinteren forekommer der hyppigt bygevejr og tåge.

Denne kombination af geologiske, morfologiske og klimatiske forhold er yderst gunstig for dyrkning af græs- og kornafgrøder, som kræver meget vand, som f.eks. majsen, der kom til Bresse i begyndelsen af det 17. århundrede (dvs. godt og vel et århundrede efter, at den kom til den andalusiske kyst). Majsen har spillet en central rolle i landbrugsproduktionen i Bresse, fordi den udgjorde grundelementet i såvel befolkningens kost som foderet til dyrene på gården og især fjerkræet. Den udgjorde et energirigt foder, som har gjort det muligt at producere det fede fjerkræ, som er oprindelsen til »Dinde de Bresses« berømmelse. Kalkunen kom til Bresse allerede i slutningen af det 16. århundrede.

Bedrifterne er af beskeden størrelse med spredte jordlodder og marker opdelt af hække, levende hegn og anden bevoksning. På den baggrund vandt det traditionelle blandede landbrug med dyrkning af græs og korn og opdræt af fjerkræ og kvæg (malke- og ammekvæg) indpas op gennem århundrederne. I begyndelsen af det 20. århundrede blev opdrættet udvidet på de gårde, som havde en besætning af kalkuner med sorte fjer og fødder. Endnu i dag giver de isolerede og spredte gårde i Bresse med deres enge og hegn mulighed for at opdrætte et stort antal kalkuner fritgående og bevare en traditionel opdrætsmetode.

På disse familiebedrifter vier opdrætterne en stor del af deres tid til selvforsyning. På de fleste bedrifter producerer opdrætterne deres eget korn (hvede, byg, havre, majs osv.) til foder til kalkunerne, især i vokse- og slutfedningsperioden. De vedligeholder udearealerne og sørger for bortledning af vand (gravning af render og agerkanter), klipper hække og buske og vedligeholder indelukker om store områder, så kalkunerne kan opdrættes som fritgående.

I opdrættet af »Dinde de Bresse« tager man hensyn til de særlige egenskaber hos dette store fjerkræ, som flyver en smule og er meget modtagelig for sygdomme. Det kræver omfattende tilsyn med besætningen i alle dyrets livsfaser fra kalkunkyllingernes ankomst til slagtningen (sygdomsforebyggende hygiejneforanstaltninger, overvågning af klimaforhold, afbalanceret fodersammensætning alt efter dyrets vækst og det foder, dyret selv finder i naturen, sammendrivning af besætningen, beskyttelse mod rovdyr osv.).

5.2.   Produktets egenart

»Dinde de Bresse« opdrættes i takt med årstiderne så tæt som muligt på den omgivende natur, så den er fuldvoksen til jule- og nytårsdagene. Den adskiller sig fra »dinde de découpe« (kalkun til partering) ved sin mindre størrelse.

Den er kendetegnet ved, at kødet er frisk og fersk (ikke frosset) med en bestemt skind- og kødkvalitet: tyndt, hvidt skind, hvidt kød, veludviklede fileter og et godt fedtlag, og ved sine organoleptiske egenskaber efter tilberedning: stor saftighed, mørt kød og intens smag.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Det at der dyrkes mange forskellige afgrøder i Bresse, er en direkte følge af det naturlige miljøs karakteristika og en afgørende faktor, der ligger til grund for opdræt af kalkuner i Bresse. Hække, buske og skove omkring gården beskytter dyrene mod vinden og udgør en biologisk mangfoldighed, der danner grundlag for deres føde. Den fugtige jordbund er gunstig for udvikling af bløddyr, orm og andre larver, som kalkunerne spiser på udearealerne, og som giver dem et vigtigt proteintilskud, hvilket fremmer en langsom vækst og dannelsen af veludviklede fileter. Jordbunden, som ikke indeholder kalk, befordrer udviklingen af et mindre skelet og tyndere knogler hos dyret.

Opdrætsmetoderne bygger på udvælgelse af dyrene efter de særlige egenskaber (hvidt skind og kød) og på en traditionel fodring, som udgøres af den føde, som kalkunerne selv finder, når de går frit på græs (orm i jorden, græs osv.). Dette foder suppleres med korn fra betegnelsens produktionsområde og mælkeprodukter (fortyndet mælk, valle, mælkepulver, kærnemælk osv.). Disse ernæringsforhold, især adgangen til græs og muskeltræningen som følge af dyrets adgang til frie arealer, påvirker musklernes sammentrækningsegenskaber og deres indhold af visse proteiner og enzymer. Stofskiftet i musklen påvirker i høj grad kødstrukturen i »Dinde de Bresse«. Endvidere giver de ernæringsmæssige kvaliteter i majsen, som udgør en stor del af foderet, det muligt at producere fede fjerkræ.

Under slutfedningen lukkes kalkunerne inde i stalde, så slutfedningen kan vare mindst tre uger uden lyspåvirkning. I denne periode gør opdrætterne sig særligt umage med tilberedningen af foderet, bl.a. ved at skifte mellem korn og kogt foder af korn, ris eller kartofler, som iblandet mælkeprodukter udgør et appetitvækkende foder for kalkunerne.

Opdrætterne frembringer dyr, der efter flere uger på denne særlige kost og med en høj slagtealder fysisk set er helt fuldvoksne og har et tykt fedtlag foruden musklernes indhold af fedt. I øvrigt spiller kalkunernes nedsatte muskelaktivitet i denne periode op til slagtningen en vigtig rolle for musklernes evne til at fastholde vand. Fordelingen af det fedt, som findes i musklerne, og musklens evne til at fastholde vand fremmer kødets saftighed og mørhed og sikrer særlige kvalitative egenskaber, som fremtræder efter tilberedning. Derudover gør indholdet af smagsstoffer i form af vandopløselige bestanddele og fedtstoffer at kødet under tilberedningen som følge af kemiske reaktioner bliver meget saftrigt.

For ikke at beskadige skindet og bevare halskraven ved slagtning udføres slagtningen og plukningen af kalkunerne med stor omhu (fuld afblødning for at få fint hvidt kød og omhyggelig plukning for at undgå rifter). Endelig udvises særlig stor omhu ved forarbejdningen af kalkuner, hvis halskrave skal bevares. Visse kalkuner gøres i stand ifølge skikken i Bresse (»mode bressanne« med ben og vinger anbragt tæt til kroppen) og præsenteres i et lærred, hvis facon bevirker, at dyrets fedt fordeles på en god måde. Det er de fineste produkter, der sælges efter de fire fjerkrækonkurrencer (»Glorieuses de Bresse«), som har været afholdt hvert år i december siden 1862. Disse konkurrencer viser, hvor stolte opdrætterne er af deres produkter og hvor stor tilknytning de har til dette prestigefyldte erhverv.

»Dinde de Bresse« er fast forankret i den lokale gastronomi og tilberedes og fremmes af de største franske kokke, som sætter pris på dens smagskvaliteter.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCDindeDeBresse.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(4)  Se fodnote 3.

---

| 4.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 157/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 157/12

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 157/05

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»SLOVENSKI MED«

EF-Nr.: SL-PGI-0005-0801-10.03.2010

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse

»Slovenski med«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Slovenien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

| Kategori 1.4. | Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.) |
| --- | --- |

Kategori 1.4.

Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Slovenski med« er produceret i Slovenien. Følgende kan sælges under navnet »Slovenski med«:

| — | akaciehonning |
| --- | --- |

—

akaciehonning

| — | lindehonning |
| --- | --- |

—

lindehonning

| — | kastanjehonning |
| --- | --- |

—

kastanjehonning

| — | fyrrehonning |
| --- | --- |

—

fyrrehonning

| — | granhonning |
| --- | --- |

—

granhonning

| — | blomsterhonning eller nektarhonning |
| --- | --- |

—

blomsterhonning eller nektarhonning

| — | skovhonning eller honningdughonning. |
| --- | --- |

—

skovhonning eller honningdughonning.

Organoleptiske egenskaber ved »Slovenski med«:

Akaciehonning fremstilles hovedsagelig af nektar, der er indsamlet fra robinietræet (Robinia pseudoacacia), også kendt som uægte akacie. Farven går fra næsten farveløs til strågul. Denne honning har en meget let og neutral duft af akacieblomster. Den har en mellemsød til meget sød smag, der har en mellemlang til meget lang varighed. Aromaen holder sig i kort eller mellemlang tid. Honningen har ofte en aroma af ny vokstavle, frisk voks, akacieblomst, blomsterne fra frugtbærende planter eller en frugtagtig aroma fra æbler og pærer og eventuelt vanilje, flødebolcher, frisk smør og frisk halm. Denne honning krystalliserer sjældent.

Lindehonning fremstilles af nektar eller honningdug, der hovedsagelig indsamles fra den bred- eller smalbladede lind (Tilia platyphyllos eller Tilia cordata). Lindehonnings farve er lys gul til ravgul med en grønlig nuance. Den dufter af lindeblomster og er kendetegnet ved en frisk mentolduft, der kan være afdæmpet eller meget intens. Den har en moderat til stærk smag af mentol. Honningens aroma er meget distinkt og frisk. Den har en aroma af mentol, friske valnødder, urter og kogte lindeblomster og en mild aroma af blomster, der har en mellemlang til meget lang varighed.

Kastanjehonning fremstilles hovedsagelig af nektar eller honningdug, der indsamles fra ægte kastanje (Castanea sativa). Den har en mørkebrun eller ravgul farve med en rød nuance. Duften er ligesom smagen meget intens. Kastanjehonning er kendetegnet ved en moderat til meget intens bitter smag. Aromaen er meget distinkt og kan være skarp og stærk som brændt sukker, sukkeropløsninger, røg, urter eller malurt. Aromaen er usædvanligt langvarig med en bitter eftersmag. Denne honning krystalliserer sjældent.

Fyrrehonning er hovedsagelig produceret af honningdug, der indsamles fra ædelgran (Abies alba). Den har en gråbrun farve med et grønligt skær. Honningen har en middelkraftig til kraftig duft. Den dufter af tørmælk og harpiks. Smagen holder sig forholdsvist lang tid ligesom honningens aroma, der er meget distinkt. Aromaen leder tankerne hen mod tørmælk, karamel, brændt sukker, harpiks, frisk nåletræ, granknopsirup, røg, sort te med mælk eller urtebolcher. Den krystalliserer normalt langsomt.

Granhonning produceres hovedsagelig af honningdug, der indsamles fra gran (Picea abies). Den har en orangebrun til rødbrun farve og en blank overflade. Den er normalt klar. Honningen kan strækkes og klistrer til tunge og gane. Duften holder sig temmelig længe, og smagen holder sig i kort til mellemlang tid. Aromaen holder sig forholdsvist lang tid. Aromaen minder om granknopsirup, harpiks, urtebolcher, urtete, ristet kaffe, tørret frugt og kaffebolcher.

Blomsterhonning fremstilles hovedsagelig af nektar fra mere end én plante og er derfor meget forskelligartet. Farven varierer fra strågul til brun. Duften holder i mellemlang tid til meget lang tid ligesom smagen. Den har en kraftig, sød eftersmag. Honningens aroma er frisk frugtagtig med en duft af blomster, der har en mellemlang til meget lang varighed. Aromaen minder om blomster, frisk frugt, frugtgrød, kogt frugt, karamel og mælkebolcher, brunt sukker, karamel, melasse. Den krystalliserer hurtigt.

Skovhonning eller honningdughonning fremstilles hovedsagelig af honningdug, der indsamles fra en række forskellige planter. Farven er lys til mørkebrun med en rød eller grøn nuance. Duften holder sig i kort til mellemlang tid, og smagen holder sig i mellemlang til lang tid. Honningens aroma holder sig også i mellemlang til lang tid og bringer tankerne hen mod harpiks, valnødder, hasselnødder, urter, malurt, karamel, melasse, urtebolcher, tørret frugt og tørrede pærer.

Fysisk-kemiske egenskaber ved »Slovenski med«

| Honningtype
  Parameter | Akacie | Linde | Kastanje | Fyr | Gran | Blomster | Skov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vandindhold | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % |
| HMF-indhold | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg |
| Elektrisk ledeevne | ≤ 0,3 mS/cm | 0,5-1,3 mS/cm | ≥ 0,9 mS/cm | > 0,8 mS/cm | ≥ 0,9 mS/cm | ≤ 0,8 mS/cm | ≥ 0,8 mS/cm |
| pH | 3,5-4,6 | 4,1-6,1 | 4,7-6,2 | 4,7-5,8 | 4,3-5,6 | 3,8-5,3 | 4,3-5,6 |
| Saccharoseindhold | < 10 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g |

Honningtype

Parameter

Akacie

Linde

Kastanje

Fyr

Gran

Blomster

Skov

Vandindhold

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

HMF-indhold

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

Elektrisk ledeevne

≤ 0,3 mS/cm

0,5-1,3 mS/cm

≥ 0,9 mS/cm

> 0,8 mS/cm

≥ 0,9 mS/cm

≤ 0,8 mS/cm

≥ 0,8 mS/cm

pH

3,5-4,6

4,1-6,1

4,7-6,2

4,7-5,8

4,3-5,6

3,8-5,3

4,3-5,6

Saccharoseindhold

< 10 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

Pollenindhold i »Slovenski med«

| Honningtype
  Pollen | Akacie | Linde | Kastanje | Fyr | Gran | Blomster | Skov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Andel af specifik pollentype | > 7 % robinia pollen (Robinia pseudoacacia — uægte akacie) | > 1 % lindepollen (Tilia sp.) | > 86 % pollen fra ægte kastanje (Castanea sativa) | — | — | Indeholder ofte pollen fra frugttræer, Castanea sativa, Acer sp., Trifolium repens og planter af Asteraceae-familien. | — |

Honningtype

Pollen

Akacie

Linde

Kastanje

Fyr

Gran

Blomster

Skov

Andel af specifik pollentype

> 7 % robinia pollen (Robinia pseudoacacia — uægte akacie)

> 1 % lindepollen (Tilia sp.)

> 86 % pollen fra ægte kastanje (Castanea sativa)

—

—

Indeholder ofte pollen fra frugttræer, Castanea sativa, Acer sp., Trifolium repens og planter af Asteraceae-familien.

—

3.3.   Råvarer

—

3.4.   Foder

Bierne fodres ikke umiddelbart før eller under deres indsamling af nektar og pollen. I vinterperioden fodres bierne kun med sukker eller honning.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen af »Slovenski med« skal finde sted inden for det afgrænsede geografiske område. Produktionen af »Slovenski med« omfatter produktionen af honning i stationære bistader eller mobile bistader, der flyttes rundt inden for det geografiske område, hvorefter den udvindes ved hjælp af centrifugering. Biavl følger principperne for god biavlspraksis (»Guidelines on good hygiene practice in beekeeping based on the principles« i HACCP-systemet). Anvendelsen af kemiske produkter til pacificering af bier er ikke tilladt, da der er risiko for overførsel af kemiske stoffer til honningen. Udslyngning af honning fra yngeltavler er ikke tilladt. Der udslynges honning, som indeholder mindre end 18,6 % vand. Den udslyngede honning filtreres, og et par dage efter udslyngning samles den. De anvendte filtre fjerner ikke indholdet af pollen. Tørring af honning er ikke tilladt. Krystalliseret honning gøres flydende ved hjælp af opvarmning. Dog må temperaturen ikke overstige 40 °C, så honningens varmefølsomme bestanddele (enzymer og hormoner) ikke beskadiges. Det er ikke tilladt at gøre honningen flydende ved hjælp af mikrobølgeopvarmning, idet mikrobølger ødelægger de biologisk aktive bestanddele.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

»Slovenski med« må kun påfyldes glas/bægre og emballeres inden for det afgrænsede geografiske område. Kun på denne måde er det muligt at opretholde honningens høje kvalitet og forhindre ændringer i de fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber, der kan opstå ved transport over lange afstande. Umiddelbart efter påfyldningen af honningen sættes låget på. Det forsegles ved hjælp af en ensartet etiket på en sådan måde, at bægret ikke kan åbnes, uden at etiketten brydes.

3.7.   Særlige mærkningsregler

Mærkningen »Slovenski med«, der overholder specifikationens krav, skal indeholde det beskyttede navn og ordene »beskyttet geografisk betegnelse« samt angive typen af honning og parti.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det område, hvor »Slovenski med« fremstilles, er området Slovenien.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Slovenien er beliggende i Centraleuropa, hvor fire større europæiske geografiske zoner mødes: Alperne, det pannoniske lavland, det dinariske højland og Middelhavet. Den geologiske diversitet, variationerne i terræn og den kendsgerning, at landets grænser gennemløber fire biogeografiske regioner, giver mulighed for en rig diversitet af flora og fauna, hvilket igen har medført forekomsten af en lang række forskellige honningtyper. Samspillet mellem submediterrane, kontinentale og alpine klimatyper og variationen i terræn mellem lavland og de høje bjerge medfører, at græsningen for visse planter sker på forskellige tidspunkter i de forskellige dele af Slovenien. Disse egenskaber afspejles i diversiteten af Sloveniens flora.

Ægte kastanje (Castanea sativa Mill.) vokser i alle de lune bakkede områder i Slovenien. Denne træart findes overalt i Slovenien i større bevoksninger eller som individuelle eksemplarer. Træerne findes ofte i nærheden af marker, plantager, vinmarker og huse. De vokser i højder af op til ca. 800 m over havet. Ud over at være vigtigt på grund af tømmer og frugt er træet også en meget vigtig ressource for bierne. De blomstrer i juni og juli, normalt over en periode på tre uger. Bierne tager pollen fra den ægte kastanje med til deres bistader, hvor det er et velkomment fødebidrag, når der ikke noget at hente for bierne senere på året.

Gennem flere tusinde år er Krain-bien (Apis mellifera carnica), som er hjemmehørende i Slovenien, blevet specielt tilpasset til de klimatiske forhold og de fødemuligheder, der kendetegner Slovenien. For at bevare Krain-biens oprindelige genetiske materiale og med det formål at bevare denne hjemmehørende bestand af honningbier har Slovenien som den eneste EU-medlemsstat i en tiltrædelsestraktat erklæret, at landet fortsat vil træffe alle nødvendige og relevante foranstaltninger for at sikre bevarelsen af denne hjemmehørende bi i Slovenien.

Der er mere viden tilgængelig om historien om slovensk biavl fra det 18. århundrede og derefter. I denne periode har frem for alt tre mænd — Anton Janša, Peter Pavel Glavar og Janez Anton Scopoli — haft stor betydning for den slovenske biavl. Anton Janša (1734-1773) er kendt som grundlæggeren af moderne biavl. Han har skrevet to vigtige bøger på tysk: Abhandlung vom Schwärmen der Bienen (Afhandling om biers sværmning) (1771) og Vollständige Lehre von der Bienenzucht (Komplet vejledning i biavl) (1775). Han var den første kejserligt udnævnte underviser i biavl i de fleste lande i det østrigske rige. På skolen for biavl i Wien indførte han teknik til flytning af bier til indsamlingsområder, hvorved man kunne opnå større mængder honning. Det var Peter Pavel Glavar (1721-1784), der først gennemførte et forsøg, hvor unge jomfrudronninger blev parret med flere droner — og ikke bare én, og det var Janez Anton Scopoli (1723-1788), der først kunne offentliggøre dette for biavlere i de forskellige lande. I 1763 blev der offentliggjort en artikel om bier sammen med en illustration i hans Entomologia Carniolica, der var en omfattende bog skrevet på latin og udgivet i Wien.

På et senere tidspunkt kombinerede Anton Žnideršič (1874-1947) erfaringerne fra udenlandske biavlere og eksperter i biavl, først og fremmest Albertti, Gerstung og Preuss, med sin egen erfaring. På baggrund af disse erfaringer udviklede han AŽ-bistadet (Albertti-Žnideršičev-bistade), der stadig benyttes af langt de fleste biavlere i Slovenien.

Traditionen med at flytte bier rundt til forskellige steder praktiseres stadig i Slovenien den dag i dag. De biavlere, der transporterer bierne til forskellige indsamlingssteder, kan normalt opnå et højere honningudbytte, og de opnår endvidere en større artsvariation i deres honning.

De slovenske biavlere organiserede sig allerede på et tidligt tidspunkt i foreninger. Den første biavlersammenslutning blev dannet i Rodine pri Žirovnici i 1781 og var forløberen for senere biavlerforeninger. Den slovenske centrale biavlerforening for Kranjska (Carniola), Štajerska (Styria), Koroška (Carinthia) og Primorska blev grundlagt i Ljubljana i 1898, og den udgav allerede fra begyndelsen foreningens tidsskrift Slovenski čebelar. Tidsskriftet udgives stadig den dag i dag.

Formålet med foreningerne har altid været at uddanne biavlere og introducere dem for god biavlerpraksis. Biavlerne skal nemlig benytte særlige produktionsprocesser for at kunne sikre de specifikke karakteristika ved »Slovenski med«. De slovenske biavlere har konsekvent tilegnet sig den relevante specifikke viden og praksis, der er forudsætningen for at opnå den høje kvalitet i »Slovenski med«.

5.2.   Produktets egenart

De særlige egenskaber ved »Slovenski med« kan tilskrives dets pollenspektrum, der afspejler de karakteristiske egenskaber ved floraen i det område, hvor »Slovenski med« fremstilles, og omfatter pollen fra ægte kastanje (Castanea sativa), der findes i de fleste prøver af »Slovenski med«. Disse egenskaber adskiller »Slovenski med« fra andre honningtyper, der fremstilles uden for Slovenien.

Mere end halvdelen af alle prøver af »Slovenski med« indeholder også pollen fra Trifolium repens, Acer sp., Plantago sp., Fraxinus ornus, Salix sp., Tilia sp., planter af Poaceae-familien, Filipendula sp. og planter af Asteraceae- og Apiaceae-familierne.

Specifikke kendetegn ved »Slovenski med« er ligeledes et lavt vandindhold og et lavt HMF-niveau. »Slovenski med« har et vandindhold på mindre end 18,6 % og et HMF-indhold på mindre end 15 mg/kg, og det er netop det særlige ved denne honning. Disse to kvalitetsparametre adskiller klart »Slovenski med« fra andre honningtyper, der fremstilles i Slovenien.

Slovenien er Krain-biens oprindelsesregion. En af de specifikke egenskaber ved »Slovenski med« er derfor, at den kommer fra et område, hvor biavl udelukkende er baseret på brugen af Krain-bien.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Slovenien er et land med en rig tradition for biavl og producerer derfor honning af høj kvalitet, som det fremgår af punkt 5.1. Den succesrige biavl i Slovenien har altid været baseret på en omfattende viden om bier og på innovative teknikker til biavl. Landets biavl er ligeledes afhængig af indsamlingsmulighederne, der i Slovenien er meget varierende i kraft af den forskelligartede flora. De erfaringer med opdræt af bier og fremstilling af honning, der er gjort over mange år, er gået fra generation til generation.

Da den ægte kastanje (Castanea sativa) er så udbredt i Slovenien, er der pollen fra dette træ i stort set alle prøver af »Slovenski med«. For at udnytte de forskellige indsamlingsmuligheder i Slovenien flytter biavlerne deres bistader rundt i landet, hvilket er med til at forbedre chancen for, at pollen fra den ægte kastanje kommer med i denne honning.

Gennem flere tusinde år er Krain-bien (Apis mellifera carnica), der har fået sit navn af August Pollmann i 1879, blevet specielt tilpasset til de klimatiske forhold og de fødemuligheder, der kendetegner Slovenien. Krain-bien er hjemmehørende i Slovenien og er fredet i henhold til den slovenske lov om husdyravl (Sloveniens lovtidende nr. 18/02), hvor artikel 68 definerer Krain-bien som en hjemmehørende art, og artikel 70 omhandler den særlige fredning af denne hjemmehørende art. På grund af dens enestående karakteristika og dens tilpasning til tempererede klimaforhold har Krain-bien været en populær handelsvare. I andre lande lever andre biarter side om side med Krain-bien, men det er kun i Slovenien, at Krain-bien er den eneste biart, der må benyttes til biavl.

De restriktioner, der gælder for produktionen af »Slovenski med«, er ligeledes et element i de specifikke egenskaber. Biavlernes færdigheder viser sig ligeledes, når de skal vurdere, hvornår det er det rette tidspunkt for slyngning af honning, idet biavlerne ud fra den praksis og erfaring, der er overleveret gennem generationer, vælger at slynge honning, når dens vandindhold ligger under 18,6 %.

Honning, der er fremstillet i Slovenien, har altid været højt skattet af forbrugerne, da de kan være sikre på at få en fødevare af høj kvalitet fra en kendt kilde. Det var netop på grund af ønsket om at kunne forsyne forbrugerne med en honning af høj kvalitet, at slovenske biavlere indførte en kontrolleret honningproduktion i 1999. Dette stiller store krav til biavlernes ekspertise, idet de, når det gælder om at producere honning af høj kvalitet, udgør et meget vigtigt led i honningproduktionen, og honningens kvalitet kan forringes, hvis de ikke udfører deres arbejde korrekt.

Den fremtrædende position og høje anseelse, som »Slovenski med« har opnået, kan tilskrives honningens deltagelse på forskellige internationale og nationale kongresser, udstillinger, messer, honningdage og børnearrangementer. Den kan endvidere tilskrives, at den er med i tv- og radioudsendelser, og sidst, men ikke mindst, at den omtales i en lang række artikler, f.eks. i Ruralia Gorizia, en kongres, der blev afholdt af tre lande (Slovenien, Italien og Østrig) i Italien i 2002, i Apimondia, det største internationale arrangement for biavlere (Ljubljana, 2003), på den internationale honningkongres i Chania (Kreta, 2009) og på Apimedica & Apiquality forum (Slovenien, 2010).

Den høje kvalitet i verdensklasse, der kendetegner »Slovenski med«, kommer til udtryk i de mange priser, den har modtaget i forskellige globale, internationale og nationale konkurrencer. Den har f.eks. opnået to medaljer og adskillige guldmedaljer i den internationale honningkonkurrence »Apimedica & Apiquality«. »Slovenski med« er senest blevet prisbelønnnet på BiolMiel 2011, der er en international konkurrence for økologisk honning i Italien, hvor akacie- og skovhonningen fik guldmedaljer, og kastanjehonningen fik en delt fjerdeplads ud af 170 honningprøver.

Henvisning til offentliggørelse af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/SLOVENSKI_MED.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006 s. 12. Erstattet forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Se fodnote 2.

---