# Europeiska unionens C 161/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.161.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 161 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången6 juni 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.161.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 161

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången6 juni 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | 488:e plenarsessionen den 20 och 21 mars 2013 |
| 2013/C 161/01 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att utreda behovet av och metoderna för allmänhetens deltagande och engagemang på energipolitikens område (förberedande yttrande) | 1 |
| 2013/C 161/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Medborgarna i centrum för en digital inre marknad för alla: en handlingsplan för framgång (yttrande på eget initiativ) | 8 |
| 2013/C 161/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Missbruk av status som egenföretagare (yttrande på eget initiativ) | 14 |
| 2013/C 161/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Inre marknaden och statligt stöd för regionala ändamål (yttrande på eget initiativ) | 20 |
| 2013/C 161/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Skapande av arbetstillfällen genom lärlingsutbildning och livslång yrkesutbildning: näringslivets roll i utbildningen inom EU (yttrande på eget initiativ) | 27 |
| 2013/C 161/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Arbetstagarnas medverkan och inflytande som viktiga faktorer för god företagsstyrning i Europa och välavvägda lösningar för att komma ut ur krisen (yttrande på eget initiativ) | 35 |
| 2013/C 161/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den sociala dialogen i de länder som ingår i det östliga partnerskapet | 40 |
| 2013/C 161/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det civila samhällets bidrag till en strategi för förebyggande och minskning av livsmedelsförluster och livsmedelssvinn (yttrande på eget initiativ) | 46 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

488:e plenarsessionen den 20 och 21 mars 2013

2013/C 161/01

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att utreda behovet av och metoderna för allmänhetens deltagande och engagemang på energipolitikens område (förberedande yttrande)

1

2013/C 161/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Medborgarna i centrum för en digital inre marknad för alla: en handlingsplan för framgång (yttrande på eget initiativ)

8

2013/C 161/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Missbruk av status som egenföretagare (yttrande på eget initiativ)

14

2013/C 161/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Inre marknaden och statligt stöd för regionala ändamål (yttrande på eget initiativ)

20

2013/C 161/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Skapande av arbetstillfällen genom lärlingsutbildning och livslång yrkesutbildning: näringslivets roll i utbildningen inom EU (yttrande på eget initiativ)

27

2013/C 161/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Arbetstagarnas medverkan och inflytande som viktiga faktorer för god företagsstyrning i Europa och välavvägda lösningar för att komma ut ur krisen (yttrande på eget initiativ)

35

2013/C 161/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den sociala dialogen i de länder som ingår i det östliga partnerskapet

40

2013/C 161/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det civila samhällets bidrag till en strategi för förebyggande och minskning av livsmedelsförluster och livsmedelssvinn (yttrande på eget initiativ)

46

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN |
| | 488:e plenarsessionen den 20 och 21 mars 2013 |
| 2013/C 161/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen – Europeiska unionens yttersta randområden: smart och hållbar tillväxt för alla genom samarbete – COM(2012) 287 final | 52 |
| 2013/C 161/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 723/2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) – COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE) | 58 |
| 2013/C 161/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Grönbok: En integrerad marknad för leverans av paket i syfte att främja e-handeln inom EU – COM(2012) 698 final | 60 |
| 2013/C 161/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden 2014–2020 – COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD) | 64 |
| 2013/C 161/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sysselsättning åt ungdomar – COM(2012) 727 final | 67 |
| 2013/C 161/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen – COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD) | 73 |
| 2013/C 161/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser – COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD) | 77 |
| 2013/C 161/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete – COM(2012) 446 final | 82 |
| 2013/C 161/17 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Blå tillväxt – möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn – COM(2012) 494 final | 87 |
| 2013/C 161/18 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om marin utrustning och om upphävande av direktiv 96/98/EG – COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD) | 93 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

488:e plenarsessionen den 20 och 21 mars 2013

2013/C 161/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen – Europeiska unionens yttersta randområden: smart och hållbar tillväxt för alla genom samarbete – COM(2012) 287 final

COM(2012) 287 final

52

2013/C 161/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 723/2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) – COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)

COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)

58

2013/C 161/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Grönbok: En integrerad marknad för leverans av paket i syfte att främja e-handeln inom EU – COM(2012) 698 final

COM(2012) 698 final

60

2013/C 161/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden 2014–2020 – COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)

COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)

64

2013/C 161/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sysselsättning åt ungdomar – COM(2012) 727 final

COM(2012) 727 final

67

2013/C 161/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen – COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD)

COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD)

73

2013/C 161/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser – COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD)

COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD)

77

2013/C 161/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete – COM(2012) 446 final

COM(2012) 446 final

82

2013/C 161/17

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Blå tillväxt – möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn – COM(2012) 494 final

COM(2012) 494 final

87

2013/C 161/18

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om marin utrustning och om upphävande av direktiv 96/98/EG – COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD)

COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD)

93

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

488:e plenarsessionen den 20 och 21 mars 2013

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Att utreda behovet av och metoderna för allmänhetens deltagande och engagemang på energipolitikens område” (förberedande yttrande)

2013/C 161/01

Föredragande: Richard ADAMS

Den 13 november 2012 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

"Att utreda behovet av och metoderna för allmänhetens deltagande och engagemang på energipolitikens område"

(förberedande yttrande).

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 27 februari 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 183 röster för, 2 emot och 5 nedlagda röster:

1.   Inledning och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska kommissionen har välkomnat ett förslag från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om att undersöka möjligheterna att inrätta en dialog för det civila samhället om energifrågor. Allmänhetens engagemang, förståelse och acceptans för de olika förändringar som vårt energisystem kommer att behöva genomgå under de kommande årtiondena är av central betydelse. Dialog med det civila samhället är därför av stor betydelse, och EESK:s ledamöter och sammansättning, som återspeglar det europeiska samhället, ger kommittén goda möjligheter att nå ut till medborgare och aktörer i medlemsstaterna och skapa ett omfattande program som präglas av deltagandedemokrati och konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska kommissionen har välkomnat ett förslag från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om att undersöka möjligheterna att inrätta en dialog för det civila samhället om energifrågor. Allmänhetens engagemang, förståelse och acceptans för de olika förändringar som vårt energisystem kommer att behöva genomgå under de kommande årtiondena är av central betydelse. Dialog med det civila samhället är därför av stor betydelse, och EESK:s ledamöter och sammansättning, som återspeglar det europeiska samhället, ger kommittén goda möjligheter att nå ut till medborgare och aktörer i medlemsstaterna och skapa ett omfattande program som präglas av deltagandedemokrati och konkreta åtgärder.

| 1.2 | Efter preliminära samråd med medlemsstaterna, regionala och lokala organ, organisationer som företräder arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer, energisektorn och medborgarorganisationer på gräsrotsnivå rekommenderar Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att man genomför de förslag som återfinns i punkt 7 i detta yttrande. |
| --- | --- |

1.2

Efter preliminära samråd med medlemsstaterna, regionala och lokala organ, organisationer som företräder arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer, energisektorn och medborgarorganisationer på gräsrotsnivå rekommenderar Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att man genomför de förslag som återfinns i punkt 7 i detta yttrande.

| 1.3 | Sammanfattning:






  — | EESK kommer att leda inrättandet av en europeisk energidialog, en samordnad, handlingsinriktad dialog på flera nivåer inom och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

1.3

Sammanfattning:

—

EESK kommer att leda inrättandet av en europeisk energidialog, en samordnad, handlingsinriktad dialog på flera nivåer inom och mellan medlemsstaterna.

| — | Programmet kommer att vara ambitiöst och professionellt, med stöd och finansiering från aktörerna i energikedjan, och det kommer att kopplas till befintliga initiativ och eftersträva erkännande som en tillförlitlig "social märkning" som är lyhörd för allmänhetens behov och farhågor. |
| --- | --- |

—

Programmet kommer att vara ambitiöst och professionellt, med stöd och finansiering från aktörerna i energikedjan, och det kommer att kopplas till befintliga initiativ och eftersträva erkännande som en tillförlitlig "social märkning" som är lyhörd för allmänhetens behov och farhågor.

| — | Den europeiska energidialogen kommer att stå för pålitlig information om energi och erbjuda ett förhandlingsforum där genomförandefrågor kan diskuteras med beaktande av sociala konsekvenser och allmänhetens acceptans, investeringar och resursstrategi och andra politiska aspekter. |
| --- | --- |

—

Den europeiska energidialogen kommer att stå för pålitlig information om energi och erbjuda ett förhandlingsforum där genomförandefrågor kan diskuteras med beaktande av sociala konsekvenser och allmänhetens acceptans, investeringar och resursstrategi och andra politiska aspekter.

| — | Utslagsgivande för programmets framgång är huruvida det antas i medlemsstaterna, får ett mätbart inflytande på det politiska beslutsfattandet om alla typer av energi samt en erkänd roll när det gäller att stimulera konvergens på EU-nivå, med starka kopplingar till handlingsramen för energi- och klimatfrågor efter 2020. |
| --- | --- |

—

Utslagsgivande för programmets framgång är huruvida det antas i medlemsstaterna, får ett mätbart inflytande på det politiska beslutsfattandet om alla typer av energi samt en erkänd roll när det gäller att stimulera konvergens på EU-nivå, med starka kopplingar till handlingsramen för energi- och klimatfrågor efter 2020.

| — | EESK rekommenderar därför kraftigt politiskt och administrativt stöd för den föreslagna energidialogen, inbegripet anpassning av Europeiska kommissionens interna arbetssätt, så att dialog och samtal betonas. |
| --- | --- |

—

EESK rekommenderar därför kraftigt politiskt och administrativt stöd för den föreslagna energidialogen, inbegripet anpassning av Europeiska kommissionens interna arbetssätt, så att dialog och samtal betonas.

| — | EESK rekommenderar ekonomiskt stöd till den europeiska energidialogen under den kommande EU-budgetperioden (2014–2020). |
| --- | --- |

—

EESK rekommenderar ekonomiskt stöd till den europeiska energidialogen under den kommande EU-budgetperioden (2014–2020).

2.   Bakgrund

| 2.1 | För att kunna uppfylla 2050 års mål för låga koldioxidutsläpp är energieffektivitet av största betydelse, oberoende av vilken energimix man väljer. Om medlemsstaterna ska kunna vara öppna och flexibla när det gäller energimixen är det också viktigt att tidigt investera i en moderniserad, uppgraderad och sammanlänkad inre marknad. Detta är, tillsammans med ökad elanvändning, relativt okontroversiella beståndsdelar i EU:s energipolitik, medan frågor om kostnader, finansiering, tempo i genomförandet och följder ännu inte är lösta. Samtidigt diskuteras frågor som rör energiförsörjningssystemen och möjligheterna att uppnå tillräcklig energieffektivitet och tillräckliga investeringar allt intensivare i medlemsstaterna. Det är troligt att ett europeiskt arbetssätt kan resultera i lägre kostnader och tryggare försörjning än spridda, separata nationella system, men samtidigt fortsätter en stor del av den offentliga debatten att handla om de ständigt ökande konsumentpriserna samt infrastrukturens och produktionsmetodernas allt större påverkan. I sällsynta fall händer det att medlemsstaterna organiserar nationella debatter om olika aspekter av övergången till en hållbar energiförsörjning, men vanligtvis uppstår inte en sådan diskussion av sig själv, utan behöver stöd. |
| --- | --- |

2.1

För att kunna uppfylla 2050 års mål för låga koldioxidutsläpp är energieffektivitet av största betydelse, oberoende av vilken energimix man väljer. Om medlemsstaterna ska kunna vara öppna och flexibla när det gäller energimixen är det också viktigt att tidigt investera i en moderniserad, uppgraderad och sammanlänkad inre marknad. Detta är, tillsammans med ökad elanvändning, relativt okontroversiella beståndsdelar i EU:s energipolitik, medan frågor om kostnader, finansiering, tempo i genomförandet och följder ännu inte är lösta. Samtidigt diskuteras frågor som rör energiförsörjningssystemen och möjligheterna att uppnå tillräcklig energieffektivitet och tillräckliga investeringar allt intensivare i medlemsstaterna. Det är troligt att ett europeiskt arbetssätt kan resultera i lägre kostnader och tryggare försörjning än spridda, separata nationella system, men samtidigt fortsätter en stor del av den offentliga debatten att handla om de ständigt ökande konsumentpriserna samt infrastrukturens och produktionsmetodernas allt större påverkan. I sällsynta fall händer det att medlemsstaterna organiserar nationella debatter om olika aspekter av övergången till en hållbar energiförsörjning, men vanligtvis uppstår inte en sådan diskussion av sig själv, utan behöver stöd.

| 2.2 | Eftersom den europeiska allmänhetens värderingar när det gäller framtidens energi håller på att förändras och relevanta politiska åtgärder i huvudsak kommer att initieras på EU-nivå måste EU:s organ hjälpa till att bygga upp förtroendet för förhållandet mellan institutionella och icke-institutionella energiaktörer i det civila samhället och politiska aktörer genom att främja allmänhetens deltagande i en strukturerad dialog. Därigenom tar man ett viktigt steg mot att urskilja vad som är tekniskt och ekonomiskt möjligt och vad som är genomförbart och socialt acceptabelt för aktörerna. Man ger också ett konkret exempel på deltagandedemokrati i en fråga som är relevant för alla. |
| --- | --- |

2.2

Eftersom den europeiska allmänhetens värderingar när det gäller framtidens energi håller på att förändras och relevanta politiska åtgärder i huvudsak kommer att initieras på EU-nivå måste EU:s organ hjälpa till att bygga upp förtroendet för förhållandet mellan institutionella och icke-institutionella energiaktörer i det civila samhället och politiska aktörer genom att främja allmänhetens deltagande i en strukturerad dialog. Därigenom tar man ett viktigt steg mot att urskilja vad som är tekniskt och ekonomiskt möjligt och vad som är genomförbart och socialt acceptabelt för aktörerna. Man ger också ett konkret exempel på deltagandedemokrati i en fråga som är relevant för alla.

| 2.3 | I detta förberedande yttrande om behovet av och metoderna för allmänhetens deltagande och engagemang på energipolitikens område redovisas hur en sådan övergripande och inkluderande dialog kan utformas och utvecklas i skärningspunkten mellan de europeiska, nationella och lokala nivåerna. Dialogen bör också syfta till praktiska insatser som medborgarna kan göra, och stimulera innovativa åtgärder och svar från leverantörer och myndigheter. |
| --- | --- |

2.3

I detta förberedande yttrande om behovet av och metoderna för allmänhetens deltagande och engagemang på energipolitikens område redovisas hur en sådan övergripande och inkluderande dialog kan utformas och utvecklas i skärningspunkten mellan de europeiska, nationella och lokala nivåerna. Dialogen bör också syfta till praktiska insatser som medborgarna kan göra, och stimulera innovativa åtgärder och svar från leverantörer och myndigheter.

3.   Politisk ram

| 3.1 | Ramen för EU:s energipolitik är utformad för att stärka och upprätthålla energitryggheten, konkurrenskraften och hållbarheten. Målet att fram till 2050 minska utsläppen av växthusgaser med minst 80 % i förhållande till 1990 års nivåer är fortfarande fastställt kvantitativt, men är inte rättsligt bindande. Andra hållbarhetsfrågor, till exempel andelen förnybar energi i energimixen, är dock ännu inte lösta för tiden efter 2020. På samma sätt kommer man troligtvis inte att fastställa några mätbara mål för vad som utgör en acceptabel grad av energiberoende, eller hur stora prisskillnaderna får vara i förhållande till de stora globala konkurrenterna. EU-politiken måste på något sätt kunna hantera denna osäkerhet. Den senaste tidens utveckling visar att de fluktuerande globala energipriserna och konsekvenserna av oförutsedda händelser kräver en energipolitik som både är flexibel och kan hantera komplexa externa omständigheter. |
| --- | --- |

3.1

Ramen för EU:s energipolitik är utformad för att stärka och upprätthålla energitryggheten, konkurrenskraften och hållbarheten. Målet att fram till 2050 minska utsläppen av växthusgaser med minst 80 % i förhållande till 1990 års nivåer är fortfarande fastställt kvantitativt, men är inte rättsligt bindande. Andra hållbarhetsfrågor, till exempel andelen förnybar energi i energimixen, är dock ännu inte lösta för tiden efter 2020. På samma sätt kommer man troligtvis inte att fastställa några mätbara mål för vad som utgör en acceptabel grad av energiberoende, eller hur stora prisskillnaderna får vara i förhållande till de stora globala konkurrenterna. EU-politiken måste på något sätt kunna hantera denna osäkerhet. Den senaste tidens utveckling visar att de fluktuerande globala energipriserna och konsekvenserna av oförutsedda händelser kräver en energipolitik som både är flexibel och kan hantera komplexa externa omständigheter.

| 3.2 | EU:s utformning av politiken för övergången till hållbar energi har ofta inte förankrats fullständigt hos medlemsstaterna, och man har inte förklarat för- och nackdelar eller prioriteringar för allmänheten. Den metod med olika scenarier som man utvecklade för energifärdplanen 2050 är ett förnuftigt sätt att hantera en skiftande situation. Försök att använda denna teknik för att förbereda utformningen av politiken stöter dock på svårigheter just på grund av denna bristande förankring i medlemsstaterna och den skepsis som finns hos en allmänhet som vanligtvis inte har tillräckliga kunskaper om eller intresse av några andra energifrågor än priset och, i vissa länder, försörjningstryggheten. Politiska dokument på EU-nivå är i huvudsak avsedda för medlemsstaterna och de stora institutionella och industriella aktörerna och saknar ibland koppling till och lyhördhet för allmänhetens problem. En del av den process för att involvera och engagera allmänheten som redovisas i detta yttrande innebär med nödvändighet att man måste "översätta" komplexa energibegrepp. Allmänhetens kunskaper, åsikter och värderingar kommer att vara den viktigaste drivkraften i arbetet med att få alla parter att omvärdera, göra justeringar och anpassa sig till en osäker värld. Energipolitikens tre pelare – försörjningstrygghet, konkurrenskraft och hållbarhet – bör kompletteras med en fjärde: deltagande. |
| --- | --- |

3.2

EU:s utformning av politiken för övergången till hållbar energi har ofta inte förankrats fullständigt hos medlemsstaterna, och man har inte förklarat för- och nackdelar eller prioriteringar för allmänheten. Den metod med olika scenarier som man utvecklade för energifärdplanen 2050 är ett förnuftigt sätt att hantera en skiftande situation. Försök att använda denna teknik för att förbereda utformningen av politiken stöter dock på svårigheter just på grund av denna bristande förankring i medlemsstaterna och den skepsis som finns hos en allmänhet som vanligtvis inte har tillräckliga kunskaper om eller intresse av några andra energifrågor än priset och, i vissa länder, försörjningstryggheten. Politiska dokument på EU-nivå är i huvudsak avsedda för medlemsstaterna och de stora institutionella och industriella aktörerna och saknar ibland koppling till och lyhördhet för allmänhetens problem. En del av den process för att involvera och engagera allmänheten som redovisas i detta yttrande innebär med nödvändighet att man måste "översätta" komplexa energibegrepp. Allmänhetens kunskaper, åsikter och värderingar kommer att vara den viktigaste drivkraften i arbetet med att få alla parter att omvärdera, göra justeringar och anpassa sig till en osäker värld. Energipolitikens tre pelare – försörjningstrygghet, konkurrenskraft och hållbarhet – bör kompletteras med en fjärde: deltagande.

| 3.3 | Detta kommer inte att bli lätt. Hittills har försöken att förena solidaritet och samarbete inom EU med medlemsstaternas rätt att själva fastställa sina energistrategier resulterat i en oklar politik och ett otydligt budskap, inte minst i förhållande till medborgarna, och därmed till stora missförstånd. |
| --- | --- |

3.3

Detta kommer inte att bli lätt. Hittills har försöken att förena solidaritet och samarbete inom EU med medlemsstaternas rätt att själva fastställa sina energistrategier resulterat i en oklar politik och ett otydligt budskap, inte minst i förhållande till medborgarna, och därmed till stora missförstånd.

| 3.4 | Att engagera medborgarna på nationell nivå och därefter fastställa en nationell energipolitik inom ramen för ett bredare EU-perspektiv är ett sätt att överbrygga denna klyfta och skapa klarhet (pågående nationella initiativ som t.ex. Débat national sur la transition énergétique i Frankrike, Energiewende i Tyskland och Spaniens forum för energimixen skulle alla kunna dra nytta av en bättre koppling till den europeiska dimensionen). Nationella ledare behöver ett demokratiskt mandat och väljare som känner till denna centrala fråga och som är beredda att samarbeta i partnerskap med sina politiker under en resa som kommer att bli svår. Om vi inte får öppna och inkluderande offentliga diskussioner om en energiframtid som präglas av samarbete och en europeisk dimension, kommer vi fortsättningsvis att få en situation där endast den nationella hållningen anses socialt gångbar. Denna nationella företrädesrätt har redan fått vissa aktörer att beskriva EU:s energipolitik som inkonsekvent och icke trovärdig. Bristen på klarhet minskar förmågan att skapa en konsekvent politik för ett samhälle med låga koldioxidutsläpp som kan hantera trycket från klimatförändringarna – och vi börjar få ont om tid. |
| --- | --- |

3.4

Att engagera medborgarna på nationell nivå och därefter fastställa en nationell energipolitik inom ramen för ett bredare EU-perspektiv är ett sätt att överbrygga denna klyfta och skapa klarhet (pågående nationella initiativ som t.ex. Débat national sur la transition énergétique i Frankrike, Energiewende i Tyskland och Spaniens forum för energimixen skulle alla kunna dra nytta av en bättre koppling till den europeiska dimensionen). Nationella ledare behöver ett demokratiskt mandat och väljare som känner till denna centrala fråga och som är beredda att samarbeta i partnerskap med sina politiker under en resa som kommer att bli svår. Om vi inte får öppna och inkluderande offentliga diskussioner om en energiframtid som präglas av samarbete och en europeisk dimension, kommer vi fortsättningsvis att få en situation där endast den nationella hållningen anses socialt gångbar. Denna nationella företrädesrätt har redan fått vissa aktörer att beskriva EU:s energipolitik som inkonsekvent och icke trovärdig. Bristen på klarhet minskar förmågan att skapa en konsekvent politik för ett samhälle med låga koldioxidutsläpp som kan hantera trycket från klimatförändringarna – och vi börjar få ont om tid.

| 3.5 | Runt om i Europa har medborgarna uttryckt missnöje med hur energimarknaden fungerar (se resultattavlan för konsumentmarknaden – http://ec.europa.eu/consumers/consumer _research/editions/docs/8th_edition_scoreboard_en.pdf), och om inte frågan får en lösning undergräver detta ytterligare satsningar på gemensamma EU-åtgärder för en övergång till hållbar energi. Medborgarna måste engageras på ett bättre sätt i den strategiska hanteringen av viktiga politiska val, utöver rollen som energikonsumenter, eftersom förberedelserna inför övergången till en hållbar energianvändning går bortom de viktiga marknadsfrågorna. I många medlemsstater växer missnöjet med den politiska processen – "politiken". På den viktiga EU-nivån finns det ingen politik, eller så ger den politik som finns inga resultat, och EU-dimensionen har ofta decentraliserats till nationella debatter om energipolitiken, utan samordning. Om denna situation ska förändras måste det gemensamma ansvaret för vår kollektiva energiframtid bli ett gemensamt projekt för medborgare, nyckelaktörer och politiska beslutsfattare. |
| --- | --- |

3.5

Runt om i Europa har medborgarna uttryckt missnöje med hur energimarknaden fungerar (se resultattavlan för konsumentmarknaden – http://ec.europa.eu/consumers/consumer _research/editions/docs/8th_edition_scoreboard_en.pdf), och om inte frågan får en lösning undergräver detta ytterligare satsningar på gemensamma EU-åtgärder för en övergång till hållbar energi. Medborgarna måste engageras på ett bättre sätt i den strategiska hanteringen av viktiga politiska val, utöver rollen som energikonsumenter, eftersom förberedelserna inför övergången till en hållbar energianvändning går bortom de viktiga marknadsfrågorna. I många medlemsstater växer missnöjet med den politiska processen – "politiken". På den viktiga EU-nivån finns det ingen politik, eller så ger den politik som finns inga resultat, och EU-dimensionen har ofta decentraliserats till nationella debatter om energipolitiken, utan samordning. Om denna situation ska förändras måste det gemensamma ansvaret för vår kollektiva energiframtid bli ett gemensamt projekt för medborgare, nyckelaktörer och politiska beslutsfattare.

| 3.6 | Även om det finns många lokala, regionala och nationella initiativ där allmänheten deltar i olika aspekter av energiplaneringen finns det ett verkligt, praktiskt behov av att kanalisera och fokusera allmänhetens engagemang, sakkunskap och kapacitet. Det finns för närvarande ingen lämplig ram för en dialog mellan medborgare, aktörer och civilsamhällesorganisationer om hur man bör utvinna, överföra och använda energi. Det finns ett verkligt behov av en sådan dialog som kan bidra med bakgrundsinformation till EU-politiken och föra in den europeiska dimensionen i de nationella debatterna. Ett långtgående, ambitiöst och samordnat program för att engagera och involvera allmänheten bör stimulera en diskussion baserad på fakta, höja debattnivån och förståelsen samt ge de politiska beslutsfattarna (som i sin tur bör lyssna och svara) större tillförsikt att driva frågan. I detta förberedande yttrande redovisas de förutsättningar och åtgärder som krävs för ett sådant program. Det bygger på en förberedande studie som kommittén beställt och som offentliggjordes i december 2012 med titeln "Framtida nationella energimix-scenarier: offentliga arrangemang inom och utanför EU". Studien finns tillgänglig på följande adress: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-futures-civil-society-publications. |
| --- | --- |

3.6

Även om det finns många lokala, regionala och nationella initiativ där allmänheten deltar i olika aspekter av energiplaneringen finns det ett verkligt, praktiskt behov av att kanalisera och fokusera allmänhetens engagemang, sakkunskap och kapacitet. Det finns för närvarande ingen lämplig ram för en dialog mellan medborgare, aktörer och civilsamhällesorganisationer om hur man bör utvinna, överföra och använda energi. Det finns ett verkligt behov av en sådan dialog som kan bidra med bakgrundsinformation till EU-politiken och föra in den europeiska dimensionen i de nationella debatterna. Ett långtgående, ambitiöst och samordnat program för att engagera och involvera allmänheten bör stimulera en diskussion baserad på fakta, höja debattnivån och förståelsen samt ge de politiska beslutsfattarna (som i sin tur bör lyssna och svara) större tillförsikt att driva frågan. I detta förberedande yttrande redovisas de förutsättningar och åtgärder som krävs för ett sådant program. Det bygger på en förberedande studie som kommittén beställt och som offentliggjordes i december 2012 med titeln "Framtida nationella energimix-scenarier: offentliga arrangemang inom och utanför EU". Studien finns tillgänglig på följande adress: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-futures-civil-society-publications.

4.   Förbättra och bygga vidare på befintliga mekanismer för deltagande

| 4.1 | Sedan 1997 har ett antal energiforum inrättats i syfte att diskutera tekniska, lagstiftningsmässiga, konsumentrelaterade och politiska frågor: tre lagstiftningsforum (elforumet i Florens, gasforumet i Madrid och medborgarnas energiforum i London) samt forumet för fossila bränslen i Berlin, forumet om hållbar energi i Bukarest och Europeiska kärnenergiforumet. Alla dessa syftar till att förbättra inre marknaden för energi, men inget har det breda uppdrag som den typ av energidialog som föreslås i detta yttrande skulle ha. Medborgarnas energiforum eftersträvar (som namnet antyder) en konkurrenskraftig, energieffektiv och rättvis slutkundsmarknad för konsumenterna och är därmed en plattform för att stärka konsumenternas inflytande och intressen i lagstiftningsfrågor. Dessa forum spelar alla en roll i energidialogen. Det vore värdefullt om man kunde låta dem ingå i en särskild samordningsplattform eller ett samordningsorgan. Ett sådant organ skulle kunna företräda kommissionens energiintressen inom ramen för den ambitiösa europeiska energidialog som presenteras nedan. |
| --- | --- |

4.1

Sedan 1997 har ett antal energiforum inrättats i syfte att diskutera tekniska, lagstiftningsmässiga, konsumentrelaterade och politiska frågor: tre lagstiftningsforum (elforumet i Florens, gasforumet i Madrid och medborgarnas energiforum i London) samt forumet för fossila bränslen i Berlin, forumet om hållbar energi i Bukarest och Europeiska kärnenergiforumet. Alla dessa syftar till att förbättra inre marknaden för energi, men inget har det breda uppdrag som den typ av energidialog som föreslås i detta yttrande skulle ha. Medborgarnas energiforum eftersträvar (som namnet antyder) en konkurrenskraftig, energieffektiv och rättvis slutkundsmarknad för konsumenterna och är därmed en plattform för att stärka konsumenternas inflytande och intressen i lagstiftningsfrågor. Dessa forum spelar alla en roll i energidialogen. Det vore värdefullt om man kunde låta dem ingå i en särskild samordningsplattform eller ett samordningsorgan. Ett sådant organ skulle kunna företräda kommissionens energiintressen inom ramen för den ambitiösa europeiska energidialog som presenteras nedan.

| 4.2 | Det finns också möjligheter att låta EU:s grannländer delta, särskilt sådana som redan ingår i energigemenskapen. Detta skulle stärka den strategi som föreslås i "EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser" (COM(2011) 539). |
| --- | --- |

4.2

Det finns också möjligheter att låta EU:s grannländer delta, särskilt sådana som redan ingår i energigemenskapen. Detta skulle stärka den strategi som föreslås i "EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser" (COM(2011) 539).

| 4.3 | Som rådgivande organ till de EU-institutioner vars främsta uppgift är att involvera det civila samhällets organisationer i större utsträckning i det europeiska projektet har EESK goda möjligheter att bidra till att strukturera och planera det civila samhällets bidrag till det politiska beslutsfattandet. Kommittén har utarbetat yttranden om alla viktiga beståndsdelar i EU:s energilagstiftning och politikutveckling, organiserat ett omfattande konferensprogram för det civila samhället i energifrågor och varit i kontakt med energiaktörer på alla nivåer genom direkta besök i medlemsstaterna. Vår grundläggande inställning att det behövs en europeisk energigemenskap och en grundläggande dialog i samhället fastställdes i den gemensamma förklaring som EESK och Notre Europe – Jacques Delors-institutet lade fram i januari 2012 (http://www.eesc.europa.eu/eec). |
| --- | --- |

4.3

Som rådgivande organ till de EU-institutioner vars främsta uppgift är att involvera det civila samhällets organisationer i större utsträckning i det europeiska projektet har EESK goda möjligheter att bidra till att strukturera och planera det civila samhällets bidrag till det politiska beslutsfattandet. Kommittén har utarbetat yttranden om alla viktiga beståndsdelar i EU:s energilagstiftning och politikutveckling, organiserat ett omfattande konferensprogram för det civila samhället i energifrågor och varit i kontakt med energiaktörer på alla nivåer genom direkta besök i medlemsstaterna. Vår grundläggande inställning att det behövs en europeisk energigemenskap och en grundläggande dialog i samhället fastställdes i den gemensamma förklaring som EESK och Notre Europe – Jacques Delors-institutet lade fram i januari 2012 (http://www.eesc.europa.eu/eec).

| 4.4 | Den centrala beståndsdelen i arbetet med att bygga upp en produktiv dialog är förtroende. Man kan inte förutsätta att det finns förtroende för och mellan aktörerna – tvärtom. Ett av syftena med dialogen är därför att bygga upp tilliten mellan deltagarna. Om detta ska kunna ske måste Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (om vi vill vara med och forma processen) agera öppet och förtroendeingivande, med en välavvägd ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.4

Den centrala beståndsdelen i arbetet med att bygga upp en produktiv dialog är förtroende. Man kan inte förutsätta att det finns förtroende för och mellan aktörerna – tvärtom. Ett av syftena med dialogen är därför att bygga upp tilliten mellan deltagarna. Om detta ska kunna ske måste Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (om vi vill vara med och forma processen) agera öppet och förtroendeingivande, med en välavvägd ståndpunkt.

| 4.5 | Attityderna till energi i medlemsstaterna har sin grund i samhällsvärderingar. På individnivå handlar det om säkerhet, energifattigdom och utsatta gruppers tillgång till energi till rimliga priser. På nationell nivå finns farhågor som rör energiberoende och risk för extern påverkan. Debatten måste därför inbegripa en tydlig etisk och ekonomisk dimension, vilket konstaterades i ett yttrande från den europeiska gruppen för etiska aspekter av energimixen i Europa, som antogs i januari 2013. Detta bör erkännas som ett viktigt verktyg i debatten. I yttrandet efterlyses en etisk ram för alla energikällor och för beslutsfattandet om energimixen, och det civila samhällets deltagande på ett demokratiskt och öppet sätt efterfrågas. Det krävs ytterligare arbete för att tillämpa dessa koncept på medlemsstatsnivå, och en av EESK:s uppgifter blir att upptäcka nationella känsliga frågor och kunna erbjuda en väg till konvergens och samarbete. |
| --- | --- |

4.5

Attityderna till energi i medlemsstaterna har sin grund i samhällsvärderingar. På individnivå handlar det om säkerhet, energifattigdom och utsatta gruppers tillgång till energi till rimliga priser. På nationell nivå finns farhågor som rör energiberoende och risk för extern påverkan. Debatten måste därför inbegripa en tydlig etisk och ekonomisk dimension, vilket konstaterades i ett yttrande från den europeiska gruppen för etiska aspekter av energimixen i Europa, som antogs i januari 2013. Detta bör erkännas som ett viktigt verktyg i debatten. I yttrandet efterlyses en etisk ram för alla energikällor och för beslutsfattandet om energimixen, och det civila samhällets deltagande på ett demokratiskt och öppet sätt efterfrågas. Det krävs ytterligare arbete för att tillämpa dessa koncept på medlemsstatsnivå, och en av EESK:s uppgifter blir att upptäcka nationella känsliga frågor och kunna erbjuda en väg till konvergens och samarbete.

| 4.6 | En del i en övergripande, socialt godtagbar och etisk energistrategi som EU bör stödja är t.ex. tanken att inte missgynna de delar av världen som inte har någon som talar för dem, och som är sårbara i konkurrensen om energiresurser. |
| --- | --- |

4.6

En del i en övergripande, socialt godtagbar och etisk energistrategi som EU bör stödja är t.ex. tanken att inte missgynna de delar av världen som inte har någon som talar för dem, och som är sårbara i konkurrensen om energiresurser.

| 4.7 | Effektivt engagemang fungerar bäst när informella, icke-institutionella nätverk i det civila samhället får befogenheter att samverka med mer formella, institutionella nätverk. Innovation som drivs av engagemang kan vara ett kraftfullt sätt att komma överens om eller uppnå nationella, regionala och lokala mål till lägre kostnad för den offentliga kassan och med mindre byråkrati än vid traditionella förfaranden. För närvarande finns det få mekanismer för att samla engagemanget för storstädernas, medlemsstaternas och hela EU:s "energiframtider". Initiativ som borgmästaravtalet, som främjar energieffektivitet och större användning av förnybara energikällor, visar dock på vad som är möjligt. Det finns ännu inga möjligheter att koppla det engagemanget till politiska och beslutsfattande strukturer inom eller mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.7

Effektivt engagemang fungerar bäst när informella, icke-institutionella nätverk i det civila samhället får befogenheter att samverka med mer formella, institutionella nätverk. Innovation som drivs av engagemang kan vara ett kraftfullt sätt att komma överens om eller uppnå nationella, regionala och lokala mål till lägre kostnad för den offentliga kassan och med mindre byråkrati än vid traditionella förfaranden. För närvarande finns det få mekanismer för att samla engagemanget för storstädernas, medlemsstaternas och hela EU:s "energiframtider". Initiativ som borgmästaravtalet, som främjar energieffektivitet och större användning av förnybara energikällor, visar dock på vad som är möjligt. Det finns ännu inga möjligheter att koppla det engagemanget till politiska och beslutsfattande strukturer inom eller mellan medlemsstaterna.

5.   Sporra allmänhetens medverkan och engagemang med hjälp av en europeisk energidialog

| 5.1 | Arbetsnamnet på den process som beskrivs ovan är "En europeisk energidialog", men för att betona att konkreta åtgärder behöver vidtas kan man också överväga olika varianter av titeln "Den europeiska handlingsplanen för energi". Den europeiska energidialogen skulle inte överlappa redan befintliga organ, utan snarare bygga vidare på redan existerande initiativ och komplettera dem genom att engagera berörda energiaktörer och medborgarna. Ett viktigt mål är att förbättra det politiska beslutsfattandet genom att skapa interaktion, tillhandahålla lämplig information, främja egenansvaret samt styrka legitimiteten i och uppbackningen av politiska beslut på nationell och europeisk nivå. I princip bör alla energifrågor omfattas, inbegripet infrastruktur, energikällor och energiresurser, marknader, konsumentfrågor, teknik, politiska och miljömässiga frågor osv. |
| --- | --- |

5.1

Arbetsnamnet på den process som beskrivs ovan är "En europeisk energidialog", men för att betona att konkreta åtgärder behöver vidtas kan man också överväga olika varianter av titeln "Den europeiska handlingsplanen för energi". Den europeiska energidialogen skulle inte överlappa redan befintliga organ, utan snarare bygga vidare på redan existerande initiativ och komplettera dem genom att engagera berörda energiaktörer och medborgarna. Ett viktigt mål är att förbättra det politiska beslutsfattandet genom att skapa interaktion, tillhandahålla lämplig information, främja egenansvaret samt styrka legitimiteten i och uppbackningen av politiska beslut på nationell och europeisk nivå. I princip bör alla energifrågor omfattas, inbegripet infrastruktur, energikällor och energiresurser, marknader, konsumentfrågor, teknik, politiska och miljömässiga frågor osv.

| 5.2 | Inom ramen för energidialogen måste man behandla både lagstadgade och icke lagstadgade aktörers behov och problem, och det här gäller såväl de grupperingar som ingår i energiförsörjningskedjan som investerare, kunder, lagstiftare och regleringsmyndigheter. När det gäller prioriteringar som fastställts på nationell, europeisk och global nivå måste också företrädare för generationsöverskridande frågor anses utgöra en aktörskategori, framför allt vad gäller frågor som rör resursanvändningen och resursutarmningen, begränsningen av föroreningar och klimatförändringarna. |
| --- | --- |

5.2

Inom ramen för energidialogen måste man behandla både lagstadgade och icke lagstadgade aktörers behov och problem, och det här gäller såväl de grupperingar som ingår i energiförsörjningskedjan som investerare, kunder, lagstiftare och regleringsmyndigheter. När det gäller prioriteringar som fastställts på nationell, europeisk och global nivå måste också företrädare för generationsöverskridande frågor anses utgöra en aktörskategori, framför allt vad gäller frågor som rör resursanvändningen och resursutarmningen, begränsningen av föroreningar och klimatförändringarna.

| 5.3 | Det bör noteras att den europeiska energidialogen inte skulle ingå i det driftsrelaterade eller tekniska genomförandet, utan ha till syfte att erbjuda ett förhandlingsforum där genomförandefrågor kan diskuteras med beaktande av sociala konsekvenser och allmänhetens acceptans, investeringar och resursstrategi samt andra politiska aspekter. Dialogen bör emellertid vara kopplad till mycket konkreta åtgärder som allmänheten kan engagera sig i, t.ex. smart mätning och energieffektivitet. Teori, utbildning och konkreta åtgärder måste gå hand i hand. |
| --- | --- |

5.3

Det bör noteras att den europeiska energidialogen inte skulle ingå i det driftsrelaterade eller tekniska genomförandet, utan ha till syfte att erbjuda ett förhandlingsforum där genomförandefrågor kan diskuteras med beaktande av sociala konsekvenser och allmänhetens acceptans, investeringar och resursstrategi samt andra politiska aspekter. Dialogen bör emellertid vara kopplad till mycket konkreta åtgärder som allmänheten kan engagera sig i, t.ex. smart mätning och energieffektivitet. Teori, utbildning och konkreta åtgärder måste gå hand i hand.

6.   Genomförandet av en europeisk energidialog

| 6.1 | Målen skulle till att börja med vara följande:






  — | Identifiera och prioritera åtgärder för att informera det civila samhället och stärka dess roll i energifrågor. |
| --- | --- | --- |

6.1

Målen skulle till att börja med vara följande:

—

Identifiera och prioritera åtgärder för att informera det civila samhället och stärka dess roll i energifrågor.

| — | Identifiera berörda aktörer, inklusive industriella och enskilda energianvändare, energioperatörer, arbetstagare, fackföreningar och andra intressegrupper, med utgångspunkt i deras intressen, kunskapsnivå och resurskapacitet. |
| --- | --- |

—

Identifiera berörda aktörer, inklusive industriella och enskilda energianvändare, energioperatörer, arbetstagare, fackföreningar och andra intressegrupper, med utgångspunkt i deras intressen, kunskapsnivå och resurskapacitet.

| — | Fastställa nyckelfrågor på ett sådant sätt att vardagskunskaper och -erfarenheter och yrkeskompetens kan samverka och ge ett ömsesidigt bidrag. |
| --- | --- |

—

Fastställa nyckelfrågor på ett sådant sätt att vardagskunskaper och -erfarenheter och yrkeskompetens kan samverka och ge ett ömsesidigt bidrag.

| — | Utveckla en flexibel "diskussionsmodell" som kan användas i alla medlemsstater och som för medborgarna närmare beslutsfattandet. |
| --- | --- |

—

Utveckla en flexibel "diskussionsmodell" som kan användas i alla medlemsstater och som för medborgarna närmare beslutsfattandet.

| 6.2 | Förbättrade samråds- och deltagandemekanismer är av avgörande betydelse för en framgångsrik övergång till andra energislag. Vidare behövs det en välunderbyggd, strukturerad, inkluderande och ansvarsfull dialog på EU-nivå för att säkerställa att det politiska beslutsfattandet och genomförandet är strategiskt, konsekvent och inkluderande och därför uppfattas som trovärdigt och effektivt. |
| --- | --- |

6.2

Förbättrade samråds- och deltagandemekanismer är av avgörande betydelse för en framgångsrik övergång till andra energislag. Vidare behövs det en välunderbyggd, strukturerad, inkluderande och ansvarsfull dialog på EU-nivå för att säkerställa att det politiska beslutsfattandet och genomförandet är strategiskt, konsekvent och inkluderande och därför uppfattas som trovärdigt och effektivt.

| 6.3 | I sista hand måste allmänhetens engagemang bidra till att skapa grunderna för en kunskapsbaserad, deltagarorienterad och effektiv övergång till ett energisystem med låga koldioxidutsläpp före 2050. Man skulle på det här sättet kunna ge större legitimitet åt EU-åtgärder på energiområdet samtidigt som medborgarna skulle få möjlighet att framföra sina ståndpunkter och önskemål på nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

6.3

I sista hand måste allmänhetens engagemang bidra till att skapa grunderna för en kunskapsbaserad, deltagarorienterad och effektiv övergång till ett energisystem med låga koldioxidutsläpp före 2050. Man skulle på det här sättet kunna ge större legitimitet åt EU-åtgärder på energiområdet samtidigt som medborgarna skulle få möjlighet att framföra sina ståndpunkter och önskemål på nationell och europeisk nivå.

| 6.4 | Varje identifierad grupp av berörda aktörer bör, på ömsesidig basis, ställas frågan






  — | vad de förväntar sig att få ut av att delta i dialogen, och |
| --- | --- | --- |

6.4

Varje identifierad grupp av berörda aktörer bör, på ömsesidig basis, ställas frågan

—

vad de förväntar sig att få ut av att delta i dialogen, och

| — | vad som förväntas av dem då de deltar i dialogen. |
| --- | --- |

—

vad som förväntas av dem då de deltar i dialogen.

| 6.5 | För att dialogen ska bli framgångsrik på längre sikt måste man sträva efter att ta till sig och reagera på medlemsstaternas och det europeiska civila samhällets problem, kunskaper och värderingar. För att detta ska vara möjligt måste de berörda aktörerna själva utveckla






  — | strategier för att uppnå de berörda aktörernas mål, vid behov genom vissa anpassningar och kompromisser, |
| --- | --- | --- |

6.5

För att dialogen ska bli framgångsrik på längre sikt måste man sträva efter att ta till sig och reagera på medlemsstaternas och det europeiska civila samhällets problem, kunskaper och värderingar. För att detta ska vara möjligt måste de berörda aktörerna själva utveckla

—

strategier för att uppnå de berörda aktörernas mål, vid behov genom vissa anpassningar och kompromisser,

| — | en process för att förverkliga dessa strategier, |
| --- | --- |

—

en process för att förverkliga dessa strategier,

| — | kapacitet att stödja dessa strategier. |
| --- | --- |

—

kapacitet att stödja dessa strategier.

| 6.6 | För att dialogen ska kunna nå sitt syfte måste ett antal grundläggande frågor ställas:






  — | Strategier: Vilka strategier måste upprättas för att göra det lättare för aktörerna inom energisektorn och det civila samhället att delta? |
| --- | --- | --- |

6.6

För att dialogen ska kunna nå sitt syfte måste ett antal grundläggande frågor ställas:

—

Strategier: Vilka strategier måste upprättas för att göra det lättare för aktörerna inom energisektorn och det civila samhället att delta?

| — | Processer: Vilka viktiga processer måste utformas eller omformas för att man ska kunna genomföra dessa strategier? |
| --- | --- |

—

Processer: Vilka viktiga processer måste utformas eller omformas för att man ska kunna genomföra dessa strategier?

| — | Kapacitet: Vilken kapacitet behövs i dialogen för att man ska kunna genomföra och vidareutveckla dessa processer? |
| --- | --- |

—

Kapacitet: Vilken kapacitet behövs i dialogen för att man ska kunna genomföra och vidareutveckla dessa processer?

| — | Bidraget från aktörer inom energisektorn och det civila samhället: Vilket bidrag till dialogen bör man förvänta sig av de berörda aktörerna och medborgarna för att man ska kunna utveckla, bibehålla och främja denna kapacitet? |
| --- | --- |

—

Bidraget från aktörer inom energisektorn och det civila samhället: Vilket bidrag till dialogen bör man förvänta sig av de berörda aktörerna och medborgarna för att man ska kunna utveckla, bibehålla och främja denna kapacitet?

7.   Praktiska åtgärder och rekommendationer

| 7.1 | Det föreslås att aktörerna inom energisektorn, medborgarna och organisationerna i det civila samhället senast 2016 ska engageras i den europeiska energidialogen, genom en samordnad diskussion på flera nivåer inom och mellan alla medlemsstater. Med tanke på frågans räckvidd, omfattning och brådskande karaktär måste den medverkan av energiaktörer och allmänheten som föreslås var ambitiös, resursstark och effektiv. Man bör tillämpa det taktiska tillvägagångssätt som beskrivs i punkt 6. Dialogen måste skapa förtroende bland deltagarna och bli känd för sin öppenhet samt ge en framstegsinriktad lösning på eller acceptans för de många ståndpunkter som kommer att framföras. Den bör






  — | vara EU-omfattande på så sätt att den skapar överensstämmelse och integration på EU-nivå, |
| --- | --- | --- |

7.1

Det föreslås att aktörerna inom energisektorn, medborgarna och organisationerna i det civila samhället senast 2016 ska engageras i den europeiska energidialogen, genom en samordnad diskussion på flera nivåer inom och mellan alla medlemsstater. Med tanke på frågans räckvidd, omfattning och brådskande karaktär måste den medverkan av energiaktörer och allmänheten som föreslås var ambitiös, resursstark och effektiv. Man bör tillämpa det taktiska tillvägagångssätt som beskrivs i punkt 6. Dialogen måste skapa förtroende bland deltagarna och bli känd för sin öppenhet samt ge en framstegsinriktad lösning på eller acceptans för de många ståndpunkter som kommer att framföras. Den bör

—

vara EU-omfattande på så sätt att den skapar överensstämmelse och integration på EU-nivå,

| — | vara nationell på så sätt att den äger rum i olika kulturella och energirelaterade framtida miljöer, |
| --- | --- |

—

vara nationell på så sätt att den äger rum i olika kulturella och energirelaterade framtida miljöer,

| — | hållas på flera nivåer inom ett land och integrera den nationella, regionala och lokala nivån samt storstadsnivån och erkänna betydelsen av att medborgarna och konsumenterna kan påverka politiken, |
| --- | --- |

—

hållas på flera nivåer inom ett land och integrera den nationella, regionala och lokala nivån samt storstadsnivån och erkänna betydelsen av att medborgarna och konsumenterna kan påverka politiken,

| — | vara åtgärdsinriktad, och alla deltagare bör fråga sig själva och varandra vilka åtgärder som kan vidtas för att skapa en bättre energiframtid. |
| --- | --- |

—

vara åtgärdsinriktad, och alla deltagare bör fråga sig själva och varandra vilka åtgärder som kan vidtas för att skapa en bättre energiframtid.

| 7.2 | Den europeiska energidebatten ersätter inte den debatt som bör föras inom den representativa demokratins institutioner, utan utgör en förstärkning av den debatten där man kombinerar den kunskap, erfarenhet och insikt som man fått i vardagen med teknisk information och sakkunskap. Deltagardemokratin utgör här ett nödvändigt komplement till den representativa demokratin. |
| --- | --- |

7.2

Den europeiska energidebatten ersätter inte den debatt som bör föras inom den representativa demokratins institutioner, utan utgör en förstärkning av den debatten där man kombinerar den kunskap, erfarenhet och insikt som man fått i vardagen med teknisk information och sakkunskap. Deltagardemokratin utgör här ett nödvändigt komplement till den representativa demokratin.

| 7.3 | EESK skulle kunna utarbeta ett treårigt program som utgör ett svar på och anknyter till de nationella initiativen, och som i sista hand skulle kunna leda till en oberoende europeisk energidialog. Denna process skulle omfatta följande:






  — | Forskning – bygga vidare på och utvidga befintlig forskning om allmänhetens deltagande och engagemang och om de underliggande komplexa energifrågor som behöver klargöras för medborgarna. |
| --- | --- | --- |

7.3

EESK skulle kunna utarbeta ett treårigt program som utgör ett svar på och anknyter till de nationella initiativen, och som i sista hand skulle kunna leda till en oberoende europeisk energidialog. Denna process skulle omfatta följande:

—

Forskning – bygga vidare på och utvidga befintlig forskning om allmänhetens deltagande och engagemang och om de underliggande komplexa energifrågor som behöver klargöras för medborgarna.

| — | Utveckla förbindelser med alla berörda parter (medlemsstater och roterande EU-ordförandeskap, det civila samhällets organisationer, näringslivet, fackföreningar, stiftelser, akademiska institutioner osv.) för att skapa en solid resursgrund som motsvarar programmets ambitionsnivå. |
| --- | --- |

—

Utveckla förbindelser med alla berörda parter (medlemsstater och roterande EU-ordförandeskap, det civila samhällets organisationer, näringslivet, fackföreningar, stiftelser, akademiska institutioner osv.) för att skapa en solid resursgrund som motsvarar programmets ambitionsnivå.

| — | Ett stort invigningsevenemang som inleder aktiva pilot-/demonstrationsprogram i upp till fem medlemsstater som kommer att föra nationella dialoger, som alla inleds med ett nationellt evenemang under 2014. |
| --- | --- |

—

Ett stort invigningsevenemang som inleder aktiva pilot-/demonstrationsprogram i upp till fem medlemsstater som kommer att föra nationella dialoger, som alla inleds med ett nationellt evenemang under 2014.

| — | Skapa förbindelser mellan den europeiska energidialogen och befintliga forum då detta är möjligt och lämpligt, bland annat med energigemenskapen (Sydösteuropa) och det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

—

Skapa förbindelser mellan den europeiska energidialogen och befintliga forum då detta är möjligt och lämpligt, bland annat med energigemenskapen (Sydösteuropa) och det östliga partnerskapet.

| — | Presentation av och debatt om energidialogen som en del av medborgarnas energiforum i november 2013 och under andra energiforum och evenemang, då det är lämpligt. |
| --- | --- |

—

Presentation av och debatt om energidialogen som en del av medborgarnas energiforum i november 2013 och under andra energiforum och evenemang, då det är lämpligt.

| — | Övervakning av hur dialogen utvecklas av EESK:s permanenta studiegrupp "På väg mot en europeisk energigemenskap" och inrättande av en representativ styrgrupp. |
| --- | --- |

—

Övervakning av hur dialogen utvecklas av EESK:s permanenta studiegrupp "På väg mot en europeisk energigemenskap" och inrättande av en representativ styrgrupp.

| 7.4 | När man strukturerar den allmänna dialogen har man hjälp av beslutsfrämjande verktyg, särskilt då man undersöker "vad händer om"-frågor och därav följande alternativ, risker och resultat. Exempel på specifika verktyg är utarbetandet av olika scenarier och modeller, flerkriterieanalyser som bygger på delaktighet, teknik för virtuell verklighet (inklusive 3D-visualisering och kartläggning med hjälp av geografiska informationssystem [GIS]), livscykelanalyser och kvantitativ miljöbedömning. Av dessa verktyg har utarbetandet av scenarier visat sig vara den mest tillgängliga och interaktiva metoden att få människor att förstå utmaningens omfattning och att undersöka och testa de lösningar som de själva föredrar samt genomföra dem i praktiken. I sin energifärdplan för 2050 använde kommissionen utarbetandet av scenarier som en metod för att bättre informera medborgarna om och engagera dem i olika politiska alternativ. |
| --- | --- |

7.4

När man strukturerar den allmänna dialogen har man hjälp av beslutsfrämjande verktyg, särskilt då man undersöker "vad händer om"-frågor och därav följande alternativ, risker och resultat. Exempel på specifika verktyg är utarbetandet av olika scenarier och modeller, flerkriterieanalyser som bygger på delaktighet, teknik för virtuell verklighet (inklusive 3D-visualisering och kartläggning med hjälp av geografiska informationssystem [GIS]), livscykelanalyser och kvantitativ miljöbedömning. Av dessa verktyg har utarbetandet av scenarier visat sig vara den mest tillgängliga och interaktiva metoden att få människor att förstå utmaningens omfattning och att undersöka och testa de lösningar som de själva föredrar samt genomföra dem i praktiken. I sin energifärdplan för 2050 använde kommissionen utarbetandet av scenarier som en metod för att bättre informera medborgarna om och engagera dem i olika politiska alternativ.

| 7.5 | För att energidebatten ska bli mer allmänt spridd och frågan diskuteras på kaféer, i klubbar, kök och klassrum krävs det mer än avancerad teknik för att skapa engagemang. Stora utställningar och evenemang samt involvering av forskarvärlden och nationella medier kommer också att vara av betydelse. För detta krävs professionell planering och att dialogen etableras som ett europeiskt "socialt varumärke" som får allmänhetens erkännande och förtroende. |
| --- | --- |

7.5

För att energidebatten ska bli mer allmänt spridd och frågan diskuteras på kaféer, i klubbar, kök och klassrum krävs det mer än avancerad teknik för att skapa engagemang. Stora utställningar och evenemang samt involvering av forskarvärlden och nationella medier kommer också att vara av betydelse. För detta krävs professionell planering och att dialogen etableras som ett europeiskt "socialt varumärke" som får allmänhetens erkännande och förtroende.

| 7.6 | En dialog om framtiden på energiområdet kräver en tydlig, öppen och ansvarstagande styrningsprocess. Det organ som organiserar dialogen, som ska vara oavhängigt av alla berörda aktörer, institutioner och intressegrupper, måste vara betrott av alla deltagare och uppfattas som pålitligt och auktoritativt samt utgå från ett antal sociala och etiska principer som man kommit överens om och som avspeglar gemensamma värden. |
| --- | --- |

7.6

En dialog om framtiden på energiområdet kräver en tydlig, öppen och ansvarstagande styrningsprocess. Det organ som organiserar dialogen, som ska vara oavhängigt av alla berörda aktörer, institutioner och intressegrupper, måste vara betrott av alla deltagare och uppfattas som pålitligt och auktoritativt samt utgå från ett antal sociala och etiska principer som man kommit överens om och som avspeglar gemensamma värden.

| 7.7 | EESK:s spelar en viktig roll i detta sammanhang. Kommittén kommer att utstaka energidialogens väg från teori till praktik. Efter det nuvarande skedet med inledande planering och dialog med berörda aktörer, kommer kommittén – som en del av den grupp som har hand om den avgörande lanseringen av dialogen – att fortsätta att stödja energidialogen när den utvecklas av egen kraft. Kommittén kommer att fungera som en katalysator när det gäller att mobilisera de omfattande resurser som behövs. |
| --- | --- |

7.7

EESK:s spelar en viktig roll i detta sammanhang. Kommittén kommer att utstaka energidialogens väg från teori till praktik. Efter det nuvarande skedet med inledande planering och dialog med berörda aktörer, kommer kommittén – som en del av den grupp som har hand om den avgörande lanseringen av dialogen – att fortsätta att stödja energidialogen när den utvecklas av egen kraft. Kommittén kommer att fungera som en katalysator när det gäller att mobilisera de omfattande resurser som behövs.

| 7.8 | Den europeiska energidialogen kommer att ha följande centrala uppgifter:






  — | Upprätta en gemensam ram för energidialoger. |
| --- | --- | --- |

7.8

Den europeiska energidialogen kommer att ha följande centrala uppgifter:

—

Upprätta en gemensam ram för energidialoger.

| — | Skapa ett övergripande europeiskt "socialt varumärke" för dialogen och åtföljande licens- och styrmekanismer. |
| --- | --- |

—

Skapa ett övergripande europeiskt "socialt varumärke" för dialogen och åtföljande licens- och styrmekanismer.

| — | Utveckla ett allmänt godtaget kunskapsbaserat "bibliotek" för praktiska energifrågor. |
| --- | --- |

—

Utveckla ett allmänt godtaget kunskapsbaserat "bibliotek" för praktiska energifrågor.

| — | Vara värd för ett forum där det kan föras en öppen energipolitisk debatt mellan medlemsstaterna och på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Vara värd för ett forum där det kan föras en öppen energipolitisk debatt mellan medlemsstaterna och på EU-nivå.

| — | Tillhandahålla finansiering och viktigt stöd för nationella och regionala initiativ. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla finansiering och viktigt stöd för nationella och regionala initiativ.

| — | Utföra eller beställa forskning för att fylla i kunskapsluckor. |
| --- | --- |

—

Utföra eller beställa forskning för att fylla i kunskapsluckor.

| — | Sammanställa riktlinjer för existerande eller förestående energifrågor som beaktar samhällsmässiga, miljömässiga, etiska och ekonomiska aspekter. |
| --- | --- |

—

Sammanställa riktlinjer för existerande eller förestående energifrågor som beaktar samhällsmässiga, miljömässiga, etiska och ekonomiska aspekter.

| — | Samarbeta med nationella och regionala organisationer. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med nationella och regionala organisationer.

| — | Utveckla ett nätverk av organisationer i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Utveckla ett nätverk av organisationer i varje medlemsstat.

| 7.9 | Den europeiska energidialogen kan också ses som en praktisk, storskalig övning i deltagardemokrati, som på ett genuint sätt växelverkar med den representativa demokratin i en fråga som är av avgörande betydelse för alla. Subsidiaritetsprincipen – som genomförs inom en ram som bygger på särskilda rättigheter eller tillstånd – kommer att vara den organisationsprincip som tillämpas, vilket innebär att energidialogen kommer att bygga på vad som redan finns och förstärka det. Genom att engagera alla medborgare och berörda aktörer kommer man i den europeiska energidialogens etableringsskede att enas om dialogprocesser som fritt kan kopieras på nationell, regional och lokal nivå. På det här sättet kan resurser, kunskaper och färdigheter inom olika typer av organisationer som redan är aktiva på energiområdet spela en viktig roll. Detta skulle inkludera exempelvis kommunala myndigheter och tillsynsmyndigheter, energibolag, näringslivet i allmänhet, fackföreningar, icke-statliga organisationer, konsumentorganisationer och EU-institutioner (kommissionen, Europaparlamentet, Regionkommittén). Avsikten skulle vara att erbjuda ett "förhandlingsrum" där genomförandefrågor kan diskuteras mot bakgrund av sociala konsekvenser och allmänhetens acceptans, investeringar och resursstrategi samt andra politiska aspekter. Det skulle omfatta enhetlig presentation av objektiv information och vara en plats där man med hjälp av denna information och medborgarnas egna erfarenheter skulle kunna undersöka vilken grad av konvergens som kan uppnås i fråga om de energifrågor som identifierats. |
| --- | --- |

7.9

Den europeiska energidialogen kan också ses som en praktisk, storskalig övning i deltagardemokrati, som på ett genuint sätt växelverkar med den representativa demokratin i en fråga som är av avgörande betydelse för alla. Subsidiaritetsprincipen – som genomförs inom en ram som bygger på särskilda rättigheter eller tillstånd – kommer att vara den organisationsprincip som tillämpas, vilket innebär att energidialogen kommer att bygga på vad som redan finns och förstärka det. Genom att engagera alla medborgare och berörda aktörer kommer man i den europeiska energidialogens etableringsskede att enas om dialogprocesser som fritt kan kopieras på nationell, regional och lokal nivå. På det här sättet kan resurser, kunskaper och färdigheter inom olika typer av organisationer som redan är aktiva på energiområdet spela en viktig roll. Detta skulle inkludera exempelvis kommunala myndigheter och tillsynsmyndigheter, energibolag, näringslivet i allmänhet, fackföreningar, icke-statliga organisationer, konsumentorganisationer och EU-institutioner (kommissionen, Europaparlamentet, Regionkommittén). Avsikten skulle vara att erbjuda ett "förhandlingsrum" där genomförandefrågor kan diskuteras mot bakgrund av sociala konsekvenser och allmänhetens acceptans, investeringar och resursstrategi samt andra politiska aspekter. Det skulle omfatta enhetlig presentation av objektiv information och vara en plats där man med hjälp av denna information och medborgarnas egna erfarenheter skulle kunna undersöka vilken grad av konvergens som kan uppnås i fråga om de energifrågor som identifierats.

| 7.10 | Det är viktigt med en uppsättning gemensamma principer för dialogen. Utmaningen består i att omvandla ett antal "allmängiltiga" åtaganden, som erkänner och stöder de värderingar som är gemensamma för alla människor, till något som kan utgöra en grund för politik och åtgärder på energiområdet. Sådana åtaganden ingår redan i fördraget om Europeiska unionen, som bekräftar medlemsstaternas åtagande i fråga om grundläggande mänskliga och sociala rättigheter. Denna solidaritet mellan nationer och folk, en grundläggande princip i EU, är tillämplig i etiskt hänseende på global nivå, där EU:s energipolitik också måste vara relevant. |
| --- | --- |

7.10

Det är viktigt med en uppsättning gemensamma principer för dialogen. Utmaningen består i att omvandla ett antal "allmängiltiga" åtaganden, som erkänner och stöder de värderingar som är gemensamma för alla människor, till något som kan utgöra en grund för politik och åtgärder på energiområdet. Sådana åtaganden ingår redan i fördraget om Europeiska unionen, som bekräftar medlemsstaternas åtagande i fråga om grundläggande mänskliga och sociala rättigheter. Denna solidaritet mellan nationer och folk, en grundläggande princip i EU, är tillämplig i etiskt hänseende på global nivå, där EU:s energipolitik också måste vara relevant.

| 7.11 | De fyra etiska principer som Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik (EGE) föreslår i sin rapport om energietik (http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/publications/opinions/index_en.htm) – tillgång till energi, hållbarhet, trygghet och säkerhet – överlappar klart de tre pelarna i EU:s energipolitik och måste analyseras grundligt. EGE betonar också i sin rapport att deltagande utgör kärnan i social och politisk rättvisa och bekräftar synsättet i energifärdplanen 2050, enligt vilken "allmänhetens deltagande är avgörande" (punkt 3.4). |
| --- | --- |

7.11

De fyra etiska principer som Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik (EGE) föreslår i sin rapport om energietik (http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/publications/opinions/index_en.htm) – tillgång till energi, hållbarhet, trygghet och säkerhet – överlappar klart de tre pelarna i EU:s energipolitik och måste analyseras grundligt. EGE betonar också i sin rapport att deltagande utgör kärnan i social och politisk rättvisa och bekräftar synsättet i energifärdplanen 2050, enligt vilken "allmänhetens deltagande är avgörande" (punkt 3.4).

| 7.12 | Att utveckla en principbaserad strategi för allmänhetens deltagande är en förutsättning för inrättandet av energidialogen, och en uppgift som EESK kan bidra till att organisera. Fem frågor läggs försöksvis fram som ett bidrag till denna uppgift:






  — | Hur kan vi se till att alla, både enskilda personer och industrin, har råd med den energi som de behöver? |
| --- | --- | --- |

7.12

Att utveckla en principbaserad strategi för allmänhetens deltagande är en förutsättning för inrättandet av energidialogen, och en uppgift som EESK kan bidra till att organisera. Fem frågor läggs försöksvis fram som ett bidrag till denna uppgift:

—

Hur kan vi se till att alla, både enskilda personer och industrin, har råd med den energi som de behöver?

| — | Beaktar vi i vår energiproduktion och energiförbrukning kommande generationers behov och konsekvenserna för dem? |
| --- | --- |

—

Beaktar vi i vår energiproduktion och energiförbrukning kommande generationers behov och konsekvenserna för dem?

| — | Har vi gjort en bedömning och avvägning av alla risker på kort och medellång sikt som energiproduktionen och energiförbrukningen medför? |
| --- | --- |

—

Har vi gjort en bedömning och avvägning av alla risker på kort och medellång sikt som energiproduktionen och energiförbrukningen medför?

| — | Kan vi vara säkra på att vår energiförsörjning är tillräckligt stabil och säker med tanke på dess betydelse? |
| --- | --- |

—

Kan vi vara säkra på att vår energiförsörjning är tillräckligt stabil och säker med tanke på dess betydelse?

| — | Vad kan vi göra åt detta? |
| --- | --- |

—

Vad kan vi göra åt detta?

| 7.13 | För att energimarknaden ska bli mer långsiktig behövs större säkerhet och ett effektivt samarbete. Genom att fortsätta som tidigare kan vi inte åstadkomma förändringar i den omfattning och hastighet som krävs för att vi ska nå de politiska målen, och medborgarna, energisektorn och aktörerna i den offentliga sektorn kommer alla att behöva bidra till övergången till ett samhälle med låga koldioxidutsläpp. Här kan den europeiska energidialogen utgöra ett medel för att skapa tillförsikt och förtroende, för att engagera medborgarna på nationell nivå och därefter fastställa nationell energipolitik inom ramen för ett bredare EU-perspektiv. |
| --- | --- |

7.13

För att energimarknaden ska bli mer långsiktig behövs större säkerhet och ett effektivt samarbete. Genom att fortsätta som tidigare kan vi inte åstadkomma förändringar i den omfattning och hastighet som krävs för att vi ska nå de politiska målen, och medborgarna, energisektorn och aktörerna i den offentliga sektorn kommer alla att behöva bidra till övergången till ett samhälle med låga koldioxidutsläpp. Här kan den europeiska energidialogen utgöra ett medel för att skapa tillförsikt och förtroende, för att engagera medborgarna på nationell nivå och därefter fastställa nationell energipolitik inom ramen för ett bredare EU-perspektiv.

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/8

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Medborgarna i centrum för en digital inre marknad för alla: en handlingsplan för framgång” (yttrande på eget initiativ)

2013/C 161/02

Föredragande: Anna Maria DARMANIN

Den 19 januari 2012 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om

"Medborgarna i centrum för en digital inre marknad för alla: en handlingsplan för framgång"

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 mars 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 69 röster för och 1 nedlagd röst.

1.   Sammanfattning och slutsatser

| 1.1 | Den digitala inre marknaden har stor potential när det gäller att främja tillväxt, sysselsättning och allmänt välstånd. En mängd invånare är dock fortfarande uteslutna från de fördelar som denna innebär. Skälen till denna uteslutning är sociologiska, kulturella och även rättsliga. EESK har identifierat ett antal utmaningar och problem som i nuläget hindrar invånarna från att verkligen stå i centrum för den digitala inre marknaden, nämligen följande:






  a) | Infrastrukturproblem. |
| --- | --- | --- |

1.1

Den digitala inre marknaden har stor potential när det gäller att främja tillväxt, sysselsättning och allmänt välstånd. En mängd invånare är dock fortfarande uteslutna från de fördelar som denna innebär. Skälen till denna uteslutning är sociologiska, kulturella och även rättsliga. EESK har identifierat ett antal utmaningar och problem som i nuläget hindrar invånarna från att verkligen stå i centrum för den digitala inre marknaden, nämligen följande:

a)

Infrastrukturproblem.

| b) | Otydliga rättsliga ramar. |
| --- | --- |

b)

Otydliga rättsliga ramar.

| c) | Invånarnas rättigheter är inte väldefinierade. |
| --- | --- |

c)

Invånarnas rättigheter är inte väldefinierade.

| d) | Mekanismer för att lösa individuella och kollektiva tvister har ännu inte införts fullt ut. |
| --- | --- |

d)

Mekanismer för att lösa individuella och kollektiva tvister har ännu inte införts fullt ut.

| e) | Skillnader mellan konsumenternas situation i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

e)

Skillnader mellan konsumenternas situation i olika medlemsstater.

| f) | Säkerheten på internet. |
| --- | --- |

f)

Säkerheten på internet.

| g) | E-upphandling och e-signaturer har fortfarande inte införts fullt ut. |
| --- | --- |

g)

E-upphandling och e-signaturer har fortfarande inte införts fullt ut.

| h) | Bristande implementering av e-förvaltningstjänster. |
| --- | --- |

h)

Bristande implementering av e-förvaltningstjänster.

| i) | Genomförandet på inre marknaden. |
| --- | --- |

i)

Genomförandet på inre marknaden.

| 1.2 | EESK föreslår därför att ett antal insatser görs för att helt uppnå målet att sätta invånarna i centrum för den digitala inre marknaden:






  a) | Fri och allmän tillgång. |
| --- | --- | --- |

1.2

EESK föreslår därför att ett antal insatser görs för att helt uppnå målet att sätta invånarna i centrum för den digitala inre marknaden:

a)

Fri och allmän tillgång.

| b) | Öppet internet och nätneutralitet. |
| --- | --- |

b)

Öppet internet och nätneutralitet.

| c) | Förebyggande av övergrepp. |
| --- | --- |

c)

Förebyggande av övergrepp.

| d) | IKT-standardisering. |
| --- | --- |

d)

IKT-standardisering.

| e) | Driftskompatibilitet och samtrafik. |
| --- | --- |

e)

Driftskompatibilitet och samtrafik.

| f) | Molnbaserade datortjänster. |
| --- | --- |

f)

Molnbaserade datortjänster.

| g) | Priskontroll, dvs. lägsta möjliga avgifter. |
| --- | --- |

g)

Priskontroll, dvs. lägsta möjliga avgifter.

| h) | Utbildning. |
| --- | --- |

h)

Utbildning.

| i) | Skydd mot it-bedrägerier och it-brott (t.ex. piratkopiering och varumärkesförfalskning). |
| --- | --- |

i)

Skydd mot it-bedrägerier och it-brott (t.ex. piratkopiering och varumärkesförfalskning).

| j) | Säkerhet (inkl. uppgifts- och integritetsskydd, skydd av barn, äldre och funktionshindrade). |
| --- | --- |

j)

Säkerhet (inkl. uppgifts- och integritetsskydd, skydd av barn, äldre och funktionshindrade).

| k) | Stadga om digitala rättigheter (1). |
| --- | --- |

k)

Stadga om digitala rättigheter (1).

| l) | Tillämpning av direktivet om konsumenträttigheter på digitalt innehåll. |
| --- | --- |

l)

Tillämpning av direktivet om konsumenträttigheter på digitalt innehåll.

| m) | Översyn av lagstiftningen om e-handel, e-betalningar, mobiltelefoni, osv. |
| --- | --- |

m)

Översyn av lagstiftningen om e-handel, e-betalningar, mobiltelefoni, osv.

| n) | Översyn av sändningspolicyn. |
| --- | --- |

n)

Översyn av sändningspolicyn.

| o) | Informationskampanjer. |
| --- | --- |

o)

Informationskampanjer.

| p) | Det civila samhällets deltagande och engagemang på samtliga beslutsnivåer. |
| --- | --- |

p)

Det civila samhällets deltagande och engagemang på samtliga beslutsnivåer.

| q) | Offentliggörande av en EU-handledning för digitala tjänster. |
| --- | --- |

q)

Offentliggörande av en EU-handledning för digitala tjänster.

2.   Medborgarna i centrum för en digital inre marknad: medborgarna som ekonomiska, sociala och politiska aktörer i linje med inre marknadens fyra grundläggande friheter

| 2.1 | Stärka medborgarnas ställning som ekonomiska aktörer: Den digitala revolutionen har fått en mängd arbetstillfällen att försvinna. McKinsey (2) hävdar dock att 2,6 nya jobb har skapats för varje förlorat arbetstillfälle. Samhället måste anpassa sig till denna utveckling och har för närvarande potential att göra detta. Vissa arbetstillfällen kommer att försvinna och de yngre generationerna kommer att ha ett annat perspektiv: de måste bejaka den digitala revolutionen som källa till sysselsättning. Initiativ som MIT:s program Scratch skapar ett mervärde som återspeglar det egna värdet. NASA:s "Skunk Works labs", som skapade rätt miljö för kreativitet efter det att rymdfärjeprogrammet avslutats, är ett annat exempel. |
| --- | --- |

2.1

Stärka medborgarnas ställning som ekonomiska aktörer: Den digitala revolutionen har fått en mängd arbetstillfällen att försvinna. McKinsey (2) hävdar dock att 2,6 nya jobb har skapats för varje förlorat arbetstillfälle. Samhället måste anpassa sig till denna utveckling och har för närvarande potential att göra detta. Vissa arbetstillfällen kommer att försvinna och de yngre generationerna kommer att ha ett annat perspektiv: de måste bejaka den digitala revolutionen som källa till sysselsättning. Initiativ som MIT:s program Scratch skapar ett mervärde som återspeglar det egna värdet. NASA:s "Skunk Works labs", som skapade rätt miljö för kreativitet efter det att rymdfärjeprogrammet avslutats, är ett annat exempel.

| 2.2 | Stärka medborgarnas ställning som politiska aktörer: Människor måste ha frihet att sprida sina idéer, något som i hög grad underlättas genom internet, även om de yngre generationerna också reser mer trots sitt internetberoende. Internet ger lust att etablera kontakter med människor. Digital teknik har skapat ny rörelsefrihet. |
| --- | --- |

2.2

Stärka medborgarnas ställning som politiska aktörer: Människor måste ha frihet att sprida sina idéer, något som i hög grad underlättas genom internet, även om de yngre generationerna också reser mer trots sitt internetberoende. Internet ger lust att etablera kontakter med människor. Digital teknik har skapat ny rörelsefrihet.

| 2.2.1 | Det finns specifika exempel, både i Europa och på andra ställen, på medborgare som mobiliserar sig för att uttrycka sina åsikter och förändra politiken på demokratiskt sätt. Det är uppenbart att medborgarnas röst bör få höras tydligare på den politiska scenen. Dessutom måste den demokratiska processen anpassas till digitaliseringen. |
| --- | --- |

2.2.1

Det finns specifika exempel, både i Europa och på andra ställen, på medborgare som mobiliserar sig för att uttrycka sina åsikter och förändra politiken på demokratiskt sätt. Det är uppenbart att medborgarnas röst bör få höras tydligare på den politiska scenen. Dessutom måste den demokratiska processen anpassas till digitaliseringen.

| 2.3 | Medborgarna som sociala aktörer: Digitala färdigheter handlar inte bara om att lära sig använda internet, utan om att utnyttja nätet för att skapa social gemenskap och förbättra sina personliga möjligheter. Av detta skäl måste olika samhällsgrupper i större utsträckning ta till vara nätets potential. En förutsättning är emellertid att man till fullo respekterar den enskildes personliga val att utnyttja – eller inte utnyttja – nätet. |
| --- | --- |

2.3

Medborgarna som sociala aktörer: Digitala färdigheter handlar inte bara om att lära sig använda internet, utan om att utnyttja nätet för att skapa social gemenskap och förbättra sina personliga möjligheter. Av detta skäl måste olika samhällsgrupper i större utsträckning ta till vara nätets potential. En förutsättning är emellertid att man till fullo respekterar den enskildes personliga val att utnyttja – eller inte utnyttja – nätet.

| 2.4 | Europaparlamentet har i sina resolutioner "att fullborda en inre e-marknad" (3) och "en inre marknad för européer" (4) framhållit ett antal brister när det gäller att säkerställa att invånarna verkligen står i centrum för den inre marknaden. Dessa brister, som inte enbart är av rättslig utan också sociologisk karaktär, innefattar det faktum att det fortfarande finns en mängd hinder för konsumenternas fullständiga tillgång till den inre marknaden. |
| --- | --- |

2.4

Europaparlamentet har i sina resolutioner "att fullborda en inre e-marknad" (3) och "en inre marknad för européer" (4) framhållit ett antal brister när det gäller att säkerställa att invånarna verkligen står i centrum för den inre marknaden. Dessa brister, som inte enbart är av rättslig utan också sociologisk karaktär, innefattar det faktum att det fortfarande finns en mängd hinder för konsumenternas fullständiga tillgång till den inre marknaden.

3.   Allmänna överväganden och åtgärder som bör vidtas för att öka medborgarnas digitala användning, inslag i en handlingsplan

Tillgång, kunskap och förtroende är bland de mest grundläggande frågorna för allmänheten i användningen av internet och när de börjar använda den digitala marknaden.

3.1   Tillgång

Det är av största vikt att garantera möjlighet till lika tillgång för alla EU-medborgare. I det avseendet måste infrastruktur, hårdvara, mjukvara och de organisatoriska aspekterna ("orgware" (5)) beaktas.

Tillgång genom infrastruktur

| 3.1.1 | Alla EU-medborgare bör ha samma möjligheter att få tillgång till nätverket (6). Det är också viktigt att man fastställer ett högsta pris för kostnaden per Mbps, för både fast och mobil tillgång, i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

3.1.1

Alla EU-medborgare bör ha samma möjligheter att få tillgång till nätverket (6). Det är också viktigt att man fastställer ett högsta pris för kostnaden per Mbps, för både fast och mobil tillgång, i alla medlemsstater.

| 3.1.1.1 | Enligt Berec (Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation) har majoriteten av nationella tillsynsmyndigheter mottagit klagomål från konsumenter om skillnaden mellan den hastighet som anges i reklamen och den faktiska hastigheten när det gäller internetuppkopplingar. En verklig digital inre marknad kan skapas endast om alla EU:s nätverksoperatörer står under strikt offentlig kontroll i syfte att säkerställa den nominella bandbredden i enlighet med den bredbandsrelaterade pelaren i den digitala agendan för Europa. |
| --- | --- |

3.1.1.1

Enligt Berec (Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation) har majoriteten av nationella tillsynsmyndigheter mottagit klagomål från konsumenter om skillnaden mellan den hastighet som anges i reklamen och den faktiska hastigheten när det gäller internetuppkopplingar. En verklig digital inre marknad kan skapas endast om alla EU:s nätverksoperatörer står under strikt offentlig kontroll i syfte att säkerställa den nominella bandbredden i enlighet med den bredbandsrelaterade pelaren i den digitala agendan för Europa.

| 3.1.1.2 | De nuvarande skillnaderna vad gäller mobil internettillgång är ett av de största hindren för en verklig digital inre marknad, särskilt eftersom den snabba spridningen av datormobiler (smarttelefoner) och datorplattor ökar den ekonomiska betydelsen av allmänhetens mobila, internetbaserade aktiviteter (e-handel, e-hälsa osv.). I detta sammanhang anges tydligt i åtgärd 101 i den europeiska digitala agendan att skillnaderna mellan roamingpriserna och de nationella priserna bör närma sig noll senast 2015. |
| --- | --- |

3.1.1.2

De nuvarande skillnaderna vad gäller mobil internettillgång är ett av de största hindren för en verklig digital inre marknad, särskilt eftersom den snabba spridningen av datormobiler (smarttelefoner) och datorplattor ökar den ekonomiska betydelsen av allmänhetens mobila, internetbaserade aktiviteter (e-handel, e-hälsa osv.). I detta sammanhang anges tydligt i åtgärd 101 i den europeiska digitala agendan att skillnaderna mellan roamingpriserna och de nationella priserna bör närma sig noll senast 2015.

| 3.1.1.3 | Infrastrukturen bör dessutom fullt ut täcka hela Europa, eftersom invånarna på landsbygden inte får diskrimineras. EESK konstaterar att branschen eventuellt inte anser att det är ekonomiskt lönsamt att tillhandahålla denna infrastruktur. Detta hinder bör övervinnas. En lösning kan vara offentlig-privata partnerskap i landsbygdsområdena. Innehållsleverantörer kan också delta i partnerskap i infrastrukturinvesteringar, eftersom de senare ofta drar nytta av täckningen. |
| --- | --- |

3.1.1.3

Infrastrukturen bör dessutom fullt ut täcka hela Europa, eftersom invånarna på landsbygden inte får diskrimineras. EESK konstaterar att branschen eventuellt inte anser att det är ekonomiskt lönsamt att tillhandahålla denna infrastruktur. Detta hinder bör övervinnas. En lösning kan vara offentlig-privata partnerskap i landsbygdsområdena. Innehållsleverantörer kan också delta i partnerskap i infrastrukturinvesteringar, eftersom de senare ofta drar nytta av täckningen.

Wifi i städer – hotspots

| 3.1.2 | Kostnadsfri bastillgång till wifi bör vara en grundläggande rättighet för alla EU-medborgare. EESK anser (7) att avgiftsfria allmänna internettjänster på viktiga och strategiska platser i städerna och tillgång till "open data 2.0" och öppen källkod ("open sources") skulle ge människor möjlighet att kommunicera och söka arbete. |
| --- | --- |

3.1.2

Kostnadsfri bastillgång till wifi bör vara en grundläggande rättighet för alla EU-medborgare. EESK anser (7) att avgiftsfria allmänna internettjänster på viktiga och strategiska platser i städerna och tillgång till "open data 2.0" och öppen källkod ("open sources") skulle ge människor möjlighet att kommunicera och söka arbete.

| 3.1.3 | Kravet på geografisk täckning bör inte vara strikt, men det är viktigt att alla kommuner kan garantera att det finns minst en trådlös accesspunkt (wifi hotspot). En rationell inställning skulle kunna vara att säkerställa ett minsta antal gratis hotspots i proportion till befolkningsmängden. Varje nationell tillsynsmyndighet skulle kunna fastställa lokala bestämmelser i överensstämmelse med EU:s direktiv. |
| --- | --- |

3.1.3

Kravet på geografisk täckning bör inte vara strikt, men det är viktigt att alla kommuner kan garantera att det finns minst en trådlös accesspunkt (wifi hotspot). En rationell inställning skulle kunna vara att säkerställa ett minsta antal gratis hotspots i proportion till befolkningsmängden. Varje nationell tillsynsmyndighet skulle kunna fastställa lokala bestämmelser i överensstämmelse med EU:s direktiv.

| 3.1.4 | Även om internettillgång och allmänt tillgängligt bredband konstateras vara av största vikt, har kommissionen påpekat (8) att det inte finns något samförstånd om vilken roll skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster ska spela när det gäller att främja Europas bredbandsmål. |
| --- | --- |

3.1.4

Även om internettillgång och allmänt tillgängligt bredband konstateras vara av största vikt, har kommissionen påpekat (8) att det inte finns något samförstånd om vilken roll skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster ska spela när det gäller att främja Europas bredbandsmål.

| 3.1.5 | Hittills har Finland, Spanien och Malta antagit lagstiftning om att bredband ska omfattas av den nationella skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. Den 5 juli 2011 antog Europaparlamentet en resolution (9) där parlamentet underströk vikten av samhällsomfattande tjänster som ett säkerhetsnät för social integrering. |
| --- | --- |

3.1.5

Hittills har Finland, Spanien och Malta antagit lagstiftning om att bredband ska omfattas av den nationella skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. Den 5 juli 2011 antog Europaparlamentet en resolution (9) där parlamentet underströk vikten av samhällsomfattande tjänster som ett säkerhetsnät för social integrering.

Hårdvara

| 3.1.6 | För att vara en digital EU-medborgare måste man kunna koppla upp sig på internet, vilket innebär att man måste ha hårdvara och programvara som gör det möjligt att komma ut på nätet. |
| --- | --- |

3.1.6

För att vara en digital EU-medborgare måste man kunna koppla upp sig på internet, vilket innebär att man måste ha hårdvara och programvara som gör det möjligt att komma ut på nätet.

| 3.1.6.1 | Grundläggande hårdvara
   (10) bör finnas tillgänglig i alla EU-länder till ett pris som är överkomligt för alla. Av det skälet anser EESK att ett särskilt projekt ska utarbetas inom ramen för Horisont 2020 i syfte att se till att hårdvara kan tillverkas i Europa till överkomliga priser. Tyvärr har rådet nyligen sänkt budgeten för Horisont 2020. |
| --- | --- |

3.1.6.1

Grundläggande hårdvara
   (10) bör finnas tillgänglig i alla EU-länder till ett pris som är överkomligt för alla. Av det skälet anser EESK att ett särskilt projekt ska utarbetas inom ramen för Horisont 2020 i syfte att se till att hårdvara kan tillverkas i Europa till överkomliga priser. Tyvärr har rådet nyligen sänkt budgeten för Horisont 2020.

Programvara

| 3.1.6.2 | Programvaran
   (11) bör bygga på öppen källkod, vilket gör att man kan undvika extrakostnader och göra det möjligt att använda vanliga, icke varumärkesskyddade standardverktyg för redigering och spridning av dokument. Programvaran bör dessutom göras tillgänglig för funktionshindrade. Programvara som bygger på öppen källkod bör komplettera andra standardprogram. |
| --- | --- |

3.1.6.2

Programvaran
   (11) bör bygga på öppen källkod, vilket gör att man kan undvika extrakostnader och göra det möjligt att använda vanliga, icke varumärkesskyddade standardverktyg för redigering och spridning av dokument. Programvaran bör dessutom göras tillgänglig för funktionshindrade. Programvara som bygger på öppen källkod bör komplettera andra standardprogram.

3.2   Skydda ett öppet internet och nätneutralitet

| 3.2.1 | Kommittén har redan påpekat (12) att det ur EU-medborgarnas perspektiv är av största vikt att internetleverantörerna säkerställer att vi som användare har friheten att ansluta oss till internet utan några restriktioner från myndigheter eller internetleverantörer när det gäller innehåll, webbsidor, plattformar, vilken utrustning som får anslutas och vilka kommunikationsformer som tillåts. Det är detta man menar med ett öppet internet, en av den digitala medborgarens grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

3.2.1

Kommittén har redan påpekat (12) att det ur EU-medborgarnas perspektiv är av största vikt att internetleverantörerna säkerställer att vi som användare har friheten att ansluta oss till internet utan några restriktioner från myndigheter eller internetleverantörer när det gäller innehåll, webbsidor, plattformar, vilken utrustning som får anslutas och vilka kommunikationsformer som tillåts. Det är detta man menar med ett öppet internet, en av den digitala medborgarens grundläggande rättigheter.

| 3.2.2 | Dessutom bör alla internetleverantörer i EU behandla alla källor till likvärdiga internetdata lika och inte skilja mellan olika typer av datatrafik av ekonomiska skäl. |
| --- | --- |

3.2.2

Dessutom bör alla internetleverantörer i EU behandla alla källor till likvärdiga internetdata lika och inte skilja mellan olika typer av datatrafik av ekonomiska skäl.

| 3.2.3 | Berecs preliminära resultat för trafikhanteringsrutiner i Europa visar tydligt att det är vanligt (13) att VoIP-trafik (14) blockeras. |
| --- | --- |

3.2.3

Berecs preliminära resultat för trafikhanteringsrutiner i Europa visar tydligt att det är vanligt (13) att VoIP-trafik (14) blockeras.

| 3.2.4 | EU-lagstiftarna har funnit att VoIP-tjänster som Skype i huvudsak blockeras av mobiloperatörer. "Peer-to-peer"-trafik, som möjliggör utbyte av filer mellan internetanvändare, bromsas eller blockeras också regelbundet av både operatörer för fasta nät och mobiloperatörer.
  I takt med att allt fler tjänster flyttar till webben tycks operatörerna bli alltmer frestade att diskriminera tjänster som tävlar med deras egna, eller som inte ger så mycket vinst, genom att i praktiken skapa gräddfiler för vissa tjänster och långsamma filer för andra. Nätneutraliteten kan hotas allvarligt av detta. |
| --- | --- |

3.2.4

EU-lagstiftarna har funnit att VoIP-tjänster som Skype i huvudsak blockeras av mobiloperatörer. "Peer-to-peer"-trafik, som möjliggör utbyte av filer mellan internetanvändare, bromsas eller blockeras också regelbundet av både operatörer för fasta nät och mobiloperatörer.

I takt med att allt fler tjänster flyttar till webben tycks operatörerna bli alltmer frestade att diskriminera tjänster som tävlar med deras egna, eller som inte ger så mycket vinst, genom att i praktiken skapa gräddfiler för vissa tjänster och långsamma filer för andra. Nätneutraliteten kan hotas allvarligt av detta.

| 3.2.5 | Principen om nätneutralitet innebär tvärtom att ingen leverantör kan prioritera viss trafik på nätet av ekonomiska skäl, utan att alla användare ska betjänas på bästa möjliga sätt.
  Begreppet "nätneutralitet" saknas helt i kommissionens meddelande om den europeiska digitala agendan, men kommittén vill understryka att principen om nätneutralitet bör definieras på ett otvetydigt sätt och skrivas in i den europeiska lagstiftningen som stöd för medborgarnas rättigheter, som fastställs i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

3.2.5

Principen om nätneutralitet innebär tvärtom att ingen leverantör kan prioritera viss trafik på nätet av ekonomiska skäl, utan att alla användare ska betjänas på bästa möjliga sätt.

Begreppet "nätneutralitet" saknas helt i kommissionens meddelande om den europeiska digitala agendan, men kommittén vill understryka att principen om nätneutralitet bör definieras på ett otvetydigt sätt och skrivas in i den europeiska lagstiftningen som stöd för medborgarnas rättigheter, som fastställs i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna.

3.3   Orgware – användaraspekterna

3.3.1   Teknik räcker inte för att kunna utnyttja den digitala inre marknadens potential. Orgware – användarnas kunskaper, färdigheter och medvetenhet – är lika viktigt. EESK vill därför betona kunskaper – digitala färdigheter – och göra en kritisk utvärdering av fördelarna och farorna med att använda nätet.

3.3.2   Kunskap

Orgware är en central aspekt när det gäller att få ut mesta möjliga av internetanvändningen genom kunskaper om hur man kan använda det inte bara för nöjes skull, utan också för personlig utveckling och för samhällsutveckling.

3.4   Säkerställa utbildning i digitala färdigheter

| 3.4.1 | För att EU-medborgarna verkligen ska kunna stå i centrum för den digitala inre marknaden behöver de ökade digitala färdigheter och förbättrad mediekompetens om vi ska kunna minska den digitala klyftan effektivt och maximera den digitala integreringen. |
| --- | --- |

3.4.1

För att EU-medborgarna verkligen ska kunna stå i centrum för den digitala inre marknaden behöver de ökade digitala färdigheter och förbättrad mediekompetens om vi ska kunna minska den digitala klyftan effektivt och maximera den digitala integreringen.

| 3.4.1.1 | Digital integrering innebär i huvudsak att man ger lika möjligheter till alla EU-medborgare, särskilt följande (15):






  — | Äldre människor. |
| --- | --- | --- |

3.4.1.1

Digital integrering innebär i huvudsak att man ger lika möjligheter till alla EU-medborgare, särskilt följande (15):

—

Äldre människor.

| — | Personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

—

Personer med funktionshinder.

| — | Låginkomsttagare. |
| --- | --- |

—

Låginkomsttagare.

| — | Utbildningsmässigt missgynnade grupper. |
| --- | --- |

—

Utbildningsmässigt missgynnade grupper.

| — | Minoriteter. |
| --- | --- |

—

Minoriteter.

Det är därför viktigt att lägga fram EU-omfattande indikatorer för digitala färdigheter och mediekompetens (16) och att genomföra en långsiktig politik för digitala färdigheter och digital kompetens så snart som möjligt (17) i alla medlemsstater. Av detta skäl är det absolut nödvändigt att sammanhållningsfonderna, t.ex. ESF, inriktas på att användas av lokala aktörer i det civila samhället i regionerna för att utveckla digitala färdigheter.

3.5   Digitala skolor

| 3.5.1 | Den europeiska digitaliseringsprocessen måste omfatta skolorna – både lärare och elever. Det är nödvändigt att ställa medel till förfogande för verkligt digitala skolor som arbetar för ökad digitalisering i administration och undervisning och som samtidigt bidrar till att förbättra miljön. |
| --- | --- |

3.5.1

Den europeiska digitaliseringsprocessen måste omfatta skolorna – både lärare och elever. Det är nödvändigt att ställa medel till förfogande för verkligt digitala skolor som arbetar för ökad digitalisering i administration och undervisning och som samtidigt bidrar till att förbättra miljön.

| 3.5.2 | Eleverna är i allmänhet mer vana vid ny teknik och behöver hjälp och vägledning för att utveckla sina färdigheter, medan det i de äldre generationerna finns en större andel som helt saknar digitala färdigheter. Om man vill skapa en digital skola och ett digitalt samhälle måste man utbilda lärarna i IKT så att äldre och yngre kan samverka på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

3.5.2

Eleverna är i allmänhet mer vana vid ny teknik och behöver hjälp och vägledning för att utveckla sina färdigheter, medan det i de äldre generationerna finns en större andel som helt saknar digitala färdigheter. Om man vill skapa en digital skola och ett digitalt samhälle måste man utbilda lärarna i IKT så att äldre och yngre kan samverka på ett bättre sätt.

| 3.5.3 | Undervisningsmetoderna måste omprövas. Att finna rätt kombination av traditionella undervisningsmetoder och ny teknik utgör en fortlöpande utmaning för lärarna. |
| --- | --- |

3.5.3

Undervisningsmetoderna måste omprövas. Att finna rätt kombination av traditionella undervisningsmetoder och ny teknik utgör en fortlöpande utmaning för lärarna.

| 3.5.4 | För att överbrygga klyftan mellan traditionell undervisning och ny teknik bör man dessutom avsätta resurser till undervisning online, så att alla överallt kan få en stabil och tillförlitlig inlärningsprocess. Åtgärderna 61 (18) och 68 (19) i den europeiska digitala agendan tycks innebära åtgärder i den riktningen. Det är dock viktigt att komma ihåg att inte alla framtida slutanvändare har samma nivå på sina IKT-kunskaper. Gränssnitt och innehåll bör därför kunna anpassas till olika nivåer och vara användarvänliga för nybörjare, men mer utmanande, och därför mer intressanta, för den mer avancerade användaren. |
| --- | --- |

3.5.4

För att överbrygga klyftan mellan traditionell undervisning och ny teknik bör man dessutom avsätta resurser till undervisning online, så att alla överallt kan få en stabil och tillförlitlig inlärningsprocess. Åtgärderna 61 (18) och 68 (19) i den europeiska digitala agendan tycks innebära åtgärder i den riktningen. Det är dock viktigt att komma ihåg att inte alla framtida slutanvändare har samma nivå på sina IKT-kunskaper. Gränssnitt och innehåll bör därför kunna anpassas till olika nivåer och vara användarvänliga för nybörjare, men mer utmanande, och därför mer intressanta, för den mer avancerade användaren.

3.6   Ett europeiskt datakörkort

| 3.6.1 | Det europeiska datakörkortet bör officiellt utvidgas till att omfatta alla medlemsstater och fortlöpande uppdateras med den senast tillgängliga programvaran och hårdvaran. |
| --- | --- |

3.6.1

Det europeiska datakörkortet bör officiellt utvidgas till att omfatta alla medlemsstater och fortlöpande uppdateras med den senast tillgängliga programvaran och hårdvaran.

| 3.6.1.1 | Det europeiska datakörkortet bör baseras på öppen programvara och tilldelas först efter ett EU-standardiserat test. Det bör inkluderas i alla offentliga utbildningsprogram på högstadie- eller gymnasienivå, så att det finns en grundläggande gemensam nivå på it-kunskaperna bland alla elever i EU. |
| --- | --- |

3.6.1.1

Det europeiska datakörkortet bör baseras på öppen programvara och tilldelas först efter ett EU-standardiserat test. Det bör inkluderas i alla offentliga utbildningsprogram på högstadie- eller gymnasienivå, så att det finns en grundläggande gemensam nivå på it-kunskaperna bland alla elever i EU.

| 3.6.2 | Det är nödvändigt att genomföra innehållet inom ramen för tillgängliga medel. I sitt arbete med att digitalisera Europa bör EU se till att mer av resurserna finns i digitalt format, t.ex. e-böcker. EESK välkomnar därför kommissionens vilja att vidareutveckla det europeiska biblioteket
   (20), men fruktar samtidigt att denna potentiellt revolutionära tjänst är okänd för många och kunde marknadsföras bättre, i synnerhet inom utbildningssektorn. |
| --- | --- |

3.6.2

Det är nödvändigt att genomföra innehållet inom ramen för tillgängliga medel. I sitt arbete med att digitalisera Europa bör EU se till att mer av resurserna finns i digitalt format, t.ex. e-böcker. EESK välkomnar därför kommissionens vilja att vidareutveckla det europeiska biblioteket
   (20), men fruktar samtidigt att denna potentiellt revolutionära tjänst är okänd för många och kunde marknadsföras bättre, i synnerhet inom utbildningssektorn.

3.7   Förtroende

| 3.7.1 | Förtroende är en central fråga när det gäller att säkerställa att potentialen i internet maximeras på inre marknaden. I detta syfte måste invånarna kunna vara säkra på att det finns adekvata system för att förebygga skada på person eller samhälle, upprätthålla en tillräcklig skyddsnivå, säkerställa åtal mot it-brottslingar på samma sätt som vid fysiska brott, samt åstadkomma en ordentlig reglering av internet och se till att reglerna följs. |
| --- | --- |

3.7.1

Förtroende är en central fråga när det gäller att säkerställa att potentialen i internet maximeras på inre marknaden. I detta syfte måste invånarna kunna vara säkra på att det finns adekvata system för att förebygga skada på person eller samhälle, upprätthålla en tillräcklig skyddsnivå, säkerställa åtal mot it-brottslingar på samma sätt som vid fysiska brott, samt åstadkomma en ordentlig reglering av internet och se till att reglerna följs.

3.8   Förebyggande insatser

| 3.8.1 | Det är viktigt att sprida kunskap om nätets stora potential, men även om dess risker. Tydliga utbildningskampanjer med inriktning på olika nivåer av sakkunskap kan effektivt fungera som en förebyggande insats. |
| --- | --- |

3.8.1

Det är viktigt att sprida kunskap om nätets stora potential, men även om dess risker. Tydliga utbildningskampanjer med inriktning på olika nivåer av sakkunskap kan effektivt fungera som en förebyggande insats.

| 3.8.2 | Reglering är också en viktig faktor i det förebyggande arbetet. Att reglera internet är en mycket svår uppgift, men skydd mot alla former av risker är av största betydelse för EU:s invånare. EESK rekommenderar därför med eftertryck att man på EU-nivå utarbetar en grundläggande tillsynsram som går att genomföra. |
| --- | --- |

3.8.2

Reglering är också en viktig faktor i det förebyggande arbetet. Att reglera internet är en mycket svår uppgift, men skydd mot alla former av risker är av största betydelse för EU:s invånare. EESK rekommenderar därför med eftertryck att man på EU-nivå utarbetar en grundläggande tillsynsram som går att genomföra.

| 3.8.3 | Större ansvar, t.ex. i linje med stadgan om de grundläggande rättigheterna, skulle genom självreglering kunna tas av internetleverantörerna, och är en framgångsrik metod som använts bl.a. inom reklambranschen. Denna möjlighet, som skulle innebära en lösning på den i nuläget bristfälliga regleringssituationen, förutsätter såväl regelbunden utvärdering och tillsyn från lagstiftarens sida som påföljder. |
| --- | --- |

3.8.3

Större ansvar, t.ex. i linje med stadgan om de grundläggande rättigheterna, skulle genom självreglering kunna tas av internetleverantörerna, och är en framgångsrik metod som använts bl.a. inom reklambranschen. Denna möjlighet, som skulle innebära en lösning på den i nuläget bristfälliga regleringssituationen, förutsätter såväl regelbunden utvärdering och tillsyn från lagstiftarens sida som påföljder.

3.9   Skydd

| 3.9.1 | Medborgarna måste känna sig tillräckligt skyddade när de ger sig in i den digitala världen. För e-tjänster bör det därför tydligt framgå vilken skyddsnivå de erbjuder. I detta avseende skulle innehållsleverantörer kunna visa vilken skyddsnivå deras webbplatser har genom att följa särskilda riktlinjer (21). |
| --- | --- |

3.9.1

Medborgarna måste känna sig tillräckligt skyddade när de ger sig in i den digitala världen. För e-tjänster bör det därför tydligt framgå vilken skyddsnivå de erbjuder. I detta avseende skulle innehållsleverantörer kunna visa vilken skyddsnivå deras webbplatser har genom att följa särskilda riktlinjer (21).

| 3.9.2 | En av de största farhågorna bland användarna är identitetsstöld. Det rekommenderas därför att forskning genomförs för att säkerställa skydd av personuppgifter på internet. |
| --- | --- |

3.9.2

En av de största farhågorna bland användarna är identitetsstöld. Det rekommenderas därför att forskning genomförs för att säkerställa skydd av personuppgifter på internet.

| 3.9.3 | Dessutom är det av grundläggande betydelse för EU-medborgarna att utvecklingen av digitalt bredband inte sker på bekostnad av folkhälsan. I synnerhet bör alla medlemsstater garantera följande grundförutsättningar inom ramen för samma EU-lagstiftning:






  — | Säker exponering för elektromagnetiska fält. |
| --- | --- | --- |

3.9.3

Dessutom är det av grundläggande betydelse för EU-medborgarna att utvecklingen av digitalt bredband inte sker på bekostnad av folkhälsan. I synnerhet bör alla medlemsstater garantera följande grundförutsättningar inom ramen för samma EU-lagstiftning:

—

Säker exponering för elektromagnetiska fält.

| — | Förbud mot farliga kemiska beståndsdelar i IKT-produkter. |
| --- | --- |

—

Förbud mot farliga kemiska beståndsdelar i IKT-produkter.

| — | Utveckling av nätverk i harmoni med miljön. |
| --- | --- |

—

Utveckling av nätverk i harmoni med miljön.

| — | Krav på låg energiförbrukning för produkter som är föremål för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

—

Krav på låg energiförbrukning för produkter som är föremål för offentlig upphandling.

3.10   Lagföring

| 3.10.1 | It-brott är lika allvarligt som fysiska brott och bör behandlas på samma sätt. Det är viktigt att medlemsstaterna ökar sina resurser för att kunna ta itu med och lagföra it-brott på ett effektivt, ändamålsenligt och snabbt sätt. |
| --- | --- |

3.10.1

It-brott är lika allvarligt som fysiska brott och bör behandlas på samma sätt. Det är viktigt att medlemsstaterna ökar sina resurser för att kunna ta itu med och lagföra it-brott på ett effektivt, ändamålsenligt och snabbt sätt.

3.11   Stadga om digitala rättigheter

| 3.11.1 | EESK uppmanar kommissionen att utforma en stadga om invånarnas digitala rättigheter (22). Detta skulle vara ett sätt att se till att invånarna får ett verkligt skydd och det skulle öka förtroendet på den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

3.11.1

EESK uppmanar kommissionen att utforma en stadga om invånarnas digitala rättigheter (22). Detta skulle vara ett sätt att se till att invånarna får ett verkligt skydd och det skulle öka förtroendet på den digitala inre marknaden.

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Tjänster för e-förvaltning

| 4.1.1 | Det står klart att e-förvaltning underlättar användningen av myndigheternas tjänster, särskilt för medborgare och små och medelstora företag. Driftskompatibilitet är en förutsättning för effektiva och ändamålsenliga e-förvaltningstjänster. I detta sammanhang måste medborgarna ha full kontroll över och tillgång till sina egna uppgifter utan att kunna ändra dem men med möjlighet att se vem som har haft tillträde till dem, med eller utan rättighet. Det är dock viktigt att invånarna har frihet att välja att använda antingen digitala eller traditionella tjänster. |
| --- | --- |

4.1.1

Det står klart att e-förvaltning underlättar användningen av myndigheternas tjänster, särskilt för medborgare och små och medelstora företag. Driftskompatibilitet är en förutsättning för effektiva och ändamålsenliga e-förvaltningstjänster. I detta sammanhang måste medborgarna ha full kontroll över och tillgång till sina egna uppgifter utan att kunna ändra dem men med möjlighet att se vem som har haft tillträde till dem, med eller utan rättighet. Det är dock viktigt att invånarna har frihet att välja att använda antingen digitala eller traditionella tjänster.

| 4.1.2 | Fullständiga e-förvaltningstjänster är dock att föredra, eftersom de innebär minskade kostnader och byråkrati och ökad effektivitet. Medlemsstaterna bör alla välja digitala tjänster för att bidra till att öka medborgarnas rörlighet. |
| --- | --- |

4.1.2

Fullständiga e-förvaltningstjänster är dock att föredra, eftersom de innebär minskade kostnader och byråkrati och ökad effektivitet. Medlemsstaterna bör alla välja digitala tjänster för att bidra till att öka medborgarnas rörlighet.

4.2   Små och medelstora företag och Enterprise Europe Network

| 4.2.1 | I sitt yttrande om Företaget är litet, världen stor
   (23) efterlyste kommittén "åtgärder för att stödja e-handeln, som [...] skulle kunna bli ett viktigt område för de små och medelstora företagens internationalisering". Genomförandet av EU:s digitala strategi är en absolut prioritet även för de små och medelstora företagen. I detta sammanhang, och med tanke på de små och medelstora företagens potential när det gäller att skapa nya arbetstillfällen, är det av strategisk betydelse att inrätta gemensamma kontaktpunkter ("one-stop-shops") för moms samt att främja e-fakturering och molnbaserade datortjänster. Smart användning av IKT, utveckling av e-kompetens inom små och medelstora företag, ökat deltagande av små och medelstora företag i e-upphandling och dessa företags fullständiga tillgång till bredband är av avgörande betydelse, vilket även gäller sådana instrument som European e-Business Support Network (eBSN; ett europeiskt stödnätverk för e-företag), ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och programmet för små och medelstora företags konkurrenskraft (Cosme). |
| --- | --- |

4.2.1

I sitt yttrande om Företaget är litet, världen stor
   (23) efterlyste kommittén "åtgärder för att stödja e-handeln, som [...] skulle kunna bli ett viktigt område för de små och medelstora företagens internationalisering". Genomförandet av EU:s digitala strategi är en absolut prioritet även för de små och medelstora företagen. I detta sammanhang, och med tanke på de små och medelstora företagens potential när det gäller att skapa nya arbetstillfällen, är det av strategisk betydelse att inrätta gemensamma kontaktpunkter ("one-stop-shops") för moms samt att främja e-fakturering och molnbaserade datortjänster. Smart användning av IKT, utveckling av e-kompetens inom små och medelstora företag, ökat deltagande av små och medelstora företag i e-upphandling och dessa företags fullständiga tillgång till bredband är av avgörande betydelse, vilket även gäller sådana instrument som European e-Business Support Network (eBSN; ett europeiskt stödnätverk för e-företag), ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och programmet för små och medelstora företags konkurrenskraft (Cosme).

| 4.2.2 | Kommittén ser positivt på att kommissionen avser att göra en översyn över ledningsstrukturen inom Enterprise Europe Network (EEN) och skapa en digital miljö för de europeiska små och medelstora företagen. Även här spelar tilltron till en digital inre marknad en avgörande roll, och en nedifrån-och-upp-metod med deltagande av arbetsmarknadens parter skulle kunna ha ett pedagogiskt mervärde. |
| --- | --- |

4.2.2

Kommittén ser positivt på att kommissionen avser att göra en översyn över ledningsstrukturen inom Enterprise Europe Network (EEN) och skapa en digital miljö för de europeiska små och medelstora företagen. Även här spelar tilltron till en digital inre marknad en avgörande roll, och en nedifrån-och-upp-metod med deltagande av arbetsmarknadens parter skulle kunna ha ett pedagogiskt mervärde.

| 4.2.3 | EEN har inrättats för att stödja europeiska små och medelstora företag när det gäller att utveckla nya marknader, genomföra ny teknik och få tillgång till EU-medel. |
| --- | --- |

4.2.3

EEN har inrättats för att stödja europeiska små och medelstora företag när det gäller att utveckla nya marknader, genomföra ny teknik och få tillgång till EU-medel.

| 4.2.4 | EEN:s roll bör stärkas genom att man säkerställer allmän e-integration för alla europeiska små och medelstora företag och hjälper alla EU-medborgare att få tillgång till tillgängliga öppna uppgifter, vilket successivt kan skapa ett EU-omfattande digitalt förbindelsenät. |
| --- | --- |

4.2.4

EEN:s roll bör stärkas genom att man säkerställer allmän e-integration för alla europeiska små och medelstora företag och hjälper alla EU-medborgare att få tillgång till tillgängliga öppna uppgifter, vilket successivt kan skapa ett EU-omfattande digitalt förbindelsenät.

| 4.2.5 | Effektiviteten i EEN:s åtgärder bör fortlöpande övervakas av kommissionen genom regelbunden insamling av feedback från EU:s små och medelstora företag och från alla de EU-medborgare som dragit nytta av dess tjänster. |
| --- | --- |

4.2.5

Effektiviteten i EEN:s åtgärder bör fortlöpande övervakas av kommissionen genom regelbunden insamling av feedback från EU:s små och medelstora företag och från alla de EU-medborgare som dragit nytta av dess tjänster.

4.3   Naturliga hinder för en digital inre marknad

| 4.3.1 | Språket är ett av de största naturliga hindren för en inre marknad, digital eller inte. |
| --- | --- |

4.3.1

Språket är ett av de största naturliga hindren för en inre marknad, digital eller inte.

| 4.3.2 | Även om det är en rättighet att stå utanför, är det också ett hinder att vara utestängd från den digitala inre marknaden och dess fördelar. |
| --- | --- |

4.3.2

Även om det är en rättighet att stå utanför, är det också ett hinder att vara utestängd från den digitala inre marknaden och dess fördelar.

| 4.3.3 | Den digitala inre marknaden har undanröjt geografiska hinder och isolering, men samspelet med den fysiska världen, t.ex. varutransporter, att gör det geografiska läget och isoleringen fortfarande utgör ett naturligt hinder. |
| --- | --- |

4.3.3

Den digitala inre marknaden har undanröjt geografiska hinder och isolering, men samspelet med den fysiska världen, t.ex. varutransporter, att gör det geografiska läget och isoleringen fortfarande utgör ett naturligt hinder.

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  Europeiska kommissionen har nyligen offentliggjort en sammanställning av de rättigheter som i nuläget anges i olika EU-rättsakter: https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights.

1

(2)  McKinsey May 2011: Internet Matters, the net’s sweeping impact on jobs, growth and prosperity.

2

Internet Matters, the net’s sweeping impact on jobs, growth and prosperity

(3)  Föredragande: Pablo Arias Echeverría, 2012/2030 (INI), 11.12.2012.

3

(4)  Föredragande: António Fernando Correia de Campos, 2010/2278 (INI), 6.4.2011.

4

(5)  "Orgware är kapacitetsuppbyggnaden hos de olika institutionella aktörer som deltar i anpassningsprocessen i samband med ny teknik" (Wikipedia, övers. från EN).

5

(6)  Redan i den digitala agendan anges de tre huvudmålen för bredbandskapaciteten: Alla EU-medborgare ska ha tillgång till en uppkoppling på 2 Mbps senast 2013, och senast i slutet av 2020 ska alla i Europa ha tillgång till internethastigheter på över 30 Mbps och 50 % av de europeiska hushållen ska abonnera på internetförbindelser på över 100 Mbps.

6

(7)  Se fotnot 2.

7

(8)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Samhällsomfattande tjänster inom e-kommunikation: rapport om resultatet från det offentliga samrådet och den tredje återkommande översynen i överensstämmelse med artikel 15 i direktiv 2002/22/EG (23.11.2011).

8

(9)  Resolution P5_TA(2011)0306.

9

(10)  Med hårdvara menar man en stationär dator, en laptop, en netbook, en datormobil, en datorplatta eller någon annan elektronisk enhet som kan kopplas till ett nätverk.

10

(11)  Programvara: Först och främst en webbläsare och ett programpaket för dokumentredigering.

11

(12)  EUT C 24, 28.1.2012, s. 139.

12

(13)  Detta är resultatet av en undersökning som genomfördes av Berec under flera månader och som omfattar information från 250 operatörer för fasta nät och 150 mobilnätsoperatörer.

13

(14)  Voice over IP – IP-baserad röstöverföring.

14

(15)  EUT C 318, 29.10.2011, s. 9.

15

(16)  Åtgärd 62 i den europeiska digitala agendan.

16

(17)  Åtgärd 66 i den europeiska digitala agendan.

17

(18)  Utveckla ett verktyg för onlinekonsumentutbildning för ny medieteknik.

18

(19)  Medlemsstaterna ska inkludera e-lärande i nationella politiska strategier.

19

(20)  Åtgärd 79 i den europeiska digitala agendan: Föreslå en hållbar finansieringsmodell för det europeiska biblioteket.

20

(21)  Så länge det inte finns några bestämmelser skulle innehållsleverantörerna kunna utveckla uppförandekoder på samma sätt som man gör inom många andra sektorer (mer information på följande adress: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.self-and-co-regulation-enter-the-database).

21

(22)  Se fotnot 1.

22

(23)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 49.

23

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/14

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Missbruk av status som egenföretagare” (yttrande på eget initiativ)

2013/C 161/03

Föredragande: Martin SIECKER

Den 19 januari 2012 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett initiativyttrande om

"Missbruk av status som egenföretagare"

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 mars 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 21 mars) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 157 röster för, 17 röster emot och 35 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Det finns för närvarande ingen entydig och EU-omfattande definition som gör en tydlig åtskillnad mellan äkta egenföretagare som arbetar för egen räkning och falska egenföretagare. Alla behöriga myndigheter och enskilda instanser har en egen rättslig ram eller ett eget regelverk och dessa kan skilja sig åt beroende på behörighet och politikområde (skattelagstiftning, social trygghet, bolagsrätt, arbetsmarknad, försäkringar osv.). Fallen av missbruk rör sig om allt från kringgående av sociala avgifter, via skatteundandragande och undergrävande av arbetstagarnas rättigheter, till odeklarerat arbete. Detta är en allvarlig snedvridning av konkurrensen för de äkta egenföretagarna, mikroföretagen och de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

1.1

Det finns för närvarande ingen entydig och EU-omfattande definition som gör en tydlig åtskillnad mellan äkta egenföretagare som arbetar för egen räkning och falska egenföretagare. Alla behöriga myndigheter och enskilda instanser har en egen rättslig ram eller ett eget regelverk och dessa kan skilja sig åt beroende på behörighet och politikområde (skattelagstiftning, social trygghet, bolagsrätt, arbetsmarknad, försäkringar osv.). Fallen av missbruk rör sig om allt från kringgående av sociala avgifter, via skatteundandragande och undergrävande av arbetstagarnas rättigheter, till odeklarerat arbete. Detta är en allvarlig snedvridning av konkurrensen för de äkta egenföretagarna, mikroföretagen och de små och medelstora företagen.

| 1.2 | Europeiska kommissionen ställde 2006 i grönboken En modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar frågan om det behövs större tydlighet i medlemsstaternas rättsliga definitioner av avlönat arbete och egenföretagande i syfte att underlätta äkta övergångar mellan dessa sysselsättningsformer. I det samråd som följde på grönboken kom man fram till att avsaknaden av en EU-omfattande definition kan leda till problem, framför allt i situationer som innefattar gränsöverskridande arbete (och tillhandahållande av tjänster). |
| --- | --- |

1.2

Europeiska kommissionen ställde 2006 i grönboken En modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar frågan om det behövs större tydlighet i medlemsstaternas rättsliga definitioner av avlönat arbete och egenföretagande i syfte att underlätta äkta övergångar mellan dessa sysselsättningsformer. I det samråd som följde på grönboken kom man fram till att avsaknaden av en EU-omfattande definition kan leda till problem, framför allt i situationer som innefattar gränsöverskridande arbete (och tillhandahållande av tjänster).

| 1.3 | ILO:s rekommendation från 2006 har en bred syn på begreppet "anställningsförhållande" i syfte att göra det möjligt att motverka falskt egenföretagande. För att avgöra om ett anställningsförhållande föreligger måste man först och främst beakta sakförhållandena när det gäller arbetstagarens arbete och ersättning, oberoende av hur förhållandet beskrivs i t.ex. avtalsvillkoren. Ett dolt anställningsförhållande föreligger om arbetsgivaren behandlar en arbetstagare på ett sätt som döljer hans eller hennes verkliga rättsliga status som anställd, och om det kan uppstå en situation där avtalsvillkoren får till följd att de anställda fråntas det skydd som de har rätt till. |
| --- | --- |

1.3

ILO:s rekommendation från 2006 har en bred syn på begreppet "anställningsförhållande" i syfte att göra det möjligt att motverka falskt egenföretagande. För att avgöra om ett anställningsförhållande föreligger måste man först och främst beakta sakförhållandena när det gäller arbetstagarens arbete och ersättning, oberoende av hur förhållandet beskrivs i t.ex. avtalsvillkoren. Ett dolt anställningsförhållande föreligger om arbetsgivaren behandlar en arbetstagare på ett sätt som döljer hans eller hennes verkliga rättsliga status som anställd, och om det kan uppstå en situation där avtalsvillkoren får till följd att de anställda fråntas det skydd som de har rätt till.

| 1.4 | Flera medlemsstater har redan försökt att komma fram till en heltäckande definition för att göra åtskillnad mellan egenföretagare och arbetstagare med hjälp av en rad på förhand fastställda kriterier. Komplexiteten i de olika faktiska situationerna gör att de i praktiken ofta ställs inför problem när de försöker nå fram till en heltäckande definition och slutsats. Kommittén är medveten om detta och föreslår därför en utvärdering av medlemsstaternas olika erfarenheter för att dra ett antal slutsatser och formulera rekommendationer för en effektivare strategi. |
| --- | --- |

1.4

Flera medlemsstater har redan försökt att komma fram till en heltäckande definition för att göra åtskillnad mellan egenföretagare och arbetstagare med hjälp av en rad på förhand fastställda kriterier. Komplexiteten i de olika faktiska situationerna gör att de i praktiken ofta ställs inför problem när de försöker nå fram till en heltäckande definition och slutsats. Kommittén är medveten om detta och föreslår därför en utvärdering av medlemsstaternas olika erfarenheter för att dra ett antal slutsatser och formulera rekommendationer för en effektivare strategi.

| 1.5 | Äkta egenföretagares och mikroföretags ställning skulle gynnas av en tillförlitlig reglering och en definition av falskt egenföretagande. Kampen mot falskt egenföretagande bör intensifieras genom bättre registrering och kontroll av den faktiska situationen på arbetsmarknaden. Ett ekonomiskt beroende av en uppdragsgivare (ofta den tidigare arbetsgivaren) tyder på att det fortfarande föreligger ett anställningsförhållande. |
| --- | --- |

1.5

Äkta egenföretagares och mikroföretags ställning skulle gynnas av en tillförlitlig reglering och en definition av falskt egenföretagande. Kampen mot falskt egenföretagande bör intensifieras genom bättre registrering och kontroll av den faktiska situationen på arbetsmarknaden. Ett ekonomiskt beroende av en uppdragsgivare (ofta den tidigare arbetsgivaren) tyder på att det fortfarande föreligger ett anställningsförhållande.

| 1.6 | Om man utvecklar ett fullgott socialt skydd för egenföretagare i alla medlemsstater och tar hänsyn till det specifika i egenföretagarnas status kommer detta att bidra till att motverka och förebygga eventuella missbruk. |
| --- | --- |

1.6

Om man utvecklar ett fullgott socialt skydd för egenföretagare i alla medlemsstater och tar hänsyn till det specifika i egenföretagarnas status kommer detta att bidra till att motverka och förebygga eventuella missbruk.

| 1.7 | Anställda som blir äkta egenföretagare är ett normalt inslag på arbetsmarknaden och inom ekonomin. Man bör därför överväga hur de skulle kunna dra nytta av gemensamma inrättningar, t.ex. integrering i befintliga organisationer för små och medelstora företag, företagarförbund, kammare och arbetsmarknadsorganisationer, samt införlivande i olika delar av det sociala trygghetssystemet och pensionssystemet. Hälso- och säkerhetsbestämmelser på arbetsplatsen måste gälla utan undantag och yrkesutbildningsinstitut måste göras tillgängliga. |
| --- | --- |

1.7

Anställda som blir äkta egenföretagare är ett normalt inslag på arbetsmarknaden och inom ekonomin. Man bör därför överväga hur de skulle kunna dra nytta av gemensamma inrättningar, t.ex. integrering i befintliga organisationer för små och medelstora företag, företagarförbund, kammare och arbetsmarknadsorganisationer, samt införlivande i olika delar av det sociala trygghetssystemet och pensionssystemet. Hälso- och säkerhetsbestämmelser på arbetsplatsen måste gälla utan undantag och yrkesutbildningsinstitut måste göras tillgängliga.

| 1.8 | EESK betonar det värde och den vikt som egenföretagarna har för samhället och samhällsekonomin. Det är dock viktigt att medborgarna frivilligt och med kännedom om vad det innebär kan välja om de ska bli egenföretagare. |
| --- | --- |

1.8

EESK betonar det värde och den vikt som egenföretagarna har för samhället och samhällsekonomin. Det är dock viktigt att medborgarna frivilligt och med kännedom om vad det innebär kan välja om de ska bli egenföretagare.

| 1.9 | Vissa av medlemsstaternas system för att utveckla företagande kan skapa en snedvridning av konkurrensen för äkta egenföretagare, mikroföretag och små och medelstora företag. Det är viktigt att göra en konsekvensstudie för alla dessa kategorier. EESK föreslår att man lägger fram ett förslag för medlemsstaterna om att de ska utreda vilka sektorer som är särskilt problematiska och att de på basis av dialogen mellan arbetsmarknadens parter ska fastställa ett lägsta timarvode som till och med kan variera mellan regionerna inom en medlemsstat.
  Det är viktigt att man i den offentliga upphandlingen på nationell nivå respekterar ett sådant förfarande för att föregå med gott exempel och bekämpa orättvisa situationer. |
| --- | --- |

1.9

Vissa av medlemsstaternas system för att utveckla företagande kan skapa en snedvridning av konkurrensen för äkta egenföretagare, mikroföretag och små och medelstora företag. Det är viktigt att göra en konsekvensstudie för alla dessa kategorier. EESK föreslår att man lägger fram ett förslag för medlemsstaterna om att de ska utreda vilka sektorer som är särskilt problematiska och att de på basis av dialogen mellan arbetsmarknadens parter ska fastställa ett lägsta timarvode som till och med kan variera mellan regionerna inom en medlemsstat.

Det är viktigt att man i den offentliga upphandlingen på nationell nivå respekterar ett sådant förfarande för att föregå med gott exempel och bekämpa orättvisa situationer.

2.   Utvecklingen på arbetsmarknaden

| 2.1 | Egenföretagande är en legitim status på arbetsmarknaden och alla har rätt att vara egenföretagare. EESK har gjort detta ställningstagande i ett flertal yttranden om egenföretagande. Men det finns också en baksida av denna företeelse som kommittén ännu inte har tagit upp. I vårt senaste yttrande stod det uttryckligen: "Avsikten är inte att behandla frågan om svartarbete eller så kallade ‧falska‧ egenföretagare, även om bägge företeelserna ibland kan uppvisa tecken på skenbara eller reella band till ekonomiskt beroende egenföretagande." (1) I det här yttrandet tas nu slutligen dessa frågor upp. |
| --- | --- |

2.1

Egenföretagande är en legitim status på arbetsmarknaden och alla har rätt att vara egenföretagare. EESK har gjort detta ställningstagande i ett flertal yttranden om egenföretagande. Men det finns också en baksida av denna företeelse som kommittén ännu inte har tagit upp. I vårt senaste yttrande stod det uttryckligen: "Avsikten är inte att behandla frågan om svartarbete eller så kallade ‧falska‧ egenföretagare, även om bägge företeelserna ibland kan uppvisa tecken på skenbara eller reella band till ekonomiskt beroende egenföretagande." (1) I det här yttrandet tas nu slutligen dessa frågor upp.

| 2.2 | Under de senaste årtiondena har man kunnat konstatera betydande förändringar i sammansättningen av gruppen egenföretagare, vid sidan om de "klassiska" typerna av egenföretagare som arbetar självständigt och småföretagare. Under nuvarande period har det blivit nödvändigt att bedöma huruvida verksamhetsmiljön erbjuder tillräckligt skydd för egenföretagare. EESK hänvisar till ett tidigare yttrande (2) där kommittén rekommenderade följande:






  — | Insamling av uppgifter om s.k. ekonomiskt beroende egenföretagande inom EU. |
| --- | --- | --- |

2.2

Under de senaste årtiondena har man kunnat konstatera betydande förändringar i sammansättningen av gruppen egenföretagare, vid sidan om de "klassiska" typerna av egenföretagare som arbetar självständigt och småföretagare. Under nuvarande period har det blivit nödvändigt att bedöma huruvida verksamhetsmiljön erbjuder tillräckligt skydd för egenföretagare. EESK hänvisar till ett tidigare yttrande (2) där kommittén rekommenderade följande:

—

Insamling av uppgifter om s.k. ekonomiskt beroende egenföretagande inom EU.

| — | Fastställande av vilka gemensamma kriterier som de olika EU-medlemsstaterna använder för att definiera arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Fastställande av vilka gemensamma kriterier som de olika EU-medlemsstaterna använder för att definiera arbetstagare.

| — | Främjande av studier som möjliggör en detaljerad analys av de nationella erfarenheterna i synnerhet i gränsområden. |
| --- | --- |

—

Främjande av studier som möjliggör en detaljerad analys av de nationella erfarenheterna i synnerhet i gränsområden.

| 2.3 | Egenföretagandet ser olika ut i medlemsstaterna. I vissa länder (Nederländerna) definieras det som en person som arbetar för egen räkning, huvudsakligen som underleverantör till ett annat företag. I andra medlemsstater (Frankrike) är status som egenföretagare reserverad för en företagare som inte är anställd i sitt företag, och han eller hon kan ha eller inte ha anställda. Egenföretagandet är inte begränsat till underentreprenad, eftersom man även kan ha konsumenter som kunder. Olika definitioner av anställning och egenföretagande är av stor betydelse, inte bara för arbetsmarknadslagstiftningen, utan också för socialförsäkrings- och skattelagstiftningen. |
| --- | --- |

2.3

Egenföretagandet ser olika ut i medlemsstaterna. I vissa länder (Nederländerna) definieras det som en person som arbetar för egen räkning, huvudsakligen som underleverantör till ett annat företag. I andra medlemsstater (Frankrike) är status som egenföretagare reserverad för en företagare som inte är anställd i sitt företag, och han eller hon kan ha eller inte ha anställda. Egenföretagandet är inte begränsat till underentreprenad, eftersom man även kan ha konsumenter som kunder. Olika definitioner av anställning och egenföretagande är av stor betydelse, inte bara för arbetsmarknadslagstiftningen, utan också för socialförsäkrings- och skattelagstiftningen.

| 2.4 | Inrättandet av den inre marknaden och det därmed sammanhängande införandet av fri rörlighet har bidragit till den utveckling som beskrivs i punkt 2.2, och lett till att egenföretagande numera används inom de mest utsatta delarna av arbetsmarknaden. Ett antal personer hyrs i dag (genom alla former av förmedlingar) inte in som arbetstagare, utan som "självständiga tjänsteleverantörer". Den person som anlitas får inget anställningsavtal eftersom han eller hon genom sitt självständiga arbete tillhandahåller en särskild tjänst för egen räkning. Billig arbetskraft kan därigenom erbjudas mot faktura, utan att man behöver följa de nationella arbetsnormerna (3). Det är berättigat att fråga om denna nya form av egenföretagandestatus är äkta. |
| --- | --- |

2.4

Inrättandet av den inre marknaden och det därmed sammanhängande införandet av fri rörlighet har bidragit till den utveckling som beskrivs i punkt 2.2, och lett till att egenföretagande numera används inom de mest utsatta delarna av arbetsmarknaden. Ett antal personer hyrs i dag (genom alla former av förmedlingar) inte in som arbetstagare, utan som "självständiga tjänsteleverantörer". Den person som anlitas får inget anställningsavtal eftersom han eller hon genom sitt självständiga arbete tillhandahåller en särskild tjänst för egen räkning. Billig arbetskraft kan därigenom erbjudas mot faktura, utan att man behöver följa de nationella arbetsnormerna (3). Det är berättigat att fråga om denna nya form av egenföretagandestatus är äkta.

| 2.5 | Många problem kan identifieras i fråga om sysselsättningsförhållanden, framför allt i gränsöverskridande fall (4). Förhållandena har vissa likheter med den traditionella tillfälliga daglönarens villkor, en form av arbete förknippad med användningen av illegala arbetsförmedlare, vilket är något som vi alla trodde hörde till det förgångna (5). Således är det i vissa länder möjligt att som egenföretagare för egen räkning över en natt börja utföra arbete som personer med en fast anställning vanligen behöver en flerårig yrkesutbildning för att få utföra. Det har uppstått illegala arbetsförmedlare och rekryteringsbyråer som erbjuder egenföretagares tjänster. På så sätt kan företag enkelt övergå till avtal där egenföretagare gör samma arbete som anställda tidigare gjorde. Det behövs mer tillförlitliga bevis så att man kan göra sig en bild av antalet berörda arbetstagare och av vilka gränser som är mest utsatta. Därför krävs det ytterligare professionell forskning. |
| --- | --- |

2.5

Många problem kan identifieras i fråga om sysselsättningsförhållanden, framför allt i gränsöverskridande fall (4). Förhållandena har vissa likheter med den traditionella tillfälliga daglönarens villkor, en form av arbete förknippad med användningen av illegala arbetsförmedlare, vilket är något som vi alla trodde hörde till det förgångna (5). Således är det i vissa länder möjligt att som egenföretagare för egen räkning över en natt börja utföra arbete som personer med en fast anställning vanligen behöver en flerårig yrkesutbildning för att få utföra. Det har uppstått illegala arbetsförmedlare och rekryteringsbyråer som erbjuder egenföretagares tjänster. På så sätt kan företag enkelt övergå till avtal där egenföretagare gör samma arbete som anställda tidigare gjorde. Det behövs mer tillförlitliga bevis så att man kan göra sig en bild av antalet berörda arbetstagare och av vilka gränser som är mest utsatta. Därför krävs det ytterligare professionell forskning.

| 2.6 | Utöver de privata uppdragsgivarna använder sig också fler och fler stora företag och den offentliga sektorn regelbundet av egenföretagare. Av de företag som hyr in egenföretagare anger en fjärdedel att deras kunskaper och erfarenhet är det viktigaste skälet. De är vana vid att hantera toppar i produktionsprocessen och brist på kvalificerad personal. Ett annat viktigt skäl är enligt företagen att de vill ha flexibilitet vad gäller personalen. |
| --- | --- |

2.6

Utöver de privata uppdragsgivarna använder sig också fler och fler stora företag och den offentliga sektorn regelbundet av egenföretagare. Av de företag som hyr in egenföretagare anger en fjärdedel att deras kunskaper och erfarenhet är det viktigaste skälet. De är vana vid att hantera toppar i produktionsprocessen och brist på kvalificerad personal. Ett annat viktigt skäl är enligt företagen att de vill ha flexibilitet vad gäller personalen.

| 2.7 | Om det handlar om egenföretagare som av egen fri vilja driver ett företag för egen räkning utgör detta inget problem. Men om denna övergång inte bygger på ett verkligt fritt val att bli egenföretagare överförs i själva verket sociala risker från företaget till den enskilda förvärvsarbetande. Detta leder till missbruk som kan innebära allt från kringgående av sociala avgifter, via skatteundandragande och missbruk av arbetstagarnas rättigheter, till odeklarerat arbete (6). Detta är en allvarlig snedvridning av konkurrensen för de äkta egenföretagarna, mikroföretagen och de små och medelstora företagen. Dessutom kan en del system som medlemsstaterna inrättat för att utveckla företagandet (t.ex. "egenföretagarstatusen" i Frankrike) skapa snedvridning av konkurrensen mellan äkta egenföretagare och denna nya kategori av egenföretagare. |
| --- | --- |

2.7

Om det handlar om egenföretagare som av egen fri vilja driver ett företag för egen räkning utgör detta inget problem. Men om denna övergång inte bygger på ett verkligt fritt val att bli egenföretagare överförs i själva verket sociala risker från företaget till den enskilda förvärvsarbetande. Detta leder till missbruk som kan innebära allt från kringgående av sociala avgifter, via skatteundandragande och missbruk av arbetstagarnas rättigheter, till odeklarerat arbete (6). Detta är en allvarlig snedvridning av konkurrensen för de äkta egenföretagarna, mikroföretagen och de små och medelstora företagen. Dessutom kan en del system som medlemsstaterna inrättat för att utveckla företagandet (t.ex. "egenföretagarstatusen" i Frankrike) skapa snedvridning av konkurrensen mellan äkta egenföretagare och denna nya kategori av egenföretagare.

| 2.7.1 | EESK föreslår att man lägger fram ett förslag för medlemsstaterna om att de ska utreda vilka sektorer som är särskilt problematiska och att de på basis av dialogen mellan arbetsmarknadens parter ska fastställa ett lägsta timarvode som till och med kan variera mellan regionerna inom en medlemsstat.
  Det är viktigt att man i den offentliga upphandlingen på nationell nivå respekterar ett sådant förfarande för att föregå med gott exempel och bekämpa orättvisa situationer. |
| --- | --- |

2.7.1

EESK föreslår att man lägger fram ett förslag för medlemsstaterna om att de ska utreda vilka sektorer som är särskilt problematiska och att de på basis av dialogen mellan arbetsmarknadens parter ska fastställa ett lägsta timarvode som till och med kan variera mellan regionerna inom en medlemsstat.

Det är viktigt att man i den offentliga upphandlingen på nationell nivå respekterar ett sådant förfarande för att föregå med gott exempel och bekämpa orättvisa situationer.

| 2.8 | Andelen egenföretagare steg i hela Europa under 1980-talet, för att sedan sjunka något under 1990-talet. De senaste årtiondena har situationen varierat från medlemsstat till medlemsstat. I vissa länder ökar egenföretagandet igen, i andra länder är andelen stabil eller sjunker (OECD Employment Outlook 2005 och OECD Factbook 2006). Sedan den finansiella krisen bröt ut har andelen egenföretagare sammantaget inte ökat. En del av egenföretagarna tillhör nu det s.k. flexibla skiktet i arbetskraften. De har föga stabila anställningsvillkor och kan vid ekonomisk nedgång snabbt sägas upp, för att sedan utnyttjas igen vid försiktiga tillväxtutsikter. |
| --- | --- |

2.8

Andelen egenföretagare steg i hela Europa under 1980-talet, för att sedan sjunka något under 1990-talet. De senaste årtiondena har situationen varierat från medlemsstat till medlemsstat. I vissa länder ökar egenföretagandet igen, i andra länder är andelen stabil eller sjunker (OECD Employment Outlook 2005 och OECD Factbook 2006). Sedan den finansiella krisen bröt ut har andelen egenföretagare sammantaget inte ökat. En del av egenföretagarna tillhör nu det s.k. flexibla skiktet i arbetskraften. De har föga stabila anställningsvillkor och kan vid ekonomisk nedgång snabbt sägas upp, för att sedan utnyttjas igen vid försiktiga tillväxtutsikter.

| 2.9 | Bestämmelser om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt om miljöskydd beaktas i regel i mindre utsträckning av egenföretagare än av löntagare. Ett sätt att åtgärda denna brist skulle kunna vara att inrätta servicecentrum för egenföretagare, som skulle utföra dessa uppgifter och åligganden på egenföretagarnas vägnar. |
| --- | --- |

2.9

Bestämmelser om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt om miljöskydd beaktas i regel i mindre utsträckning av egenföretagare än av löntagare. Ett sätt att åtgärda denna brist skulle kunna vara att inrätta servicecentrum för egenföretagare, som skulle utföra dessa uppgifter och åligganden på egenföretagarnas vägnar.

3.   Definitionen av egenföretagare

| 3.1 | Det finns ingen enhetlig referens till egenföretagare i några lagar eller andra bestämmelser (7). Ibland avser begreppet frilansare, ibland alla egenföretagare som arbetar självständigt. Statusen indikerar att de inte har något anställningsavtal, utan tillhandahåller kunder eller uppdragsgivare tjänster på grundval av en affärsöverenskommelse. |
| --- | --- |

3.1

Det finns ingen enhetlig referens till egenföretagare i några lagar eller andra bestämmelser (7). Ibland avser begreppet frilansare, ibland alla egenföretagare som arbetar självständigt. Statusen indikerar att de inte har något anställningsavtal, utan tillhandahåller kunder eller uppdragsgivare tjänster på grundval av en affärsöverenskommelse.

| 3.2 | Gruppen egenföretagare delas ofta upp i två ytterligheter (European Foundation, 1996). Den ena ytterligheten består av kvalificerade och erfarna yrkesverksamma personer som har goda kunskaper om sin marknadsställning, vet vad de är värda och vill bedriva verksamhet för egen räkning. I detta första fall handlar det för det mesta om äldre, välbetald arbetskraft som planerar och organiserar sitt arbete själv. Den andra ytterligheten består av egenföretagare vars status inte har något annat syfte än att sänka uppdragsgivarens administrativa och ekonomiska kostnader. Personer i denna ställning är falska egenföretagare och har begränsad eller ingen valfrihet, och de är ekonomiskt helt beroende av uppdragsgivaren. Enligt uppgift inträffar detta ofta för två av fem kategorier egenföretagare som har definierats i en nyligen genomförd studie (8). |
| --- | --- |

3.2

Gruppen egenföretagare delas ofta upp i två ytterligheter (European Foundation, 1996). Den ena ytterligheten består av kvalificerade och erfarna yrkesverksamma personer som har goda kunskaper om sin marknadsställning, vet vad de är värda och vill bedriva verksamhet för egen räkning. I detta första fall handlar det för det mesta om äldre, välbetald arbetskraft som planerar och organiserar sitt arbete själv. Den andra ytterligheten består av egenföretagare vars status inte har något annat syfte än att sänka uppdragsgivarens administrativa och ekonomiska kostnader. Personer i denna ställning är falska egenföretagare och har begränsad eller ingen valfrihet, och de är ekonomiskt helt beroende av uppdragsgivaren. Enligt uppgift inträffar detta ofta för två av fem kategorier egenföretagare som har definierats i en nyligen genomförd studie (8).

| 3.3 | Ur rättslig synvinkel är utgångsläget för egenföretagare inte alltid gynnsamt jämfört med anställda. I en nederländsk undersökning, utförd av EIM 2010 på uppdrag av social- och arbetsmarknadsministeriet, beskrivs hur egenföretagare hanterar risker. De kan inte falla tillbaka på kollektiva arbetstagarförsäkringar och måste därför själva försäkra sig mot risker. Ofta gör de inte det. Egenföretagare har visserligen tämligen ofta en ansvarsförsäkring (72 %), men är mindre ofta försäkrade mot sjukdom (20 %) eller arbetsoförmåga (36 %). Bara hälften av egenföretagarna bygger upp en pensionsreserv. Det innebär att de riskerar att hamna i fattigdom när de går i pension. Inom jordbruket och byggbranschen är de oftare än genomsnittet försäkrade mot risker, och i byggbranschen och sektorn för företagstjänster är det något vanligare med pensionssparande. EESK rekommenderar att man på lämpligt sätt informerar egenföretagare, då de ansöker om denna status, om konsekvenserna av låga social- och sjukförsäkringsavgifter samt om andra villkor och skyldigheter som startandet av ett företag medför. |
| --- | --- |

3.3

Ur rättslig synvinkel är utgångsläget för egenföretagare inte alltid gynnsamt jämfört med anställda. I en nederländsk undersökning, utförd av EIM 2010 på uppdrag av social- och arbetsmarknadsministeriet, beskrivs hur egenföretagare hanterar risker. De kan inte falla tillbaka på kollektiva arbetstagarförsäkringar och måste därför själva försäkra sig mot risker. Ofta gör de inte det. Egenföretagare har visserligen tämligen ofta en ansvarsförsäkring (72 %), men är mindre ofta försäkrade mot sjukdom (20 %) eller arbetsoförmåga (36 %). Bara hälften av egenföretagarna bygger upp en pensionsreserv. Det innebär att de riskerar att hamna i fattigdom när de går i pension. Inom jordbruket och byggbranschen är de oftare än genomsnittet försäkrade mot risker, och i byggbranschen och sektorn för företagstjänster är det något vanligare med pensionssparande. EESK rekommenderar att man på lämpligt sätt informerar egenföretagare, då de ansöker om denna status, om konsekvenserna av låga social- och sjukförsäkringsavgifter samt om andra villkor och skyldigheter som startandet av ett företag medför.

4.   Konflikter och missbruk av statusen

| 4.1 | Frågan om huruvida ett anställningsförhållande föreligger eller inte, och vilka rättigheter och vilket skydd som är kopplade till denna status, har de senaste åren på nytt hamnat i fokus i olika europeiska länder. Detta beror på att det skett betydande förändringar i företagens funktionssätt (med mer entreprenad och upphandling), samtidigt som kraven på mer flexibilitet och lättare "administrativa bördor" till stor del vunnit gehör hos lagstiftarna, vilket har lett till avreglering och en politik som syftar till att avskaffa "traditionella" former av anställningstrygghet. |
| --- | --- |

4.1

Frågan om huruvida ett anställningsförhållande föreligger eller inte, och vilka rättigheter och vilket skydd som är kopplade till denna status, har de senaste åren på nytt hamnat i fokus i olika europeiska länder. Detta beror på att det skett betydande förändringar i företagens funktionssätt (med mer entreprenad och upphandling), samtidigt som kraven på mer flexibilitet och lättare "administrativa bördor" till stor del vunnit gehör hos lagstiftarna, vilket har lett till avreglering och en politik som syftar till att avskaffa "traditionella" former av anställningstrygghet.

| 4.2 | Juridiskt sett har flera europeiska länder försökt att skapa en avgränsning genom att vidareutveckla definitionen av "anställningsförhållande" på grundval av olika kriterier. Det handlar om ett förhållande som kännetecknas av utförande av betalt arbete i utbyte mot ersättning, där den eventuella vinsten från detta betalda arbete går till uppdragsgivaren. Viktiga indikatorer i detta sammanhang är bl.a. det faktum att arbetet utförs under kontroll av en annan part och kräver att arbetstagaren står till förfogande. De inbegriper också det faktum att ersättningen är arbetstagarens enda – eller huvudsakliga – inkomstkälla och att han eller hon inte löper någon ekonomisk risk. |
| --- | --- |

4.2

Juridiskt sett har flera europeiska länder försökt att skapa en avgränsning genom att vidareutveckla definitionen av "anställningsförhållande" på grundval av olika kriterier. Det handlar om ett förhållande som kännetecknas av utförande av betalt arbete i utbyte mot ersättning, där den eventuella vinsten från detta betalda arbete går till uppdragsgivaren. Viktiga indikatorer i detta sammanhang är bl.a. det faktum att arbetet utförs under kontroll av en annan part och kräver att arbetstagaren står till förfogande. De inbegriper också det faktum att ersättningen är arbetstagarens enda – eller huvudsakliga – inkomstkälla och att han eller hon inte löper någon ekonomisk risk.

| 4.3 | Kommittén begränsar sig till att ge råd till medlemsstaterna genom att föreslå bästa metoder. Ett bra exempel är den maltesiska modellen, som har visat sig framgångsrik.
  När man ska bedöma anställningsstatus för en person som formellt sett är egenföretagare och vid första anblicken inte anses vara anställd, kan/ska man förutsätta att det råder ett anställningsförhållande och att den person för vilken tjänsten utförs är arbetsgivare om åtminstone fem av följande kriterier är uppfyllda vad gäller den person som utför arbetet:






  a) | Han eller hon är beroende av en enda person för vilken tjänsten utförs och för minst 75 % av sina inkomster under en ettårsperiod. |
| --- | --- | --- |

4.3

Kommittén begränsar sig till att ge råd till medlemsstaterna genom att föreslå bästa metoder. Ett bra exempel är den maltesiska modellen, som har visat sig framgångsrik.

När man ska bedöma anställningsstatus för en person som formellt sett är egenföretagare och vid första anblicken inte anses vara anställd, kan/ska man förutsätta att det råder ett anställningsförhållande och att den person för vilken tjänsten utförs är arbetsgivare om åtminstone fem av följande kriterier är uppfyllda vad gäller den person som utför arbetet:

a)

Han eller hon är beroende av en enda person för vilken tjänsten utförs och för minst 75 % av sina inkomster under en ettårsperiod.

| b) | Han eller hon är beroende av den person för vilken tjänsten utförs med avseende på vilket arbete som ska utföras och när och hur det tilldelade arbetet ska utföras. |
| --- | --- |

b)

Han eller hon är beroende av den person för vilken tjänsten utförs med avseende på vilket arbete som ska utföras och när och hur det tilldelade arbetet ska utföras.

| c) | Han eller hon utför arbetet med användning av utrustning, verktyg eller material som tillhandahålls av den person för vilken tjänsten utförs. |
| --- | --- |

c)

Han eller hon utför arbetet med användning av utrustning, verktyg eller material som tillhandahålls av den person för vilken tjänsten utförs.

| d) | Han eller hon är ålagd ett arbetsschema eller minimiarbetsperioder som fastställs av den person för vilken tjänsten utförs. |
| --- | --- |

d)

Han eller hon är ålagd ett arbetsschema eller minimiarbetsperioder som fastställs av den person för vilken tjänsten utförs.

| e) | Han eller hon kan inte lägga ut arbetet på andra personer som utför arbetet i hans eller hennes ställe. |
| --- | --- |

e)

Han eller hon kan inte lägga ut arbetet på andra personer som utför arbetet i hans eller hennes ställe.

| f) | Han eller hon är integrerad i produktionsprocessens struktur, i arbetets organisation eller i företagets eller någon annan organisations hierarki. |
| --- | --- |

f)

Han eller hon är integrerad i produktionsprocessens struktur, i arbetets organisation eller i företagets eller någon annan organisations hierarki.

| g) | Personens verksamhet är en central beståndsdel i organisationen och i uppfyllandet av de mål som fastställts av den person för vilken tjänsten utförs. |
| --- | --- |

g)

Personens verksamhet är en central beståndsdel i organisationen och i uppfyllandet av de mål som fastställts av den person för vilken tjänsten utförs.

| h) | Han eller hon utför uppgifter som liknar dem som befintliga anställda utför, eller i de fall arbete läggs ut på entreprenad, uppgifter som liknar dem som anställda tidigare utförde. |
| --- | --- |

h)

Han eller hon utför uppgifter som liknar dem som befintliga anställda utför, eller i de fall arbete läggs ut på entreprenad, uppgifter som liknar dem som anställda tidigare utförde.

| 4.4 | Definitionerna skiljer sig åt inte bara mellan de olika europeiska länderna (9), utan också i EU-rätten. Denna otydlighet leder till stora problem i gränsöverskridande situationer. Den bristande samordningen mellan de nationella och europeiska regelverken i fråga om skillnaden mellan att åta sig arbete och att tillhandahålla tjänster gör begreppet egenföretagare till en problematisk fråga, särskilt vid gränsöverskridande arbete. |
| --- | --- |

4.4

Definitionerna skiljer sig åt inte bara mellan de olika europeiska länderna (9), utan också i EU-rätten. Denna otydlighet leder till stora problem i gränsöverskridande situationer. Den bristande samordningen mellan de nationella och europeiska regelverken i fråga om skillnaden mellan att åta sig arbete och att tillhandahålla tjänster gör begreppet egenföretagare till en problematisk fråga, särskilt vid gränsöverskridande arbete.

| 4.5 | Ur ett internationellt perspektiv blir det allt svårare att avgöra om och när det är fråga om ett anställningsförhållande. Detta gäller i situationer där avtalsparternas rättigheter och skyldigheter inte är klart och tydligt fastställda, eller när större flexibilitet och avreglering gör det svårare att kontrollera huruvida det föreligger ett anställningsförhållande. Det gäller också när lagstiftarna skapar allehanda mellanformer eller helt enkelt ser möjligheten att bli egenföretagare över en natt som ett av de nya sätten att bedriva verksamhet. |
| --- | --- |

4.5

Ur ett internationellt perspektiv blir det allt svårare att avgöra om och när det är fråga om ett anställningsförhållande. Detta gäller i situationer där avtalsparternas rättigheter och skyldigheter inte är klart och tydligt fastställda, eller när större flexibilitet och avreglering gör det svårare att kontrollera huruvida det föreligger ett anställningsförhållande. Det gäller också när lagstiftarna skapar allehanda mellanformer eller helt enkelt ser möjligheten att bli egenföretagare över en natt som ett av de nya sätten att bedriva verksamhet.

| 4.6 | Internationella arbetsorganisationen (ILO) varnade redan i ett tidigt skede för risken för missbruk av egenföretagande, vilket innebär att man kringgår arbetstagarnas rättigheter och det rättsliga skydd som vanligen är kopplat till ett anställningsförhållande. ILO nämner att missbruket blir möjligt på grund av en kombination av faktorer: lagstiftningen är antingen för begränsad eller tolkas för snävt, lagstiftningen är formulerad på ett sätt som gör att räckvidden och verkan är minimala, det föreligger ett anställningsförhållande, men det är oklart vem som är arbetsgivare, man tar inte itu med former av falskt egenföretagande och det brister i allmänhet i kontrollen av efterlevnaden. |
| --- | --- |

4.6

Internationella arbetsorganisationen (ILO) varnade redan i ett tidigt skede för risken för missbruk av egenföretagande, vilket innebär att man kringgår arbetstagarnas rättigheter och det rättsliga skydd som vanligen är kopplat till ett anställningsförhållande. ILO nämner att missbruket blir möjligt på grund av en kombination av faktorer: lagstiftningen är antingen för begränsad eller tolkas för snävt, lagstiftningen är formulerad på ett sätt som gör att räckvidden och verkan är minimala, det föreligger ett anställningsförhållande, men det är oklart vem som är arbetsgivare, man tar inte itu med former av falskt egenföretagande och det brister i allmänhet i kontrollen av efterlevnaden.

| 4.7 | I International Classification of Status in Employment definieras egenföretagande som arbete där ersättningen är direkt beroende av vinsten från produktionen av varor och tillhandahållandet av tjänster. Historiskt sett särskiljs på detta sätt tre huvudgrupper av egenföretagare: mikroföretag, småföretag och frilansare. Vid generalförsamlingen i juni 2006 antogs en rekommendation om anställningsförhållandet (rekommendation nr 198) (10). Huvudsyftet med denna rekommendation var att förbättra den nationella politiken för skydd av rättigheterna för arbetstagare som befinner sig i ett anställningsförhållande (artikel 1.4). |
| --- | --- |

4.7

I International Classification of Status in Employment definieras egenföretagande som arbete där ersättningen är direkt beroende av vinsten från produktionen av varor och tillhandahållandet av tjänster. Historiskt sett särskiljs på detta sätt tre huvudgrupper av egenföretagare: mikroföretag, småföretag och frilansare. Vid generalförsamlingen i juni 2006 antogs en rekommendation om anställningsförhållandet (rekommendation nr 198) (10). Huvudsyftet med denna rekommendation var att förbättra den nationella politiken för skydd av rättigheterna för arbetstagare som befinner sig i ett anställningsförhållande (artikel 1.4).

| 4.8 | Samtidigt arbetade ILO mellan 2005 och 2007 med en vidareutveckling av de använda begreppen. Utöver ovannämnda rekommendation togs flera dokument fram som bl.a. ger en överblick över de gällande nationella bestämmelserna. Av översikterna framgår det tydligt att det finns ett växande behov av att utarbeta tydligare definitioner för att kunna göra åtskillnad mellan legitima former av egenföretagande och bedrägliga metoder som enbart syftar till att undvika eller kringgå arbetslagstiftning och andra rättsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

4.8

Samtidigt arbetade ILO mellan 2005 och 2007 med en vidareutveckling av de använda begreppen. Utöver ovannämnda rekommendation togs flera dokument fram som bl.a. ger en överblick över de gällande nationella bestämmelserna. Av översikterna framgår det tydligt att det finns ett växande behov av att utarbeta tydligare definitioner för att kunna göra åtskillnad mellan legitima former av egenföretagande och bedrägliga metoder som enbart syftar till att undvika eller kringgå arbetslagstiftning och andra rättsliga bestämmelser.

| 4.9 | EESK rekommenderar att lösningen på särskilda problem rörande egenföretagare diskuteras inom ramen för den sociala dialogen på såväl europeisk som nationell nivå, och att organisationer som företräder egenföretagarnas intressen kan delta i den sociala dialogen. |
| --- | --- |

4.9

EESK rekommenderar att lösningen på särskilda problem rörande egenföretagare diskuteras inom ramen för den sociala dialogen på såväl europeisk som nationell nivå, och att organisationer som företräder egenföretagarnas intressen kan delta i den sociala dialogen.

Bryssel den 21 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  EUT C 18, 19.1.2011, s. 44.

1

(2)  EUT C 18, 19.1.2011, s. 44.

2

(3)  I en nyligen offentliggjord publikation presenteras bevis på att status som egenföretagare också används för att kringgå de restriktioner på arbetsmarknaden som hör samman med utvidgningsprocessen. Enligt Béla Galgóczi har "en av de mest kontroversiella frågorna i EU:s debatt om arbetskraftens rörlighet, inte minst i samband med de övergångsåtgärder som vissa medlemsstater har infört, [...] varit att anställda kan ersättas med egenföretagare genom att man använder friheten att tillhandahålla tjänster i syfte att kringgå de restriktioner som införts som övergångsåtgärder vad gäller avlönad anställning" (s. 23). Totalt sett förekommer det inte någon överdriven användning av (falskt) egenföretagande, men i de länder som har restriktioner i form av övergångsåtgärder är det "klart och tydligt en anpassningsstrategi som används" (s. 25). Andelen egenföretagare från EU2-länderna har ökat sedan 2008 och nivån skilde sig 2011 mycket åt i Tyskland, Belgien och Österrike i jämförelse med infödda egenföretagare och egenföretagare från EU8-länderna. I Storbritannien gäller restriktioner fortfarande för rumänska arbetstagare, och en stor andel kommer in i landet genom användning av status som egenföretagare (närmare 45 %). Arbetstagare från EU8-länderna – som inte längre behöver tillstånd – har numera i genomsnitt en procentandel egenföretagare som har sjunkit till samma nivå som genomsnittet för Storbritannien. Bevis på detta kringgående framgår av det italienska fallet. Inom omsorgssektorn och byggsektorn, som inte har några restriktioner, har de migrerande arbetstagarna från EU2-länderna, främst Rumänien, som huvudsakligen arbetar inom dessa sektorer, i genomsnitt lägre siffror för egenföretagande än infödda eller andra migranter från EU eller länder utanför EU (EU Labour Migration in Troubled Times – Skills Mismatch, Return and Policy Responses av Béla Galgóczi, Janine Leschke och Andrew Watt (red.), Ashgate, 2012).

3

EU Labour Migration in Troubled Times

Skills Mismatch, Return and Policy Responses

(4)  Redan i Supiot-rapporten 1999 visade man på att detta "nya" egenföretagande höll på att växa fram i olika EU-medlemsstater och ansåg att det var problematiskt av två orsaker: dels genom att egenföretagande kan fungera som ett sätt att undvika arbetsgivaransvar, dels genom att yngre och välutbildade arbetstagare som väljer företagande står utanför solidariteten i de anställdas sociala trygghetssystem. Samtidigt har det "nya" egenföretagarfenomenet också en positiv sida. Egenföretagande kan öka utrymmet för kapaciteten hos äkta självständiga och vanligen högt kvalificerade arbetstagare och därför bidra till en ökning av arbetskvalitet och innovation i samband med arbetets organisation. Begrepp som "falskt" och "osjälvständigt" används för att understryka den mörka sidan av den här formen av egenföretagande. "Falskt" för att visa på att termen egenföretagande i detta sammanhang knappast kan definieras som sådan, och "osjälvständigt" för att visa att dessa s.k. egenföretagare inte är självständiga, vare sig ekonomiskt eller vad gäller kontrollen över arbets- och anställningsvillkoren (M. Westerveld, http://www.uva-aias.net/news_agenda/agenda/522).

4

(5)  I Frankrike kallas denna ålderdomliga form "marchandage de main-d'œuvre" (olaglig uthyrning av arbetskraft). De första lagarna med förbud mot denna typ av rekrytering för enbart arbete utarbetades redan i mitten på 1800-talet i Frankrike.

5

(6)  Europeiska kommissionen har beskrivit vissa former av missbruk: "I Frankrike har vissa arbetsgivare missbrukat den nya ‧egenföretagarstatusen‧ i syfte att betala mindre skatt för arbetstagare som tvingas acceptera den nya statusen. I ett antal medlemsstater, inkl. Nederländerna och Belgien, finns det ett ‧falskt egenföretagande‧ som handlar om påstådda egenföretagare vars status (egenföretagare eller anställda) är oklar. I teorin är de egenföretagare (arbetsgivaren betalar bara en klumpsumma från vilken arbetstagaren måste betala sin egen försäkring och andra utgifter), men i praktiken råder det ingen skillnad mellan dem och vilken annan anställd som helst som gör samma arbete."

6

(Europeiska kommissionen, European Employment Observatory Review, Self-employment in Europe, 2010, s. 29).

European Employment Observatory Review, Self-employment in Europe

(7)  Europeiska kommissionen (se not ovan, s. 6) noterar att det finns olika uppfattningar och definitioner av termen egenföretagare i de olika länderna, med ett antal underkategorier definierade, t.ex. enligt företagets rättsliga status, om företaget har anställda eller inte (arbetsgivare kontra egenföretagare) och/eller den sektor som företaget är verksamt inom (t.ex. jordbruk). En del länder gör också skillnad mellan status som egenföretagare och status som "osjälvständig egenföretagare" (t.ex. Spanien och Italien) i de fall där egenföretagaren har endast en uppdragsgivare. Andra gör distinktionen egenföretagande som utförs vid sidan om en avlönad anställning (t.ex. Belgien).

7

(8)  "Self employed workers: industrial relations and working conditions". EIRO, 2009.

8

(9)  Ur juridisk synvinkel finns flera kriterier i EU:s medlemsstater vad gäller definitionen av ett arbetsförhållande: Underordning i förhållande till ett användarföretag, underordning i förhållande till order och anvisningar vid utförandet av arbetet, inordning i en (kollektiv) modell för planering, utförande och kontroll som utformats av andra, arbetstagaren är ekonomiskt och socialt beroende av det arbete som utförs för ett företag som tillhör någon annan och i dess namn samt ekonomiskt beroende av en (enda) uppdragsgivare (http://www.clr-news.org/CLR-News/CLR%20News%202-2007 %20ISSN.pdf, s. 35).

9

(10)  Rekommendationen antogs med 71 % av de avgivna rösterna. Det bör noteras att arbetsgivardelegationen deltog i utarbetandet av rekommendationen men beslutade att avstå från att rösta.

10

---

BILAGA

till yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 54.3 i arbetsordningen):

Punkt 1.3

Ändra enligt följande:

"ILO:s rekommendation från 2006 har en bred syn på begreppet "anställningsförhållande" i syfte att göra det möjligt att motverka falskt egenföretagande. För att avgöra om ett anställningsförhållande föreligger måste man först och främst beakta sakförhållandena när det gäller arbetstagarens arbete och ersättning, oberoende av hur förhållandet beskrivs i t.ex. avtalsvillkoren. Ett dolt anställningsförhållande föreligger om arbetsgivaren behandlar en arbetstagare på ett sätt som döljer hans eller hennes verkliga rättsliga status som anställd, och om det kan uppstå en situation där avtalsvillkoren får till följd att de anställda fråntas det skydd som de har rätt till. Det bör dock noteras att ILO:s rekommendationer riktar sig till nationella regeringar och inte till EU."

och

Punkt 4.6

Punkt 4.6

Ändra enligt följande:

"Internationella arbetsorganisationen (ILO) varnade redan i ett tidigt skede de nationella regeringarna för risken för missbruk av egenföretagande, vilket innebär att man kringgår arbetstagarnas rättigheter och det rättsliga skydd som vanligen är kopplat till ett anställningsförhållande. ILO nämner att missbruket blir möjligt på grund av en kombination av faktorer: lagstiftningen är antingen för begränsad eller tolkas för snävt, lagstiftningen är formulerad på ett sätt som gör att räckvidden och verkan är minimala, det föreligger ett anställningsförhållande, men det är oklart vem som är arbetsgivare, man tar inte itu med former av falskt egenföretagande och det brister i allmänhet i kontrollen av efterlevnaden."

Motivering

Motivering

Som argument för åtgärder på EU-nivå använder föredraganden bl.a. ILO:s rekommendation om anställningsförhållanden från 2006. ILO begränsar emellertid uttryckligen sin rekommendation till nationell politik och lagstiftning. Man bör dessutom notera att det rådde långt ifrån enighet när denna rekommendation antogs (vilket är normal praxis inom ILO). Tvärtom stödde endast 71 % förslaget, och hela arbetsgivargruppen var emot det.

I enlighet med artikel 51.4 i arbetsordningen behandlades dessa två ändringsförslag tillsammans.

Resultat av omröstningen:

Resultat av omröstningen:

| För | : | 73 |
| --- | --- | --- |
| Emot | : | 122 |
| Nedlagda röster | : | 12 |

För

:

73

Emot

:

122

Nedlagda röster

:

12

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/20

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Inre marknaden och statligt stöd för regionala ändamål” (yttrande på eget initiativ)

2013/C 161/04

Föredragande: Edgardo Maria IOZIA

Den 12 juli 2012 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

"Inre marknaden och statligt stöd för regionala ändamål".

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 mars 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 21 mars 2013) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 156 röster för, 6 röster emot och 2 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Med anledning av att förändringen av systemen för statligt stöd närmar sig bedömer Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) det som värdefullt att utifrån det civila samhällets synpunkt utarbeta ett yttrande på eget initiativ, som behandlar statligt stöd för regionala ändamål ur det civila samhällets perspektiv och stödets integration i de grundläggande principerna för den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.1

Med anledning av att förändringen av systemen för statligt stöd närmar sig bedömer Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) det som värdefullt att utifrån det civila samhällets synpunkt utarbeta ett yttrande på eget initiativ, som behandlar statligt stöd för regionala ändamål ur det civila samhällets perspektiv och stödets integration i de grundläggande principerna för den inre marknaden.

| 1.2 | Detta ytterst viktiga ämne får en avgörande betydelse i en tid av kris och utbredd ekonomisk recession som kräver flexibla stöd- och interventionsinstrument i överensstämmelse med konkurrensreglerna. Kommissionen har de senaste åren antagit tillfälliga åtgärdsramar just för att underlätta adekvat stöd till bankerna och näringslivet. |
| --- | --- |

1.2

Detta ytterst viktiga ämne får en avgörande betydelse i en tid av kris och utbredd ekonomisk recession som kräver flexibla stöd- och interventionsinstrument i överensstämmelse med konkurrensreglerna. Kommissionen har de senaste åren antagit tillfälliga åtgärdsramar just för att underlätta adekvat stöd till bankerna och näringslivet.

| 1.3 | Statligt stöd för regionala ändamål syftar till att kompensera för de nackdelar som missgynnade områden lider av och främja den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i medlemsstaterna och i Europeiska unionen som helhet. Det utgör ett värdefullt instrument för att ta sig ur krisen och ge ekonomierna i regionerna en nystart. Framför allt för små och medelstora företag är det viktigt att dessa instrument är verksamma och effektiva. Tillgång till denna typ av stöd bör underlättas genom att man förenklar tillträdesvillkoren, gör stödet mer flexibelt och tillhandahåller utförlig information om vilka möjligheter som finns. |
| --- | --- |

1.3

Statligt stöd för regionala ändamål syftar till att kompensera för de nackdelar som missgynnade områden lider av och främja den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i medlemsstaterna och i Europeiska unionen som helhet. Det utgör ett värdefullt instrument för att ta sig ur krisen och ge ekonomierna i regionerna en nystart. Framför allt för små och medelstora företag är det viktigt att dessa instrument är verksamma och effektiva. Tillgång till denna typ av stöd bör underlättas genom att man förenklar tillträdesvillkoren, gör stödet mer flexibelt och tillhandahåller utförlig information om vilka möjligheter som finns.

| 1.4 | EESK välkomnar därför att kommissionen, inom ramen för den modernisering av de statliga stöden (1) som inletts av kommissionsledamot Joaquín Almunia, har påbörjat en uppdatering och modernisering även av detta regelverk, vars syfte är att främja offentligt stöd för företag i missgynnade områden. Vi anser att denna översyn måste präglas av samstämmighet mellan regionalpolitiken och konkurrenspolitiken samt av respekt för subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

1.4

EESK välkomnar därför att kommissionen, inom ramen för den modernisering av de statliga stöden (1) som inletts av kommissionsledamot Joaquín Almunia, har påbörjat en uppdatering och modernisering även av detta regelverk, vars syfte är att främja offentligt stöd för företag i missgynnade områden. Vi anser att denna översyn måste präglas av samstämmighet mellan regionalpolitiken och konkurrenspolitiken samt av respekt för subsidiaritetsprincipen.

| 1.5 | EESK rekommenderar därför kommissionen att skapa större överensstämmelse mellan EU:s olika politikområden och konkurrenspolitiken så att den sistnämnda inte utgör ett hinder för att uppnå mål av gemensamt europeiskt intresse, däribland en harmonisk och integrerad utveckling av Europas regioner, utan i stället en möjlighet att ge de regionala ekonomierna en nystart på den inre marknaden efter krisen. |
| --- | --- |

1.5

EESK rekommenderar därför kommissionen att skapa större överensstämmelse mellan EU:s olika politikområden och konkurrenspolitiken så att den sistnämnda inte utgör ett hinder för att uppnå mål av gemensamt europeiskt intresse, däribland en harmonisk och integrerad utveckling av Europas regioner, utan i stället en möjlighet att ge de regionala ekonomierna en nystart på den inre marknaden efter krisen.

| 1.6 | Den 14 januari 2013 inledde kommissionen ett offentligt samråd om förslaget om nya riktlinjer för statligt regionalstöd för perioden 2014–2020 (2): Dokumentet avspeglar till stor del angreppssättet i det informella dokument som översändes till medlemsstaterna redan i december 2011. Det har varit föremål för ett första multilateralt möte där kommissionen signalerade en möjlig öppning för vissa krav som framförts av medlemsstaterna, till exempel i fråga om högsta stödberättigad andel av befolkningen. I detta sammanhang får EESK:s yttrande en strategisk betydelse eftersom det förmedlar kommitténs eget budskap till kommissionen. |
| --- | --- |

1.6

Den 14 januari 2013 inledde kommissionen ett offentligt samråd om förslaget om nya riktlinjer för statligt regionalstöd för perioden 2014–2020 (2): Dokumentet avspeglar till stor del angreppssättet i det informella dokument som översändes till medlemsstaterna redan i december 2011. Det har varit föremål för ett första multilateralt möte där kommissionen signalerade en möjlig öppning för vissa krav som framförts av medlemsstaterna, till exempel i fråga om högsta stödberättigad andel av befolkningen. I detta sammanhang får EESK:s yttrande en strategisk betydelse eftersom det förmedlar kommitténs eget budskap till kommissionen.

| 1.7 | Följaktligen begär kommittén att de nya riktlinjerna om statligt stöd för regionala ändamål ger medlemsstaterna ett övergripande flexibelt instrument för att uppnå målen inom Europa 2020-strategin genom att utnyttja regional expertkompetens oberoende av sektor eller storleken på de företag som deltar i investeringsprojekt för utveckling av missgynnade områden. |
| --- | --- |

1.7

Följaktligen begär kommittén att de nya riktlinjerna om statligt stöd för regionala ändamål ger medlemsstaterna ett övergripande flexibelt instrument för att uppnå målen inom Europa 2020-strategin genom att utnyttja regional expertkompetens oberoende av sektor eller storleken på de företag som deltar i investeringsprojekt för utveckling av missgynnade områden.

| 1.8 | Det nuvarande systemet, som i stort sett varit oförändrat i över 40 år, är otillräckligt och stelbent samt bygger på en geografisk kartläggning av gemenskapens territorium. Om man fortsätter att använda den nuvarande metoden i det nya ekonomiska och sociala sammanhang som EU befinner sig i, skulle det kunna innebära en tillbakagång för den inre marknadens utveckling. |
| --- | --- |

1.8

Det nuvarande systemet, som i stort sett varit oförändrat i över 40 år, är otillräckligt och stelbent samt bygger på en geografisk kartläggning av gemenskapens territorium. Om man fortsätter att använda den nuvarande metoden i det nya ekonomiska och sociala sammanhang som EU befinner sig i, skulle det kunna innebära en tillbakagång för den inre marknadens utveckling.

| 1.9 | EESK rekommenderar kommissionen att använda flexiblare referensparametrar som är bättre anpassade till en ekonomisk kontext i stark omvandling. Dessa parametrar bör ta sin utgångspunkt i delåtgärder baserade på prioriteringar, behov, territoriell konfiguration av ekonomisk ineffektivitet och risken för social utestängning, med hänsyn till den institutionella kontexten men oberoende av administrativa gränser. |
| --- | --- |

1.9

EESK rekommenderar kommissionen att använda flexiblare referensparametrar som är bättre anpassade till en ekonomisk kontext i stark omvandling. Dessa parametrar bör ta sin utgångspunkt i delåtgärder baserade på prioriteringar, behov, territoriell konfiguration av ekonomisk ineffektivitet och risken för social utestängning, med hänsyn till den institutionella kontexten men oberoende av administrativa gränser.

| 1.10 | EESK understryker därför behovet av att inom ramen för den bredare moderniseringsprocessen uppdatera instrumentet om statligt stöd för regionala ändamål mot bakgrund av ekonomins utveckling och dynamik efter krisen. Detta kräver ökad flexibilitet när man definierar regionala nackdelar och medför att en geografisk karta som på ett osmidigt sätt fastställer missgynnade områden för hela programplaneringsperioden (7 år) blir otillräcklig. |
| --- | --- |

1.10

EESK understryker därför behovet av att inom ramen för den bredare moderniseringsprocessen uppdatera instrumentet om statligt stöd för regionala ändamål mot bakgrund av ekonomins utveckling och dynamik efter krisen. Detta kräver ökad flexibilitet när man definierar regionala nackdelar och medför att en geografisk karta som på ett osmidigt sätt fastställer missgynnade områden för hela programplaneringsperioden (7 år) blir otillräcklig.

| 1.11 | EESK anser därför också att missgynnade områden enligt undantaget i artikel 107.3 c inte får definieras genom att man helt enkelt subtraherar den andel av befolkningen som är stödberättigad enligt undantaget i artikel 107.3 a från den stödberättigade andelen av EU:s samlade befolkning (vilket för övrigt saknar grund). Medlemsstaterna bör i stället få tillgång till en bred uppsättning parametrar för att fastställa de regionala nackdelarna. |
| --- | --- |

1.11

EESK anser därför också att missgynnade områden enligt undantaget i artikel 107.3 c inte får definieras genom att man helt enkelt subtraherar den andel av befolkningen som är stödberättigad enligt undantaget i artikel 107.3 a från den stödberättigade andelen av EU:s samlade befolkning (vilket för övrigt saknar grund). Medlemsstaterna bör i stället få tillgång till en bred uppsättning parametrar för att fastställa de regionala nackdelarna.

| 1.12 | Det är ett misstag att utesluta storföretag från stöd till investeringsprojekt som syftar till regional utveckling och sammanhållning, eftersom det finns en stor risk att man förlorar den utvecklingspotential som bara samverkanseffekter och horisontell integration i hela näringslivet kan borga för, oavsett företagens storlek. |
| --- | --- |

1.12

Det är ett misstag att utesluta storföretag från stöd till investeringsprojekt som syftar till regional utveckling och sammanhållning, eftersom det finns en stor risk att man förlorar den utvecklingspotential som bara samverkanseffekter och horisontell integration i hela näringslivet kan borga för, oavsett företagens storlek.

| 1.13 | EESK uppmanar kommissionen att införa en mekanism som på förhand tar hänsyn till de negativa externa effekter som statligt stöd för regionala ändamål kan få i form av betydande förlust av arbetstillfällen i befintliga produktionsanläggningar i EU, inte bara inom ramen för den jämförande bedömning som kommissionen utför under anmälningsförfarandet och som i dag uteslutande är reserverad för de stora investeringsprojekten (3), utan också i samband med de allmänna undantagsbestämmelserna. |
| --- | --- |

1.13

EESK uppmanar kommissionen att införa en mekanism som på förhand tar hänsyn till de negativa externa effekter som statligt stöd för regionala ändamål kan få i form av betydande förlust av arbetstillfällen i befintliga produktionsanläggningar i EU, inte bara inom ramen för den jämförande bedömning som kommissionen utför under anmälningsförfarandet och som i dag uteslutande är reserverad för de stora investeringsprojekten (3), utan också i samband med de allmänna undantagsbestämmelserna.

| 1.14 | EESK understryker att instrumentet för statligt stöd för regionala ändamål måste innehålla de åtgärder som krävs för att undvika effekter i form av att företag trängs undan och utlokaliseras på grund av de stora skillnaderna i stödnivåer mellan angränsande eller geografiskt närliggande regioner, eftersom detta kommer att fragmentera den inre marknaden på grund av så kallade subsidy races ("stödkapplöpningar"). |
| --- | --- |

1.14

EESK understryker att instrumentet för statligt stöd för regionala ändamål måste innehålla de åtgärder som krävs för att undvika effekter i form av att företag trängs undan och utlokaliseras på grund av de stora skillnaderna i stödnivåer mellan angränsande eller geografiskt närliggande regioner, eftersom detta kommer att fragmentera den inre marknaden på grund av så kallade subsidy races ("stödkapplöpningar").

| 1.15 | Kommittén föreslår att kommissionen ska






  — | omvärdera sin avsikt att minska stödnivån för stora företag från 40 % ned till 35 och 25 %, eftersom den föreslagna minskningen i realiteten kommer att leda till att företagen förlorar attraktionskraft för utländska investeringar, |
| --- | --- | --- |

1.15

Kommittén föreslår att kommissionen ska

—

omvärdera sin avsikt att minska stödnivån för stora företag från 40 % ned till 35 och 25 %, eftersom den föreslagna minskningen i realiteten kommer att leda till att företagen förlorar attraktionskraft för utländska investeringar,

| — | avstå från att begränsa stödnivån till beloppet för merkostnader och att göra förfarandet för att bevisa stimulanseffekten för stora företag svårare, |
| --- | --- |

—

avstå från att begränsa stödnivån till beloppet för merkostnader och att göra förfarandet för att bevisa stimulanseffekten för stora företag svårare,

| — | undvika att skada "a"-regionernas möjligheter att attrahera utländska investeringar och skapa nya arbetstillfällen och värden, och att ställa dessa områden i konkurrensunderläge i förhållande till andra regioner utanför Europa, vars investeringssystem i många fall är mycket mer generösa. |
| --- | --- |

—

undvika att skada "a"-regionernas möjligheter att attrahera utländska investeringar och skapa nya arbetstillfällen och värden, och att ställa dessa områden i konkurrensunderläge i förhållande till andra regioner utanför Europa, vars investeringssystem i många fall är mycket mer generösa.

| 1.16 | Kommissionen ska samtidigt införa en skyddsklausul som förpliktigar framför allt storföretag som får regionalstöd för att bygga en ny anläggning eller för att köpa tillgångar som är direkt knutna till en anläggning att garantera följande för de fem åren efter beviljandet av stödet:






  — | En bevarad sysselsättningsnivå i anläggningar i de medlemsstater där de inte har ansökt om regionalstöd enligt artikel 107.3 a. |
| --- | --- | --- |

1.16

Kommissionen ska samtidigt införa en skyddsklausul som förpliktigar framför allt storföretag som får regionalstöd för att bygga en ny anläggning eller för att köpa tillgångar som är direkt knutna till en anläggning att garantera följande för de fem åren efter beviljandet av stödet:

—

En bevarad sysselsättningsnivå i anläggningar i de medlemsstater där de inte har ansökt om regionalstöd enligt artikel 107.3 a.

| — | En eventuell minskning av sysselsättningsnivån i anläggningar som är belägna i andra medlemsstater än den där företaget ansöker om regionalstöd enligt artikel 107.3 a kommer att ske med utgångspunkt i och i överensstämmelse med ett avtal med arbetsmarknadens parter på regional eller nationell nivå (beroende vad som är lämpligast) i de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

En eventuell minskning av sysselsättningsnivån i anläggningar som är belägna i andra medlemsstater än den där företaget ansöker om regionalstöd enligt artikel 107.3 a kommer att ske med utgångspunkt i och i överensstämmelse med ett avtal med arbetsmarknadens parter på regional eller nationell nivå (beroende vad som är lämpligast) i de berörda medlemsstaterna.

| 1.17 | EESK uppmanar kommissionen att minska stödnivån mer gradvis, progressivt och balanserat än vad som har föreslagits. Minskningen bör vara i linje med den minskning som ska genomföras för medel som regionerna får inom ramen för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

1.17

EESK uppmanar kommissionen att minska stödnivån mer gradvis, progressivt och balanserat än vad som har föreslagits. Minskningen bör vara i linje med den minskning som ska genomföras för medel som regionerna får inom ramen för sammanhållningspolitiken.

| 1.18 | EESK föreslår att man parallellt med BNP per capita, som i dag är den enda parametern och inte avspeglar den regionala ekonomins reala situation, använder andra parametrar såsom arbetslösheten, förhållandet mellan förlust av arbetstillfällen och det totala antalet sysselsatta samt andra parametrar som bättre avspeglar den verkliga situationen. |
| --- | --- |

1.18

EESK föreslår att man parallellt med BNP per capita, som i dag är den enda parametern och inte avspeglar den regionala ekonomins reala situation, använder andra parametrar såsom arbetslösheten, förhållandet mellan förlust av arbetstillfällen och det totala antalet sysselsatta samt andra parametrar som bättre avspeglar den verkliga situationen.

2.   En ny ekonomisk situation efter krisen

| 2.1 | Inom ramen för konkurrenspolitiken är kontrollen av statligt stöd ett nödvändigt instrument för att garantera att den inre marknaden styrs av principerna om reell frihandel och effektiv konkurrens och uppfyller behovet av att garantera att alla företag på EU:s inre marknad verkar under samma villkor. Artikel 107 i EUF-fördraget innebär dock ett förbud för medlemsstaterna att ge stöd till företag om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna, snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och ger vissa företag obefogade selektiva fördelar, vilket innebär att marknadskrafterna inte belönar de mest konkurrenskraftiga företagen, något som i sin tur minskar EU:s allmänna konkurrenskraft. |
| --- | --- |

2.1

Inom ramen för konkurrenspolitiken är kontrollen av statligt stöd ett nödvändigt instrument för att garantera att den inre marknaden styrs av principerna om reell frihandel och effektiv konkurrens och uppfyller behovet av att garantera att alla företag på EU:s inre marknad verkar under samma villkor. Artikel 107 i EUF-fördraget innebär dock ett förbud för medlemsstaterna att ge stöd till företag om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna, snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och ger vissa företag obefogade selektiva fördelar, vilket innebär att marknadskrafterna inte belönar de mest konkurrenskraftiga företagen, något som i sin tur minskar EU:s allmänna konkurrenskraft.

| 2.2 | Fördraget ger dock möjlighet till undantag från detta förbud om stödet rör mål av gemensamt europeiskt intresse, som marknadskrafterna på egen hand inte kan uppnå. I artikel 107.2 och 107.3 anges de viktigaste marknadsmisslyckandena och de undantag då visst stöd är eller kan anses vara "förenligt" med den inre marknaden, på grundval av kriterier som Europeiska kommissionen utformar på egen hand. |
| --- | --- |

2.2

Fördraget ger dock möjlighet till undantag från detta förbud om stödet rör mål av gemensamt europeiskt intresse, som marknadskrafterna på egen hand inte kan uppnå. I artikel 107.2 och 107.3 anges de viktigaste marknadsmisslyckandena och de undantag då visst stöd är eller kan anses vara "förenligt" med den inre marknaden, på grundval av kriterier som Europeiska kommissionen utformar på egen hand.

| 2.3 | Kommissionen kan faktiskt på grundval av artikel 107.3 a och c betrakta statligt stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa mindre gynnade områden i Europeiska unionen som förenligt med den gemensamma marknaden, dvs. stöd för regionala ändamål. Det är fråga om stöd som först och främst kan tilldelas större företag för att stödja investeringar och nya arbetstillfällen eller, under vissa särskilda omständigheter, för att stödja driften. I båda fallen är stödet riktat till särskilda regioner för att utjämna regionala skillnader och har som särskilt syfte att uppmuntra företagen att etablera nya anläggningar. |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen kan faktiskt på grundval av artikel 107.3 a och c betrakta statligt stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa mindre gynnade områden i Europeiska unionen som förenligt med den gemensamma marknaden, dvs. stöd för regionala ändamål. Det är fråga om stöd som först och främst kan tilldelas större företag för att stödja investeringar och nya arbetstillfällen eller, under vissa särskilda omständigheter, för att stödja driften. I båda fallen är stödet riktat till särskilda regioner för att utjämna regionala skillnader och har som särskilt syfte att uppmuntra företagen att etablera nya anläggningar.

| 2.4 | Genom att det statliga regionalstödet kompenserar för de nackdelar de mindre gynnade områdena lider av, främjas den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i medlemsstaterna och i Europeiska unionen som helhet: Dessa försöker uppnå mål som ligger i linje med målen för strukturfonderna, som tillsammans med statsbudgetarna utgör ett finansieringsinstrument för genomförande av politiken för regional utveckling. |
| --- | --- |

2.4

Genom att det statliga regionalstödet kompenserar för de nackdelar de mindre gynnade områdena lider av, främjas den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i medlemsstaterna och i Europeiska unionen som helhet: Dessa försöker uppnå mål som ligger i linje med målen för strukturfonderna, som tillsammans med statsbudgetarna utgör ett finansieringsinstrument för genomförande av politiken för regional utveckling.

| 2.5 | EESK understryker att det är absolut nödvändigt att skydda och i vissa fall stärka kontrollen av statligt stöd som allvarligt kan skada den inre marknadens funktion, men anser samtidigt att bestämmelserna för statligt stöd inte får fragmenteras. Genom bestämmelserna måste man även förhindra en ökad risk för snedvridning av konkurrensen och handeln på grund av skillnader i fråga om de olika medlemsstaternas kapacitet när det gäller att bevilja investeringsstöd. |
| --- | --- |

2.5

EESK understryker att det är absolut nödvändigt att skydda och i vissa fall stärka kontrollen av statligt stöd som allvarligt kan skada den inre marknadens funktion, men anser samtidigt att bestämmelserna för statligt stöd inte får fragmenteras. Genom bestämmelserna måste man även förhindra en ökad risk för snedvridning av konkurrensen och handeln på grund av skillnader i fråga om de olika medlemsstaternas kapacitet när det gäller att bevilja investeringsstöd.

| 2.6 | Samtidigt måste de instrument som finns tillgängliga för extraordinära insatser till krisområden och i krissituationer vara effektiva och flexibla. |
| --- | --- |

2.6

Samtidigt måste de instrument som finns tillgängliga för extraordinära insatser till krisområden och i krissituationer vara effektiva och flexibla.

| 2.7 | Det nuvarande systemet med riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål har påtagliga brister på grund av dess rigida konstruktion, som utgår från en geografisk kartläggning av EU. Systemet uppfyller inte fullt ut de mål som fastställs i artikel 107.3 c i fördraget och skulle kunna snedvrida konkurrensen. Om den nuvarande metoden används i den nya ekonomiska och sociala situation som EU befinner sig i riskerar man att den inre marknadens utveckling hämmas. |
| --- | --- |

2.7

Det nuvarande systemet med riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål har påtagliga brister på grund av dess rigida konstruktion, som utgår från en geografisk kartläggning av EU. Systemet uppfyller inte fullt ut de mål som fastställs i artikel 107.3 c i fördraget och skulle kunna snedvrida konkurrensen. Om den nuvarande metoden används i den nya ekonomiska och sociala situation som EU befinner sig i riskerar man att den inre marknadens utveckling hämmas.

| 2.8 | Moderniseringen av det statliga stödet måste även tillämpas på detta viktiga instrument som kompletterar de åtgärder som kan vidtas i de missgynnade områdena. Det är minst sagt märkligt att kommissionen inte endast avser att behålla ett system som, med vissa ändringar, använts ända sedan 1971, utan att den även vill göra tillämpningen av systemet ännu mer restriktiv. De mål för tillväxt och ökad sysselsättning som kommissionen många gånger har nämnt motverkas av en inkonsekvent politik som begränsar den potential som en reform av riktlinjerna skulle kunna medföra. |
| --- | --- |

2.8

Moderniseringen av det statliga stödet måste även tillämpas på detta viktiga instrument som kompletterar de åtgärder som kan vidtas i de missgynnade områdena. Det är minst sagt märkligt att kommissionen inte endast avser att behålla ett system som, med vissa ändringar, använts ända sedan 1971, utan att den även vill göra tillämpningen av systemet ännu mer restriktiv. De mål för tillväxt och ökad sysselsättning som kommissionen många gånger har nämnt motverkas av en inkonsekvent politik som begränsar den potential som en reform av riktlinjerna skulle kunna medföra.

| 2.9 | I Europa 2020-strategin erkänner kommissionen själv att de ekonomiska villkoren förändras snabbare än de politiska villkoren, och att Europa för att kunna återupprätta en hållbar tillväxt och hållbara offentliga finanser efter krisen därför behöver ett nytt tillvägagångssätt som bygger på en tematisk koncentration och prioritering av resurser. I ett diskussionsdokument om modernisering (4) från GD Konkurrens av den 23 februari 2012 anges att detta bör uppnås genom ett reformpaket i de olika sektorerna och genom samarbete med medlemsstater och berörda parter i syfte att utveckla en omfattande och balanserad överenskommelse om vägen framåt. |
| --- | --- |

2.9

I Europa 2020-strategin erkänner kommissionen själv att de ekonomiska villkoren förändras snabbare än de politiska villkoren, och att Europa för att kunna återupprätta en hållbar tillväxt och hållbara offentliga finanser efter krisen därför behöver ett nytt tillvägagångssätt som bygger på en tematisk koncentration och prioritering av resurser. I ett diskussionsdokument om modernisering (4) från GD Konkurrens av den 23 februari 2012 anges att detta bör uppnås genom ett reformpaket i de olika sektorerna och genom samarbete med medlemsstater och berörda parter i syfte att utveckla en omfattande och balanserad överenskommelse om vägen framåt.

| 2.10 | EESK välkomnar det här tillvägagångssättet som är mer flexibelt, dynamiskt och därmed bättre lämpat att ta itu med den aktuella krisen inom EU, vilken utvecklas snabbt och fortlöpande. Framför allt anser EESK att det bör tillämpas vid hanteringen av undantagen för statligt regionalstöd enligt fördraget. |
| --- | --- |

2.10

EESK välkomnar det här tillvägagångssättet som är mer flexibelt, dynamiskt och därmed bättre lämpat att ta itu med den aktuella krisen inom EU, vilken utvecklas snabbt och fortlöpande. Framför allt anser EESK att det bör tillämpas vid hanteringen av undantagen för statligt regionalstöd enligt fördraget.

3.   Samstämmighet mellan regional sammanhållningspolitik och konkurrenspolitik

| 3.1 | Ända sedan de principer som utgör grunden för statligt stöd för regionala ändamål upprättades i riktlinjerna från 1998 (5) har kommissionen understrukit behovet av att göra regionalpolitiken och konkurrenspolitiken mer konsekvent och koncentrerad (6). |
| --- | --- |

3.1

Ända sedan de principer som utgör grunden för statligt stöd för regionala ändamål upprättades i riktlinjerna från 1998 (5) har kommissionen understrukit behovet av att göra regionalpolitiken och konkurrenspolitiken mer konsekvent och koncentrerad (6).

| 3.2 | Detta tillvägagångssätt borgade för samstämmighet mellan de två systemen fram till programplaneringsperioden 2000–2006, eftersom man av politiska och ekonomiska skäl samordnade kartläggningen av de EU-regioner som är berättigade till strukturstöd enligt mål 1 med kartläggningen av de regioner som kan omfattas av undantaget för regionalstöd. Detta har emellertid upphört i och med programplaneringsperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

3.2

Detta tillvägagångssätt borgade för samstämmighet mellan de två systemen fram till programplaneringsperioden 2000–2006, eftersom man av politiska och ekonomiska skäl samordnade kartläggningen av de EU-regioner som är berättigade till strukturstöd enligt mål 1 med kartläggningen av de regioner som kan omfattas av undantaget för regionalstöd. Detta har emellertid upphört i och med programplaneringsperioden 2007–2013.

| 3.3 | Å ena sidan har regionalpolitiken förändrats på grund av behovet av att anta "ett tvärsektoriellt och integrerat tillvägagångssätt" för att kunna "erkänna de särskilda problem som de olika geografiska förhållandena ger upphov till" och utveckla "en övergripande strategi som anger ramar för de särskilda målen och åtgärderna" och utifrån vilken resurserna anslås (7). I artikel 12 i förordning (EG) nr 1083/2006 (8) fastställs den nya metoden för genomförandet av de strukturella åtgärderna på territoriell nivå, som innebär att varje medlemsstats åtgärder genomförs på lämplig territoriell nivå i enlighet med landets regelverk, särart och socioekonomiska krav. |
| --- | --- |

3.3

Å ena sidan har regionalpolitiken förändrats på grund av behovet av att anta "ett tvärsektoriellt och integrerat tillvägagångssätt" för att kunna "erkänna de särskilda problem som de olika geografiska förhållandena ger upphov till" och utveckla "en övergripande strategi som anger ramar för de särskilda målen och åtgärderna" och utifrån vilken resurserna anslås (7). I artikel 12 i förordning (EG) nr 1083/2006 (8) fastställs den nya metoden för genomförandet av de strukturella åtgärderna på territoriell nivå, som innebär att varje medlemsstats åtgärder genomförs på lämplig territoriell nivå i enlighet med landets regelverk, särart och socioekonomiska krav.

| 3.4 | Å andra sidan har man inom ramen för konkurrenspolitiken fortsatt att i förväg avgöra vilka områden som kan omfattas av undantaget för regionalstöd genom kartor som gäller för en sjuårsperiod. Regional- och sammanhållningspolitiken saknar ett sådant flexibelt konkurrensinstrument, vilket skadar den inre marknadens integritet och är ett tecken på att politikområdena brister i symmetri trots att de strävar efter samma mål om sammanhållning. |
| --- | --- |

3.4

Å andra sidan har man inom ramen för konkurrenspolitiken fortsatt att i förväg avgöra vilka områden som kan omfattas av undantaget för regionalstöd genom kartor som gäller för en sjuårsperiod. Regional- och sammanhållningspolitiken saknar ett sådant flexibelt konkurrensinstrument, vilket skadar den inre marknadens integritet och är ett tecken på att politikområdena brister i symmetri trots att de strävar efter samma mål om sammanhållning.

| 3.5 | EESK erinrar dessutom om att kommissionen i grönboken om territoriell sammanhållning från 2008 (9) konstaterade att stödberättigandet i fråga om strukturellt stöd måste fastställas på regional nivå, och att den blev allt mer medveten om att det – för att styrelseformerna vad gäller sammanhållningspolitiken skulle kunna förbättras – var nödvändigt att göra politiken "mer flexibel, mer anpassbar till den lämpligaste territoriella skalan, att den bättre motsvarar lokala prioriteringar och behov och är bättre samordnad med annan politik på alla nivåer, i enlighet med subsidiaritetsprincipen". |
| --- | --- |

3.5

EESK erinrar dessutom om att kommissionen i grönboken om territoriell sammanhållning från 2008 (9) konstaterade att stödberättigandet i fråga om strukturellt stöd måste fastställas på regional nivå, och att den blev allt mer medveten om att det – för att styrelseformerna vad gäller sammanhållningspolitiken skulle kunna förbättras – var nödvändigt att göra politiken "mer flexibel, mer anpassbar till den lämpligaste territoriella skalan, att den bättre motsvarar lokala prioriteringar och behov och är bättre samordnad med annan politik på alla nivåer, i enlighet med subsidiaritetsprincipen".

| 3.6 | Kommissionen fastslog även att det behövs "en politik i varierande geografisk skala" (10) för att problemen med unionens ekonomiska tillväxt i en globaliserad ekonomi ska kunna lösas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

3.6

Kommissionen fastslog även att det behövs "en politik i varierande geografisk skala" (10) för att problemen med unionens ekonomiska tillväxt i en globaliserad ekonomi ska kunna lösas på ett effektivt sätt.

| 3.7 | Kommissionen konstaterar följande: "Konkurrenspolitiken kan påverka hur närings-verksamheten fördelas över området genom att se till att regionalstöd koncentreras till de mest missgynnade områdena och genom att anpassa stödnivån till problemens art och omfattning." (11) Om så är fallet är det med tanke på den utveckling av regionalpolitiken som redan har skett – och som bygger på en tematisk fokusering på EU:s prioriteringar och en geografisk koncentration i varierande skala – nödvändigt att se över den metod som används för att identifiera vilka områden som omfattas av undantagen enligt artikel 107.3. |
| --- | --- |

3.7

Kommissionen konstaterar följande: "Konkurrenspolitiken kan påverka hur närings-verksamheten fördelas över området genom att se till att regionalstöd koncentreras till de mest missgynnade områdena och genom att anpassa stödnivån till problemens art och omfattning." (11) Om så är fallet är det med tanke på den utveckling av regionalpolitiken som redan har skett – och som bygger på en tematisk fokusering på EU:s prioriteringar och en geografisk koncentration i varierande skala – nödvändigt att se över den metod som används för att identifiera vilka områden som omfattas av undantagen enligt artikel 107.3.

4.   Skälen till att den nuvarande kartläggningen av missgynnade områden är bristfällig

| 4.1 | EESK påpekar att den metod som kommissionen använder för att fastställa vilka områden som kan omfattas av regionala undantag enligt artikel 107.3 bör innebära att de regioner som drabbats av de allvarligaste problemen prioriteras (art. 107.3 a). Prioriteringen ska fastställas utifrån BNP uttryckt i köpkraftsstandard jämfört med det totala europeiska genomsnittet. Denna metod bör kompletteras med andra kriterier som gör det möjligt att mäta allvarlig brist på sysselsättning, som det uttryckligen hänvisas till i fördraget: Kommissionen använder i realiteten ett kriterium som identifierar en onormalt låg levnadsstandard, men som inte alltid återspeglar allvarlig brist på sysselsättning. Arbetslöshetsnivån skulle kunna utgöra en bra korrektionsfaktor för BNP. EESK vill dock fråga kommissionen varför missgynnade områden som omfattas av undantagen i led c ska identifieras enbart genom att man subtraherar områden enligt artikel 107.3 a från den totala befolkningen i en berörd medlemsstat. Ett sådant tillvägagångssätt innebär att möjligheten att hjälpa områden som är missgynnade enligt led c är beroende av omfattningen av missgynnade områden enligt led a, vilket leder till stora klyftor mellan medlemsstaterna utan att dessa skillnader grundas på en jämförande bedömning av de svårigheter som de utvalda regionerna brottas med. |
| --- | --- |

4.1

EESK påpekar att den metod som kommissionen använder för att fastställa vilka områden som kan omfattas av regionala undantag enligt artikel 107.3 bör innebära att de regioner som drabbats av de allvarligaste problemen prioriteras (art. 107.3 a). Prioriteringen ska fastställas utifrån BNP uttryckt i köpkraftsstandard jämfört med det totala europeiska genomsnittet. Denna metod bör kompletteras med andra kriterier som gör det möjligt att mäta allvarlig brist på sysselsättning, som det uttryckligen hänvisas till i fördraget: Kommissionen använder i realiteten ett kriterium som identifierar en onormalt låg levnadsstandard, men som inte alltid återspeglar allvarlig brist på sysselsättning. Arbetslöshetsnivån skulle kunna utgöra en bra korrektionsfaktor för BNP. EESK vill dock fråga kommissionen varför missgynnade områden som omfattas av undantagen i led c ska identifieras enbart genom att man subtraherar områden enligt artikel 107.3 a från den totala befolkningen i en berörd medlemsstat. Ett sådant tillvägagångssätt innebär att möjligheten att hjälpa områden som är missgynnade enligt led c är beroende av omfattningen av missgynnade områden enligt led a, vilket leder till stora klyftor mellan medlemsstaterna utan att dessa skillnader grundas på en jämförande bedömning av de svårigheter som de utvalda regionerna brottas med.

| 4.2 | På så sätt snedvrids konkurrensen. I vissa länder kan det finnas stödberättigade regioner vars utvecklingsnivåer är betydligt högre än i regioner i andra länder, där regionalstöd inte kan beviljas eftersom landets tak enligt artikel 107.3 c är lågt. Snedvridning av handeln som orsakas av någon form av stöd kan inte rättfärdigas med hänsyn till gemensamma intressen. En sådan snedvridning skulle tvärtom vara både genomgripande och omotiverad. |
| --- | --- |

4.2

På så sätt snedvrids konkurrensen. I vissa länder kan det finnas stödberättigade regioner vars utvecklingsnivåer är betydligt högre än i regioner i andra länder, där regionalstöd inte kan beviljas eftersom landets tak enligt artikel 107.3 c är lågt. Snedvridning av handeln som orsakas av någon form av stöd kan inte rättfärdigas med hänsyn till gemensamma intressen. En sådan snedvridning skulle tvärtom vara både genomgripande och omotiverad.

| 4.3 | EESK framhåller vikten av att även i fortsättningen identifiera områden enligt artikel 107.3 c med nationell utvecklingsnivå som måttstock, eftersom endast jämförelser inom ett land ger medlemsstaterna möjlighet att komma till rätta med de regionala skillnaderna på sitt territorium och att genomföra nationell regionalpolitik för att undvika en fragmentering av den inre marknaden. |
| --- | --- |

4.3

EESK framhåller vikten av att även i fortsättningen identifiera områden enligt artikel 107.3 c med nationell utvecklingsnivå som måttstock, eftersom endast jämförelser inom ett land ger medlemsstaterna möjlighet att komma till rätta med de regionala skillnaderna på sitt territorium och att genomföra nationell regionalpolitik för att undvika en fragmentering av den inre marknaden.

| 4.4 | I en alltmer globaliserad värld och i ett Europa som präglas av snabbt försvinnande interna hinder, är skillnaderna inom unionen mer påtagliga på regional nivå än på nationell nivå i områden vars socioekonomiska problem sträcker sig över administrativa gränser och är rotade i särskilda strukturella brister och systembrister av ekonomisk snarare än politisk karaktär. |
| --- | --- |

4.4

I en alltmer globaliserad värld och i ett Europa som präglas av snabbt försvinnande interna hinder, är skillnaderna inom unionen mer påtagliga på regional nivå än på nationell nivå i områden vars socioekonomiska problem sträcker sig över administrativa gränser och är rotade i särskilda strukturella brister och systembrister av ekonomisk snarare än politisk karaktär.

| 4.5 | Att helt och hållet koppla identifieringen av svaga områden till en geografisk karta som bygger på genomsnittliga uppgifter för åren 2008–2010, och som omfattar en period på 7 år, är olämpligt i dagens snabbt skiftande ekonomiska och sociala sammanhang. |
| --- | --- |

4.5

Att helt och hållet koppla identifieringen av svaga områden till en geografisk karta som bygger på genomsnittliga uppgifter för åren 2008–2010, och som omfattar en period på 7 år, är olämpligt i dagens snabbt skiftande ekonomiska och sociala sammanhang.

| 4.6 | Dessutom riskerar försöket att göra den geografiska fördelningen av den ekonomiska verksamheten mer balanserad genom investeringar i de mest missgynnade områdena att tvinga fram resultat som inte speglar den verkliga potentialen i dessa områden och att försvåra effektiva kluster i områden som omfattas av led c, samt att gynna dem som jagar subventioner på det lokala planet i områden som omfattas av led a. Att på ett statiskt sätt i förväg identifiera missgynnade områden främjar varken konkurrens eller innovation. Ett sådant tillvägagångssätt hämmar dessutom utvecklingen av de innovationskluster som i Europa 2020-strategin beskrivs som avgörande för strategierna för smart specialisering för regional tillväxt. Kommissionen påpekar att stöd för att utveckla dessa kluster "bör inriktas på områden där det finns en komparativ fördel" (12), dvs. de ekonomiska sektorer där stödet är mest kostnadseffektivt. |
| --- | --- |

4.6

Dessutom riskerar försöket att göra den geografiska fördelningen av den ekonomiska verksamheten mer balanserad genom investeringar i de mest missgynnade områdena att tvinga fram resultat som inte speglar den verkliga potentialen i dessa områden och att försvåra effektiva kluster i områden som omfattas av led c, samt att gynna dem som jagar subventioner på det lokala planet i områden som omfattas av led a. Att på ett statiskt sätt i förväg identifiera missgynnade områden främjar varken konkurrens eller innovation. Ett sådant tillvägagångssätt hämmar dessutom utvecklingen av de innovationskluster som i Europa 2020-strategin beskrivs som avgörande för strategierna för smart specialisering för regional tillväxt. Kommissionen påpekar att stöd för att utveckla dessa kluster "bör inriktas på områden där det finns en komparativ fördel" (12), dvs. de ekonomiska sektorer där stödet är mest kostnadseffektivt.

| 4.7 | Det har också flera gånger konstaterats (13) att en regional utvecklingspolitik som i huvudsak bygger på att kompensera för regionala skillnader kopplade till produktivitetsklyftor, dvs. att helt enkelt överföra resurser från de rikaste till de fattigaste regionerna, utgör ett allvarligt hinder för rörligheten och effektiva kluster. Det är nödvändigt att lämna utrymme för en platsbaserad utvecklingsstrategi där regionernas och orternas gränser är oberoende av administrativa gränser och kan förändras med tiden. |
| --- | --- |

4.7

Det har också flera gånger konstaterats (13) att en regional utvecklingspolitik som i huvudsak bygger på att kompensera för regionala skillnader kopplade till produktivitetsklyftor, dvs. att helt enkelt överföra resurser från de rikaste till de fattigaste regionerna, utgör ett allvarligt hinder för rörligheten och effektiva kluster. Det är nödvändigt att lämna utrymme för en platsbaserad utvecklingsstrategi där regionernas och orternas gränser är oberoende av administrativa gränser och kan förändras med tiden.

5.   Behovet av att byta metod för identifiering av missgynnade områden: förslag

| 5.1 | EESK anser att kartläggningen av de så kallade missgynnade områdena måste göra det möjligt för varje administrativ region att ingripa i alla områden som under programplaneringen visar tecken på att vara missgynnade, något som skulle fastställas genom användning av på förhand fastlagda, erkända och gemensamma parametrar. |
| --- | --- |

5.1

EESK anser att kartläggningen av de så kallade missgynnade områdena måste göra det möjligt för varje administrativ region att ingripa i alla områden som under programplaneringen visar tecken på att vara missgynnade, något som skulle fastställas genom användning av på förhand fastlagda, erkända och gemensamma parametrar.

| 5.2 | EESK stöder den modell som Fabrizio Barca rekommenderar i rapporten om sammanhållningspolitiken från 2009 (14) för att modernisera regionalpolitiken och som bygger på att man fastställer i vilka enheter insatser ska göras utifrån prioriteringar, behov, den ekonomiska ineffektivitetens territoriella konfiguration och risken för social utestängning, med hänsyn tagen till den institutionella kontexten men oberoende av administrativa gränser. |
| --- | --- |

5.2

EESK stöder den modell som Fabrizio Barca rekommenderar i rapporten om sammanhållningspolitiken från 2009 (14) för att modernisera regionalpolitiken och som bygger på att man fastställer i vilka enheter insatser ska göras utifrån prioriteringar, behov, den ekonomiska ineffektivitetens territoriella konfiguration och risken för social utestängning, med hänsyn tagen till den institutionella kontexten men oberoende av administrativa gränser.

| 5.3 | EESK föreslår att kommissionen antar samma strategi även för konkurrenspolitiken genom en ny metod för att identifiera "vissa regioner" i enlighet med artikel 107.3 c, oberoende av geografiska och administrativa gränser, men med hänsyn tagen till de faktiska villkor som periodvis gäller i de olika regionerna. |
| --- | --- |

5.3

EESK föreslår att kommissionen antar samma strategi även för konkurrenspolitiken genom en ny metod för att identifiera "vissa regioner" i enlighet med artikel 107.3 c, oberoende av geografiska och administrativa gränser, men med hänsyn tagen till de faktiska villkor som periodvis gäller i de olika regionerna.

| 5.4 | EESK anser att man genom denna modell kan garantera såväl målen med den regionala utvecklingen (genom tematisk koncentration) som principerna vad gäller konkurrens och marknadens integritet. Det skulle ske genom en kvantitativ begränsning av de resurser som ska anslås till statligt stöd för regionala ändamål. Dessa skulle fastställas på förhand per medlemsstat och Nuts II-region (nomenklatur för statistiska territoriella enheter), på samma sätt som t.ex. de nationella taken för stöd av mindre betydelse inom ramen för fiskeri- och jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

5.4

EESK anser att man genom denna modell kan garantera såväl målen med den regionala utvecklingen (genom tematisk koncentration) som principerna vad gäller konkurrens och marknadens integritet. Det skulle ske genom en kvantitativ begränsning av de resurser som ska anslås till statligt stöd för regionala ändamål. Dessa skulle fastställas på förhand per medlemsstat och Nuts II-region (nomenklatur för statistiska territoriella enheter), på samma sätt som t.ex. de nationella taken för stöd av mindre betydelse inom ramen för fiskeri- och jordbrukssektorn.

| 5.5 | EESK föreslår att fastställandet av tak kompletteras med prövningskriterier för att bedöma krissituationer i syfte att garantera att stödinsatser för företag i svaga regioner får önskad effekt och att de territorier där man då och då genomför stödåtgärder för regionala ändamål identifieras med utgångspunkt i en bred uppsättning indikatorer och relevanta minimitrösklar som tidigare har godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

5.5

EESK föreslår att fastställandet av tak kompletteras med prövningskriterier för att bedöma krissituationer i syfte att garantera att stödinsatser för företag i svaga regioner får önskad effekt och att de territorier där man då och då genomför stödåtgärder för regionala ändamål identifieras med utgångspunkt i en bred uppsättning indikatorer och relevanta minimitrösklar som tidigare har godkänts av kommissionen.

| 5.6 | EESK anser att det är mer konsekvent och lämpligt att använda en sådan metod för avgränsning av missgynnade områden som beaktar den ekonomiska och sociala situationen i områdena. Detta skulle kunna göras genom att identifiera Nuts III-områden där arbetslöshetsnivån ligger över det nationella genomsnittet, utgå från den totala folkmängden i dessa områden och använda en multiplikator (som fastställs i samarbete med kommissionen) för att ange ett tak för det stöd som ska kunna ges företagen i dessa områden. |
| --- | --- |

5.6

EESK anser att det är mer konsekvent och lämpligt att använda en sådan metod för avgränsning av missgynnade områden som beaktar den ekonomiska och sociala situationen i områdena. Detta skulle kunna göras genom att identifiera Nuts III-områden där arbetslöshetsnivån ligger över det nationella genomsnittet, utgå från den totala folkmängden i dessa områden och använda en multiplikator (som fastställs i samarbete med kommissionen) för att ange ett tak för det stöd som ska kunna ges företagen i dessa områden.

| 5.7 | EESK anser att denna metod gör det möjligt för kommissionen att skydda konkurrensen på ett mer effektivt sätt jämfört med den nuvarande metoden. Villkorens förenlighet med riktlinjerna innebär att en kvantitativ och effektiv gräns åläggs för de stöd som staterna kan bevilja i ett visst område. Dessutom undviker man att länderna med störst resurser i oproportionerlig utsträckning i förhållande till andra länder utnyttjar åtgärderna till förmån för sina egna företag. De nuvarande reglerna innebär att staterna kan koncentrera stöd till ett givet område som är berättigat till statligt stöd och på så vis med tanke på det sammanlagda stödbeloppet snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

5.7

EESK anser att denna metod gör det möjligt för kommissionen att skydda konkurrensen på ett mer effektivt sätt jämfört med den nuvarande metoden. Villkorens förenlighet med riktlinjerna innebär att en kvantitativ och effektiv gräns åläggs för de stöd som staterna kan bevilja i ett visst område. Dessutom undviker man att länderna med störst resurser i oproportionerlig utsträckning i förhållande till andra länder utnyttjar åtgärderna till förmån för sina egna företag. De nuvarande reglerna innebär att staterna kan koncentrera stöd till ett givet område som är berättigat till statligt stöd och på så vis med tanke på det sammanlagda stödbeloppet snedvrida konkurrensen.

6.   Behovet av att behålla stödet till stora företag i enlighet med artikel 107.3 c

| 6.1 | EESK erinrar om att statligt stöd för regionala ändamål ända sedan dess tillkomst har tillhandahållit stöd till stora företag vars strategiska roll för en dynamisk utveckling av de regionala ekonomierna uttrycks väl i kommissionens meddelande om regionalpolitiken och konkurrenspolitiken från 1998 (15). Där understryks att dessa båda politikområden måste vara ömsesidigt förenliga för att förmå stora företag att göra investeringar, och man framhåller uttryckligen att detta har "särskilt stor betydelse för regionalutvecklingen, eftersom de lockar med sig andra investeringar och öppnar dörrarna till världsmarknaden". |
| --- | --- |

6.1

EESK erinrar om att statligt stöd för regionala ändamål ända sedan dess tillkomst har tillhandahållit stöd till stora företag vars strategiska roll för en dynamisk utveckling av de regionala ekonomierna uttrycks väl i kommissionens meddelande om regionalpolitiken och konkurrenspolitiken från 1998 (15). Där understryks att dessa båda politikområden måste vara ömsesidigt förenliga för att förmå stora företag att göra investeringar, och man framhåller uttryckligen att detta har "särskilt stor betydelse för regionalutvecklingen, eftersom de lockar med sig andra investeringar och öppnar dörrarna till världsmarknaden".

| 6.2 | Mot bakgrund av detta och med anledning av de skäl som anges ovan anser EESK att det även fortsättningsvis ska vara möjligt att bevilja stöd för regionala ändamål till stora företag i enlighet med artikel 107.3 c och villkoren i de gällande riktlinjerna. |
| --- | --- |

6.2

Mot bakgrund av detta och med anledning av de skäl som anges ovan anser EESK att det även fortsättningsvis ska vara möjligt att bevilja stöd för regionala ändamål till stora företag i enlighet med artikel 107.3 c och villkoren i de gällande riktlinjerna.

| 6.3 | Om stora företag i regioner som omfattas av led c inte beviljas stöd för regionala ändamål, kan en allvarlig obalans uppstå när det gäller de offentliga resurserna i regioner som omfattas av led a i vissa länder som inte bara har en mycket hög maximal stödnivå utan som framför allt tar emot stora mängder unionsresurser och har avsevärt lägre arbetskraftskostnader. Detta skulle oundvikligen leda till en snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

6.3

Om stora företag i regioner som omfattas av led c inte beviljas stöd för regionala ändamål, kan en allvarlig obalans uppstå när det gäller de offentliga resurserna i regioner som omfattas av led a i vissa länder som inte bara har en mycket hög maximal stödnivå utan som framför allt tar emot stora mängder unionsresurser och har avsevärt lägre arbetskraftskostnader. Detta skulle oundvikligen leda till en snedvridning av konkurrensen.

| 6.4 | Liberaliseringen av finansmarknaderna och den växande inre marknaden gör det möjligt för företagen att anta strategier för att minimera sin skatt och förlägga sin verksamhet på den ort som är mest attraktiv ur skattemässig synvinkel (16). I avvaktan på en skatteharmonisering som minimerar osund skattekonkurrens anser EESK att kommissionen nu bör prioritera sådana stödformer och stödordningar (t.ex. långvarig skattelättnad som grundar sig på tillräckligt "bindande" villkor) som bättre kan bidra till att minimera snedvridningen på marknaden än en minskning av stödet. Regelverket för den nya programplaneringen måste innebära att bestämmelserna för omlokalisering skärps och att det finns kanaler för att på lämpligt sätt samordna samma företags användning av EU:s sammanhållningsmedel respektive statligt stöd. |
| --- | --- |

6.4

Liberaliseringen av finansmarknaderna och den växande inre marknaden gör det möjligt för företagen att anta strategier för att minimera sin skatt och förlägga sin verksamhet på den ort som är mest attraktiv ur skattemässig synvinkel (16). I avvaktan på en skatteharmonisering som minimerar osund skattekonkurrens anser EESK att kommissionen nu bör prioritera sådana stödformer och stödordningar (t.ex. långvarig skattelättnad som grundar sig på tillräckligt "bindande" villkor) som bättre kan bidra till att minimera snedvridningen på marknaden än en minskning av stödet. Regelverket för den nya programplaneringen måste innebära att bestämmelserna för omlokalisering skärps och att det finns kanaler för att på lämpligt sätt samordna samma företags användning av EU:s sammanhållningsmedel respektive statligt stöd.

| 6.5 | EESK uppmanar kommissionen att noga granska den regleringsmodell för att stödja utvecklingen i ekonomiskt missgynnade områden som används av en av EU:s största konkurrenter, USA (Code of Federal Regulations, avsnitt 13, Business Credit and Assistance). Genom mekanismen för att identifiera områden som är berättigade till statligt stöd blir det möjligt att identifiera distrikt för ekonomisk utveckling (economic development districts) och ekonomiskt missgynnade områden (economic distressed areas), samt att välja utvecklingsprojekt. Urvalet görs inte utifrån geografiska eller administrativa gränser utan utifrån mål, prioriteringar och en rad parametrar som fastställs generellt på federal nivå och som varje delstat därefter vidareutvecklar så att de passar just deras ekonomiska struktur. |
| --- | --- |

6.5

EESK uppmanar kommissionen att noga granska den regleringsmodell för att stödja utvecklingen i ekonomiskt missgynnade områden som används av en av EU:s största konkurrenter, USA (Code of Federal Regulations, avsnitt 13, Business Credit and Assistance). Genom mekanismen för att identifiera områden som är berättigade till statligt stöd blir det möjligt att identifiera distrikt för ekonomisk utveckling (economic development districts) och ekonomiskt missgynnade områden (economic distressed areas), samt att välja utvecklingsprojekt. Urvalet görs inte utifrån geografiska eller administrativa gränser utan utifrån mål, prioriteringar och en rad parametrar som fastställs generellt på federal nivå och som varje delstat därefter vidareutvecklar så att de passar just deras ekonomiska struktur.

7.   De berörda aktörernas uppfattning

| 7.1 | Vid en offentlig hearing om statligt stöd för utveckling av Europas regioner den 29 januari 2013 deltog företrädare för några av Europas regioner (från Andalusien i Spanien, Bayern i Tyskland och Emilia Romagna i Italien), för sammanslutningar av lokala och nationella företag och för Europaparlamentet, samt Regionkommitténs föredragandes sakkunnige, som presenterade det yttrande som ReK hade antagit den 1 februari 2013 (17) och som innehåller frågor och förslag till kommissionen, vilka huvudsakligen ligger i linje med behovet att modernisera reglerna för statligt stöd för regionala ändamål. |
| --- | --- |

7.1

Vid en offentlig hearing om statligt stöd för utveckling av Europas regioner den 29 januari 2013 deltog företrädare för några av Europas regioner (från Andalusien i Spanien, Bayern i Tyskland och Emilia Romagna i Italien), för sammanslutningar av lokala och nationella företag och för Europaparlamentet, samt Regionkommitténs föredragandes sakkunnige, som presenterade det yttrande som ReK hade antagit den 1 februari 2013 (17) och som innehåller frågor och förslag till kommissionen, vilka huvudsakligen ligger i linje med behovet att modernisera reglerna för statligt stöd för regionala ändamål.

| 7.2 | Trots sina skilda perspektiv och infallsvinklar påtalade både regionerna och företagen det orimliga i kommissionens förslag, som inte ger tillräckliga och godtagbara svar på alla de krav som finns på modernisering och förbättring av systemet för statligt stöd för regionala ändamål, särskilt i denna tid av allvarlig kris. Företrädaren för Europaparlamentet ställde sig bakom förslaget i det aktuella yttrandet, och menade att det är ändamålsenligt och beaktar behovet av en regional utjämning. Det presenterades intressanta förslag om att beakta också andra kriterier än BNP-kriteriet, som nu är det enda som används för att beräkna avståndet till det europeiska genomsnittet och bedöma rätten att ge statligt stöd för regionala ändamål enligt undantaget i artikel 107.3, t.ex. arbetslöshetsnivån i en region. EESK ställer sig helt och hållet bakom dessa förslag. |
| --- | --- |

7.2

Trots sina skilda perspektiv och infallsvinklar påtalade både regionerna och företagen det orimliga i kommissionens förslag, som inte ger tillräckliga och godtagbara svar på alla de krav som finns på modernisering och förbättring av systemet för statligt stöd för regionala ändamål, särskilt i denna tid av allvarlig kris. Företrädaren för Europaparlamentet ställde sig bakom förslaget i det aktuella yttrandet, och menade att det är ändamålsenligt och beaktar behovet av en regional utjämning. Det presenterades intressanta förslag om att beakta också andra kriterier än BNP-kriteriet, som nu är det enda som används för att beräkna avståndet till det europeiska genomsnittet och bedöma rätten att ge statligt stöd för regionala ändamål enligt undantaget i artikel 107.3, t.ex. arbetslöshetsnivån i en region. EESK ställer sig helt och hållet bakom dessa förslag.

| 7.3 | Slutligen framhöll företagen – både ur lokal och nationell synvinkel – behovet av ett flexibelt instrument: Tillgången till regionalstöd bör utvärderas på grundval av investeringens kvalitet, de förväntade effekterna på ekonomin och konkurrensen, och inte på basis av företagets storlek. Dessutom påpekade man att de storleksklasser för företag som återfinns i kommissionens rekommendationer från 2003 (18) måste uppdateras för att man med större precision ska kunna utvärdera effekterna på konkurrensen av stöd till företag som är större än små och medelstora företag. Kategorin "större företag" omfattar nämligen en mängd företag som inte är stora multinationella företag och som är betydligt mindre än dessa och därför inte kan utvärderas enligt samma kriterier. |
| --- | --- |

7.3

Slutligen framhöll företagen – både ur lokal och nationell synvinkel – behovet av ett flexibelt instrument: Tillgången till regionalstöd bör utvärderas på grundval av investeringens kvalitet, de förväntade effekterna på ekonomin och konkurrensen, och inte på basis av företagets storlek. Dessutom påpekade man att de storleksklasser för företag som återfinns i kommissionens rekommendationer från 2003 (18) måste uppdateras för att man med större precision ska kunna utvärdera effekterna på konkurrensen av stöd till företag som är större än små och medelstora företag. Kategorin "större företag" omfattar nämligen en mängd företag som inte är stora multinationella företag och som är betydligt mindre än dessa och därför inte kan utvärderas enligt samma kriterier.

8.   Behovet av att bevara stödnivån för stora företag i de regioner som avses i artikel 107.3 a

| 8.1 | Kommittén uppmanar kommissionen att ompröva sin avsikt att minska stödnivån för stora företag från 40 % till 35 % och 25 %. Kommissionens argument för en minskning av stödet är inte välgrundade. Den föreslagna minskningen skulle i praktiken leda till att de system som införts i "a"-regioner för att locka till sig utländska investeringar förstörs. |
| --- | --- |

8.1

Kommittén uppmanar kommissionen att ompröva sin avsikt att minska stödnivån för stora företag från 40 % till 35 % och 25 %. Kommissionens argument för en minskning av stödet är inte välgrundade. Den föreslagna minskningen skulle i praktiken leda till att de system som införts i "a"-regioner för att locka till sig utländska investeringar förstörs.

| 8.2 | Kommittén är också allvarligt oroad över kommissionens avsikt att begränsa stödnivån till beloppet för merkostnader och att göra det svårare att bevisa incitamenteffekten på stora företag. |
| --- | --- |

8.2

Kommittén är också allvarligt oroad över kommissionens avsikt att begränsa stödnivån till beloppet för merkostnader och att göra det svårare att bevisa incitamenteffekten på stora företag.

| 8.3 | De åtgärder som beskrivs ovan skulle i praktiken försvaga "a"-regionernas möjlighet att locka till sig utländska investeringar och skapa nya arbetstillfällen och mervärde samt ge dessa områden konkurrensnackdelar i förhållande till andra regioner utanför EU, där investeringssystemen i många fall är mycket generösare. |
| --- | --- |

8.3

De åtgärder som beskrivs ovan skulle i praktiken försvaga "a"-regionernas möjlighet att locka till sig utländska investeringar och skapa nya arbetstillfällen och mervärde samt ge dessa områden konkurrensnackdelar i förhållande till andra regioner utanför EU, där investeringssystemen i många fall är mycket generösare.

Bryssel den 21 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  EUT C 11, 15.01.2013, s. 49.

1

(2)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_regional_aid_guidelines/explanatory_note_en.pdf.

2

(3)  2009/C 223/02, s. 54.

3

(4)  Comp/DG/2012/012588, 23 februari 2012.

4

(5)  EUT C 90, 26.3.1998, s. 3.

5

(6)  Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna om regionalpolitiken och konkurrenspolitiken: Stärkt koncentration och överensstämmelse, 98/C 90/03, punkt 1.

6

(7)  Meddelande från kommissionen: En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007–2013, COM(2005) 299 av den 5 juli 2005, punkt 5.

7

(8)  Rådets förordning av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av förordning (EG) nr 1260/1999, artikel 12.

8

(9)  COM(2008) 616 final av den 6 oktober 2008, punkt 1.

9

(10)  Se punkt 2.3.

10

(11)  Se punkt 3.1.

11

(12)  COM(2010) 553 final av den 6 oktober 2010, Hur regionalpolitiken kan bidra till smart tillväxt i Europa 2020, punkt 3.1.

12

(13)  Se fotnot 4.

13

(14)  An agenda for a reformed cohesion policy: A place-based approach to meeting European Union challenges and expectations – Oberoende rapport utarbetad av Fabrizio Barca i april 2009 på begäran av Danuta Hübner, kommissionsledamot med ansvar för regionalpolitik.

14

(15)  Se fotnot 5.

15

(16)  I ekonomins och samhällets tjänst för Europa – Rapport till Europeiska kommissionens ordförande José Manuel Barroso av Mario Monti, 9 maj 2010.

16

(17)  http://www.toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=COTER-V/034&id=21792.

17

(18)  Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.05.2003).

18

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/27

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Skapande av arbetstillfällen genom lärlingsutbildning och livslång yrkesutbildning: näringslivets roll i utbildningen inom EU” (yttrande på eget initiativ)

2013/C 161/05

Föredragande: Vladimíra DRBALOVÁ

Den 12 juli 2012 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett initiativyttrande om

"Skapande av arbetstillfällen genom lärlingsutbildning och livslång yrkesutbildning: näringslivets roll i utbildningen inom EU".

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 26 februari 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars 2013) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 83 röster för, 1 röst emot och 6 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén noterar arbetsgivarnas och företagarnas aktiva inställning i frågan om att mobilisera hela Europa för att stödja utveckling av färdigheter och anpassa dem till arbetsmarknadens behov i syfte att på nytt skapa tillväxt, arbetstillfällen och framför allt förbättra unga människors situation på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén noterar arbetsgivarnas och företagarnas aktiva inställning i frågan om att mobilisera hela Europa för att stödja utveckling av färdigheter och anpassa dem till arbetsmarknadens behov i syfte att på nytt skapa tillväxt, arbetstillfällen och framför allt förbättra unga människors situation på arbetsmarknaden.

| 1.2 | Utbildning är en kostsam verksamhet med många stödmottagare. Det finns många modeller för att genomföra system för kostnadsdelning i Europa. Arbetsgivarna borde involveras i dem i enlighet med nationell praxis och nationella förhållanden. |
| --- | --- |

1.2

Utbildning är en kostsam verksamhet med många stödmottagare. Det finns många modeller för att genomföra system för kostnadsdelning i Europa. Arbetsgivarna borde involveras i dem i enlighet med nationell praxis och nationella förhållanden.

| 1.3 | Kommittén uppmanar arbetsgivarna och företagarna att stödja principen om partnerskap och samarbete mellan alla berörda parter som deltar i arbetet med att reformera utbildningssystemen, däribland systemen för yrkesutbildning, och att utarbeta strategier för livslångt lärande. Kommittén erkänner i detta sammanhang den sociala dialogens roll och de resultat som hittills har uppnåtts genom samarbetet mellan arbetsmarknadens parter på alla nivåer. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén uppmanar arbetsgivarna och företagarna att stödja principen om partnerskap och samarbete mellan alla berörda parter som deltar i arbetet med att reformera utbildningssystemen, däribland systemen för yrkesutbildning, och att utarbeta strategier för livslångt lärande. Kommittén erkänner i detta sammanhang den sociala dialogens roll och de resultat som hittills har uppnåtts genom samarbetet mellan arbetsmarknadens parter på alla nivåer.

| 1.4 | Kommittén uppmanar arbetsgivare och företagare att, i syfte att värna om och stärka industrins ställning i Europa, bidra till att förbättra imagen hos industri, tekniska ämnen och färdigheter inom STEM-ämnen (1), analysera, föregripa och förmedla de behov som finns inom olika branscher och på så sätt aktivt bidra till en bättre överensstämmelse mellan färdigheter och arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén uppmanar arbetsgivare och företagare att, i syfte att värna om och stärka industrins ställning i Europa, bidra till att förbättra imagen hos industri, tekniska ämnen och färdigheter inom STEM-ämnen (1), analysera, föregripa och förmedla de behov som finns inom olika branscher och på så sätt aktivt bidra till en bättre överensstämmelse mellan färdigheter och arbetsmarknadens behov.

| 1.5 | Arbetsgivarna och företagarorganisationerna borde samtidigt ta hänsyn till mikroföretagens och de små företagens särskilda behov med tanke på deras stora förmåga att skapa arbetstillfällen, och hjälpa dem att göra egna utredningar som på ett detaljerat sätt visar hur dessa mer flexibla och dynamiska företag fungerar. |
| --- | --- |

1.5

Arbetsgivarna och företagarorganisationerna borde samtidigt ta hänsyn till mikroföretagens och de små företagens särskilda behov med tanke på deras stora förmåga att skapa arbetstillfällen, och hjälpa dem att göra egna utredningar som på ett detaljerat sätt visar hur dessa mer flexibla och dynamiska företag fungerar.

| 1.6 | Kommittén rekommenderar företagen att tillsammans med andra arbetsmarknadsaktörer samarbeta närmare med skolor och utbildningsinstitutioner och att aktivt delta i arbetet med att utforma läroplaner och utbildningsprogram för yrkesutbildning med utgångspunkt i de resultat som förväntas. Detta samarbete bör även återspeglas i utbildningen av lärare för den praktiska delen av en yrkesutbildning. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén rekommenderar företagen att tillsammans med andra arbetsmarknadsaktörer samarbeta närmare med skolor och utbildningsinstitutioner och att aktivt delta i arbetet med att utforma läroplaner och utbildningsprogram för yrkesutbildning med utgångspunkt i de resultat som förväntas. Detta samarbete bör även återspeglas i utbildningen av lärare för den praktiska delen av en yrkesutbildning.

| 1.7 | Kommittén anser att ett mer effektivt samarbete mellan företag och offentliga och privata arbetsförmedlingar kommer att leda till att den företagsinterna utbildningen i större utsträckning motsvarar principerna för en aktiv sysselsättningspolitik och därmed också till ökat deltagande i livslångt lärande. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén anser att ett mer effektivt samarbete mellan företag och offentliga och privata arbetsförmedlingar kommer att leda till att den företagsinterna utbildningen i större utsträckning motsvarar principerna för en aktiv sysselsättningspolitik och därmed också till ökat deltagande i livslångt lärande.

| 1.8 | Inom ramen för den allians för lärlingsutbildning som föreslås bör arbetsgivare och företagare åta sig att stödja högkvalitativa lärlingsutbildningar och förbättra lärlingsutbildningarnas anseende och attraktivitet i Europa. De bör ta på sig ansvaret att skapa tillräckligt många platser för praktikanter och lärlingar på grundval av varvade system, där skolundervisning kombineras med arbetsplatsförlagd praktik, tillsammans med andra former för inhämtning av praktiska erfarenheter och färdigheter. För att detta ska ske måste man dock skapa lämpliga förutsättningar och incitament för företagen. |
| --- | --- |

1.8

Inom ramen för den allians för lärlingsutbildning som föreslås bör arbetsgivare och företagare åta sig att stödja högkvalitativa lärlingsutbildningar och förbättra lärlingsutbildningarnas anseende och attraktivitet i Europa. De bör ta på sig ansvaret att skapa tillräckligt många platser för praktikanter och lärlingar på grundval av varvade system, där skolundervisning kombineras med arbetsplatsförlagd praktik, tillsammans med andra former för inhämtning av praktiska erfarenheter och färdigheter. För att detta ska ske måste man dock skapa lämpliga förutsättningar och incitament för företagen.

| 1.9 | Kommittén är medveten om att arbetsgivarna deltar i det sociala partnerskapet för att utveckla och genomföra europeiska instrument, t.ex. EQF (2), ESCO (3) och ECVET (4) och Europass, på nationell nivå. Kommittén vill återigen framhålla behovet av att anpassa dessa instrument till mikroföretagens, de små företagens och hantverksföretagens situation. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén är medveten om att arbetsgivarna deltar i det sociala partnerskapet för att utveckla och genomföra europeiska instrument, t.ex. EQF (2), ESCO (3) och ECVET (4) och Europass, på nationell nivå. Kommittén vill återigen framhålla behovet av att anpassa dessa instrument till mikroföretagens, de små företagens och hantverksföretagens situation.

| 1.10 | Kommittén uppmanar också arbetsgivare och företagare att utveckla kvinnors potential och särskilt uppmuntra dem att studera STEM-ämnen, för att på så sätt öka deras anställbarhet och underlätta deras integration på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén uppmanar också arbetsgivare och företagare att utveckla kvinnors potential och särskilt uppmuntra dem att studera STEM-ämnen, för att på så sätt öka deras anställbarhet och underlätta deras integration på arbetsmarknaden.

| 1.11 | Kommittén uppmuntrar arbetsgivare och företagare att på ett mer effektivt sätt utnyttja de europeiska strukturfonderna – ERUF, EJFLU och framför allt den nya generationen av ESF (5) och Erasmus för alla. Kommittén efterlyser samtidigt ökade medel för programmen Cosme och Horisont. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén uppmuntrar arbetsgivare och företagare att på ett mer effektivt sätt utnyttja de europeiska strukturfonderna – ERUF, EJFLU och framför allt den nya generationen av ESF (5) och Erasmus för alla. Kommittén efterlyser samtidigt ökade medel för programmen Cosme och Horisont.

2.   Inledning

| 2.1 | Yttrandet är en direkt uppföljning av kommitténs yttrande om Europa 2020-strategin och relevanta flaggskeppsinitiativ (6) och av yttrandena om kompetensutveckling och om utbildningens, bl.a. yrkesutbildningens, roll (7). |
| --- | --- |

2.1

Yttrandet är en direkt uppföljning av kommitténs yttrande om Europa 2020-strategin och relevanta flaggskeppsinitiativ (6) och av yttrandena om kompetensutveckling och om utbildningens, bl.a. yrkesutbildningens, roll (7).

| 2.2 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens uppmaning (8) att skapa starka partnerskap som grundar sig på förtroende mellan alla berörda parter. Detta yttrande beaktar det civila samhällets roll och arbetsmarknadsparternas autonomi (9) och är ett komplement till kommitténs yttranden på detta område (10). |
| --- | --- |

2.2

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens uppmaning (8) att skapa starka partnerskap som grundar sig på förtroende mellan alla berörda parter. Detta yttrande beaktar det civila samhällets roll och arbetsmarknadsparternas autonomi (9) och är ett komplement till kommitténs yttranden på detta område (10).

| 2.3 | Målet med EESK:s yttrande är att framhålla arbetsgivarnas och företagarnas aktiva bidrag till genomförandet av åtgärder som har vidtagits på EU-nivå i fråga om sysselsättning, utbildning och möjligheter för unga människor. Det kommer alltså att handla om ett slags jämförelse mellan de politiska strategier och åtgärder som har antagits och de förhållanden och krav som företagen verkar under. Företagen i Europa spelar en avgörande roll i strävan att övervinna krisen på arbetsmarknaden (11). |
| --- | --- |

2.3

Målet med EESK:s yttrande är att framhålla arbetsgivarnas och företagarnas aktiva bidrag till genomförandet av åtgärder som har vidtagits på EU-nivå i fråga om sysselsättning, utbildning och möjligheter för unga människor. Det kommer alltså att handla om ett slags jämförelse mellan de politiska strategier och åtgärder som har antagits och de förhållanden och krav som företagen verkar under. Företagen i Europa spelar en avgörande roll i strävan att övervinna krisen på arbetsmarknaden (11).

| 2.4 | Europa måste aktivera alla tillväxtfaktorer, bl.a. en kvalificerad arbetskraft som till sin struktur och storlek motsvarar arbetsmarknadens aktuella behov. Uppmärksamheten måste därför också riktas mot praktiska färdigheter (resultat), yrkesutbildning, lärlingsutbildning och tekniska ämnen. |
| --- | --- |

2.4

Europa måste aktivera alla tillväxtfaktorer, bl.a. en kvalificerad arbetskraft som till sin struktur och storlek motsvarar arbetsmarknadens aktuella behov. Uppmärksamheten måste därför också riktas mot praktiska färdigheter (resultat), yrkesutbildning, lärlingsutbildning och tekniska ämnen.

| 2.5 | EESK har under de senaste åren ökat sina insatser för att främja en bättre överensstämmelse mellan utbildningssystemen och arbetslivets behov (12) i syfte att öka arbetstagarnas anställbarhet, ge företagen tillgång till bättre kvalificerad arbetskraft och göra övergången från skola till arbetsliv smidigare. Kommittén har framfört en rad rekommendationer till arbetsgivarna och företagarna:






  — | Att inom ramen för trepartsförhandlingar med regeringen och den sociala dialogen delta i reformerna av arbetsmarknaden och moderniseringen av utbildningssystemen. |
| --- | --- | --- |

2.5

EESK har under de senaste åren ökat sina insatser för att främja en bättre överensstämmelse mellan utbildningssystemen och arbetslivets behov (12) i syfte att öka arbetstagarnas anställbarhet, ge företagen tillgång till bättre kvalificerad arbetskraft och göra övergången från skola till arbetsliv smidigare. Kommittén har framfört en rad rekommendationer till arbetsgivarna och företagarna:

—

Att inom ramen för trepartsförhandlingar med regeringen och den sociala dialogen delta i reformerna av arbetsmarknaden och moderniseringen av utbildningssystemen.

| — | Att delta i arbetet med att utarbeta prognoser om arbetsmarknadernas framtida behov. |
| --- | --- |

—

Att delta i arbetet med att utarbeta prognoser om arbetsmarknadernas framtida behov.

| — | Att bidra till att det utarbetas effektiva strategier för livslångt lärande. |
| --- | --- |

—

Att bidra till att det utarbetas effektiva strategier för livslångt lärande.

| — | Att tillsammans med andra arbetsmarknadsaktörer inleda och stärka samarbete mellan företag, skolor och utbildningsinstitutioner. |
| --- | --- |

—

Att tillsammans med andra arbetsmarknadsaktörer inleda och stärka samarbete mellan företag, skolor och utbildningsinstitutioner.

| — | Att främja erkännande av icke-formellt och informellt lärande. |
| --- | --- |

—

Att främja erkännande av icke-formellt och informellt lärande.

| — | Att samarbeta med arbetsmarknadens institutioner, framför allt de offentliga och privata arbetsförmedlingarna, och aktivt medverka i systemen för yrkesvägledning för ungdomar och arbetssökande. |
| --- | --- |

—

Att samarbeta med arbetsmarknadens institutioner, framför allt de offentliga och privata arbetsförmedlingarna, och aktivt medverka i systemen för yrkesvägledning för ungdomar och arbetssökande.

| — | Att förbättra framför allt industrisektorernas anseende och erbjuda fler lärlingsplatser och möjligheter till praktisk träning och praktiktjänstgöring. |
| --- | --- |

—

Att förbättra framför allt industrisektorernas anseende och erbjuda fler lärlingsplatser och möjligheter till praktisk träning och praktiktjänstgöring.

| — | Att se till att det finns praktikplatser för lärare och utbildare i företagen. |
| --- | --- |

—

Att se till att det finns praktikplatser för lärare och utbildare i företagen.

| — | Att samarbeta med familjer och enskilda individer och hjälpa dem att anpassa sina ambitioner till företagens verkliga behov. |
| --- | --- |

—

Att samarbeta med familjer och enskilda individer och hjälpa dem att anpassa sina ambitioner till företagens verkliga behov.

| — | Att skapa strukturer och förutsättningar som gör det möjligt för arbetstagare att överföra kunskaper och erfarenheter till lärlingar och praktikanter eller att bli tillfälliga lärare inom yrkesutbildningen. |
| --- | --- |

—

Att skapa strukturer och förutsättningar som gör det möjligt för arbetstagare att överföra kunskaper och erfarenheter till lärlingar och praktikanter eller att bli tillfälliga lärare inom yrkesutbildningen.

| — | Att bidra till ökad rörlighet för arbetstagare, studerande och utbildare mellan olika utbildningssystem och mellan olika länder (genom sådana instrument som t.ex. EQF, ECVET, EQAVET och Europass). |
| --- | --- |

—

Att bidra till ökad rörlighet för arbetstagare, studerande och utbildare mellan olika utbildningssystem och mellan olika länder (genom sådana instrument som t.ex. EQF, ECVET, EQAVET och Europass).

| — | Att delta i initiativen för införande av nationella referensramar för kvalifikationer och yrken. |
| --- | --- |

—

Att delta i initiativen för införande av nationella referensramar för kvalifikationer och yrken.

| — | Att utnyttja europeiska fonder för att stödja elevers utbildning och rörlighet i Europa. |
| --- | --- |

—

Att utnyttja europeiska fonder för att stödja elevers utbildning och rörlighet i Europa.

| — | Att stödja frivilligarbete inom utbildning, bl.a. lärlingsutbildning. |
| --- | --- |

—

Att stödja frivilligarbete inom utbildning, bl.a. lärlingsutbildning.

| — | Att effektivt utnyttja strukturfondernas, framför allt Europeiska socialfondens, medel. |
| --- | --- |

—

Att effektivt utnyttja strukturfondernas, framför allt Europeiska socialfondens, medel.

3.   Pågående initiativ på EU-nivå

| 3.1 | I agendan för ny kompetens och arbetstillfällen framhålls att man måste investera i utbildningssystemen, försöka förutse vilka färdigheter som kommer att behövas och förbättra det livslånga lärandet. Kommittén föreslår att man utarbetar heltäckande strategier för livslångt lärande. |
| --- | --- |

3.1

I agendan för ny kompetens och arbetstillfällen framhålls att man måste investera i utbildningssystemen, försöka förutse vilka färdigheter som kommer att behövas och förbättra det livslånga lärandet. Kommittén föreslår att man utarbetar heltäckande strategier för livslångt lärande.

| 3.2 | I initiativet "Unga på väg" (13) läggs tonvikten på högkvalitativ utbildning, lyckad integration på arbetsmarknaden och större rörlighet. Enligt initiativet bör yrkesutbildningarna göras mer attraktiva, varierade och högkvalitativa. Utbudet av högkvalitativa praktikplatser bör utökas och företagen bör motiveras att bli bra värdföretag. |
| --- | --- |

3.2

I initiativet "Unga på väg" (13) läggs tonvikten på högkvalitativ utbildning, lyckad integration på arbetsmarknaden och större rörlighet. Enligt initiativet bör yrkesutbildningarna göras mer attraktiva, varierade och högkvalitativa. Utbudet av högkvalitativa praktikplatser bör utökas och företagen bör motiveras att bli bra värdföretag.

| 3.3 | Fokus i meddelandet "Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning" (14) ligger på att skapa arbetstillfällen, framför allt i branscher med stor tillväxtpotential, att göra arbetsmarknaderna dynamiska igen, att utveckla livslångt lärande, att skapa anställningstrygghet och att skapa tillfällen för unga människor. |
| --- | --- |

3.3

Fokus i meddelandet "Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning" (14) ligger på att skapa arbetstillfällen, framför allt i branscher med stor tillväxtpotential, att göra arbetsmarknaderna dynamiska igen, att utveckla livslångt lärande, att skapa anställningstrygghet och att skapa tillfällen för unga människor.

| 3.4 | I en tid av ökad arbetslöshet och svag ekonomisk tillväxt är det viktigt att kunna utnyttja nya tillfällen till lärande även vid sidan av det formella systemet. Rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (15) är därför ett bidrag på EU-nivå till att påskynda reformerna. |
| --- | --- |

3.4

I en tid av ökad arbetslöshet och svag ekonomisk tillväxt är det viktigt att kunna utnyttja nya tillfällen till lärande även vid sidan av det formella systemet. Rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (15) är därför ett bidrag på EU-nivå till att påskynda reformerna.

| 3.5 | Kommissionens meddelande "En ny syn på utbildning: att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat" (16) innehåller en rad konkreta förslag och innovativa metoder, även i fråga om yrkesutbildning, lärlingsutbildning och stöd till utbildning i företagande och rörlighet. Strävan måste vara att det europeiska systemet för yrkesutbildning ska bli världsledande, både i fråga om normer och faktiska resultat (17). |
| --- | --- |

3.5

Kommissionens meddelande "En ny syn på utbildning: att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat" (16) innehåller en rad konkreta förslag och innovativa metoder, även i fråga om yrkesutbildning, lärlingsutbildning och stöd till utbildning i företagande och rörlighet. Strävan måste vara att det europeiska systemet för yrkesutbildning ska bli världsledande, både i fråga om normer och faktiska resultat (17).

| 3.6 | Kommissionens meddelande "Sysselsättning åt ungdomar" (18) grundar sig på förslag som redan har lagts fram, t.ex. europeiska kvalitetskriterier för praktikprogram (19) och ungdomsgarantin, och i meddelandet föreslås att man skapar en europeisk allians för lärlingsutbildning (20). |
| --- | --- |

3.6

Kommissionens meddelande "Sysselsättning åt ungdomar" (18) grundar sig på förslag som redan har lagts fram, t.ex. europeiska kvalitetskriterier för praktikprogram (19) och ungdomsgarantin, och i meddelandet föreslås att man skapar en europeisk allians för lärlingsutbildning (20).

| 3.7 | "Handlingsplanen för företagande 2020 – Stärka företagarandan i EU" handlar om utbildning i företagande och om att skapa ett initiativ för sådana utbildningar i hela Europa (21). Dessa syftar till att utveckla de kunskaper, färdigheter och attityder som en företagare behöver. |
| --- | --- |

3.7

"Handlingsplanen för företagande 2020 – Stärka företagarandan i EU" handlar om utbildning i företagande och om att skapa ett initiativ för sådana utbildningar i hela Europa (21). Dessa syftar till att utveckla de kunskaper, färdigheter och attityder som en företagare behöver.

4.   Arbetsgivarnas och företagarnas roll

| 4.1 | Strävan att stärka industrins och sammanhängande tjänsters ställning i Europa förutsätter en ändring av kvalifikationsstrukturen och motsvarande färdigheter i alla branscher på grundval av tydligt definierade resultat. |
| --- | --- |

4.1

Strävan att stärka industrins och sammanhängande tjänsters ställning i Europa förutsätter en ändring av kvalifikationsstrukturen och motsvarande färdigheter i alla branscher på grundval av tydligt definierade resultat.

| 4.2 | Omstruktureringen av en rad branscher, som är en inneboende egenskap hos en dynamisk ekonomi, innebär att arbetstillfällen både går förlorade och skapas. Antalet nya arbetstillfällen är dock klart mindre än antalet arbetstillfällen som går förlorade (22). Detta innebär att arbetsgivarna i samarbete med regeringarna och som ett led i den sociala dialogen måste kunna förutsäga och hantera förändringarna för att begränsa de sociala konsekvenserna och stärka omstruktureringens positiva effekter. Det handlar om att delta i stora investeringar i utbildning och omskolning. |
| --- | --- |

4.2

Omstruktureringen av en rad branscher, som är en inneboende egenskap hos en dynamisk ekonomi, innebär att arbetstillfällen både går förlorade och skapas. Antalet nya arbetstillfällen är dock klart mindre än antalet arbetstillfällen som går förlorade (22). Detta innebär att arbetsgivarna i samarbete med regeringarna och som ett led i den sociala dialogen måste kunna förutsäga och hantera förändringarna för att begränsa de sociala konsekvenserna och stärka omstruktureringens positiva effekter. Det handlar om att delta i stora investeringar i utbildning och omskolning.

| 4.3 | Därför är det viktigt att förutsäga arbetsmarknadens framtida behov. Även om internationella expertstudier visar att den stora dynamiken i den globala utvecklingen gör det mycket svårt att exakt förutsäga arbetsmarknadens långsiktiga behov, borde arbetsgivar- och företagarorganisationerna utföra analyser av olika branscher på kort och medellång sikt, identifiera regionala skillnader och reagera på förändringar i företagens behov av kvalificerad arbetskraft. Dessa analyser och prognoser berör alla ekonomiska aktörer, även kooperativ och hantverksföretag. |
| --- | --- |

4.3

Därför är det viktigt att förutsäga arbetsmarknadens framtida behov. Även om internationella expertstudier visar att den stora dynamiken i den globala utvecklingen gör det mycket svårt att exakt förutsäga arbetsmarknadens långsiktiga behov, borde arbetsgivar- och företagarorganisationerna utföra analyser av olika branscher på kort och medellång sikt, identifiera regionala skillnader och reagera på förändringar i företagens behov av kvalificerad arbetskraft. Dessa analyser och prognoser berör alla ekonomiska aktörer, även kooperativ och hantverksföretag.

| 4.3.1 | Det bästa sättet är att fastställa strategiska mål och utarbeta handlingsplaner. Sådana planer brukar bland annat handla om att öka marknadsföringen av området i fråga, att föreslå ett utbildningskoncept och identifiera krav, att dela på ansvaret, att på ett ekonomiskt plan involvera staten och andra berörda parter i utbildningen, att utveckla samarbetet mellan företag, skolor och andra berörda aktörer i syfte att koppla samman teori och praktik, att utforma utbildningar för studenter i företagen och att skapa en kultur med företagsrörlighet. |
| --- | --- |

4.3.1

Det bästa sättet är att fastställa strategiska mål och utarbeta handlingsplaner. Sådana planer brukar bland annat handla om att öka marknadsföringen av området i fråga, att föreslå ett utbildningskoncept och identifiera krav, att dela på ansvaret, att på ett ekonomiskt plan involvera staten och andra berörda parter i utbildningen, att utveckla samarbetet mellan företag, skolor och andra berörda aktörer i syfte att koppla samman teori och praktik, att utforma utbildningar för studenter i företagen och att skapa en kultur med företagsrörlighet.

| 4.3.1.1 | Utbildningskonceptet kan också innebära att man gör en bedömning av kvaliteten på de utexaminerade inom de olika ämnen som behövs för en viss sektor, att man specificerar de yrken där man kan öka antalet arbetstagare genom omskolning, att man inleder ett ämnesövergripande samarbete med de andra industribranscherna, att man upprättar en förteckning över grund- och gymnasieskolor som man samarbetar med, att man involverar yrkesvägledare och att man genomför enkätundersökningar om motivationen bland de sista årskursernas studenter och deras föreställningar om sin yrkeskarriär. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Utbildningskonceptet kan också innebära att man gör en bedömning av kvaliteten på de utexaminerade inom de olika ämnen som behövs för en viss sektor, att man specificerar de yrken där man kan öka antalet arbetstagare genom omskolning, att man inleder ett ämnesövergripande samarbete med de andra industribranscherna, att man upprättar en förteckning över grund- och gymnasieskolor som man samarbetar med, att man involverar yrkesvägledare och att man genomför enkätundersökningar om motivationen bland de sista årskursernas studenter och deras föreställningar om sin yrkeskarriär.

| 4.3.1.2 | Det är viktigt att erbjuda studenter utbildning i företagen. Detta innebär bland annat att man fastställer program för utbildning av studenter, att man skapar en miljö som gör att de kan involveras i företagens verksamhet och att man fastställer regler för att bedöma effektiviteten i utbildningen av studenterna. Företagen borde främja studenternas och lärlingarnas rörlighet och organisera utbyten. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Det är viktigt att erbjuda studenter utbildning i företagen. Detta innebär bland annat att man fastställer program för utbildning av studenter, att man skapar en miljö som gör att de kan involveras i företagens verksamhet och att man fastställer regler för att bedöma effektiviteten i utbildningen av studenterna. Företagen borde främja studenternas och lärlingarnas rörlighet och organisera utbyten.

| 4.3.1.3 | Utbildning är en kostsam verksamhet med många stödmottagare (23). Offentliga myndigheter tar ett stort ekonomiskt medansvar för att hjälpa vuxna att förvärva grundläggande färdigheter samt de färdigheter och den kompetens som de behöver för att komma in på/återvända till arbetsmarknaden. Arbetsgivarna förväntas ta huvudansvaret för att finansiera utvecklingen av sådana färdigheter som krävs för ett visst arbete. De enskilda individerna bör också ha ett ansvar att se till att de blir anställbara och att de utvecklar denna färdighet och sina personliga färdigheter. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Utbildning är en kostsam verksamhet med många stödmottagare (23). Offentliga myndigheter tar ett stort ekonomiskt medansvar för att hjälpa vuxna att förvärva grundläggande färdigheter samt de färdigheter och den kompetens som de behöver för att komma in på/återvända till arbetsmarknaden. Arbetsgivarna förväntas ta huvudansvaret för att finansiera utvecklingen av sådana färdigheter som krävs för ett visst arbete. De enskilda individerna bör också ha ett ansvar att se till att de blir anställbara och att de utvecklar denna färdighet och sina personliga färdigheter.

| 4.3.1.4 | I många medlemsstater deltar staten i genomförandet av utbildnings- och omskolningsprogrammen, även finansiellt. Detta offentliga ansvar är avgörande och skulle kunna förbättras genom att man skapar möjlighet till finansiering genom europeiska fonder eller möjlighet att utnyttja och koppla samman de projekt som genomförs. Finansieringen med offentliga medel får dock aldrig ersätta det ansvar som alla berörda parter, inklusive arbetsgivarna, har. |
| --- | --- |

4.3.1.4

I många medlemsstater deltar staten i genomförandet av utbildnings- och omskolningsprogrammen, även finansiellt. Detta offentliga ansvar är avgörande och skulle kunna förbättras genom att man skapar möjlighet till finansiering genom europeiska fonder eller möjlighet att utnyttja och koppla samman de projekt som genomförs. Finansieringen med offentliga medel får dock aldrig ersätta det ansvar som alla berörda parter, inklusive arbetsgivarna, har.

| 4.4 | Inom ramen för den sociala dialogen bör arbetsgivarna mer effektivt involveras i arbetet med att utforma och genomföra den nationella utbildningspolitiken i syfte att förbättra tillgången till förskoleutbildningen samt modernisera yrkesutbildningen på gymnasie- och högskolenivå och ge den upprättelse. |
| --- | --- |

4.4

Inom ramen för den sociala dialogen bör arbetsgivarna mer effektivt involveras i arbetet med att utforma och genomföra den nationella utbildningspolitiken i syfte att förbättra tillgången till förskoleutbildningen samt modernisera yrkesutbildningen på gymnasie- och högskolenivå och ge den upprättelse.

| 4.4.1 | Barnomsorg i form av en högkvalitativ förskola för alla är ett led i ett barns grundläggande utbildning. Arbetsgivarna kan samarbeta med förskoleinstitutioner och stimulera utveckling av talanger (t.ex. med hjälp av tekniska leksaker) i ett stort antal olika ämnen i samarbete med specialiserade institutioner och föräldrar. |
| --- | --- |

4.4.1

Barnomsorg i form av en högkvalitativ förskola för alla är ett led i ett barns grundläggande utbildning. Arbetsgivarna kan samarbeta med förskoleinstitutioner och stimulera utveckling av talanger (t.ex. med hjälp av tekniska leksaker) i ett stort antal olika ämnen i samarbete med specialiserade institutioner och föräldrar.

| 4.4.2 | Barnen bör redan i grundskolan få lära sig mer om de grundläggande praktiska färdigheter som krävs för en lång rad olika yrken, även tekniska yrken, om de enskilda industribranschernas och tjänsternas framtidsutsikter och om de krav som i dag ställs på kunskaper och färdigheter. Utan framsteg i fråga om färdigheter i STEM-ämnen och praktiska färdigheter kommer det att bli svårt att förbättra yrkesutbildningen och lärlingsutbildningarna. Detta skulle kunna vara ett sätt att underlätta unga människors integration på dagens arbetsmarknad. |
| --- | --- |

4.4.2

Barnen bör redan i grundskolan få lära sig mer om de grundläggande praktiska färdigheter som krävs för en lång rad olika yrken, även tekniska yrken, om de enskilda industribranschernas och tjänsternas framtidsutsikter och om de krav som i dag ställs på kunskaper och färdigheter. Utan framsteg i fråga om färdigheter i STEM-ämnen och praktiska färdigheter kommer det att bli svårt att förbättra yrkesutbildningen och lärlingsutbildningarna. Detta skulle kunna vara ett sätt att underlätta unga människors integration på dagens arbetsmarknad.

| 4.4.3 | Den senaste studien från Cedefop (24) visar att en rad europeiska länder redan har vidtagit åtgärder för att göra yrkesutbildningen mer attraktiv. Undersökningen visar dock att insatserna har varit otillräckliga på en rad avgörande områden – när det handlar om att underlätta övergången från yrkesutbildning till högre utbildning, att se över och modernisera läroplanerna, att förbättra infrastrukturen för yrkesutbildningsinstitutionerna, att underlätta tillgången för särskilda grupper, att genomföra strukturella förändringar och förbättra samarbetet mellan de olika nivåerna, att förbättra systemet för lärlingsutbildning och framför allt att göra arbetsgivarna och arbetsmarknadens parter mer involverade. |
| --- | --- |

4.4.3

Den senaste studien från Cedefop (24) visar att en rad europeiska länder redan har vidtagit åtgärder för att göra yrkesutbildningen mer attraktiv. Undersökningen visar dock att insatserna har varit otillräckliga på en rad avgörande områden – när det handlar om att underlätta övergången från yrkesutbildning till högre utbildning, att se över och modernisera läroplanerna, att förbättra infrastrukturen för yrkesutbildningsinstitutionerna, att underlätta tillgången för särskilda grupper, att genomföra strukturella förändringar och förbättra samarbetet mellan de olika nivåerna, att förbättra systemet för lärlingsutbildning och framför allt att göra arbetsgivarna och arbetsmarknadens parter mer involverade.

| 4.4.4 | De europeiska högskoleinstitutionernas potential att fullgöra sin roll i samhället och bidra till Europas välstånd utnyttjas inte i tillräcklig utsträckning (25). Kunskapsekonomin behöver människor med en lämplig kombination av färdigheter, bl.a. övergripande färdigheter, e-kompetens för den digitala eran, kreativitet och flexibilitet och gedigna kunskaper på det område som de har valt. Skolor och företag som har valts ut på lämpligt sätt måste därför samarbeta också i fråga om högskoleutbildningen. Arbetsgivarna kan inte bara förvänta sig att skolorna ska börja producera skräddarsydda studenter. Arbetsgivarna borde i linje med sin kompetens delta i utformningen av utbildningsplanerna och bidra till att förbättra skolornas utrustning. Samtidigt måste dock också skolornas autonomi respekteras, eftersom de också fullgör andra uppgifter som är av vikt för samhället som helhet. |
| --- | --- |

4.4.4

De europeiska högskoleinstitutionernas potential att fullgöra sin roll i samhället och bidra till Europas välstånd utnyttjas inte i tillräcklig utsträckning (25). Kunskapsekonomin behöver människor med en lämplig kombination av färdigheter, bl.a. övergripande färdigheter, e-kompetens för den digitala eran, kreativitet och flexibilitet och gedigna kunskaper på det område som de har valt. Skolor och företag som har valts ut på lämpligt sätt måste därför samarbeta också i fråga om högskoleutbildningen. Arbetsgivarna kan inte bara förvänta sig att skolorna ska börja producera skräddarsydda studenter. Arbetsgivarna borde i linje med sin kompetens delta i utformningen av utbildningsplanerna och bidra till att förbättra skolornas utrustning. Samtidigt måste dock också skolornas autonomi respekteras, eftersom de också fullgör andra uppgifter som är av vikt för samhället som helhet.

| 4.5 | Bristen på färdigheter i STEM-ämnen kommer att utgöra ett av de största hindren för ekonomisk tillväxt. Arbetskraften blir äldre, och inom en rad STEM-yrken pågår ett generationsskifte, där erfarna arbetstagare lämnar företagen för att gå i pension. Det kommer att ta flera år innan skolsystemen har anpassat sig så att de förser arbetsmarknaden med de tekniskt utbildade medarbetare som de så akut behöver. |
| --- | --- |

4.5

Bristen på färdigheter i STEM-ämnen kommer att utgöra ett av de största hindren för ekonomisk tillväxt. Arbetskraften blir äldre, och inom en rad STEM-yrken pågår ett generationsskifte, där erfarna arbetstagare lämnar företagen för att gå i pension. Det kommer att ta flera år innan skolsystemen har anpassat sig så att de förser arbetsmarknaden med de tekniskt utbildade medarbetare som de så akut behöver.

| 4.5.1 | Arbetsgivarna måste därför bekämpa myten att det inte finns någon framtid för färdigheter inom STEM-ämnen. De måste tvärtom visa att ökad undervisning i dessa ämnen i skolor på alla nivåer medför större framtidsmöjligheter och flexibilitet i karriärutvecklingen. De måste bli bättre på att informera om de färdigheter som företagen kommer att behöva i framtiden och de måste bidra till livslångt lärande bland lärarna (26). |
| --- | --- |

4.5.1

Arbetsgivarna måste därför bekämpa myten att det inte finns någon framtid för färdigheter inom STEM-ämnen. De måste tvärtom visa att ökad undervisning i dessa ämnen i skolor på alla nivåer medför större framtidsmöjligheter och flexibilitet i karriärutvecklingen. De måste bli bättre på att informera om de färdigheter som företagen kommer att behöva i framtiden och de måste bidra till livslångt lärande bland lärarna (26).

| 4.5.2 | Man får dock inte bara klandra själva utbildningssystemen. Arbetsgivarna måste i god tid förutsäga framtidens utvecklingstendenser, reagera på globala och tekniska utmaningar, modernisera sina produktionsanläggningar och skapa arbetstillfällen för utexaminerade så att dessa kan förvärva färdigheter på världsnivå. |
| --- | --- |

4.5.2

Man får dock inte bara klandra själva utbildningssystemen. Arbetsgivarna måste i god tid förutsäga framtidens utvecklingstendenser, reagera på globala och tekniska utmaningar, modernisera sina produktionsanläggningar och skapa arbetstillfällen för utexaminerade så att dessa kan förvärva färdigheter på världsnivå.

| 4.5.3 | Arbetsgivarna borde också bekämpa myten att kvinnor inte lämpar sig för arbete inom vissa sektorer och de borde utnyttja kvinnors potential, till exempel genom att stödja karriärutvecklingen för talanger, mentorskap, sponsring, yrkesutbildning och exempel på bästa praxis. Det är fortfarande stor skillnad på de utbildningar som kvinnor och män väljer. Kvinnorna är fortfarande underrepresenterade inom STEM-ämnena. |
| --- | --- |

4.5.3

Arbetsgivarna borde också bekämpa myten att kvinnor inte lämpar sig för arbete inom vissa sektorer och de borde utnyttja kvinnors potential, till exempel genom att stödja karriärutvecklingen för talanger, mentorskap, sponsring, yrkesutbildning och exempel på bästa praxis. Det är fortfarande stor skillnad på de utbildningar som kvinnor och män väljer. Kvinnorna är fortfarande underrepresenterade inom STEM-ämnena.

| 4.5.4 | Med de tekniska skolorna försvinner också lärarna inom yrkesutbildningen. Man måste därför se till att det finns tillräckligt med bra lärare och utbildare. De bör vara medvetna om hur behoven på arbetsmarknaden förändras och kunna förmedla tekniska kunskaper till eleverna. Man borde stödja livslångt lärande och praktiktjänstgöring i företag för lärare och utbildare. Arbetsgivarna bör därför göra det möjligt för lämpliga anställda som visar intresse att bli utbildare för lärlingar och praktikanter inom företaget och se till att de får den pedagogiska och psykologiska träning som de behöver för detta. |
| --- | --- |

4.5.4

Med de tekniska skolorna försvinner också lärarna inom yrkesutbildningen. Man måste därför se till att det finns tillräckligt med bra lärare och utbildare. De bör vara medvetna om hur behoven på arbetsmarknaden förändras och kunna förmedla tekniska kunskaper till eleverna. Man borde stödja livslångt lärande och praktiktjänstgöring i företag för lärare och utbildare. Arbetsgivarna bör därför göra det möjligt för lämpliga anställda som visar intresse att bli utbildare för lärlingar och praktikanter inom företaget och se till att de får den pedagogiska och psykologiska träning som de behöver för detta.

| 4.6 | Mot bakgrund av det sociala partnerskapet måste arbetsgivarna framför allt involveras i arbetet med att skapa nationella strategier för livslångt lärande och med att skapa förutsättningar för att resultat av icke-formellt och informellt lärande ska erkännas. Kompetens och färdigheter som förvärvas genom icke-formellt och informellt lärande borde stödjas och erkännas i syfte att öka unga människors kapacitet och deras roll på arbetsmarknaden (27)
   (28). Strategierna för livslångt lärande borde i likhet med landsbygdsutvecklingsstrategierna också behandla frågan om tillgången till vidareutbildning och omskolning för intresserade personer från landsbygden. |
| --- | --- |

4.6

Mot bakgrund av det sociala partnerskapet måste arbetsgivarna framför allt involveras i arbetet med att skapa nationella strategier för livslångt lärande och med att skapa förutsättningar för att resultat av icke-formellt och informellt lärande ska erkännas. Kompetens och färdigheter som förvärvas genom icke-formellt och informellt lärande borde stödjas och erkännas i syfte att öka unga människors kapacitet och deras roll på arbetsmarknaden (27)
   (28). Strategierna för livslångt lärande borde i likhet med landsbygdsutvecklingsstrategierna också behandla frågan om tillgången till vidareutbildning och omskolning för intresserade personer från landsbygden.

| 4.6.1 | Arbetsgivarna har rätt att av utbildningssystemet förvänta sig att de utexaminerade ska vara villiga att utbilda sig vidare och att de har tillräckliga och brett användbara kunskaper, så att deras inskolning i arbetet varken blir lång eller kostsam och fortlöpande kan kompletteras genom vidareutbildning. |
| --- | --- |

4.6.1

Arbetsgivarna har rätt att av utbildningssystemet förvänta sig att de utexaminerade ska vara villiga att utbilda sig vidare och att de har tillräckliga och brett användbara kunskaper, så att deras inskolning i arbetet varken blir lång eller kostsam och fortlöpande kan kompletteras genom vidareutbildning.

| 4.6.2 | Arbetsgivarna måste ta sin del av ansvaret för den del av yrkesutbildningen som är specifik för företaget eller som hänger samman med en tidsbegränsad efterfrågan på färdigheter i vissa mer snävt definierade yrken. |
| --- | --- |

4.6.2

Arbetsgivarna måste ta sin del av ansvaret för den del av yrkesutbildningen som är specifik för företaget eller som hänger samman med en tidsbegränsad efterfrågan på färdigheter i vissa mer snävt definierade yrken.

| 4.6.3 | Mikroföretag, små företag och hantverksföretag behöver dessutom ett mer dynamiskt och flexibelt utbildningssystem, som kan reagera på behoven hos både nya och äldre arbetstagare som kommer att vilja eller behöva vidareutbildning (livslångt lärande). |
| --- | --- |

4.6.3

Mikroföretag, små företag och hantverksföretag behöver dessutom ett mer dynamiskt och flexibelt utbildningssystem, som kan reagera på behoven hos både nya och äldre arbetstagare som kommer att vilja eller behöva vidareutbildning (livslångt lärande).

| 4.6.4 | Den låga graden av deltagande i livslångt lärande är också resultatet av en bristande överensstämmelse mellan den företagsinterna utbildningen och principerna för en aktiv sysselsättningspolitik eller mellan moderna metoder för omskolning och arbetsgivarnas behov. Bristerna i vidareutbildningen gör det svårare att anpassa sig till de allt snabbare tekniska förändringarna, som ändrar företagens tekniska utrustning och deras relativa komparativa ekonomiska fördelar. |
| --- | --- |

4.6.4

Den låga graden av deltagande i livslångt lärande är också resultatet av en bristande överensstämmelse mellan den företagsinterna utbildningen och principerna för en aktiv sysselsättningspolitik eller mellan moderna metoder för omskolning och arbetsgivarnas behov. Bristerna i vidareutbildningen gör det svårare att anpassa sig till de allt snabbare tekniska förändringarna, som ändrar företagens tekniska utrustning och deras relativa komparativa ekonomiska fördelar.

| 4.6.5 | Det krävs ett ständigt samarbete mellan arbetsgivare och arbetsförmedlingar. Arbetsförmedlingarnas kapacitet, infrastruktur och metoder spelar alla en viktig roll när det handlar om att stimulera efterfrågan på vidareutbildning och de påverkar också utbudet av vidareutbildning. |
| --- | --- |

4.6.5

Det krävs ett ständigt samarbete mellan arbetsgivare och arbetsförmedlingar. Arbetsförmedlingarnas kapacitet, infrastruktur och metoder spelar alla en viktig roll när det handlar om att stimulera efterfrågan på vidareutbildning och de påverkar också utbudet av vidareutbildning.

| 4.7 | Beroende på möjligheter och nationell praxis finns det olika sätt att stärka arbetsgivarnas inflytande på utbildningssystemets effektivitet i syfte att öka tillväxten och sysselsättningen och att anpassa det till arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

4.7

Beroende på möjligheter och nationell praxis finns det olika sätt att stärka arbetsgivarnas inflytande på utbildningssystemets effektivitet i syfte att öka tillväxten och sysselsättningen och att anpassa det till arbetsmarknadens behov.

| 4.7.1 | Arbetsgivarna har inom ramen för det sociala partnerskapet möjligheten dels att samarbeta med offentliga eller privata skolor i en region eller på en ort genom gemensamma forum för skolor och företag eller genom regionala eller sektorsspecifika råd och överenskommelser i syfte att stödja sysselsättning och färdigheter, dels att gå samman för att driva skolor och lärlingsutbildningar eller att skapa egna företagsinterna skolor eller utbildningscentrum. |
| --- | --- |

4.7.1

Arbetsgivarna har inom ramen för det sociala partnerskapet möjligheten dels att samarbeta med offentliga eller privata skolor i en region eller på en ort genom gemensamma forum för skolor och företag eller genom regionala eller sektorsspecifika råd och överenskommelser i syfte att stödja sysselsättning och färdigheter, dels att gå samman för att driva skolor och lärlingsutbildningar eller att skapa egna företagsinterna skolor eller utbildningscentrum.

| 4.7.2 | Detta gäller för alla typer av ekonomiska aktörer, även mikroföretag, små företag, kooperativ och hantverksföretag. Man borde därför utveckla dessa initiativ på den nivå som gör dem så effektiva som möjligt och genomföra dem i samarbete med statliga och kommunala myndigheter, eftersom man hela tiden också måste ta hänsyn till allmänintresset, delta i en aktiv sysselsättningspolitik och bibehålla högkvalitativa och hållbara arbetstillfällen. |
| --- | --- |

4.7.2

Detta gäller för alla typer av ekonomiska aktörer, även mikroföretag, små företag, kooperativ och hantverksföretag. Man borde därför utveckla dessa initiativ på den nivå som gör dem så effektiva som möjligt och genomföra dem i samarbete med statliga och kommunala myndigheter, eftersom man hela tiden också måste ta hänsyn till allmänintresset, delta i en aktiv sysselsättningspolitik och bibehålla högkvalitativa och hållbara arbetstillfällen.

| 4.8 | Praktiktjänstgöring i företag är en viktig del av inlärningsprocessen. |
| --- | --- |

4.8

Praktiktjänstgöring i företag är en viktig del av inlärningsprocessen.

| 4.8.1 | Arbetsgivarna uppfattar praktiktjänstgöring som en process som syftar till att ge unga människor praktiska arbetslivserfarenheter och arbetsvana. Det ligger i företagens intresse att underlätta övergången för unga människor från utbildningssystemet till arbetsmarknaden och att inte missbruka praktikanternas ställning utan att ge dem arbete som motsvarar målsättningen för den praktiska utbildningen och skapa lämpliga arbetsförhållanden för dem. |
| --- | --- |

4.8.1

Arbetsgivarna uppfattar praktiktjänstgöring som en process som syftar till att ge unga människor praktiska arbetslivserfarenheter och arbetsvana. Det ligger i företagens intresse att underlätta övergången för unga människor från utbildningssystemet till arbetsmarknaden och att inte missbruka praktikanternas ställning utan att ge dem arbete som motsvarar målsättningen för den praktiska utbildningen och skapa lämpliga arbetsförhållanden för dem.

| 4.8.2 | EESK välkomnar därför förberedelserna för handlingsplanen för sysselsättning bland ungdomar inom ramen för de europeiska arbetsmarknadsparternas gemensamma program (29), som inom ramen för sina gemensamt fastställda prioriteringar också kommer att behandla frågor som praktiktjänstgöring, arbetslivserfarenheter och lärlingsutbildning. |
| --- | --- |

4.8.2

EESK välkomnar därför förberedelserna för handlingsplanen för sysselsättning bland ungdomar inom ramen för de europeiska arbetsmarknadsparternas gemensamma program (29), som inom ramen för sina gemensamt fastställda prioriteringar också kommer att behandla frågor som praktiktjänstgöring, arbetslivserfarenheter och lärlingsutbildning.

| 4.9 | Kunskaper och erfarenheter som förvärvas genom icke-formellt och informellt lärande inom ramen för frivilligarbete kan öka de anställdas kreativitet och innovativa kapacitet. Det kommer att bidra till att göra dem mer anställbara och underlätta deras integrering på arbetsmarknaden. Företagen stöder frivilligverksamhet bland sina arbetstagare inom ramen för sina strategier för socialt ansvar. Avsaknaden av en rättslig ram och instrument för att bedöma och erkänna färdigheter som har förvärvats genom frivilligarbete och framför allt de finansiella och skattemässiga hindren, är faktorer som gör det svårare för arbetsgivarna att systematiskt stödja frivilligarbete (30). |
| --- | --- |

4.9

Kunskaper och erfarenheter som förvärvas genom icke-formellt och informellt lärande inom ramen för frivilligarbete kan öka de anställdas kreativitet och innovativa kapacitet. Det kommer att bidra till att göra dem mer anställbara och underlätta deras integrering på arbetsmarknaden. Företagen stöder frivilligverksamhet bland sina arbetstagare inom ramen för sina strategier för socialt ansvar. Avsaknaden av en rättslig ram och instrument för att bedöma och erkänna färdigheter som har förvärvats genom frivilligarbete och framför allt de finansiella och skattemässiga hindren, är faktorer som gör det svårare för arbetsgivarna att systematiskt stödja frivilligarbete (30).

5.   Arbetsgivarnas bidrag till tillämpningen av europeiska instrument på nationell nivå

| 5.1 | Arbetsgivarnas deltar inom ramen för det sociala partnerskapet i arbetet med att utforma och införa gemensamma europeiska principer (på sådana områden som rådgivning, identifiering och erkännande av icke-formellt och informellt lärande) och instrument (31) (EQF, ECVET, EQAVET, Europass). Syftet med dessa principer och instrument är att bidra till att öka arbetstagares, studerandes och utbildares rörlighet mellan olika utbildningssystem och mellan olika länder. |
| --- | --- |

5.1

Arbetsgivarnas deltar inom ramen för det sociala partnerskapet i arbetet med att utforma och införa gemensamma europeiska principer (på sådana områden som rådgivning, identifiering och erkännande av icke-formellt och informellt lärande) och instrument (31) (EQF, ECVET, EQAVET, Europass). Syftet med dessa principer och instrument är att bidra till att öka arbetstagares, studerandes och utbildares rörlighet mellan olika utbildningssystem och mellan olika länder.

| 5.2 | EU:s medlemsstater har antagit den europeiska referensramen för kvalifikationer
   (32), där åtta kvalifikationsnivåer har fastställs med hjälp av allmänna kunskaper, färdigheter och kompetenser. Varje medlemsstat ska klassificera var och en av sina kvalifikationer inom någon av dessa åtta nivåer.






  — | Företrädare för arbetsgivarna kan till exempel genom sektorsråd tillsammans med andra aktörer utarbeta kvalifikationsbeskrivningar för arbetsplatser inom den egna sektorn. Dessa nationella kvalifikationsramar (kvalifikationssystem) och normerna i dem är ett underlag för utbildning och ett kriterium för erkännande av kvalifikationer. De ligger också till grund för utformningen av nationella utbildningsprogram för gymnasieskolor och andra utbildningsinstitutioner. Sedan kan man skapa nationella yrkessystem, som övervakar och noterar kraven för utövandet av olika yrken på arbetsmarknaden och på så sätt blir en viktig källa till information om mänskliga resurser och yrkesutbildning på alla nivåer. |
| --- | --- | --- |

5.2

EU:s medlemsstater har antagit den europeiska referensramen för kvalifikationer
   (32), där åtta kvalifikationsnivåer har fastställs med hjälp av allmänna kunskaper, färdigheter och kompetenser. Varje medlemsstat ska klassificera var och en av sina kvalifikationer inom någon av dessa åtta nivåer.

—

Företrädare för arbetsgivarna kan till exempel genom sektorsråd tillsammans med andra aktörer utarbeta kvalifikationsbeskrivningar för arbetsplatser inom den egna sektorn. Dessa nationella kvalifikationsramar (kvalifikationssystem) och normerna i dem är ett underlag för utbildning och ett kriterium för erkännande av kvalifikationer. De ligger också till grund för utformningen av nationella utbildningsprogram för gymnasieskolor och andra utbildningsinstitutioner. Sedan kan man skapa nationella yrkessystem, som övervakar och noterar kraven för utövandet av olika yrken på arbetsmarknaden och på så sätt blir en viktig källa till information om mänskliga resurser och yrkesutbildning på alla nivåer.

| 5.3 | En av åtgärderna i agendan för ny kompetens och arbetstillfällen var att före 2012 års utgång färdigställa det europeiska klassificeringssystemet för kunskaper, färdigheter och yrken (ESCO) som en gemensam plattform för arbetsmarknaden och utbildningssektorn. Detta projekt borde ersätta eller komplettera de nuvarande nationella och internationella sektorsklassificeringarna och bli ett verktyg som gör det lättare att utveckla dynamiska arbetsmarknader. Dessa kännetecknas av smidiga övergångar framför allt från en anställning till en annan eller från en utbildning till en första anställning. |
| --- | --- |

5.3

En av åtgärderna i agendan för ny kompetens och arbetstillfällen var att före 2012 års utgång färdigställa det europeiska klassificeringssystemet för kunskaper, färdigheter och yrken (ESCO) som en gemensam plattform för arbetsmarknaden och utbildningssektorn. Detta projekt borde ersätta eller komplettera de nuvarande nationella och internationella sektorsklassificeringarna och bli ett verktyg som gör det lättare att utveckla dynamiska arbetsmarknader. Dessa kännetecknas av smidiga övergångar framför allt från en anställning till en annan eller från en utbildning till en första anställning.

| 5.3.1 | ESCO-systemet är dock inte relevant för mikroföretag och små företag, eftersom systemets normer förutsätter att alla personer som innehar en viss befattning eller samma kvalifikationer utför samma uppsättning av uppgifter oavsett vilket företag de arbetar för. I dagens situation, med arbetsförhållanden som ändras snabbt, innebär faktorer som teknisk mångfald, kundkrav, arbetsmetoder och tillgång till kvalificerade arbetstagare att ansvarsfördelningen för arbetstagarna bygger på att dessa är flexibla när de utför sina uppgifter och beredda att anpassa sina arbetsmetoder till följd av de ständiga förändringarna i den tekniska värld och IKT-värld som företagen faktiskt verkar i. |
| --- | --- |

5.3.1

ESCO-systemet är dock inte relevant för mikroföretag och små företag, eftersom systemets normer förutsätter att alla personer som innehar en viss befattning eller samma kvalifikationer utför samma uppsättning av uppgifter oavsett vilket företag de arbetar för. I dagens situation, med arbetsförhållanden som ändras snabbt, innebär faktorer som teknisk mångfald, kundkrav, arbetsmetoder och tillgång till kvalificerade arbetstagare att ansvarsfördelningen för arbetstagarna bygger på att dessa är flexibla när de utför sina uppgifter och beredda att anpassa sina arbetsmetoder till följd av de ständiga förändringarna i den tekniska värld och IKT-värld som företagen faktiskt verkar i.

| 5.3.2 | Arbetsgivarna och företagarorganisationerna måste ta hänsyn till mikroföretagens och de små företagens specifika behov och hjälpa dem att göra egna utredningar, som på ett detaljerat sätt visar hur dessa mer flexibla och dynamiska företag fungerar. Dessa utredningar måste utmynna i uppgiftsbeskrivningar och inte i allmänna funktioner. Yrkesutbildningen och kvalifikationen kan därefter utformas med utgångspunkt i dessa uppgiftsbeskrivningar och en tydlig verifieringskedja skapas från arbetsplatsen till slutkvalifikationerna. |
| --- | --- |

5.3.2

Arbetsgivarna och företagarorganisationerna måste ta hänsyn till mikroföretagens och de små företagens specifika behov och hjälpa dem att göra egna utredningar, som på ett detaljerat sätt visar hur dessa mer flexibla och dynamiska företag fungerar. Dessa utredningar måste utmynna i uppgiftsbeskrivningar och inte i allmänna funktioner. Yrkesutbildningen och kvalifikationen kan därefter utformas med utgångspunkt i dessa uppgiftsbeskrivningar och en tydlig verifieringskedja skapas från arbetsplatsen till slutkvalifikationerna.

| 5.4 | Arbetsgivarna, företagen och de övriga ekonomiska aktörerna borde utnyttja alla projekt som finansieras med nationella medel och EU:s strukturfonder, framför allt Europeiska socialfonden och Erasmus för alla. Inom ramen för en aktiv sysselsättningspolitik håller medlemsstaterna för närvarande på att inleda en rad projekt för att värna om arbetstillfällen, uppdatera och utöka arbetstagarnas färdigheter och främja integrationen av ungdomar på arbetsmarknaden (33). Med antagandet av den nya fleråriga budgetramen öppnas också en rad program för stöd till utbildning, rörlighet och innovation (Erasmus för alla, program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) och Horisont 2020). |
| --- | --- |

5.4

Arbetsgivarna, företagen och de övriga ekonomiska aktörerna borde utnyttja alla projekt som finansieras med nationella medel och EU:s strukturfonder, framför allt Europeiska socialfonden och Erasmus för alla. Inom ramen för en aktiv sysselsättningspolitik håller medlemsstaterna för närvarande på att inleda en rad projekt för att värna om arbetstillfällen, uppdatera och utöka arbetstagarnas färdigheter och främja integrationen av ungdomar på arbetsmarknaden (33). Med antagandet av den nya fleråriga budgetramen öppnas också en rad program för stöd till utbildning, rörlighet och innovation (Erasmus för alla, program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) och Horisont 2020).

6.   Utsikterna för och utmaningarna med varvade system i Europa

| 6.1 | Europa sätter nu med rätta sitt hopp till främjande och utveckling av varvade system. Det är helt tydligt att de medlemsstater som har sådana på lång sikt uppnår goda resultat och att ungdomsarbetslöshetsgraden i dessa länder ligger långt under genomsnittet för EU (34). |
| --- | --- |

6.1

Europa sätter nu med rätta sitt hopp till främjande och utveckling av varvade system. Det är helt tydligt att de medlemsstater som har sådana på lång sikt uppnår goda resultat och att ungdomsarbetslöshetsgraden i dessa länder ligger långt under genomsnittet för EU (34).

| 6.2 | I sitt yttrande om sysselsättningspaketet förklarar EESK tydligt att ett sätt att överbrygga klyftan mellan arbetsmarknadens behov och ungdomars utbildning och förväntningar är att främja utvecklingen av sådana högkvalitativa system för lärlingsutbildning. |
| --- | --- |

6.2

I sitt yttrande om sysselsättningspaketet förklarar EESK tydligt att ett sätt att överbrygga klyftan mellan arbetsmarknadens behov och ungdomars utbildning och förväntningar är att främja utvecklingen av sådana högkvalitativa system för lärlingsutbildning.

| 6.3 | I en kommissionsstudie om situationen i fråga om lärlingsutbildningar i EU (35) framhålls också ett antal utmaningar som dessa system står inför, t.ex. att fördelarna med en snabb övergång från skola till arbete snarast är tillfälliga och att sysselsättningsutsikterna är mindre tydliga ur ett långsiktigt perspektiv. En annan fråga är i vilken mån de färdigheter och kvalifikationer som har förvärvats kan överföras till andra företag (i samma eller i en annan bransch). |
| --- | --- |

6.3

I en kommissionsstudie om situationen i fråga om lärlingsutbildningar i EU (35) framhålls också ett antal utmaningar som dessa system står inför, t.ex. att fördelarna med en snabb övergång från skola till arbete snarast är tillfälliga och att sysselsättningsutsikterna är mindre tydliga ur ett långsiktigt perspektiv. En annan fråga är i vilken mån de färdigheter och kvalifikationer som har förvärvats kan överföras till andra företag (i samma eller i en annan bransch).

| 6.4 | I studien framhålls också att antalet studenter i yrkesutbildning har ökat till följd av den globala ekonomiska krisen 2008 men att antalet lärlingsplatser och praktikplatser som erbjuds har minskat i en rad medlemsstater på grund av det osäkra företagsklimatet. Denna situation är därför en impuls som kan mobilisera alla aktörer att ta ett gemensamt ansvar för att skapa nya lärlingsplatser i företagen eller alternativa lösningar med statliga stöd. |
| --- | --- |

6.4

I studien framhålls också att antalet studenter i yrkesutbildning har ökat till följd av den globala ekonomiska krisen 2008 men att antalet lärlingsplatser och praktikplatser som erbjuds har minskat i en rad medlemsstater på grund av det osäkra företagsklimatet. Denna situation är därför en impuls som kan mobilisera alla aktörer att ta ett gemensamt ansvar för att skapa nya lärlingsplatser i företagen eller alternativa lösningar med statliga stöd.

| 6.5 | Businesseuropes undersökning (36) om praxis på nationell nivå visade på de olika strategierna för att skapa system där skolundervisning kombineras med praktik i företag. Den utmynnade i en rad rekommendationer, inklusive rekommendationer till arbetsgivarna själva:






  — | Att delta i förvaltningen av det varvade lärlingssystemet och bidra till att program utarbetas och anpassas över tiden. Detta är viktigt för att de ska överensstämma med arbetsmarknadens behov samtidigt som man minskar byråkratin för företagen. |
| --- | --- | --- |

6.5

Businesseuropes undersökning (36) om praxis på nationell nivå visade på de olika strategierna för att skapa system där skolundervisning kombineras med praktik i företag. Den utmynnade i en rad rekommendationer, inklusive rekommendationer till arbetsgivarna själva:

—

Att delta i förvaltningen av det varvade lärlingssystemet och bidra till att program utarbetas och anpassas över tiden. Detta är viktigt för att de ska överensstämma med arbetsmarknadens behov samtidigt som man minskar byråkratin för företagen.

| — | Att informera och motivera företagen så att de deltar i de varvade systemen, ge dem råd och organisera samarbete mellan företag. |
| --- | --- |

—

Att informera och motivera företagen så att de deltar i de varvade systemen, ge dem råd och organisera samarbete mellan företag.

| 6.6 | Arbetsgivarna ställer sig därför positiva till kommissionens appell om en allians för att stödja högkvalitativa lärlingsutbildningar i Europa och för att förbättra deras anseende och attraktivitet. De står beredda att ta sitt ansvar för att skapa lärlingsplatser som grundar sig på varvade system, där skolundervisning kombineras med praktik i företag (37). |
| --- | --- |

6.6

Arbetsgivarna ställer sig därför positiva till kommissionens appell om en allians för att stödja högkvalitativa lärlingsutbildningar i Europa och för att förbättra deras anseende och attraktivitet. De står beredda att ta sitt ansvar för att skapa lärlingsplatser som grundar sig på varvade system, där skolundervisning kombineras med praktik i företag (37).

| 6.7 | Stödet till lärlingsutbildning gör att arbetsgivarna innan de rekryterar nya arbetstagare på ett förmånligt sätt kan kontrollera potentiella kandidater och det medför dessutom tydliga ekonomiska fördelar på lång sikt och är också ett uttryck för socialt ansvar. |
| --- | --- |

6.7

Stödet till lärlingsutbildning gör att arbetsgivarna innan de rekryterar nya arbetstagare på ett förmånligt sätt kan kontrollera potentiella kandidater och det medför dessutom tydliga ekonomiska fördelar på lång sikt och är också ett uttryck för socialt ansvar.

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  STEM-ämnen (naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik).

1

(2)  Europeisk referensram för kvalifikationer.

2

(3)  Den europeiska ramen för kompetens, kvalifikationer och yrken.

3

(4)  Det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen, som bidrar till validering, erkännande och ansamling av arbetsrelaterad kompetens och kunskap.

4

(5)  Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska socialfonden.

5

(6)  COM(2010) 682 final, 23. 11. 2010, COM(2010) 477 final, 15.9.2010, COM(2010) 614 final, 28. 10. 2010, m.m.

6

(7)  EUT C 68, 6.3.2012, s. 1–10, EUT C 318, 29.10.2011, s. 142–149, EUT C 68, 6.3.2012, s. 11–14, EUT C 132, 3.5.2011, s. 55.

7

(8)  COM(2012) 727 final.

8

(9)  Ramavtal om inkluderande arbetsmarknader, 2010 och åtgärdsram för livslång utveckling av kompetens och kvalifikationer, 2002.

9

(10)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 94–101, EUT C 318, 29.10.2011, s. 69–75, EUT C 11, 15.1.2013, s. 65–70.

10

(11)  EUT C 11, 15.1.2013, s. 65–70.

11

(12)  EESK har inlett en rad åtgärder med inriktning på god praxis för samarbete mellan skolor och företag, på kopplingar mellan yrkesutbildning och praxis och på stöd till unga företagare: Nunc Thermo Fisher Scientific, Roskilde, Danmark, 6.2.2012: "Från skola till arbete"; Instituto Politécnico da Guarda, Portugal5.6.2012"Forum för det nya årtusendet"; ESC Versailles, Frankrike,29.8.2012 konferens på temat "Europas ungdomar: en ny generation av hopp eller förtvivlan?", och forum till stöd för unga företagare och kvinnliga företagare.

12

Nunc Thermo Fisher Scientific, Roskilde,

Instituto Politécnico da Guarda, Portugal

ESC Versailles, Frankrike,

(13)  COM(2010) 477 final, 15.9.2011.

13

(14)  COM(2012) 173 final, 18.4.2012.

14

(15)  "Rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande", COM(2012) 485 final, 5.9.2012.

15

(16)  "En ny syn på utbildning: att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat", COM(2012) 669 final.

16

(17)  "Vocational education and training for better skills, growth and jobs", SWD(2012) 375.

17

(18)  "Sysselsättning åt ungdomar", COM(2012) 727 final, samt SWD(2012) 406 om kvalitetskriterier för praktikplatser.

18

(19)  Den 5 december 2012 inleddes den andra etappen i samrådet med arbetsmarknadsparterna i Europa i enlighet med artikel 153.5 i EUF-fördraget.

19

(20)  Den 10–11 december 2012 sammanträdde utbildningsministrarna i Berlin och antog en promemoria till stöd för alliansen med tio konkreta förslag på hur man kan göra yrkesutbildningen mer attraktiv och höja dess kvalitet samt utveckla varvade lärlingsutbildningar.

20

(21)  "Handlingsplanen för företagande 2020 – Stärka företagarandan i EU", COM(2012) 795 final, 9.1.2013.

21

(22)  Eurofounds European Restructuring Monitor (EMR) noterade mellan juli 2012 och september 2012 274 fall av omstrukturering med en förlust av 105 076 arbetstillfällen och 30 520 nya arbetstillfällen.

22

(23)  http://adult-learning-investment.eu/docs/BackgroundReport.pdf.

23

(24)  Workshop 9–10.10.2012 i Bryssel om den grundläggande yrkesutbildningens dragningskraft, studie från SKOPE, Oxfords universitet, www.cedefop.org.

24

(25)  "Stöd till tillväxt och sysselsättning - en agenda för modernisering av Europas system för högre utbildning", COM(2011) 567 final, 20.9.2012.

25

(26)  Publikation från Businesseurope "Plugging the skills gap: the clock is ticking" (2011).

26

(27)  CEDEFOP "Guidelines on validation of non-formal and informal learning" (Riktlinjer för validering av icke-formellt och formellt lärande).

27

(28)  EUT C 181, 21.06.2012, s. 154: "EESK efterlyser därför en användbar och tydlig definition av livslångt lärande och mer riktade strategier för att förbättra tillgången för varje studerandegrupp."

28

(29)  De europeiska arbetsmarknadsparternas fleråriga gemensamma program 2012–2014. Enligt detta ska också en handlingsplan för sysselsättning bland ungdomar utarbetas.

29

(30)  "Meddelande om EU-politik och frivilligarbete", COM(2011) 568 final, 20.9.2011.

30

(31)  EQF (den europeiska referensramen för kvalifikationer), Ecvet (det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen), Eqavet (den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning) och Europass (en standardiserad "dokumentportfölj" i syfte att främja rörligheten mellan anställningar och den geografiska rörligheten).

31

(32)  Av en rapport som nyligen (2012) offentliggjordes om genomförandet av Bolognaprocessen framgår att endast en minoritet av EU:s medlemsstater till fullo har infört nationella kvalifikationer i linje med den europeiska ramen.

32

(33)  I Tjeckien t.ex. projekten "Utbildning är en chans", "Utbilda dig för tillväxt" och "Praktik i företag".

33

(34)  Ett exempel på god praxis: "Varvade system - modeller som fungerar", ett seminarium som Österrikes ständiga representation vid EU och österrikiska handelskammaren (WKÖ) anordnade i Bryssel den 3 december 2012 som ett bidrag från arbetsgivarnas sida till den europeiska och nationella diskussionen om utsikterna för sysselsättningen bland ungdomar i Europa.

34

(35)  Kommissionens studie "Apprenticeship supply in the Member States of the European Union", januari 2012, IKEI Research & Consultancy, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=6633&type=2&furtherPubs=no.

35

(36)  Businesseuropes publikation "Creating opportunities for youth - How to improve the quality and image of apprenticeships", mars 2012.

36

(37)  På global nivå kan det handla om ett gemensamt projekt – IOE och BIAC "En global allians för lärlingsutbildning".

37

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/35

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Arbetstagarnas medverkan och inflytande som viktiga faktorer för god företagsstyrning i Europa och välavvägda lösningar för att komma ut ur krisen” (yttrande på eget initiativ)

2013/C 161/06

Föredragande: Wolfgang GREIF

Den 12 juli 2012 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

"Arbetstagarnas medverkan och inflytande som viktiga faktorer för god företagsstyrning i Europa och välavvägda lösningar för att komma ut ur krisen"

(yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 26 februari 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 85 röster för, 3 röster emot och 8 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning

| 1.1 | Finanskrisen har nått företagen. Att övervinna krisen ligger i alla berörda gruppers intresse – investerare, arbetsgivare, arbetstagare och regioner (ett "fleraktörsperspektiv") –, och kräver gemensamma ansträngningar och förenliga mål (t.ex. långsiktig företagsutveckling), en bra social dialog i ett klimat som präglas av förtroende samt en positiv inställning. EESK vill stimulera till ökad öppenhet för nya vägar, också vad gäller de europeiska ramarna för företagsstyrning. |
| --- | --- |

1.1

Finanskrisen har nått företagen. Att övervinna krisen ligger i alla berörda gruppers intresse – investerare, arbetsgivare, arbetstagare och regioner (ett "fleraktörsperspektiv") –, och kräver gemensamma ansträngningar och förenliga mål (t.ex. långsiktig företagsutveckling), en bra social dialog i ett klimat som präglas av förtroende samt en positiv inställning. EESK vill stimulera till ökad öppenhet för nya vägar, också vad gäller de europeiska ramarna för företagsstyrning.

| 1.2 | Kommittén är övertygad om att "god" och därmed också "hållbar" företagsstyrning måste bygga på den inre marknadens beprövade rättsliga strukturer och metoder för arbetstagarmedverkan genom information, samråd och i tillämpliga fall medbestämmande. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén är övertygad om att "god" och därmed också "hållbar" företagsstyrning måste bygga på den inre marknadens beprövade rättsliga strukturer och metoder för arbetstagarmedverkan genom information, samråd och i tillämpliga fall medbestämmande.

| 1.3 | Hållbarhet blir resultatet av en kombination av ekonomisk effektivitet och sociala och miljömässiga mål. En förutsättning för detta är att man utgår ifrån synen på företaget som en institution där de olika aktörerna samverkar och där alla berörda gemensamt eftersträvar ett långsiktigt affärsperspektiv, ekonomisk konkurrenskraft och social utjämning och där deras handlande är inriktat på detta. EESK vill därför föra fram det hållbara företaget ("sustainable company") som företagsstyrningskoncept. Till detta hör även att arbetstagarens "röst" ska beaktas i samband med företagsbeslut. |
| --- | --- |

1.3

Hållbarhet blir resultatet av en kombination av ekonomisk effektivitet och sociala och miljömässiga mål. En förutsättning för detta är att man utgår ifrån synen på företaget som en institution där de olika aktörerna samverkar och där alla berörda gemensamt eftersträvar ett långsiktigt affärsperspektiv, ekonomisk konkurrenskraft och social utjämning och där deras handlande är inriktat på detta. EESK vill därför föra fram det hållbara företaget ("sustainable company") som företagsstyrningskoncept. Till detta hör även att arbetstagarens "röst" ska beaktas i samband med företagsbeslut.

| 1.4 | Företag kan drivas med framgång på basis av detta koncept om deras företagsstyrning vilar på principen om "fair relationship", ett rättvist förhållande mellan arbetstagarna, företagsledningen och ägarna, eftersom detta skapar sätt för alla aktörer att delta i hanteringen av förändringar på ett målinriktat och problemlösande sätt, samtidigt som ledningens bestämmanderätt inte åsidosätts. För detta finns det redan en uppsättning verktyg för obligatoriskt deltagande för arbetstagarrepresentanter på nationell och europeisk nivå. Det gäller att utnyttja dessa effektivt. På så sätt blir det lättare att genomföra och föregripa omstruktureringar i företagen, inte minst i kristider, något som också har bevisats. |
| --- | --- |

1.4

Företag kan drivas med framgång på basis av detta koncept om deras företagsstyrning vilar på principen om "fair relationship", ett rättvist förhållande mellan arbetstagarna, företagsledningen och ägarna, eftersom detta skapar sätt för alla aktörer att delta i hanteringen av förändringar på ett målinriktat och problemlösande sätt, samtidigt som ledningens bestämmanderätt inte åsidosätts. För detta finns det redan en uppsättning verktyg för obligatoriskt deltagande för arbetstagarrepresentanter på nationell och europeisk nivå. Det gäller att utnyttja dessa effektivt. På så sätt blir det lättare att genomföra och föregripa omstruktureringar i företagen, inte minst i kristider, något som också har bevisats.

| 1.5 | För att kunna förankra den skisserade modellen i verkligheten och stärka den anser EESK att också EU-politiken, inom ramen för sin befogenhet att utforma inre marknaden, bör skapa lämpliga incitament och förbättra de europeiska rättsliga ramar som behövs, utan att kränka de nationella befogenheterna. I detta sammanhang föreslår EESK att den befintliga grundläggande rätt till inflytande som europeiska arbetstagare har ska genomföras i nationell lagstiftning och få en bättre utformning i EU-rätten. |
| --- | --- |

1.5

För att kunna förankra den skisserade modellen i verkligheten och stärka den anser EESK att också EU-politiken, inom ramen för sin befogenhet att utforma inre marknaden, bör skapa lämpliga incitament och förbättra de europeiska rättsliga ramar som behövs, utan att kränka de nationella befogenheterna. I detta sammanhang föreslår EESK att den befintliga grundläggande rätt till inflytande som europeiska arbetstagare har ska genomföras i nationell lagstiftning och få en bättre utformning i EU-rätten.

| 1.6 | Arbetstagarnas möjligheter till medverkan i ett företags strategiska planering bör i det sammanhanget vara en genomgående beståndsdel i den europeiska bolagsrätten, som enligt kommissionens planer kommer att vidareutvecklas inom den närmaste framtiden. Dessutom bör bestämmelserna om obligatorisk arbetstagarmedverkan i EU-rätten konsolideras och tillämpas generellt på grundval av de befintliga normerna. Definitionerna av information, samråd och inflytande bör också harmoniseras. |
| --- | --- |

1.6

Arbetstagarnas möjligheter till medverkan i ett företags strategiska planering bör i det sammanhanget vara en genomgående beståndsdel i den europeiska bolagsrätten, som enligt kommissionens planer kommer att vidareutvecklas inom den närmaste framtiden. Dessutom bör bestämmelserna om obligatorisk arbetstagarmedverkan i EU-rätten konsolideras och tillämpas generellt på grundval av de befintliga normerna. Definitionerna av information, samråd och inflytande bör också harmoniseras.

| 1.7 | Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 utgör för närvarande en ny etapp i denna debatt. Med stor majoritet efterlyser man i resolutionen bl.a. ett regelverk med miniminormer vid omstruktureringar för att minimera de sociala och ekonomiska kostnaderna och främja framförhållning. Till detta ska bl.a. följande höra: skyldighet till strategisk planering samt föregripande åtgärder inom utbildning och fortbildning, åtgärder för att vid omstruktureringar kunna bevara arbetstillfällen och arbetskraft samt bestämmelser som innebär att företagen i samband med omstruktureringar uppmuntras till ett proaktivt samarbete med regionala organ (särskilt förvaltning och arbetsmarknadsorgan) och lokala underleverantörskedjor. |
| --- | --- |

1.7

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 utgör för närvarande en ny etapp i denna debatt. Med stor majoritet efterlyser man i resolutionen bl.a. ett regelverk med miniminormer vid omstruktureringar för att minimera de sociala och ekonomiska kostnaderna och främja framförhållning. Till detta ska bl.a. följande höra: skyldighet till strategisk planering samt föregripande åtgärder inom utbildning och fortbildning, åtgärder för att vid omstruktureringar kunna bevara arbetstillfällen och arbetskraft samt bestämmelser som innebär att företagen i samband med omstruktureringar uppmuntras till ett proaktivt samarbete med regionala organ (särskilt förvaltning och arbetsmarknadsorgan) och lokala underleverantörskedjor.

2.   Inledning

| 2.1 | Syftet med detta yttrande är att visa hur företag och investerare tillsammans med sina anställda kan arbeta för att hitta välavvägda och hållbara lösningar för att komma ur den finansiella och ekonomiska krisen och hantera klimatförändringarna. Kommittén redogör även för de sociala och rättsliga ramvillkor som dessa aktörer behöver för att klara av detta arbete samt var i EU:s regelverk det behövs förbättringar, med beaktande av de olika situationerna och ordningarna på nationell nivå. |
| --- | --- |

2.1

Syftet med detta yttrande är att visa hur företag och investerare tillsammans med sina anställda kan arbeta för att hitta välavvägda och hållbara lösningar för att komma ur den finansiella och ekonomiska krisen och hantera klimatförändringarna. Kommittén redogör även för de sociala och rättsliga ramvillkor som dessa aktörer behöver för att klara av detta arbete samt var i EU:s regelverk det behövs förbättringar, med beaktande av de olika situationerna och ordningarna på nationell nivå.

| 2.2 | En företagsstyrning som är inriktad på långsiktig utveckling måste bygga på en dialog mellan företagsledning och arbetstagare som är rättsligt förankrad och som bygger på förtroende. Enligt EESK råder det ett politiskt samförstånd mellan regeringarna, arbetsmarknadens parter och det civila samhället som är djupt rotat i den europeiska integrationens historia. Arbetstagarnas obligatoriska medverkan i företagets verksamhet utgör en förutsättning för ett näringsliv som tar sitt samhällsansvar, något som också fastställts i många EU-direktiv. Tusentals aktörer inom europeiska företag och näringsverksamheter och de cirka 17 000 aktörerna inom de cirka 1 000 europeiska företagsråden vittnar om att denna princip om delaktighet i företagsstyrningen också tillämpas i praktiken. |
| --- | --- |

2.2

En företagsstyrning som är inriktad på långsiktig utveckling måste bygga på en dialog mellan företagsledning och arbetstagare som är rättsligt förankrad och som bygger på förtroende. Enligt EESK råder det ett politiskt samförstånd mellan regeringarna, arbetsmarknadens parter och det civila samhället som är djupt rotat i den europeiska integrationens historia. Arbetstagarnas obligatoriska medverkan i företagets verksamhet utgör en förutsättning för ett näringsliv som tar sitt samhällsansvar, något som också fastställts i många EU-direktiv. Tusentals aktörer inom europeiska företag och näringsverksamheter och de cirka 17 000 aktörerna inom de cirka 1 000 europeiska företagsråden vittnar om att denna princip om delaktighet i företagsstyrningen också tillämpas i praktiken.

| 2.3 | Detta politiska samförstånd återspeglas i ett antal olika europeiska rättskällor från olika historiska skeden där arbetstagarnas rätt till information och samråd inte bara regleras på nationell nivå genom EU-rätten (1) (även för små och medelstora företag), utan även på transnationell nivå (2). Dessutom gäller även möjligheterna till arbetstagarinflytande på företagsnivå, där de utgör standardkrav inom Europabolag (SE-bolag) och europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (3). Rätten till information och samråd finns också inskriven i ett stort antal andra EU-direktiv (4) på arbets- och hälsoskyddsområdet och även i europeisk bolagsrätt. I artikel 27 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna anges den individuella grundläggande rätten till information och samråd som en bindande del av gemenskapsrätten. Det råder således inget tvivel om att obligatorisk arbetstagarmedverkan i företagets verksamhet utgör en del av den rättsliga grunden för europeisk demokrati. |
| --- | --- |

2.3

Detta politiska samförstånd återspeglas i ett antal olika europeiska rättskällor från olika historiska skeden där arbetstagarnas rätt till information och samråd inte bara regleras på nationell nivå genom EU-rätten (1) (även för små och medelstora företag), utan även på transnationell nivå (2). Dessutom gäller även möjligheterna till arbetstagarinflytande på företagsnivå, där de utgör standardkrav inom Europabolag (SE-bolag) och europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (3). Rätten till information och samråd finns också inskriven i ett stort antal andra EU-direktiv (4) på arbets- och hälsoskyddsområdet och även i europeisk bolagsrätt. I artikel 27 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna anges den individuella grundläggande rätten till information och samråd som en bindande del av gemenskapsrätten. Det råder således inget tvivel om att obligatorisk arbetstagarmedverkan i företagets verksamhet utgör en del av den rättsliga grunden för europeisk demokrati.

| 2.4 | Om vi vill främja den ekonomiska utvecklingen och inte minst den sociala sammanhållningen inom EU måste vi stärka denna i det vardagliga företagandet så väletablerade och effektiva resurs som ett sätt att komma ur krisen. Företag som inte bara är till för investerarna utan även ska ge ett bidrag till samhället ställs nämligen inför allt osäkrare villkor i dag:






  — | Behovet av att kunna konkurrera på världsmarknaden har gjort att värdekedjorna har blivit mer gränsöverskridande. Företagsstyrningen har därmed försvårats. Omstruktureringar och omlokaliseringar blir mer svårbegripliga för dem som drabbas, särskilt för arbetstagarna. |
| --- | --- | --- |

2.4

Om vi vill främja den ekonomiska utvecklingen och inte minst den sociala sammanhållningen inom EU måste vi stärka denna i det vardagliga företagandet så väletablerade och effektiva resurs som ett sätt att komma ur krisen. Företag som inte bara är till för investerarna utan även ska ge ett bidrag till samhället ställs nämligen inför allt osäkrare villkor i dag:

—

Behovet av att kunna konkurrera på världsmarknaden har gjort att värdekedjorna har blivit mer gränsöverskridande. Företagsstyrningen har därmed försvårats. Omstruktureringar och omlokaliseringar blir mer svårbegripliga för dem som drabbas, särskilt för arbetstagarna.

| — | Företagsfinansiering via rent finansiella investerare är mestadels inriktad på kortsiktiga vinster och hämmar företagens långsiktiga framtidsplanering. Detta gör det oerhört svårt för företagsledningen att upprätthålla relationer med sina anställda baserade på partnerskap och förtroende. |
| --- | --- |

—

Företagsfinansiering via rent finansiella investerare är mestadels inriktad på kortsiktiga vinster och hämmar företagens långsiktiga framtidsplanering. Detta gör det oerhört svårt för företagsledningen att upprätthålla relationer med sina anställda baserade på partnerskap och förtroende.

| — | Ambitiösa klimatmål förutsätter innovationer och verkligt nyskapande produkter och tjänster. För detta krävs det ofta radikala strukturomvandlingar, något som medför att de berörda arbetstagarna och företagen sätts under stark press och ställs inför nya utvecklingsuppgifter. |
| --- | --- |

—

Ambitiösa klimatmål förutsätter innovationer och verkligt nyskapande produkter och tjänster. För detta krävs det ofta radikala strukturomvandlingar, något som medför att de berörda arbetstagarna och företagen sätts under stark press och ställs inför nya utvecklingsuppgifter.

| — | Tack vare den europeiska bolags- och finansmarknadslagstiftningen rör sig företagen nu allt lättare över nationsgränserna inom EU:s inre marknad. Den nationella rätten till medverkan i företagsorgan och praxis för förtroendebaserade samarbetsformer kan undermineras om inte de också tillåts verka över nationsgränserna. |
| --- | --- |

—

Tack vare den europeiska bolags- och finansmarknadslagstiftningen rör sig företagen nu allt lättare över nationsgränserna inom EU:s inre marknad. Den nationella rätten till medverkan i företagsorgan och praxis för förtroendebaserade samarbetsformer kan undermineras om inte de också tillåts verka över nationsgränserna.

| 2.5 | Allt detta understryker behovet av korrigeringsåtgärder för att förhindra att företagsvärden urvattnas på grund av ett kortsiktigt tänkande. För företagens långsiktiga utveckling är det angeläget att man genom en bredare syn på företaget som ett "hållbart företag" ("Sustainable Company") visar på möjligheter att via EU-politiken vända den nuvarande trenden där insyn i företaget ensidigt förbehålls aktieägarna (5). |
| --- | --- |

2.5

Allt detta understryker behovet av korrigeringsåtgärder för att förhindra att företagsvärden urvattnas på grund av ett kortsiktigt tänkande. För företagens långsiktiga utveckling är det angeläget att man genom en bredare syn på företaget som ett "hållbart företag" ("Sustainable Company") visar på möjligheter att via EU-politiken vända den nuvarande trenden där insyn i företaget ensidigt förbehålls aktieägarna (5).

| 2.6 | Krishantering, ett långsiktigt perspektiv, sund företagsstyrning, innovationsförmåga och ett förtroendefullt samarbete mellan arbetsgivare och arbetstagare baserat på arbetstagarnas föreskrivna rätt till medverkan ingår i ett och samma scenario för Europas framtid. EESK föreslår att konceptet "Sustainable Company" förankras och stärks i EU-politiken som en ny modell att ta efter. På så sätt öppnas nya horisonter för lagstiftning och för företagsåtgärder och politiska åtgärder i syfte att ge företagarna motivation och riktlinjer för att genomföra en hållbar företagsstyrning. Det måste råda enighet kring de olika komponenterna i begreppet "Sustainable Company". Det konkreta genomförandet av komponenterna måste anpassas till det enskilda företagets situation. I praktiken kommer detta att variera från land till land. |
| --- | --- |

2.6

Krishantering, ett långsiktigt perspektiv, sund företagsstyrning, innovationsförmåga och ett förtroendefullt samarbete mellan arbetsgivare och arbetstagare baserat på arbetstagarnas föreskrivna rätt till medverkan ingår i ett och samma scenario för Europas framtid. EESK föreslår att konceptet "Sustainable Company" förankras och stärks i EU-politiken som en ny modell att ta efter. På så sätt öppnas nya horisonter för lagstiftning och för företagsåtgärder och politiska åtgärder i syfte att ge företagarna motivation och riktlinjer för att genomföra en hållbar företagsstyrning. Det måste råda enighet kring de olika komponenterna i begreppet "Sustainable Company". Det konkreta genomförandet av komponenterna måste anpassas till det enskilda företagets situation. I praktiken kommer detta att variera från land till land.

3.   "Sustainable Company" som modell

| 3.1 | Med hjälp av modellen "Sustainable Company" (6) kan EU-politikens riktlinjer omsättas i en helhetsmetod för företagsstyrning där ekonomiska effektivitetsmål kombineras med sociala och miljömässiga mål i ett enhetligt koncept. Konceptet "Sustainable Company" utgår ifrån synen på företaget som en "social organisation" där arbetstagarens "röst" ska beaktas. Detta skapar större förutsägbarhet i företagsbesluten för båda sidor – och även för kunderna. Företaget blir då mindre mottagligt för externa influenser som endast har kortsiktiga vinstförväntningar för ögonen. |
| --- | --- |

3.1

Med hjälp av modellen "Sustainable Company" (6) kan EU-politikens riktlinjer omsättas i en helhetsmetod för företagsstyrning där ekonomiska effektivitetsmål kombineras med sociala och miljömässiga mål i ett enhetligt koncept. Konceptet "Sustainable Company" utgår ifrån synen på företaget som en "social organisation" där arbetstagarens "röst" ska beaktas. Detta skapar större förutsägbarhet i företagsbesluten för båda sidor – och även för kunderna. Företaget blir då mindre mottagligt för externa influenser som endast har kortsiktiga vinstförväntningar för ögonen.

| 3.2 | Ett hållbart företag enligt detta koncept kan definieras på basis av följande nyckelfaktorer (7):






  1) | Konceptet utgår ifrån ett "fleraktörsperspektiv" där ett företags ägare arbetar tillsammans med andra viktiga aktörer, t.ex. de anställda eller aktörerna i den region där företaget är verksamt. |
| --- | --- | --- |

3.2

Ett hållbart företag enligt detta koncept kan definieras på basis av följande nyckelfaktorer (7):

1)

Konceptet utgår ifrån ett "fleraktörsperspektiv" där ett företags ägare arbetar tillsammans med andra viktiga aktörer, t.ex. de anställda eller aktörerna i den region där företaget är verksamt.

| 2) | Företagets mål fastställs och genomförs till följd av gemensamma insatser från arbetstagare och företagsledning, samtidigt som ledningens bestämmanderätt inte åsidosätts. För detta arbete finns ett antal olika former av arbetstagarmedverkan som har visat sig fungera i praktiken. |
| --- | --- |

2)

Företagets mål fastställs och genomförs till följd av gemensamma insatser från arbetstagare och företagsledning, samtidigt som ledningens bestämmanderätt inte åsidosätts. För detta arbete finns ett antal olika former av arbetstagarmedverkan som har visat sig fungera i praktiken.

| 3) | Företagsstyrningen är inriktad på långsiktighet. Företagets målbeskrivning stämmer överens med företagets hållbarhetsmål. |
| --- | --- |

3)

Företagsstyrningen är inriktad på långsiktighet. Företagets målbeskrivning stämmer överens med företagets hållbarhetsmål.

| 4) | För att kunna leda ett hållbart företag behöver företagsledningen en fullständig bild av företaget. I rapporteringssystemets krav måste de olika aspekterna på en hållbar företagsstyrning ingå (8). |
| --- | --- |

4)

För att kunna leda ett hållbart företag behöver företagsledningen en fullständig bild av företaget. I rapporteringssystemets krav måste de olika aspekterna på en hållbar företagsstyrning ingå (8).

| 5) | Lednings- och chefslönerna måste vara kopplade till engagemanget för arbetet att nå hållbarhetsmålen. I detta ingår även sociala insatser, t.ex. när det gäller arbets- och hälsoskydd, fort- och vidareutbildning och lika möjligheter. |
| --- | --- |

5)

Lednings- och chefslönerna måste vara kopplade till engagemanget för arbetet att nå hållbarhetsmålen. I detta ingår även sociala insatser, t.ex. när det gäller arbets- och hälsoskydd, fort- och vidareutbildning och lika möjligheter.

| 6) | "Det hållbara företaget" behöver investerare som är mer intresserade av långsiktiga vinstmål. |
| --- | --- |

6)

"Det hållbara företaget" behöver investerare som är mer intresserade av långsiktiga vinstmål.

| 3.3 | "Det hållbara företaget" kan endast fungera som det ska om det följer en särskild styrningsprincip, nämligen "fair relationship"-principen, som innebär att alla berörda parter (företagsledning, arbetstagarföreträdare, investerare och berörda regioner) ges möjlighet att på ett målinriktat och problemlösande sätt medverka i varje förändring av företaget, samtidigt som ledningens bestämmanderätt inte åsidosätts. På så sätt blir det lättare att genomföra och föregripa omstruktureringar, inte minst i kristider. |
| --- | --- |

3.3

"Det hållbara företaget" kan endast fungera som det ska om det följer en särskild styrningsprincip, nämligen "fair relationship"-principen, som innebär att alla berörda parter (företagsledning, arbetstagarföreträdare, investerare och berörda regioner) ges möjlighet att på ett målinriktat och problemlösande sätt medverka i varje förändring av företaget, samtidigt som ledningens bestämmanderätt inte åsidosätts. På så sätt blir det lättare att genomföra och föregripa omstruktureringar, inte minst i kristider.

| 3.4 | I samband med försäljning och överlåtelse av företag bygger konceptet "fair relationship" på bindande överenskommelser mellan de berörda parterna om långsiktiga affärsperspektiv samt den sociala dimensionen, som innebär att man i största möjliga mån behåller lokaliseringsorter och arbetstillfällen. Inte minst i samband med att företag eller företagsandelar köps eller säljs över nationsgränser och vid omstruktureringar ligger följande nyckelfaktorer till grund:






  — | Ett tydligt långsiktigt upplagt företagsekonomiskt och industriellt koncept. |
| --- | --- | --- |

3.4

I samband med försäljning och överlåtelse av företag bygger konceptet "fair relationship" på bindande överenskommelser mellan de berörda parterna om långsiktiga affärsperspektiv samt den sociala dimensionen, som innebär att man i största möjliga mån behåller lokaliseringsorter och arbetstillfällen. Inte minst i samband med att företag eller företagsandelar köps eller säljs över nationsgränser och vid omstruktureringar ligger följande nyckelfaktorer till grund:

—

Ett tydligt långsiktigt upplagt företagsekonomiskt och industriellt koncept.

| — | Bindande åtaganden när det gäller investeringar, bevarande av lokaliseringsorter och sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Bindande åtaganden när det gäller investeringar, bevarande av lokaliseringsorter och sysselsättning.

| — | Vid omstruktureringar ska alla alternativ till uppsägningar undersökas. |
| --- | --- |

—

Vid omstruktureringar ska alla alternativ till uppsägningar undersökas.

| — | Befintliga sociala förmåner och redan existerande kollektivavtal ska bevaras. |
| --- | --- |

—

Befintliga sociala förmåner och redan existerande kollektivavtal ska bevaras.

| — | Det ska vara möjligt att kontrollera om överenskommelser och åtaganden genomförs i praktiken. |
| --- | --- |

—

Det ska vara möjligt att kontrollera om överenskommelser och åtaganden genomförs i praktiken.

| 3.5 | Förverkligandet av konceptet "Sustainable Company" går hand i hand med obligatorisk arbetstagarmedverkan genom information, samråd och i tillämpliga fall deltagande i företagets ledningsorgan på nationell och transnationell nivå. Erfarenheterna visar att de länder där arbetstagarnas rätt till medverkan är stark och där det finns välfungerande förbindelser mellan arbetsmarknadens parter har lyckats ta sig ur den senaste krisen bättre än övriga länder. För att detta ska kunna utnyttjas för en långsiktig företagsutveckling måste EU-politiken (inom ramen för sin befogenhet att utforma den inre marknaden) införa lämpliga incitament och rättsliga krav på företagsstyrningsområdet. |
| --- | --- |

3.5

Förverkligandet av konceptet "Sustainable Company" går hand i hand med obligatorisk arbetstagarmedverkan genom information, samråd och i tillämpliga fall deltagande i företagets ledningsorgan på nationell och transnationell nivå. Erfarenheterna visar att de länder där arbetstagarnas rätt till medverkan är stark och där det finns välfungerande förbindelser mellan arbetsmarknadens parter har lyckats ta sig ur den senaste krisen bättre än övriga länder. För att detta ska kunna utnyttjas för en långsiktig företagsutveckling måste EU-politiken (inom ramen för sin befogenhet att utforma den inre marknaden) införa lämpliga incitament och rättsliga krav på företagsstyrningsområdet.

4.   Behovet av EU-insatser – politiska rekommendationer

4.1   Förbättra regelverket i linje med en hållbar företagsstyrning

| 4.1.1 | Arbete, investeringar och företagande måste löna sig i Europa. Det hållbara företaget utgör en lämplig modell för detta. Denna modell omfattar långsiktiga såväl ekonomiska som sociala och miljömässiga mål. Ett sådant företag styrs enligt principen om "fair relationship", vilket innebär att förändring ses som en utmanande och givande företagsuppgift och att befintliga sociala förmåner och arbetstagarrättigheter inte ifrågasätts. |
| --- | --- |

4.1.1

Arbete, investeringar och företagande måste löna sig i Europa. Det hållbara företaget utgör en lämplig modell för detta. Denna modell omfattar långsiktiga såväl ekonomiska som sociala och miljömässiga mål. Ett sådant företag styrs enligt principen om "fair relationship", vilket innebär att förändring ses som en utmanande och givande företagsuppgift och att befintliga sociala förmåner och arbetstagarrättigheter inte ifrågasätts.

| 4.1.2 | EESK anser att EU-politiken även fortsättningsvis måste stärka grunden för samverkan mellan de viktigaste grupperna inom ekonomin, och kommittén skulle gärna se att kommissionen på grundval av de normer som redan finns för arbetstagares rätt till medverkan inom EU tar nya initiativ för att arbetstagarnas och deras företrädarorganisationers rättigheter ska stärkas och anpassas till den verklighet som råder på den inre marknaden. I detta ingår även lagstiftningsinitiativ för att skapa bättre förutsättningar för att den nya modell som presenteras här ska kunna genomföras i praktiken. |
| --- | --- |

4.1.2

EESK anser att EU-politiken även fortsättningsvis måste stärka grunden för samverkan mellan de viktigaste grupperna inom ekonomin, och kommittén skulle gärna se att kommissionen på grundval av de normer som redan finns för arbetstagares rätt till medverkan inom EU tar nya initiativ för att arbetstagarnas och deras företrädarorganisationers rättigheter ska stärkas och anpassas till den verklighet som råder på den inre marknaden. I detta ingår även lagstiftningsinitiativ för att skapa bättre förutsättningar för att den nya modell som presenteras här ska kunna genomföras i praktiken.

| 4.1.3 | Företag som tillämpar principen om "fair relationship" i praktiken är särskilt bra på att föregripa och utforma strukturella förändringar. Det är därför även ekonomiskt motiverat att stärka arbetstagarnas medverkan när det gäller att utforma och förutse förändringar. Det europeiska regelverket på detta område måste förbättras. Sådana åtgärder skulle främja samarbetet mellan de viktigaste grupperna inom ekonomin i linje med den hållbarhetsstrategi som ingår i Europa 2020-strategin, vilket skulle gagna demokratin inom EU och konkurrenskraften för EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

4.1.3

Företag som tillämpar principen om "fair relationship" i praktiken är särskilt bra på att föregripa och utforma strukturella förändringar. Det är därför även ekonomiskt motiverat att stärka arbetstagarnas medverkan när det gäller att utforma och förutse förändringar. Det europeiska regelverket på detta område måste förbättras. Sådana åtgärder skulle främja samarbetet mellan de viktigaste grupperna inom ekonomin i linje med den hållbarhetsstrategi som ingår i Europa 2020-strategin, vilket skulle gagna demokratin inom EU och konkurrenskraften för EU:s ekonomi.

4.2   Konsolidera och genomföra rätten till medverkan för arbetstagare inom EU

| 4.2.1 | För att stärka etableringsfriheten och företagens rörlighet på den inre marknaden vidareutvecklas EU:s bolagsrätt kontinuerligt. Allt fler bestämmelser för företagsstyrning ("corporate governance") införs på EU-nivå. EESK anser att EU-politiken måste leda till att samtliga berörda ekonomiska aktörer (företag, investerare och arbetstagare) ses som likvärdiga inom EU-rätten när de agerar på nationell och transnationell nivå (9). Den av kommissionen aviserade "hälsokontrollen" av EU-direktiv om arbetstagares medverkan får inte tjäna som alibi för att inte vidta viktiga politiska åtgärder. EESK ansluter sig här till Europaparlamentets inställning att det behövs nya politiska insatser för att stärka arbetstagarnas möjligheter till medverkan på arbetsplatsen och i företaget på transnationell nivå. |
| --- | --- |

4.2.1

För att stärka etableringsfriheten och företagens rörlighet på den inre marknaden vidareutvecklas EU:s bolagsrätt kontinuerligt. Allt fler bestämmelser för företagsstyrning ("corporate governance") införs på EU-nivå. EESK anser att EU-politiken måste leda till att samtliga berörda ekonomiska aktörer (företag, investerare och arbetstagare) ses som likvärdiga inom EU-rätten när de agerar på nationell och transnationell nivå (9). Den av kommissionen aviserade "hälsokontrollen" av EU-direktiv om arbetstagares medverkan får inte tjäna som alibi för att inte vidta viktiga politiska åtgärder. EESK ansluter sig här till Europaparlamentets inställning att det behövs nya politiska insatser för att stärka arbetstagarnas möjligheter till medverkan på arbetsplatsen och i företaget på transnationell nivå.

| 4.2.2 | EESK anser att europeiska arbetstagares grundläggande rätt till medverkan måste omsättas i nationell lagstiftning och få en bättre utformning i EU-rätten. I synnerhet måste man på basis av vad som redan har uppnåtts på detta område konsolidera bestämmelserna om arbetstagares obligatoriska medverkan i EU-lagstiftningen (10).






  — | Europaparlamentet lät nyligen utarbeta en studie där det föreslås att EU:s ramdirektiv om information till och samråd med arbetstagare (2002/14/EG) ska utvidgas till att generellt även omfatta arbetstagarföreträdares medverkan i företagsorgan. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

EESK anser att europeiska arbetstagares grundläggande rätt till medverkan måste omsättas i nationell lagstiftning och få en bättre utformning i EU-rätten. I synnerhet måste man på basis av vad som redan har uppnåtts på detta område konsolidera bestämmelserna om arbetstagares obligatoriska medverkan i EU-lagstiftningen (10).

—

Europaparlamentet lät nyligen utarbeta en studie där det föreslås att EU:s ramdirektiv om information till och samråd med arbetstagare (2002/14/EG) ska utvidgas till att generellt även omfatta arbetstagarföreträdares medverkan i företagsorgan.

| — | De befintliga direktiven om arbetstagares rättigheter vid försäljning och överlåtelse av företag (11), om normer för information och samråd (12), om inrättande av europeiska företagsråd (13) och om arbetstagarinflytande i Europabolag/europeiska kooperativa föreningar (SE/SCE) (14) har tillkommit vid olika tidpunkter. EESK anser att man på allvar bör undersöka i vilken utsträckning en konsolidering i ett europeiskt ramdirektiv åtminstone skulle åstadkomma en harmonisering av de olika definitionerna av information och samråd samt i tillämpliga fall villkoren för deltagande i företagsorgan. |
| --- | --- |

—

De befintliga direktiven om arbetstagares rättigheter vid försäljning och överlåtelse av företag (11), om normer för information och samråd (12), om inrättande av europeiska företagsråd (13) och om arbetstagarinflytande i Europabolag/europeiska kooperativa föreningar (SE/SCE) (14) har tillkommit vid olika tidpunkter. EESK anser att man på allvar bör undersöka i vilken utsträckning en konsolidering i ett europeiskt ramdirektiv åtminstone skulle åstadkomma en harmonisering av de olika definitionerna av information och samråd samt i tillämpliga fall villkoren för deltagande i företagsorgan.

| 4.2.3 | Sådana åtgärder skulle ge en bättre europeisk rättslig ram. Det blir då lättare att investera, producera och arbeta i EU. EESK välkomnar därför uttryckligen dessa rekommendationer och förväntar sig att EU-institutionerna snarast möjligt vidtar åtgärder för att dessa förslag ska kunna genomföras.






  — | Befintliga föreskrivna rättigheter till medverkan skulle således även i samband med framtida lagstiftning standardmässigt gälla generellt och omsättas i nationell lagstiftning (15). Detta skulle innebära ökad rättssäkerhet för företagen. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Sådana åtgärder skulle ge en bättre europeisk rättslig ram. Det blir då lättare att investera, producera och arbeta i EU. EESK välkomnar därför uttryckligen dessa rekommendationer och förväntar sig att EU-institutionerna snarast möjligt vidtar åtgärder för att dessa förslag ska kunna genomföras.

—

Befintliga föreskrivna rättigheter till medverkan skulle således även i samband med framtida lagstiftning standardmässigt gälla generellt och omsättas i nationell lagstiftning (15). Detta skulle innebära ökad rättssäkerhet för företagen.

| — | Det skulle även kunna bidra till ett genombrott när det gäller den enhetlighet som så väl behövs i EU:s lagstiftning. Principen om arbetstagares rätt till medverkan har kommit till uttryck i flera EU-direktiv. Dessa direktiv har kommit till vid olika tidpunkter, och definitionerna av information, samråd och i tillämpliga fall medbestämmande i företagsorgan varierar mellan de olika direktiven. |
| --- | --- |

—

Det skulle även kunna bidra till ett genombrott när det gäller den enhetlighet som så väl behövs i EU:s lagstiftning. Principen om arbetstagares rätt till medverkan har kommit till uttryck i flera EU-direktiv. Dessa direktiv har kommit till vid olika tidpunkter, och definitionerna av information, samråd och i tillämpliga fall medbestämmande i företagsorgan varierar mellan de olika direktiven.

| 4.2.4 | EESK anser att bestämmelserna om arbetstagares rätt till medverkan bör konsolideras inom EU:s hela lagstiftning, med hänsyn tagen till de olika berörda frågorna. Vad gäller innehållet i dessa rättigheter måste följande rättsakter fungera som förebild: det omarbetade direktivet 2009/38/EG om europeiska företagsråd (särskilt beträffande definitionen av information till och samråd med arbetstagare samt strukturförändringar) och ramdirektivet 2002/14/EG om arbetstagarrepresentation i Europabolag (beträffande medbestämmande i företagsorgan). |
| --- | --- |

4.2.4

EESK anser att bestämmelserna om arbetstagares rätt till medverkan bör konsolideras inom EU:s hela lagstiftning, med hänsyn tagen till de olika berörda frågorna. Vad gäller innehållet i dessa rättigheter måste följande rättsakter fungera som förebild: det omarbetade direktivet 2009/38/EG om europeiska företagsråd (särskilt beträffande definitionen av information till och samråd med arbetstagare samt strukturförändringar) och ramdirektivet 2002/14/EG om arbetstagarrepresentation i Europabolag (beträffande medbestämmande i företagsorgan).

| 4.2.5 | EESK anser att EU-lagstiftningen i samband med samtliga dessa åtgärder måste garantera och stärka befintliga nationella rättigheter till medverkan och befintliga europeiska bestämmelser. Detta gäller särskilt arbetstagares rätt till medverkan i företagets ledningsorgan. Med tanke på de olikartade situationerna och de olika ordningarna på nationell nivå skulle det dock vara olämpligt och kontraproduktivt att införa en enhetlig europeisk modell för arbetstagarmedverkan.






  — | EU-lagstiftningen, som reglerar såväl gränsöverskridande flytt av bolagssäten och företagssammanslagningar som etableringen av olika former av Europabolag, får inte bidra till någon "flykt från medbestämmande". |
| --- | --- | --- |

4.2.5

EESK anser att EU-lagstiftningen i samband med samtliga dessa åtgärder måste garantera och stärka befintliga nationella rättigheter till medverkan och befintliga europeiska bestämmelser. Detta gäller särskilt arbetstagares rätt till medverkan i företagets ledningsorgan. Med tanke på de olikartade situationerna och de olika ordningarna på nationell nivå skulle det dock vara olämpligt och kontraproduktivt att införa en enhetlig europeisk modell för arbetstagarmedverkan.

—

EU-lagstiftningen, som reglerar såväl gränsöverskridande flytt av bolagssäten och företagssammanslagningar som etableringen av olika former av Europabolag, får inte bidra till någon "flykt från medbestämmande".

| — | Det finns goda skäl att generellt införa obligatorisk arbetstagarmedverkan som standard i den europeiska bolagsrätten, men skillnaderna mellan de nationella bolagslagstiftningarna måste respekteras. |
| --- | --- |

—

Det finns goda skäl att generellt införa obligatorisk arbetstagarmedverkan som standard i den europeiska bolagsrätten, men skillnaderna mellan de nationella bolagslagstiftningarna måste respekteras.

4.3   Fastställa bindande miniminormer för omstruktureringar

| 4.3.1 | Mot bakgrund av de alltmer frekventa omstruktureringarna (16) och ett allt aggressivare företagsfinansieringsklimat anser EESK att det behövs innovativa lösningar på nationell och europeisk nivå som dels ger investerarna signaler om EU:s öppenhet och attraktivitet, dels – såsom kommittén betonar i sitt yttrande om grönboken "Omstruktureringar och planering för förändringar" – förbereder företag och anställda att hantera nya utmaningar så att förändringarnas negativa sociala konsekvenser minimeras och möjligheterna till en lyckad omstrukturering maximeras (17). |
| --- | --- |

4.3.1

Mot bakgrund av de alltmer frekventa omstruktureringarna (16) och ett allt aggressivare företagsfinansieringsklimat anser EESK att det behövs innovativa lösningar på nationell och europeisk nivå som dels ger investerarna signaler om EU:s öppenhet och attraktivitet, dels – såsom kommittén betonar i sitt yttrande om grönboken "Omstruktureringar och planering för förändringar" – förbereder företag och anställda att hantera nya utmaningar så att förändringarnas negativa sociala konsekvenser minimeras och möjligheterna till en lyckad omstrukturering maximeras (17).

| 4.3.2 | Finanskrisen har visat att det behövs ett nytt synsätt för att målet om hållbart värdeskapande ska prioriteras framför en kortsiktig strävan efter vinst i företagen. Ett effektivt politiskt svar på de utmaningar som omstruktureringar innebär förutsätter ett samordnat tillvägagångssätt som omfattar flera politikområden (t.ex. sysselsättnings-, utbildnings-, innovations- och industripolitik). I detta sammanhang måste också arbetstagarnas intressen beaktas när de berörs av företagens beslut. Konceptet med "hållbara företag" är inriktat på långsiktighet och ger ett svar som kan omsättas i praktiken på det europeiska politiska kravet att stödja företagen vid skapandet av "hållbar tillväxt". |
| --- | --- |

4.3.2

Finanskrisen har visat att det behövs ett nytt synsätt för att målet om hållbart värdeskapande ska prioriteras framför en kortsiktig strävan efter vinst i företagen. Ett effektivt politiskt svar på de utmaningar som omstruktureringar innebär förutsätter ett samordnat tillvägagångssätt som omfattar flera politikområden (t.ex. sysselsättnings-, utbildnings-, innovations- och industripolitik). I detta sammanhang måste också arbetstagarnas intressen beaktas när de berörs av företagens beslut. Konceptet med "hållbara företag" är inriktat på långsiktighet och ger ett svar som kan omsättas i praktiken på det europeiska politiska kravet att stödja företagen vid skapandet av "hållbar tillväxt".

| 4.3.3 | EESK anser att förändringar bara kan förutses om man skapar en anda av ömsesidigt förtroende och ser till att både arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället konsekvent involveras (18). Till detta hör också att arbetstagarna kan medverka inför företagsbeslut genom att utöva sina rättigheter till information och samråd och utnyttja dem för effektiv problemlösning på lokal nivå (19). I detta sammanhang medger 2009 års direktiv om europeiska företagsråd för övrigt medverkan i god tid vid gränsöverskridande ärenden. |
| --- | --- |

4.3.3

EESK anser att förändringar bara kan förutses om man skapar en anda av ömsesidigt förtroende och ser till att både arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället konsekvent involveras (18). Till detta hör också att arbetstagarna kan medverka inför företagsbeslut genom att utöva sina rättigheter till information och samråd och utnyttja dem för effektiv problemlösning på lokal nivå (19). I detta sammanhang medger 2009 års direktiv om europeiska företagsråd för övrigt medverkan i god tid vid gränsöverskridande ärenden.

| 4.3.4 | Den lämpliga hanteringen av omstruktureringar har sedan länge varit föremål för debatt på EU-nivå, där förutom kommissionen framför allt de europeiska arbetsmarknadsparterna, Europaparlamentet och EESK deltar intensivt. |
| --- | --- |

4.3.4

Den lämpliga hanteringen av omstruktureringar har sedan länge varit föremål för debatt på EU-nivå, där förutom kommissionen framför allt de europeiska arbetsmarknadsparterna, Europaparlamentet och EESK deltar intensivt.

| 4.3.5 | Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 utgör för närvarande en ny etapp i denna debatt. Med stor majoritet efterlyser man i resolutionen bl.a. ett regelverk med miniminormer vid omstruktureringar för att minimera de sociala och ekonomiska kostnaderna och främja framförhållning (20). Till detta ska bl.a. följande höra: skyldighet till strategisk planering samt föregripande åtgärder inom utbildning och fortbildning, åtgärder för att vid omstruktureringar kunna bevara arbetstillfällen och arbetskraft samt bestämmelser som innebär att företagen i samband med omstruktureringar uppmuntras till ett proaktivt samarbete med regionala organ (särskilt förvaltning och arbetsmarknadsorgan) och lokala underleverantörskedjor. |
| --- | --- |

4.3.5

Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 utgör för närvarande en ny etapp i denna debatt. Med stor majoritet efterlyser man i resolutionen bl.a. ett regelverk med miniminormer vid omstruktureringar för att minimera de sociala och ekonomiska kostnaderna och främja framförhållning (20). Till detta ska bl.a. följande höra: skyldighet till strategisk planering samt föregripande åtgärder inom utbildning och fortbildning, åtgärder för att vid omstruktureringar kunna bevara arbetstillfällen och arbetskraft samt bestämmelser som innebär att företagen i samband med omstruktureringar uppmuntras till ett proaktivt samarbete med regionala organ (särskilt förvaltning och arbetsmarknadsorgan) och lokala underleverantörskedjor.

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  Direktiv 2002/14/EG.

1

(2)  Direktiv 2009/38/EG om europeiska företagsråd.

2

(3)  Direktiven 2001/86/EG och 2003/72/EG (om arbetstagarinflytande inom SE och SCE).

3

(4)  Se t.ex. direktiv 77/187/EEG (massuppsägningar) och direktiv 2001/23/EG (överlåtelse av företag).

4

(5)  Jfr Michel Barnier, kommissionsledamot med ansvar för inre marknaden och tjänster: "We need to reduce harmful short-term tendencies. Sound corporate governance can help achieving this." ("Vi måste begränsa de skadliga kortsiktiga tendenserna. Sund företagsstyrning kan bidra till det.") Inledningsanförande vid den 11:e europeiska konferensen om företagsstyrning, Warszawa, 15.11.2011.

5

We need to reduce harmful short-term tendencies. Sound corporate governance can help achieving this

(6)  Vitols, Sigurt/Kluge, Norbert (red.) (2011), "The Sustainable Company: a new approach to corporate governance", ETUI, Bryssel.

6

(7)  Se Vitols, S. (2011), "What is the Sustainable Company?" i Vitols, S. och Kluge, N. (red.): The Sustainable Company: a new approach to corporate governance. Bryssel, s. 15–37.

7

(8)  Ett ambitiöst exempel på detta är 2011 års hållbarhetsrapport från Volkswagen AG: http://www.volkswagen.de/de/Volkswagen/nachhaltigkeit.html.

8

(9)  Se Europaparlamentets resolution av den 14 juni 2012 om framtiden för EU:s bolagsrätt.

9

(10)  Se även EP 2012/2061.

10

(11)  (Direktiv 2001/23/EG).

11

(12)  (Direktiv 2002/14/EG).

12

(13)  (Direktiv 2009/38/EG).

13

(14)  (Direktiven 2001/86/EG och 2003/72/EG).

14

(15)  Se även studien "Relations between company supervisory bodies and the management. National systems and proposed instruments at the EU level with a view to improving legal efficiency". (European Parliament (2012) PE PE 462.454), http://www.europarl.europa.eu/committees/en/juri/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=75509.

15

(16)  Eurofound 2012, rapport från European Restructuring Monitor (ERM): After restructuring: labour markets, working conditions and life satisfaction.

16

European Restructuring Monitor

(17)  Yttrande från EESK av den 11 juli 2012 om "Omstruktureringar och planering för förändringar", medföredragande: (EUT C 299, 4.10.2012), punkt 1.3.

17

(18)  Yttrande från EESK av den 11 juli 2012 om "Omstruktureringar och planering för förändringar", medföredragande: (EUT C 299, 4.10.2012), punkt 1.3.

18

(19)  De europeiska arbetsmarknadsparterna: Riktlinjer för hanteringen av förändringar och deras sociala konsekvenser, antagna den 16 oktober 2003,

19

http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=2750&langId=en.

(20)  Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar, P7_TA-PROV(2013)005.

20

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/40

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Den sociala dialogen i de länder som ingår i det östliga partnerskapet”

2013/C 161/07

Föredragande: Veselin MITOV

Vid sin plenarsession den 18–19 januari 2012 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett initiativyttrande om

"Den sociala dialogen i de länder som ingår i det östliga partnerskapet".

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 21 februari 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars) antog Europeiska och ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 91 röster för och 3 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén uttrycker sitt stöd för det östliga partnerskapet, som syftar till att bidra till den ekonomiska och sociala utvecklingen i grannländerna i östra Europa, att befästa de demokratiska institutionerna och att främja en gemensam grund i form av normer och värderingar som är grundläggande för det gemensamma europeiska projektet.
  Kommittén vill därför erinra om vikten av att det civila samhället deltar och om den nyckelroll som den sociala dialogen mellan arbetsmarknadsparterna (arbetsgivarorganisationer och fackföreningar) spelar när det handlar om att uppnå samförstånd och göra företagens och de anställdas olika sociala och ekonomiska intressen förenliga med varandra. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén uttrycker sitt stöd för det östliga partnerskapet, som syftar till att bidra till den ekonomiska och sociala utvecklingen i grannländerna i östra Europa, att befästa de demokratiska institutionerna och att främja en gemensam grund i form av normer och värderingar som är grundläggande för det gemensamma europeiska projektet.

Kommittén vill därför erinra om vikten av att det civila samhället deltar och om den nyckelroll som den sociala dialogen mellan arbetsmarknadsparterna (arbetsgivarorganisationer och fackföreningar) spelar när det handlar om att uppnå samförstånd och göra företagens och de anställdas olika sociala och ekonomiska intressen förenliga med varandra.

| 1.2 | EESK vill understryka det unika i den sociala dialogen. Den bör kunna föras på olika nivåer och inom de olika områden där arbetsmarknadsparterna kan hävda sina legitima intressen. Detta sker parallellt med och som ett komplement till den civila dialogen, som syftar till att främja demokratiskt deltagande i vid bemärkelse. Vi vill också påminna om att såväl den sociala dialogen som den civila dialogen bygger på att arbetsmarknadsparterna och civilsamhällesorganisationerna är oberoende. Detta oberoende bör respekteras som en grundläggande social och mänsklig rättighet i enlighet med de definitioner som har fastställts av internationella och europeiska organisationer. |
| --- | --- |

1.2

EESK vill understryka det unika i den sociala dialogen. Den bör kunna föras på olika nivåer och inom de olika områden där arbetsmarknadsparterna kan hävda sina legitima intressen. Detta sker parallellt med och som ett komplement till den civila dialogen, som syftar till att främja demokratiskt deltagande i vid bemärkelse. Vi vill också påminna om att såväl den sociala dialogen som den civila dialogen bygger på att arbetsmarknadsparterna och civilsamhällesorganisationerna är oberoende. Detta oberoende bör respekteras som en grundläggande social och mänsklig rättighet i enlighet med de definitioner som har fastställts av internationella och europeiska organisationer.

| 1.3 | Kommittén anser att respekten för dessa grundläggande rättigheter, inte minst föreningsfriheten och rätten till kollektivförhandlingar, bör beaktas i det östliga partnerskapet. EESK anser att de berörda länderna bör vidta de åtgärder som krävs för att göra framsteg när det gäller integrationen av de europeiska och internationella normerna, som fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och i den europeiska sociala stadgan (Europarådet) samt av ILO (Internationella arbetsorganisationen), liksom när det gäller uppbyggnaden av en "social rättsstat". Respekten för dessa normer bör därför ingå i de officiella kriterierna när man utarbetar och utvärderar associeringsavtal. Det östliga partnerskapet skulle kunna grunda sig på det angreppssätt som kommissionen har använt vid utarbetandet av det allmänna preferenssystemet (GSP+) i fråga om handel. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén anser att respekten för dessa grundläggande rättigheter, inte minst föreningsfriheten och rätten till kollektivförhandlingar, bör beaktas i det östliga partnerskapet. EESK anser att de berörda länderna bör vidta de åtgärder som krävs för att göra framsteg när det gäller integrationen av de europeiska och internationella normerna, som fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och i den europeiska sociala stadgan (Europarådet) samt av ILO (Internationella arbetsorganisationen), liksom när det gäller uppbyggnaden av en "social rättsstat". Respekten för dessa normer bör därför ingå i de officiella kriterierna när man utarbetar och utvärderar associeringsavtal. Det östliga partnerskapet skulle kunna grunda sig på det angreppssätt som kommissionen har använt vid utarbetandet av det allmänna preferenssystemet (GSP+) i fråga om handel.

| 1.4 | Kommittén anser att det östliga partnerskapet bör bidra effektivt till att stärka den sociala dialogen i partnerländerna och att de befintliga strukturerna för samråd bör utnyttjas regelbundet i detta sammanhang, såväl vid utarbetandet som vid utvärderingen av associeringsavtalen. Vi vill påminna om att de handlingsplaner som har föreslagits av det östliga partnerskapet omfattar en rad frågor, t.ex. energi, de olika sektorerna i det ekonomiska livet och de offentliga tjänsternas roll, områden som är av stor betydelse för arbetstagare och ekonomiska aktörer. Detta motiverar samråd, inte bara på en övergripande politisk nivå, utan också inom de berörda sektorerna och regionerna. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén anser att det östliga partnerskapet bör bidra effektivt till att stärka den sociala dialogen i partnerländerna och att de befintliga strukturerna för samråd bör utnyttjas regelbundet i detta sammanhang, såväl vid utarbetandet som vid utvärderingen av associeringsavtalen. Vi vill påminna om att de handlingsplaner som har föreslagits av det östliga partnerskapet omfattar en rad frågor, t.ex. energi, de olika sektorerna i det ekonomiska livet och de offentliga tjänsternas roll, områden som är av stor betydelse för arbetstagare och ekonomiska aktörer. Detta motiverar samråd, inte bara på en övergripande politisk nivå, utan också inom de berörda sektorerna och regionerna.

| 1.5 | Kommittén välkomnar beslutet från forumet för det civila samhället om att inrätta en femte arbetsgrupp för den sociala dialogen. Arbetsgruppen sammanträdde för första gången i Stockholm i november 2012. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén välkomnar beslutet från forumet för det civila samhället om att inrätta en femte arbetsgrupp för den sociala dialogen. Arbetsgruppen sammanträdde för första gången i Stockholm i november 2012.

| 1.6 | Kommittén anser att man bör se över arbetsordningen och förfarandena för att välja ut de civilsamhällesorganisationer som ska ingå i forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet, så att företrädarna för arbetsmarknadsparterna kan delta på ett sätt som motsvarar deras organisationers betydelse i de berörda länderna. EESK understryker att en balanserad sammansättning med avseende på arbetsmarknadsparter och andra civilsamhällesorganisationer (med hänvisning till de tre grupper som utgör och ingår i kommittén) bör göra det möjligt att stärka representativiteten och legitimiteten i forumet för det civila samhället som samtalspartner för de nationella och europeiska myndigheter som deltar i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

1.6

Kommittén anser att man bör se över arbetsordningen och förfarandena för att välja ut de civilsamhällesorganisationer som ska ingå i forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet, så att företrädarna för arbetsmarknadsparterna kan delta på ett sätt som motsvarar deras organisationers betydelse i de berörda länderna. EESK understryker att en balanserad sammansättning med avseende på arbetsmarknadsparter och andra civilsamhällesorganisationer (med hänvisning till de tre grupper som utgör och ingår i kommittén) bör göra det möjligt att stärka representativiteten och legitimiteten i forumet för det civila samhället som samtalspartner för de nationella och europeiska myndigheter som deltar i det östliga partnerskapet.

| 1.7 | Kommittén önskar en samordning mellan forumet för det civila samhället, civilsamhällets nationella plattformar samt nationella strukturer för den sociala dialogen, så att man undviker onödig och skadlig konkurrens mellan strukturerna. De företrädare för arbetsmarknadsparterna som ingår i de nationella plattformarna skulle kunna fungera som länkar mellan dessa och de befintliga tvåparts- eller trepartsstrukturerna. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén önskar en samordning mellan forumet för det civila samhället, civilsamhällets nationella plattformar samt nationella strukturer för den sociala dialogen, så att man undviker onödig och skadlig konkurrens mellan strukturerna. De företrädare för arbetsmarknadsparterna som ingår i de nationella plattformarna skulle kunna fungera som länkar mellan dessa och de befintliga tvåparts- eller trepartsstrukturerna.

| 1.8 | Kommittén föreslår att man inom ramen för det östliga partnerskapet inrättar en särskild "panel" med inriktning på socialpolitik och sysselsättning. Denna panel skulle kunna sortera under kommissionens GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering och ha som första uppgift att genomföra ett systematiskt program som syftar till att uppmuntra utbyten mellan och ta fram goda metoder i EU och partnerländerna på sysselsättnings- och socialpolitikområdet, mot bakgrund av de mål som har fastställts för området inom tematisk plattform II ("Ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik). På längre sikt skulle kommittén gärna se att denna panel omvandlades till en tematisk plattform. Denna femte plattform skulle göra det möjligt att ingående behandla frågor om socialpolitik och sysselsättning, som på det viset skulle få samma erkännande som de fyra andra prioriteringar som har fastställts för det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén föreslår att man inom ramen för det östliga partnerskapet inrättar en särskild "panel" med inriktning på socialpolitik och sysselsättning. Denna panel skulle kunna sortera under kommissionens GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering och ha som första uppgift att genomföra ett systematiskt program som syftar till att uppmuntra utbyten mellan och ta fram goda metoder i EU och partnerländerna på sysselsättnings- och socialpolitikområdet, mot bakgrund av de mål som har fastställts för området inom tematisk plattform II ("Ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik). På längre sikt skulle kommittén gärna se att denna panel omvandlades till en tematisk plattform. Denna femte plattform skulle göra det möjligt att ingående behandla frågor om socialpolitik och sysselsättning, som på det viset skulle få samma erkännande som de fyra andra prioriteringar som har fastställts för det östliga partnerskapet.

| 1.9 | Kommittén välkomnar inrättandet av en finansieringsmekanism för det civila samhället och en europeisk demokratifond och anser att demokratifonden bör inleda sin verksamhet snarast möjligt. Fonden bör få objektiva och tydliga mål så att den kan bidra effektivt till att stärka det civila samhället och dess verksamhet, särskilt den sociala dialogen i de berörda länderna. Denna fond skulle kunna finansiera forskning om läget för den sociala dialogen land för land, i syfte att ge möjlighet att fastställa mål och indikatorer för framstegen i dialogen. Kommittén önskar dessutom ett övergripande program för länderna i det östliga partnerskapet, med initiativet för social sammanhållning i länderna i sydöstra Europa som modell. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén välkomnar inrättandet av en finansieringsmekanism för det civila samhället och en europeisk demokratifond och anser att demokratifonden bör inleda sin verksamhet snarast möjligt. Fonden bör få objektiva och tydliga mål så att den kan bidra effektivt till att stärka det civila samhället och dess verksamhet, särskilt den sociala dialogen i de berörda länderna. Denna fond skulle kunna finansiera forskning om läget för den sociala dialogen land för land, i syfte att ge möjlighet att fastställa mål och indikatorer för framstegen i dialogen. Kommittén önskar dessutom ett övergripande program för länderna i det östliga partnerskapet, med initiativet för social sammanhållning i länderna i sydöstra Europa som modell.

2.   Det östliga partnerskapet och det civila samhällets bidrag: bakgrund

| 2.1 | Det östliga partnerskapet bildades som en fördjupad fortsättning på den europeiska grannskapspolitiken med inriktning på EU:s östliga grannländer (Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Moldavien och Ukraina) på samma sätt som unionen för Medelhavsområdet syftar till att förstärka grannskapspolitiken med avseende på grannländerna söder om EU och därigenom verka för en "politisk associering och ekonomisk integration" med de sex partnerländerna (1). Det östliga partnerskapet lanserades officiellt i Prag den 7 maj 2009, i anslutning till ett toppmöte för statscheferna för de sex partnerländerna samt företrädare för EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

2.1

Det östliga partnerskapet bildades som en fördjupad fortsättning på den europeiska grannskapspolitiken med inriktning på EU:s östliga grannländer (Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Moldavien och Ukraina) på samma sätt som unionen för Medelhavsområdet syftar till att förstärka grannskapspolitiken med avseende på grannländerna söder om EU och därigenom verka för en "politisk associering och ekonomisk integration" med de sex partnerländerna (1). Det östliga partnerskapet lanserades officiellt i Prag den 7 maj 2009, i anslutning till ett toppmöte för statscheferna för de sex partnerländerna samt företrädare för EU och dess medlemsstater.

| 2.2 | Det östliga partnerskapet erbjuder två angreppssätt: 1) bilaterala åtgärder, i syfte att knyta närmare förbindelser mellan EU och de enskilda partnerländerna, 2) multilaterala åtgärder, i syfte att etablera en ram för att kunna ta itu med gemensamma utmaningar. Kommissionen har i detta syfte föreslagit att man inrättar fyra tematiska plattformar med företrädare för partnerländerna, EU:s medlemsländer samt EU-institutionerna: 1) demokrati, goda styrelseformer och stabilitet, 2) ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik, 3) energisäkerhet samt 4) kontakter mellan människor över gränserna. "Nyckelinitiativ" och program för institutionsuppbyggnad har också planerats för att stödja samarbetet. |
| --- | --- |

2.2

Det östliga partnerskapet erbjuder två angreppssätt: 1) bilaterala åtgärder, i syfte att knyta närmare förbindelser mellan EU och de enskilda partnerländerna, 2) multilaterala åtgärder, i syfte att etablera en ram för att kunna ta itu med gemensamma utmaningar. Kommissionen har i detta syfte föreslagit att man inrättar fyra tematiska plattformar med företrädare för partnerländerna, EU:s medlemsländer samt EU-institutionerna: 1) demokrati, goda styrelseformer och stabilitet, 2) ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik, 3) energisäkerhet samt 4) kontakter mellan människor över gränserna. "Nyckelinitiativ" och program för institutionsuppbyggnad har också planerats för att stödja samarbetet.

| 2.3 | Det östliga partnerskapet kommer att inbegripa regeringsföreträdare och Europeiska kommissionen, "övriga EU-institutioner, internationella organisationer (såsom OSSE och Europarådet), internationella finansinstitut, parlament, näringslivsföreträdare, lokala myndigheter och ett brett spektrum av berörda inom de områden som omfattas av de tematiska plattformarna" (2). Kommissionen föreslog bl.a. inrättandet av ett forum för det civila samhället för att "främja kontakterna mellan det civila samhällets organisationer och stärka deras dialog med myndigheterna". |
| --- | --- |

2.3

Det östliga partnerskapet kommer att inbegripa regeringsföreträdare och Europeiska kommissionen, "övriga EU-institutioner, internationella organisationer (såsom OSSE och Europarådet), internationella finansinstitut, parlament, näringslivsföreträdare, lokala myndigheter och ett brett spektrum av berörda inom de områden som omfattas av de tematiska plattformarna" (2). Kommissionen föreslog bl.a. inrättandet av ett forum för det civila samhället för att "främja kontakterna mellan det civila samhällets organisationer och stärka deras dialog med myndigheterna".

| 2.4 | Detta forum bör främja deltagande av en bred uppsättning aktörer, inbegripet fackföreningar, arbetsgivarorganisationer, branschorganisationer, icke-statliga organisationer, tankesmedjor, icke-vinstdrivande stiftelser, organisationer i det civila samhället, nationella och internationella nätverk samt andra relevanta aktörer i det civila samhället (3). Sedan kommissionen och rådet hade valt ut organisationer ur det civila samhället till forumet samlades detta för första gången i Bryssel i november 2009. Det antog då sin arbetsordning, fastställde arbetsformer och valde en styrelse. Forumets generalförsamling har därefter sammanträtt en gång per år (Berlin november 2010, Poznán november 2011, Stockholm november 2012) och främjat inrättandet av "nationella plattformar" i syfte att decentralisera verksamheten i de sex partnerländerna. |
| --- | --- |

2.4

Detta forum bör främja deltagande av en bred uppsättning aktörer, inbegripet fackföreningar, arbetsgivarorganisationer, branschorganisationer, icke-statliga organisationer, tankesmedjor, icke-vinstdrivande stiftelser, organisationer i det civila samhället, nationella och internationella nätverk samt andra relevanta aktörer i det civila samhället (3). Sedan kommissionen och rådet hade valt ut organisationer ur det civila samhället till forumet samlades detta för första gången i Bryssel i november 2009. Det antog då sin arbetsordning, fastställde arbetsformer och valde en styrelse. Forumets generalförsamling har därefter sammanträtt en gång per år (Berlin november 2010, Poznán november 2011, Stockholm november 2012) och främjat inrättandet av "nationella plattformar" i syfte att decentralisera verksamheten i de sex partnerländerna.

| 2.5 | Det östliga partnerskapet, ett projekt (4) som kommittén redan från början välkomnade, har nu funnits i fyra år och stött en rad mycket värdefulla reformer i fråga om ekonomi, handel, energi och fri rörlighet för personer. När det gäller det civila samhällets bidrag till det östliga partnerskapet, särskilt inom ramen för forumet för det civila samhället, beklagar kommittén det minskade deltagandet i forumets aktiviteter från företrädare för det civila samhället i EU:s medlemsstater, och anser att en diskussion bör inledas, både inom forumet och inom kommissionen, om vilka åtgärder som kan vidtas för att komma tillrätta med denna obalans. I sitt yttrande av den 16 juni 2011 (5) beklagade kommittén dessutom att arbetsgivare, fackföreningar och andra organisationer i näringsliv och samhälle (jordbrukare, konsumenter, företrädare för småföretag osv.) på nationell nivå inte alls eller endast i ringa utsträckning engageras i forumets aktiviteter. |
| --- | --- |

2.5

Det östliga partnerskapet, ett projekt (4) som kommittén redan från början välkomnade, har nu funnits i fyra år och stött en rad mycket värdefulla reformer i fråga om ekonomi, handel, energi och fri rörlighet för personer. När det gäller det civila samhällets bidrag till det östliga partnerskapet, särskilt inom ramen för forumet för det civila samhället, beklagar kommittén det minskade deltagandet i forumets aktiviteter från företrädare för det civila samhället i EU:s medlemsstater, och anser att en diskussion bör inledas, både inom forumet och inom kommissionen, om vilka åtgärder som kan vidtas för att komma tillrätta med denna obalans. I sitt yttrande av den 16 juni 2011 (5) beklagade kommittén dessutom att arbetsgivare, fackföreningar och andra organisationer i näringsliv och samhälle (jordbrukare, konsumenter, företrädare för småföretag osv.) på nationell nivå inte alls eller endast i ringa utsträckning engageras i forumets aktiviteter.

| 2.6 | Kommittén vidarebefordrade på detta sätt vissa farhågor som regelbundet framförts av europeiska och internationella arbetsgivarorganisationer och fackföreningar. I ett brev i maj 2011 till styrelsen för forumet för det civila samhället erinrade EESK:s ordförande Mario Sepi om att begreppet "det civila samhället" inte bara omfattade icke-statliga organisationer och lokalt baserade sammanslutningar, utan också arbetsmarknadens parter, (dvs. fackförbund och arbetsgivarorganisationer) och representativa organisationer på det sociala och ekonomiska området som inte är arbetsmarknadsparter i egentlig mening (till exempel konsumentorganisationer) (6). |
| --- | --- |

2.6

Kommittén vidarebefordrade på detta sätt vissa farhågor som regelbundet framförts av europeiska och internationella arbetsgivarorganisationer och fackföreningar. I ett brev i maj 2011 till styrelsen för forumet för det civila samhället erinrade EESK:s ordförande Mario Sepi om att begreppet "det civila samhället" inte bara omfattade icke-statliga organisationer och lokalt baserade sammanslutningar, utan också arbetsmarknadens parter, (dvs. fackförbund och arbetsgivarorganisationer) och representativa organisationer på det sociala och ekonomiska området som inte är arbetsmarknadsparter i egentlig mening (till exempel konsumentorganisationer) (6).

| 2.7 | Som svar på detta accepterade forumet för det civila samhället 1) att i viss mån mjuka upp bestämmelserna för valet av organisationer från det civila samhället (som begränsade deltagandet för organisationerna i forumets generalförsamling till två mandatperioder om ett år vardera, vilket till slut skulle ha lett till utestängning av de mest berörda arbetsgivarorganisationerna och fackföreningarna), och 2) att inom forumet inrätta en femte arbetsgrupp för "social dialog" som utan begränsningar skulle stå öppen för företrädare för arbetsgivarorganisationer och fackföreningar. Denna arbetsgrupp inrättades vid forumets generalförsamling i Stockholm i november 2012. |
| --- | --- |

2.7

Som svar på detta accepterade forumet för det civila samhället 1) att i viss mån mjuka upp bestämmelserna för valet av organisationer från det civila samhället (som begränsade deltagandet för organisationerna i forumets generalförsamling till två mandatperioder om ett år vardera, vilket till slut skulle ha lett till utestängning av de mest berörda arbetsgivarorganisationerna och fackföreningarna), och 2) att inom forumet inrätta en femte arbetsgrupp för "social dialog" som utan begränsningar skulle stå öppen för företrädare för arbetsgivarorganisationer och fackföreningar. Denna arbetsgrupp inrättades vid forumets generalförsamling i Stockholm i november 2012.

| 2.8 | Forumet för det civila samhället diskuterade vid sin generalförsamling i november 2011 (Poznań) dessutom olika sätt att befästa sin ställning och stärka sin verksamhet. Det beslutades att man skulle inrätta en "sammanslutning" med erkänd rättslig status, något som skulle möjliggöra deltagande i de samarbetsprogram som kommissionen har öppnat för det östliga partnerskapet, samt ett permanent sekretariat som skulle säkerställa den samordning som krävdes för forumets verksamhet. Man begärde också att en "finansieringsmekanism" skulle skapas till stöd för det civila samhället och dess organisationer. Dessutom begärde man att forumets företrädare skulle får delta helt och fullt i det östliga partnerskapets olika aktiviteter, från sammanträden i de multilaterala plattformarna till ministermöten. |
| --- | --- |

2.8

Forumet för det civila samhället diskuterade vid sin generalförsamling i november 2011 (Poznań) dessutom olika sätt att befästa sin ställning och stärka sin verksamhet. Det beslutades att man skulle inrätta en "sammanslutning" med erkänd rättslig status, något som skulle möjliggöra deltagande i de samarbetsprogram som kommissionen har öppnat för det östliga partnerskapet, samt ett permanent sekretariat som skulle säkerställa den samordning som krävdes för forumets verksamhet. Man begärde också att en "finansieringsmekanism" skulle skapas till stöd för det civila samhället och dess organisationer. Dessutom begärde man att forumets företrädare skulle får delta helt och fullt i det östliga partnerskapets olika aktiviteter, från sammanträden i de multilaterala plattformarna till ministermöten.

3.   Komplementariteten mellan den sociala dialogen och dialogen med det civila samhället

| 3.1 | Den sociala dialogen är den dialog som inbegriper arbetsgivarorganisationerna och arbetstagarorganisationerna, antingen direkt dem emellan eller mellan å ena sidan dessa organisationer och å andra sidan regeringen eller dess företrädare (vilket inbegriper de regionala och lokala myndigheterna), i syfte att främja ekonomiska och sociala framsteg och konstruktiv lösning av konflikter som har sitt ursprung i sociala och ekonomiska intressemotsättningar. Den sociala dialogen syftar vanligtvis till att det ska fastställas en regelram i form av lagar eller regeringsbeslut, eller kollektivavtal som är bindande för avtalsparterna och för dem som de företräder. Avtalen kan också genom regeringsbeslut eller beslut av arbetsmarknadsparterna utvidgas till att omfatta alla ekonomiska och sociala aktörer. Den sociala dialogen äger rum på nationell nivå enligt bestämmelser och förfaranden som fastställts av de enskilda länderna. I flertalet av EU:s medlemsländer och grannländer äger dialogen rum inom ramen för samråds- och förhandlingsstrukturer som omfattar två eller tre parter. |
| --- | --- |

3.1

Den sociala dialogen är den dialog som inbegriper arbetsgivarorganisationerna och arbetstagarorganisationerna, antingen direkt dem emellan eller mellan å ena sidan dessa organisationer och å andra sidan regeringen eller dess företrädare (vilket inbegriper de regionala och lokala myndigheterna), i syfte att främja ekonomiska och sociala framsteg och konstruktiv lösning av konflikter som har sitt ursprung i sociala och ekonomiska intressemotsättningar. Den sociala dialogen syftar vanligtvis till att det ska fastställas en regelram i form av lagar eller regeringsbeslut, eller kollektivavtal som är bindande för avtalsparterna och för dem som de företräder. Avtalen kan också genom regeringsbeslut eller beslut av arbetsmarknadsparterna utvidgas till att omfatta alla ekonomiska och sociala aktörer. Den sociala dialogen äger rum på nationell nivå enligt bestämmelser och förfaranden som fastställts av de enskilda länderna. I flertalet av EU:s medlemsländer och grannländer äger dialogen rum inom ramen för samråds- och förhandlingsstrukturer som omfattar två eller tre parter.

| 3.2 | Den sociala dialogen utgår från ett erkännande av de grundläggande sociala rättigheter som har fastställts av internationella arbetsorganisationen (ILO), i den europeiska sociala stadgan (Europarådet) samt i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta omfattar ett erkännande av fackföreningarnas och arbetsgivarorganisationernas oberoende, samt arbetstagarnas och arbetsgivarnas rätt att fritt välja organisation (ILO:s konvention 87). |
| --- | --- |

3.2

Den sociala dialogen utgår från ett erkännande av de grundläggande sociala rättigheter som har fastställts av internationella arbetsorganisationen (ILO), i den europeiska sociala stadgan (Europarådet) samt i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta omfattar ett erkännande av fackföreningarnas och arbetsgivarorganisationernas oberoende, samt arbetstagarnas och arbetsgivarnas rätt att fritt välja organisation (ILO:s konvention 87).

| 3.3 | Den civila dialogen är dialogen mellan organisationerna i det civila samhället samt mellan dessa och regeringen eller dess företrädare. Syftet är att främja deltagardemokratin genom att använda medborgarnas sakkunskap och engagemang via deras organisationer, antingen för att värna vissa intressen eller för att främja vissa syften eller värderingar. I ett antal av EU:s medlemsländer och grannländer förs den civila dialogen på nationell nivå, till exempel via organisationer som ekonomiska och sociala råd eller organ för samråd med det civila samhället. |
| --- | --- |

3.3

Den civila dialogen är dialogen mellan organisationerna i det civila samhället samt mellan dessa och regeringen eller dess företrädare. Syftet är att främja deltagardemokratin genom att använda medborgarnas sakkunskap och engagemang via deras organisationer, antingen för att värna vissa intressen eller för att främja vissa syften eller värderingar. I ett antal av EU:s medlemsländer och grannländer förs den civila dialogen på nationell nivå, till exempel via organisationer som ekonomiska och sociala råd eller organ för samråd med det civila samhället.

| 3.4 | Den civila dialogen förutsätter ett erkännande av de grundläggande medborgerliga och mänskliga rättigheterna, inte minst yttrandefrihet, föreningsfrihet och demonstrationsfrihet. Dessa rättigheter fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

3.4

Den civila dialogen förutsätter ett erkännande av de grundläggande medborgerliga och mänskliga rättigheterna, inte minst yttrandefrihet, föreningsfrihet och demonstrationsfrihet. Dessa rättigheter fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 3.5 | Såväl den sociala dialogen som den civila dialogen förs i första hand på nationell nivå, men deras betydelse erkänns också på europeisk nivå, där de förs i olika former. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, som är det rådgivande organ som företräder det europeiska civila samhället, består av lika många företrädare för arbetsgivarorganisationer (grupp I), löntagarorganisationer (grupp II) och andra organisationer i det civila samhället (grupp III). EESK befinner sig i skärningspunkten mellan den sociala och den civila dialogen och kan på så vis göra det lättare att på ett strukturerat sätt komma fram till gemensamma ståndpunkter med de olika ekonomiska, sociala och civila kategorier som kommittén företräder (7). |
| --- | --- |

3.5

Såväl den sociala dialogen som den civila dialogen förs i första hand på nationell nivå, men deras betydelse erkänns också på europeisk nivå, där de förs i olika former. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, som är det rådgivande organ som företräder det europeiska civila samhället, består av lika många företrädare för arbetsgivarorganisationer (grupp I), löntagarorganisationer (grupp II) och andra organisationer i det civila samhället (grupp III). EESK befinner sig i skärningspunkten mellan den sociala och den civila dialogen och kan på så vis göra det lättare att på ett strukturerat sätt komma fram till gemensamma ståndpunkter med de olika ekonomiska, sociala och civila kategorier som kommittén företräder (7).

4.   Den sociala dialogen i de sex länder som ingår i det östliga partnerskapet

| 4.1 | Kommittén har i flera av sina yttranden behandlat situationen för arbetsmarknadsparterna och den sociala dialogen i de sex länder som ingår i det östliga partnerskapet. Det har inte varit möjligt att i detta yttrande analysera läget land för land med tanke på de ibland stora skillnaderna dem emellan. Vi hänvisar därför till tidigare yttranden där dessa frågor emellanåt behandlats ingående (8), och begränsar oss i den nedanstående diskussionen till att peka på ett antal punkter som är gemensamma för länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

4.1

Kommittén har i flera av sina yttranden behandlat situationen för arbetsmarknadsparterna och den sociala dialogen i de sex länder som ingår i det östliga partnerskapet. Det har inte varit möjligt att i detta yttrande analysera läget land för land med tanke på de ibland stora skillnaderna dem emellan. Vi hänvisar därför till tidigare yttranden där dessa frågor emellanåt behandlats ingående (8), och begränsar oss i den nedanstående diskussionen till att peka på ett antal punkter som är gemensamma för länderna i det östliga partnerskapet.

| 4.2 | Det finns arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer i alla sex partnerländerna. Vissa av dessa organisationer har sina rötter i sociala eller ekonomiska organisationer som fanns under sovjetregimen men genomgick en "ombildning" i början av 1990-talet. Andra har bildats i kölvattnet av den demokratiseringsprocess och den ekonomiska liberalisering som ägde rum i dessa länder efter Sovjetunionens upplösning. I vissa länder har det uppstått en mångfald av organisationer. I andra länder finns det bara en enda organisation som företräder arbetsgivarna (Azerbajdzjan, Georgien och Moldavien) eller löntagarna (Armenien, Azerbajdzjan, Georgien och Moldavien). |
| --- | --- |

4.2

Det finns arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer i alla sex partnerländerna. Vissa av dessa organisationer har sina rötter i sociala eller ekonomiska organisationer som fanns under sovjetregimen men genomgick en "ombildning" i början av 1990-talet. Andra har bildats i kölvattnet av den demokratiseringsprocess och den ekonomiska liberalisering som ägde rum i dessa länder efter Sovjetunionens upplösning. I vissa länder har det uppstått en mångfald av organisationer. I andra länder finns det bara en enda organisation som företräder arbetsgivarna (Azerbajdzjan, Georgien och Moldavien) eller löntagarna (Armenien, Azerbajdzjan, Georgien och Moldavien).

| 4.3 | Hur oberoende dessa organisationer är i förhållande till regeringen och de offentliga myndigheterna varierar mellan länder och organisationer. I Vitryssland har den nuvarande regeringen aldrig tvekat att ingripa direkt i arbetsgivarorganisationernas och fackföreningarnas funktionssätt och verksamhet. I de länder där det bara finns en organisation för arbetsgivare eller löntagare begränsar det monopol som dessa organisationer de facto utövar ibland avsevärt möjligheterna att utöva föreningsfrihet och frihet att sluta kollektivavtal. Man bör också notera de återkommande svårigheter som regeringarna i alla regionens länder har (inklusive de som officiellt säger sig stå för demokrati och marknadsekonomi) att acceptera de representativa arbetsgivarorganisationernas och fackföreningarnas oberoende och legitimitet. Detta gäller för övrigt inte bara arbetsmarknadsparterna. De icke-statliga organisationer som är kritiska mot de offentliga myndigheterna och deras metoder får också ofta erfara detta. |
| --- | --- |

4.3

Hur oberoende dessa organisationer är i förhållande till regeringen och de offentliga myndigheterna varierar mellan länder och organisationer. I Vitryssland har den nuvarande regeringen aldrig tvekat att ingripa direkt i arbetsgivarorganisationernas och fackföreningarnas funktionssätt och verksamhet. I de länder där det bara finns en organisation för arbetsgivare eller löntagare begränsar det monopol som dessa organisationer de facto utövar ibland avsevärt möjligheterna att utöva föreningsfrihet och frihet att sluta kollektivavtal. Man bör också notera de återkommande svårigheter som regeringarna i alla regionens länder har (inklusive de som officiellt säger sig stå för demokrati och marknadsekonomi) att acceptera de representativa arbetsgivarorganisationernas och fackföreningarnas oberoende och legitimitet. Detta gäller för övrigt inte bara arbetsmarknadsparterna. De icke-statliga organisationer som är kritiska mot de offentliga myndigheterna och deras metoder får också ofta erfara detta.

| 4.4 | Alla länder har nationella strukturer för samråd och överläggning, normalt sett med tre parter. Det finns också tvåpartsstrukturer på branschnivå, men inte alls lika konsekvent. På detta område har ILO spelat en drivande roll, bland annat genom sina nationella program för att främja anständiga arbetsvillkor. Men även om strukturerna finns lämnar deras funktion ofta mycket att önska. Majoriteten av organisationerna anser att den sociala dialogen i dessa forum fortfarande ofta är alltför formell, alltför sporadisk och dessutom mycket begränsad när det gäller vilka frågor som diskuteras. Trepartsstrukturerna fungerar oftast som forum för information till arbetsmarknadsparterna om beslut som regeringen i många fall redan har fattat och som inte går att påverka. Det östliga partnerskapet och programmen till stöd för detta har nästan aldrig tagits upp på dagordningen för dessa sammanträden. |
| --- | --- |

4.4

Alla länder har nationella strukturer för samråd och överläggning, normalt sett med tre parter. Det finns också tvåpartsstrukturer på branschnivå, men inte alls lika konsekvent. På detta område har ILO spelat en drivande roll, bland annat genom sina nationella program för att främja anständiga arbetsvillkor. Men även om strukturerna finns lämnar deras funktion ofta mycket att önska. Majoriteten av organisationerna anser att den sociala dialogen i dessa forum fortfarande ofta är alltför formell, alltför sporadisk och dessutom mycket begränsad när det gäller vilka frågor som diskuteras. Trepartsstrukturerna fungerar oftast som forum för information till arbetsmarknadsparterna om beslut som regeringen i många fall redan har fattat och som inte går att påverka. Det östliga partnerskapet och programmen till stöd för detta har nästan aldrig tagits upp på dagordningen för dessa sammanträden.

| 4.5 | De sex partnerländerna har alla ratificerat ILO:s grundläggande konventioner och ett antal andra viktiga konventioner, men det finns stora skillnader i hur de olika länderna har införlivat konventionerna (Ukraina har ratificerat 69 konventioner varav 61 har trätt i kraft, Georgien har bara ratificerat och börjat tillämpa 16). De sex länderna har också införlivat de viktigaste delarna av europeiska sociala stadgan (med vissa förbehåll – som man borde kunna komma till rätta med – vad gäller protokollet om kollektivt klagomålsförfarande). Detta betyder emellertid inte att de grundläggande sociala rättigheterna respekteras fullt ut i länderna – långt därifrån. Vitryssland, Moldavien, Ukraina och Georgien har varit föremål för många klagomål till ILO. Svårigheterna att skapa en rättsstat på det sociala området och den brist på hänsyn som ett antal regeringar visar för europeiska och internationella normer, får mycket direkta följder för föreningsfriheten, den sociala dialogen, de sociala rättigheterna och löntagarnas ställning i allmänhet. Man bör dessutom notera att rättssystemet i alla dessa länder fungerar långsamt och ofta dåligt, och att det ofta inte på ett snabbt och tillräckligt avskräckande sätt kan se till att lagarna efterlevs på det sociala området. |
| --- | --- |

4.5

De sex partnerländerna har alla ratificerat ILO:s grundläggande konventioner och ett antal andra viktiga konventioner, men det finns stora skillnader i hur de olika länderna har införlivat konventionerna (Ukraina har ratificerat 69 konventioner varav 61 har trätt i kraft, Georgien har bara ratificerat och börjat tillämpa 16). De sex länderna har också införlivat de viktigaste delarna av europeiska sociala stadgan (med vissa förbehåll – som man borde kunna komma till rätta med – vad gäller protokollet om kollektivt klagomålsförfarande). Detta betyder emellertid inte att de grundläggande sociala rättigheterna respekteras fullt ut i länderna – långt därifrån. Vitryssland, Moldavien, Ukraina och Georgien har varit föremål för många klagomål till ILO. Svårigheterna att skapa en rättsstat på det sociala området och den brist på hänsyn som ett antal regeringar visar för europeiska och internationella normer, får mycket direkta följder för föreningsfriheten, den sociala dialogen, de sociala rättigheterna och löntagarnas ställning i allmänhet. Man bör dessutom notera att rättssystemet i alla dessa länder fungerar långsamt och ofta dåligt, och att det ofta inte på ett snabbt och tillräckligt avskräckande sätt kan se till att lagarna efterlevs på det sociala området.

| 4.6 | År 2010 stödde forumet för det civila samhället ett forskningsprojekt om situationen för den sociala dialogen i de olika länderna, på förslag från Eurasia Partnership Foundation (stiftelsen för det eurasiska partnerskapet,). Kommittén vill understryka värdet av detta projekt, som kompletterar ett projekt som finansieringsmekanismen för det civila samhället har utvecklat för att kartlägga de organisationer som ingår i det civila samhället i de olika länderna. Det ursprungliga projektet, där företrädare för arbetsmarknadsparterna skulle involveras i stor utsträckning, borde integreras i denna forskning om det civila samhället. Projektet borde omfatta den sociala dialogens olika nivåer (nationell, regional, lokal, i trepartsstrukturer, i tvåpartsstrukturer) och syfta till att identifiera problem och hinder för genomförandet av en effektiv social dialog i de olika länderna. Kommittén anser att detta projekt bör tas upp i prioriteringarna för de program som forumet för det civila samhället bör ha tillgång till. |
| --- | --- |

4.6

År 2010 stödde forumet för det civila samhället ett forskningsprojekt om situationen för den sociala dialogen i de olika länderna, på förslag från Eurasia Partnership Foundation (stiftelsen för det eurasiska partnerskapet,). Kommittén vill understryka värdet av detta projekt, som kompletterar ett projekt som finansieringsmekanismen för det civila samhället har utvecklat för att kartlägga de organisationer som ingår i det civila samhället i de olika länderna. Det ursprungliga projektet, där företrädare för arbetsmarknadsparterna skulle involveras i stor utsträckning, borde integreras i denna forskning om det civila samhället. Projektet borde omfatta den sociala dialogens olika nivåer (nationell, regional, lokal, i trepartsstrukturer, i tvåpartsstrukturer) och syfta till att identifiera problem och hinder för genomförandet av en effektiv social dialog i de olika länderna. Kommittén anser att detta projekt bör tas upp i prioriteringarna för de program som forumet för det civila samhället bör ha tillgång till.

| 4.7 | Forumet för det civila samhället har med stöd av organisationer i det civila samhället utarbetat ett index för europeisk integration för länderna i det östliga partnerskapet, ett analysverktyg som syftar till att årligen mäta de framsteg som de olika länderna i det östliga partnerskapet har gjort i samarbetet dels med de övriga partnerländerna, dels i förhållande till EU. Kommittén konstaterar emellertid att detta index, även om det omfattar en hel rad mål med koppling till det östliga partnerskapet, endast i ringa utsträckning tar hänsyn till den sociala dimensionen, sysselsättningen, respekten för de grundläggande friheterna och sociala rättigheterna och de framsteg som måste göras för att uppnå en verklig social dialog. Kommittén anser därför att indexet bör ses över och kompletteras, och uppmanar forumet för det civila samhället att i detta syfte utnyttja den sakkunskap som finns inom de europeiska institutioner som är behöriga på området, inte minst Europarådet och de kriterier som kommissionen fastställt för det allmänna preferenssystemet (GSP+) inom ramen för handelspolitiken. |
| --- | --- |

4.7

Forumet för det civila samhället har med stöd av organisationer i det civila samhället utarbetat ett index för europeisk integration för länderna i det östliga partnerskapet, ett analysverktyg som syftar till att årligen mäta de framsteg som de olika länderna i det östliga partnerskapet har gjort i samarbetet dels med de övriga partnerländerna, dels i förhållande till EU. Kommittén konstaterar emellertid att detta index, även om det omfattar en hel rad mål med koppling till det östliga partnerskapet, endast i ringa utsträckning tar hänsyn till den sociala dimensionen, sysselsättningen, respekten för de grundläggande friheterna och sociala rättigheterna och de framsteg som måste göras för att uppnå en verklig social dialog. Kommittén anser därför att indexet bör ses över och kompletteras, och uppmanar forumet för det civila samhället att i detta syfte utnyttja den sakkunskap som finns inom de europeiska institutioner som är behöriga på området, inte minst Europarådet och de kriterier som kommissionen fastställt för det allmänna preferenssystemet (GSP+) inom ramen för handelspolitiken.

5.   Debatten om frågor kopplade till den sociala dialogen samt social- och sysselsättningspolitiken inom ramen för forumet för det civila samhället

| 5.1 | Kommittén har redan från början pekat på vikten av att involvera det civila samhällets sammanslutningar i det östliga partnerskapets projekt. Forumet för det civila samhället inrättades med detta i åtanke. År 2009 valde man ut ett antal organisationer i det civila samhället med intresse av att delta. Man baserade sig på de kriterier som hade fastställts i kommissionens diskussionsdokument (9) (geografiskt ursprung/nationalitet, mångfald och proportionalitet, erfarenhet av frågor som rör EU, den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet). Kommittén beklagar i sammanhanget att det inte ställdes några krav på representativitet, vilket har lett till en tydlig underrepresentation för arbetsmarknadsparterna, trots att arbetsgivarorganisationer, fackföreningar och branschorganisationer uttryckligen nämns i det andra kriteriet. |
| --- | --- |

5.1

Kommittén har redan från början pekat på vikten av att involvera det civila samhällets sammanslutningar i det östliga partnerskapets projekt. Forumet för det civila samhället inrättades med detta i åtanke. År 2009 valde man ut ett antal organisationer i det civila samhället med intresse av att delta. Man baserade sig på de kriterier som hade fastställts i kommissionens diskussionsdokument (9) (geografiskt ursprung/nationalitet, mångfald och proportionalitet, erfarenhet av frågor som rör EU, den europeiska grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet). Kommittén beklagar i sammanhanget att det inte ställdes några krav på representativitet, vilket har lett till en tydlig underrepresentation för arbetsmarknadsparterna, trots att arbetsgivarorganisationer, fackföreningar och branschorganisationer uttryckligen nämns i det andra kriteriet.

| 5.2 | Den sociala dialogen, social- och sysselsättningspolitiken och respekten för de grundläggande sociala rättigheterna har hittills inte kunnat behandlas i någon arbetsgrupp inom forumet för det civila samhället. Vissa frågor har visserligen tagits upp i arbetsgrupp II (Ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik) eller arbetsgrupp I (Demokrati, goda styrelseformer och stabilitet), men det står klart att dessa frågor, som har lagts till i en redan överfull dagordning, inte har kunnat få den uppmärksamhet som de förtjänar. |
| --- | --- |

5.2

Den sociala dialogen, social- och sysselsättningspolitiken och respekten för de grundläggande sociala rättigheterna har hittills inte kunnat behandlas i någon arbetsgrupp inom forumet för det civila samhället. Vissa frågor har visserligen tagits upp i arbetsgrupp II (Ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik) eller arbetsgrupp I (Demokrati, goda styrelseformer och stabilitet), men det står klart att dessa frågor, som har lagts till i en redan överfull dagordning, inte har kunnat få den uppmärksamhet som de förtjänar.

| 5.3 | Kommittén välkomnar följaktligen forumets beslut att inrätta en femte arbetsgrupp som ska ägna sig åt den sociala dialogen. Den bör inte bara uppmuntra social dialog i de sex partnerländerna utan också kunna ta upp framför allt den ekonomiska politiken och socialpolitiken i vid bemärkelse, de offentliga tjänsternas roll, arbetsmarknadens funktion, yrkesutbildning, arbetsförhållanden, förhållandet mellan arbetsmarknadens parter, dvs. allt som normalt sett ingår i den sociala dialogen, inbegripet den sociala tryggheten, respekten för de sociala rättigheterna, jämställdheten mellan könen, kampen mot den informella ekonomin, kampen mot fattigdomen samt de problem som massinvandring ibland orsakar. |
| --- | --- |

5.3

Kommittén välkomnar följaktligen forumets beslut att inrätta en femte arbetsgrupp som ska ägna sig åt den sociala dialogen. Den bör inte bara uppmuntra social dialog i de sex partnerländerna utan också kunna ta upp framför allt den ekonomiska politiken och socialpolitiken i vid bemärkelse, de offentliga tjänsternas roll, arbetsmarknadens funktion, yrkesutbildning, arbetsförhållanden, förhållandet mellan arbetsmarknadens parter, dvs. allt som normalt sett ingår i den sociala dialogen, inbegripet den sociala tryggheten, respekten för de sociala rättigheterna, jämställdheten mellan könen, kampen mot den informella ekonomin, kampen mot fattigdomen samt de problem som massinvandring ibland orsakar.

| 5.4 | Självklart kommer arbetsgruppen för den sociala dialogen att behöva samordna sin verksamhet med de övriga arbetsgrupperna i ett antal av dessa frågor, särskilt dem som behandlar mänskliga rättigheter, goda styresformer eller ekonomisk integration. Om arbetsgruppens sammansättning innebär att företrädare för arbetsmarknadsparterna ska delta, kan man tillägga att detta bör ske utan begränsningar. Företrädare för konsumentorganisationer, jordbruksorganisationer eller icke-statliga organisationer som är aktiva på det sociala området bör också kunna delta. Detsamma gäller naturligtvis också de andra arbetsgrupperna, där företrädare för arbetsgivarorganisationer och fackföreningar som berörs av gruppens problemområde bör kunna ingå. |
| --- | --- |

5.4

Självklart kommer arbetsgruppen för den sociala dialogen att behöva samordna sin verksamhet med de övriga arbetsgrupperna i ett antal av dessa frågor, särskilt dem som behandlar mänskliga rättigheter, goda styresformer eller ekonomisk integration. Om arbetsgruppens sammansättning innebär att företrädare för arbetsmarknadsparterna ska delta, kan man tillägga att detta bör ske utan begränsningar. Företrädare för konsumentorganisationer, jordbruksorganisationer eller icke-statliga organisationer som är aktiva på det sociala området bör också kunna delta. Detsamma gäller naturligtvis också de andra arbetsgrupperna, där företrädare för arbetsgivarorganisationer och fackföreningar som berörs av gruppens problemområde bör kunna ingå.

| 5.5 | När denna femte arbetsgrupp har inrättats bör dess ledare (en ledare från EU och en från partnerländerna) få ingå i styrelsen för forumet för det civila samhället, vilket innebär att styrelsen får 19 i stället för 17 medlemmar. Kommittén erinrar dock om att detta inte kan betraktas som en tillräcklig representation för arbetsmarknadsparterna i styrelsen för forumet för det civila samhället. Vi anser följaktligen att forumets arbetsordning bör ses över så att arbetsmarknadsparterna blir bättre representerade. Varje "grupp" (i den betydelse i vilken ordet används inom EESK, dvs. arbetsgivare, arbetstagare och övriga intressegrupper) borde kunna välja sina egna medlemmar inom ramen för kriterier som är avpassade till den situation organisationerna i dessa "grupper" befinner sig i. |
| --- | --- |

5.5

När denna femte arbetsgrupp har inrättats bör dess ledare (en ledare från EU och en från partnerländerna) få ingå i styrelsen för forumet för det civila samhället, vilket innebär att styrelsen får 19 i stället för 17 medlemmar. Kommittén erinrar dock om att detta inte kan betraktas som en tillräcklig representation för arbetsmarknadsparterna i styrelsen för forumet för det civila samhället. Vi anser följaktligen att forumets arbetsordning bör ses över så att arbetsmarknadsparterna blir bättre representerade. Varje "grupp" (i den betydelse i vilken ordet används inom EESK, dvs. arbetsgivare, arbetstagare och övriga intressegrupper) borde kunna välja sina egna medlemmar inom ramen för kriterier som är avpassade till den situation organisationerna i dessa "grupper" befinner sig i.

| 5.6 | Det östliga partnerskapet bör bidra till att stärka den sociala dialogen i de formella strukturer som finns i partnerländerna. Hittills har forumet för det civila samhället försökt att decentralisera sin verksamhet genom att inrätta nationella plattformar, som är mycket aktiva i de flesta länder men vilkas ställning i förhållande till de offentliga myndigheterna inte är klarlagd. Vid sidan av dessa plattformar, som har till uppgift att främja den civila dialogen, borde de nationella trepartsstrukturer som finns få större erkännande när det gäller att främja den sociala dialogen. En direkt länk borde också etableras med forumet och med de nationella plattformarna. På samma sätt borde det östliga partnerskapet uppmuntra partnerländerna att systematiskt involvera arbetsmarknadsparterna, inom ramen för den nationella sociala dialogen, i allt som rör de sociala och ekonomiska aspekterna av dess verksamhet, vilket inbegriper de associeringsavtal som har slutits på bilateral basis. |
| --- | --- |

5.6

Det östliga partnerskapet bör bidra till att stärka den sociala dialogen i de formella strukturer som finns i partnerländerna. Hittills har forumet för det civila samhället försökt att decentralisera sin verksamhet genom att inrätta nationella plattformar, som är mycket aktiva i de flesta länder men vilkas ställning i förhållande till de offentliga myndigheterna inte är klarlagd. Vid sidan av dessa plattformar, som har till uppgift att främja den civila dialogen, borde de nationella trepartsstrukturer som finns få större erkännande när det gäller att främja den sociala dialogen. En direkt länk borde också etableras med forumet och med de nationella plattformarna. På samma sätt borde det östliga partnerskapet uppmuntra partnerländerna att systematiskt involvera arbetsmarknadsparterna, inom ramen för den nationella sociala dialogen, i allt som rör de sociala och ekonomiska aspekterna av dess verksamhet, vilket inbegriper de associeringsavtal som har slutits på bilateral basis.

6.   Frågor kopplade till den sociala dialogen i det östliga partnerskapet

| 6.1 | År 2011 föreslog kommissionen och Europeiska avdelningen för yttre åtgärder (utrikestjänsten), i samband med en genomgång av åtgärderna i grannskapspolitiken för länderna såväl söder som öster om EU, en "ny respons på ett grannskap i förändring" (10). I denna nya strategi insisterar man med rätta på behovet av att fördjupa demokratin och att inrätta partnerskap med det civila samhället, men man understryker också vikten av stöd till en hållbar ekonomisk och social utveckling, i synnerhet vad gäller ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen. Kommissionen och utrikestjänsten betonade i sammanhanget att "svag tillväxt, ökande arbetslöshet och en växande klyfta mellan rika och fattiga underblåser instabilitet" i de berörda länderna. Detta innebär att man inom ramen för den makroekonomiska dialogen med partnerländerna måste ha en "förstärkt dialog om sysselsättning och socialpolitik". |
| --- | --- |

6.1

År 2011 föreslog kommissionen och Europeiska avdelningen för yttre åtgärder (utrikestjänsten), i samband med en genomgång av åtgärderna i grannskapspolitiken för länderna såväl söder som öster om EU, en "ny respons på ett grannskap i förändring" (10). I denna nya strategi insisterar man med rätta på behovet av att fördjupa demokratin och att inrätta partnerskap med det civila samhället, men man understryker också vikten av stöd till en hållbar ekonomisk och social utveckling, i synnerhet vad gäller ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen. Kommissionen och utrikestjänsten betonade i sammanhanget att "svag tillväxt, ökande arbetslöshet och en växande klyfta mellan rika och fattiga underblåser instabilitet" i de berörda länderna. Detta innebär att man inom ramen för den makroekonomiska dialogen med partnerländerna måste ha en "förstärkt dialog om sysselsättning och socialpolitik".

| 6.2 | Den utvärdering som kommissionen och utrikestjänsten gör beaktar de omvälvningar som skett i länderna söder om Medelhavet, men analysen har större räckvidd. Problemen med arbetslöshet, ökad fattigdom, informell ekonomi, invandring, människohandel osv., utgör en realitet i öst precis som i syd, en realitet vars destabiliserande inverkan drabbar inte bara de politiska institutionerna i de berörda länderna, utan hela regionen. Kommittén uttryckte 2011 sitt stöd för den nya strategi som föreslagits (11), och önskar följaktligen att prioriteringar om balanserad och hållbar tillväxt som ger sysselsättning och ökad social trygghet beaktas i full utsträckning i de kommande riktlinjerna för det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

6.2

Den utvärdering som kommissionen och utrikestjänsten gör beaktar de omvälvningar som skett i länderna söder om Medelhavet, men analysen har större räckvidd. Problemen med arbetslöshet, ökad fattigdom, informell ekonomi, invandring, människohandel osv., utgör en realitet i öst precis som i syd, en realitet vars destabiliserande inverkan drabbar inte bara de politiska institutionerna i de berörda länderna, utan hela regionen. Kommittén uttryckte 2011 sitt stöd för den nya strategi som föreslagits (11), och önskar följaktligen att prioriteringar om balanserad och hållbar tillväxt som ger sysselsättning och ökad social trygghet beaktas i full utsträckning i de kommande riktlinjerna för det östliga partnerskapet.

| 6.3 | Det östliga partnerskapet omfattar ett antal mål på det social- och sysselsättningspolitiska området, kopplade till arbetet för "ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik" (tematisk plattform II). Kommissionens GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering har i det sammanhanget inlett flera aktiviteter som syftar till att främja "bästa praxis" inom social- och sysselsättningspolitiken. Man har hittills dock inte kunnat skapa ett mer strukturerat program på grund av motstånd från ett av partnerländerna, som öppet ifrågasätter om dessa frågor är av intresse för det östliga partnerskapet. Kommittén hoppas att detta hinder kan avlägsnas, och skulle vilja be kommissionens ansvariga att återuppta diskussionen med den nya regeringen i detta land, i syfte att skapa en mer konstruktiv inställning i frågan. |
| --- | --- |

6.3

Det östliga partnerskapet omfattar ett antal mål på det social- och sysselsättningspolitiska området, kopplade till arbetet för "ekonomisk integration och konvergens med EU:s politik" (tematisk plattform II). Kommissionens GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering har i det sammanhanget inlett flera aktiviteter som syftar till att främja "bästa praxis" inom social- och sysselsättningspolitiken. Man har hittills dock inte kunnat skapa ett mer strukturerat program på grund av motstånd från ett av partnerländerna, som öppet ifrågasätter om dessa frågor är av intresse för det östliga partnerskapet. Kommittén hoppas att detta hinder kan avlägsnas, och skulle vilja be kommissionens ansvariga att återuppta diskussionen med den nya regeringen i detta land, i syfte att skapa en mer konstruktiv inställning i frågan.

| 6.4 | EESK vill åter bekräfta vikten av en social dimension som skulle kunna löpa parallellt med den ekonomiska dimensionen i det reformprogram som det östliga partnerskapet föreslagit. Vi önskar följaktligen att den "panel" som GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering har föreslagit och som skulle behandla frågor kopplade till social- och sysselsättningspolitiken inrättas snarast. Syftet med denna panel skulle vara att främja ett antal normer och "goda metoder" som partnerländerna och EU-företrädarna skulle komma överens om att betrakta som indikatorer på sådana sociala framsteg som bör åtfölja de ekonomiska framstegen. Forumet för det civila samhället skulle kunna delta i arbetet genom sin femte arbetsgrupp. På längre sikt önskar kommittén att fördelningen av det östliga partnerskapets prioriteringar på fyra plattformar ses över, och att en femte plattform med inriktning på social- och sysselsättningspolitik inrättas formellt. |
| --- | --- |

6.4

EESK vill åter bekräfta vikten av en social dimension som skulle kunna löpa parallellt med den ekonomiska dimensionen i det reformprogram som det östliga partnerskapet föreslagit. Vi önskar följaktligen att den "panel" som GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering har föreslagit och som skulle behandla frågor kopplade till social- och sysselsättningspolitiken inrättas snarast. Syftet med denna panel skulle vara att främja ett antal normer och "goda metoder" som partnerländerna och EU-företrädarna skulle komma överens om att betrakta som indikatorer på sådana sociala framsteg som bör åtfölja de ekonomiska framstegen. Forumet för det civila samhället skulle kunna delta i arbetet genom sin femte arbetsgrupp. På längre sikt önskar kommittén att fördelningen av det östliga partnerskapets prioriteringar på fyra plattformar ses över, och att en femte plattform med inriktning på social- och sysselsättningspolitik inrättas formellt.

| 6.5 | Införandet av social- och sysselsättningspolitiken bland prioriteringarna för det östliga partnerskapet bör åtföljas av tillräcklig finansiering och av program som är avpassade till genomförandet av dessa prioriteringar. Kommissionen skulle kunna använda initiativet för social sammanhållning i länderna i sydöstra Europa som modell. Detta initiativ genomfördes för några år sedan inom ramen för stabilitetspakten för sydöstra Europa. Syftet med programmet skulle vara att på ett bättre sätt införliva den sociala dimensionen i den ekonomiska utvecklingen och i rekonstruktionsarbetet i regionen, samt att i det syftet främja reformer inom den sociala sektorn på grundval av "bästa praxis i Europa". |
| --- | --- |

6.5

Införandet av social- och sysselsättningspolitiken bland prioriteringarna för det östliga partnerskapet bör åtföljas av tillräcklig finansiering och av program som är avpassade till genomförandet av dessa prioriteringar. Kommissionen skulle kunna använda initiativet för social sammanhållning i länderna i sydöstra Europa som modell. Detta initiativ genomfördes för några år sedan inom ramen för stabilitetspakten för sydöstra Europa. Syftet med programmet skulle vara att på ett bättre sätt införliva den sociala dimensionen i den ekonomiska utvecklingen och i rekonstruktionsarbetet i regionen, samt att i det syftet främja reformer inom den sociala sektorn på grundval av "bästa praxis i Europa".

| 6.6 | Kommittén stöder kommissionens och utrikestjänstens vilja att inrätta en finansieringsmekanism för det civila samhället och en europeisk demokratifond. Detta skulle bidra till att stärka det civila samhället, de icke-statliga organisationerna och deras handlingsförmåga. Vi vill precis som 2003 (12) och 2011 (13) även här framhålla vikten av att kommissionen drar "lärdom av erfarenheterna från finansieringsmekanismen till förmån för det civila samhället på västra Balkan, så att man undviker vissa misstag", bl.a. att man på ett bättre sätt beaktar arbetsmarknadsparternas och andra ekonomiska och sociala organisationers särart när det gäller tillgången till finansiering. |
| --- | --- |

6.6

Kommittén stöder kommissionens och utrikestjänstens vilja att inrätta en finansieringsmekanism för det civila samhället och en europeisk demokratifond. Detta skulle bidra till att stärka det civila samhället, de icke-statliga organisationerna och deras handlingsförmåga. Vi vill precis som 2003 (12) och 2011 (13) även här framhålla vikten av att kommissionen drar "lärdom av erfarenheterna från finansieringsmekanismen till förmån för det civila samhället på västra Balkan, så att man undviker vissa misstag", bl.a. att man på ett bättre sätt beaktar arbetsmarknadsparternas och andra ekonomiska och sociala organisationers särart när det gäller tillgången till finansiering.

| 6.7 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén önskar slutligen att den sociala dimensionen beaktas på ett bättre sätt av de organisationer som redan deltar i det östliga partnerskapet. Vi uppmanar därför Europarådet att i sina framtida rapporter och rekommendationer ta med en utvärdering dels av läget när det gäller sociala rättigheter mot bakgrund av de principer som fastställts i den europeiska sociala stadgan, dels av vilka artiklar som har ratificerats eller ännu inte har ratificerats i de berörda länderna. Kommittén anser också att en organisation som ILO, som är en trepartsorganisation som är mycket aktiv i de berörda länderna, bör knytas närmare till arbetet inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

6.7

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén önskar slutligen att den sociala dimensionen beaktas på ett bättre sätt av de organisationer som redan deltar i det östliga partnerskapet. Vi uppmanar därför Europarådet att i sina framtida rapporter och rekommendationer ta med en utvärdering dels av läget när det gäller sociala rättigheter mot bakgrund av de principer som fastställts i den europeiska sociala stadgan, dels av vilka artiklar som har ratificerats eller ännu inte har ratificerats i de berörda länderna. Kommittén anser också att en organisation som ILO, som är en trepartsorganisation som är mycket aktiv i de berörda länderna, bör knytas närmare till arbetet inom det östliga partnerskapet.

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  José Manuel Barroso, Europeiska kommissionens ordförande. Presskonferens den 3 december 2008.

1

(2)  Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Östligt partnerskap, 3 december 2008, (COM(2008) 823 final), s. 14.

2

(3)  http://eeas.europa.eu/eastern/civil_society/docs/results_en.pdf.

3

(4)  EESK:s yttrande om "Det civila samhällets deltagande i det östliga partnerskapet", EUT C 277, 17.11.2009, s. 30–36.

4

(5)  EESK:s yttrande om "Det civila samhällets bidrag till det östliga partnerskapet", EUT C 248, 25.8.2011, s. 37-42.

5

(6)  Brev från EESK:s ordförande Mario Sepi till styrelsen för forumet för det civila samhället, 19 maj 2010. EESK:s ordförande använde i sitt brev den definition som kommissionen presenterat i sitt meddelande "Förslag till allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter" (COM(2002) 704 final).

6

(7)  Inledningsanförande av Roger Briesch, ordförande för EESK, i samband med ett seminarium om "Social dialog och civil dialog: avgränsning och komplementaritet" i Bryssel den 10 juni 2003. EESK:s sammansättning fastställs i artikel 300.2 i Lissabonfördraget.

7

(8)  Se särskilt följande yttranden: "Förbindelserna mellan EU och Ukraina: en ny dynamisk roll för det civila samhället" (EUT C 77, 31.3.2009, s. 157-163); "Relationerna mellan EU och Moldavien – Det organiserade civila samhällets roll" (EUT C 120, 15.5.2008, s. 89-95 och EUT C 299, 4.10.2012, s. 34-38); "Det civila samhället i Vitryssland" (EUT C 318, 23.12.2006, s. 123-127); "Det civila samhällets medverkan i genomförandet av handlingsplanerna inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken i länderna i Södra Kaukasien: Armenien, Azerbajdzjan och Georgien" (EUT C 277, 17.11.2009, s. 37-41).

8

(9)  http://eeas.europa.eu/eastern/civil_society/docs/results_en.pdf.

9

(10)  "Gemensamt meddelande till Europarlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Ny respons på ett grannskap i förändring", COM(2011) 303 final.

10

(11)  EESK:s yttrande om "Ny respons på ett grannskap i förändring", EUT C 43, 15.2.2012, s. 89-93.

11

(12)  EESK:s yttrande om "Det civila samhällets roll i EU:s nya strategi för västra Balkanområdet", EUT C 80. 30.3.2004, s. 158–167.

12

(13)  EESK:s yttrande om "Det civila samhällets bidrag till det östliga partnerskapet", EUT C 248, 25.8.2011, s. 37-42.

13

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/46

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Det civila samhällets bidrag till en strategi för förebyggande och minskning av livsmedelsförluster och livsmedelssvinn” (yttrande på eget initiativ)

2013/C 161/08

Föredragande: Yves SOMVILLE

Den 12 juli 2012 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

"Det civila samhällets bidrag till en strategi för förebyggande och minskning av livsmedelsförluster och livsmedelssvinn".

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 29 januari 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars 2013) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 159 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | I en värld där många inte får tillräckligt med mat och där resurserna är begränsade anser EESK att det är synnerligen viktigt att frågan om att förhindra och minska livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet får en framträdande plats på den politiska dagordningen. Kommittén gläder sig över Europaparlamentets engagemang och de initiativ som kommissionen nyligen tagit på detta område. |
| --- | --- |

1.1

I en värld där många inte får tillräckligt med mat och där resurserna är begränsade anser EESK att det är synnerligen viktigt att frågan om att förhindra och minska livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet får en framträdande plats på den politiska dagordningen. Kommittén gläder sig över Europaparlamentets engagemang och de initiativ som kommissionen nyligen tagit på detta område.

| 1.2 | För att skapa samstämmighet i politiken framhåller EESK att det är viktigt med en gemensam definition och metod på EU-nivå för att bedöma omfattningen av livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet. Med tanke på den aktuella situationen och de mål som fastställts måste ändå konkreta åtgärder vidtas utan att man inväntar resultaten av de pågående programmen. |
| --- | --- |

1.2

För att skapa samstämmighet i politiken framhåller EESK att det är viktigt med en gemensam definition och metod på EU-nivå för att bedöma omfattningen av livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet. Med tanke på den aktuella situationen och de mål som fastställts måste ändå konkreta åtgärder vidtas utan att man inväntar resultaten av de pågående programmen.

| 1.3 | EESK rekommenderar att man utvecklar och upprätthåller forum där man kan utbyta erfarenheter av att bekämpa livsmedelssvinn i EU:s olika regioner och medlemsstater, för att optimera de resurser som avsatts för dessa program och för att främja initiativ som visar sig vara effektiva. |
| --- | --- |

1.3

EESK rekommenderar att man utvecklar och upprätthåller forum där man kan utbyta erfarenheter av att bekämpa livsmedelssvinn i EU:s olika regioner och medlemsstater, för att optimera de resurser som avsatts för dessa program och för att främja initiativ som visar sig vara effektiva.

| 1.4 | Eftersom livsmedelsbankernas resurser beklagligt nog håller på att minska samtidigt som den ekonomiska krisen kraftigt ökar behovet av dem, insisterar kommittén i synnerhet på att butiker och restauranger i så stor utsträckning som möjligt bör skänka ännu ätbara produkter till livsmedelsbankerna. Man bör framför allt sprida initiativ som förekommer i vissa medlemsstater och som rör skatter, donatorns ansvarsfrihet och anpassning av vissa administrativa krav för att underlätta donationerna samtidigt som livsmedelssäkerheten garanteras. |
| --- | --- |

1.4

Eftersom livsmedelsbankernas resurser beklagligt nog håller på att minska samtidigt som den ekonomiska krisen kraftigt ökar behovet av dem, insisterar kommittén i synnerhet på att butiker och restauranger i så stor utsträckning som möjligt bör skänka ännu ätbara produkter till livsmedelsbankerna. Man bör framför allt sprida initiativ som förekommer i vissa medlemsstater och som rör skatter, donatorns ansvarsfrihet och anpassning av vissa administrativa krav för att underlätta donationerna samtidigt som livsmedelssäkerheten garanteras.

| 1.5 | Utbildning spelar en viktig roll när det gäller att minska svinnet. Det vore önskvärt att inkludera detta ämne i läroplanen för framtida yrkesmän i storkök och privata restauranger, liksom även i deras vidareutbildning. Ämnet skulle också kunna tas upp i utbildningen av formgivare av förpackningar, varvid man kunde fokusera på livsmedlets hållbarhet och maximal användning av innehållet. |
| --- | --- |

1.5

Utbildning spelar en viktig roll när det gäller att minska svinnet. Det vore önskvärt att inkludera detta ämne i läroplanen för framtida yrkesmän i storkök och privata restauranger, liksom även i deras vidareutbildning. Ämnet skulle också kunna tas upp i utbildningen av formgivare av förpackningar, varvid man kunde fokusera på livsmedlets hållbarhet och maximal användning av innehållet.

| 1.6 | EESK anser att kommunikationen med konsumenterna naturligtvis är mycket viktig, och att den för att vara relevant bör bygga på en noggrann analys av orsakerna till svinnet. Förutom allmän information om konsekvenserna av svinnet bör man bland annat betona det korrekta sättet att tolka varornas hållbarhetsdatum, planering av uppköp, lagring av livsmedel och utnyttjande av matrester. Informationen bör anpassas efter de olika hushållstyperna. |
| --- | --- |

1.6

EESK anser att kommunikationen med konsumenterna naturligtvis är mycket viktig, och att den för att vara relevant bör bygga på en noggrann analys av orsakerna till svinnet. Förutom allmän information om konsekvenserna av svinnet bör man bland annat betona det korrekta sättet att tolka varornas hållbarhetsdatum, planering av uppköp, lagring av livsmedel och utnyttjande av matrester. Informationen bör anpassas efter de olika hushållstyperna.

| 1.7 | Forskningen som helhet bör fästa särskild uppmärksamhet vid denna fråga, eftersom alla länkar i livsmedelskedjan berörs. Den tillämpade jordbruksforskningen fortsätter att vara relevant eftersom produktionstekniken fortfarande behöver förbättras. I slutändan av kedjan bör förbättrade förpackningar också bidra till att förhindra och minska svinnet (hållbarhet, intelligent märkning osv.). |
| --- | --- |

1.7

Forskningen som helhet bör fästa särskild uppmärksamhet vid denna fråga, eftersom alla länkar i livsmedelskedjan berörs. Den tillämpade jordbruksforskningen fortsätter att vara relevant eftersom produktionstekniken fortfarande behöver förbättras. I slutändan av kedjan bör förbättrade förpackningar också bidra till att förhindra och minska svinnet (hållbarhet, intelligent märkning osv.).

| 1.8 | När det gäller primärproduktionen bör man se till att de sektorsövergripande redskap som förespråkas i den gemensamma jordbrukspolitiken är effektiva och utvecklas med tanke på hållbarheten. Särskild uppmärksamhet bör fästas vid initiativ för att utveckla korta distributionskanaler, som kan bidra till att förlusterna och svinnet minskar. |
| --- | --- |

1.8

När det gäller primärproduktionen bör man se till att de sektorsövergripande redskap som förespråkas i den gemensamma jordbrukspolitiken är effektiva och utvecklas med tanke på hållbarheten. Särskild uppmärksamhet bör fästas vid initiativ för att utveckla korta distributionskanaler, som kan bidra till att förlusterna och svinnet minskar.

2.   Inledning

| 2.1 | Sedan livsmedelskrisen 2008–2009 är livsmedelstryggheten en av de viktigaste frågorna för de flesta beslutsfattarna och internationella organisationerna. Den häftiga prisstegringen för spannmål och andra grödor under 2012 ökar ytterligare intresset för denna fråga. |
| --- | --- |

2.1

Sedan livsmedelskrisen 2008–2009 är livsmedelstryggheten en av de viktigaste frågorna för de flesta beslutsfattarna och internationella organisationerna. Den häftiga prisstegringen för spannmål och andra grödor under 2012 ökar ytterligare intresset för denna fråga.

| 2.2 | En effektiv jordbruksproduktion är en avgörande faktor när det gäller att förse jordens befolkning med mat. |
| --- | --- |

2.2

En effektiv jordbruksproduktion är en avgörande faktor när det gäller att förse jordens befolkning med mat.

| 2.3 | Förutom att jordbruksproduktionen bör ökas med 60 % på grund av att den globala folkmängden förväntas närma sig 9 miljarder 2050 – i en situation där resurserna minskar och klimatet förändras – bör man också föra en effektiv kamp mot livsmedelsförluster och livsmedelssvinn. |
| --- | --- |

2.3

Förutom att jordbruksproduktionen bör ökas med 60 % på grund av att den globala folkmängden förväntas närma sig 9 miljarder 2050 – i en situation där resurserna minskar och klimatet förändras – bör man också föra en effektiv kamp mot livsmedelsförluster och livsmedelssvinn.

| 2.4 | Förluster och svinn som – i olika omfattning – påverkar alla delar av livsmedelskedjan har på global nivå beräknats utgöra en tredjedel av volymen på de livsmedel som är avsedda för människoföda (Global food losses and food waste, FAO). |
| --- | --- |

2.4

Förluster och svinn som – i olika omfattning – påverkar alla delar av livsmedelskedjan har på global nivå beräknats utgöra en tredjedel av volymen på de livsmedel som är avsedda för människoföda (Global food losses and food waste, FAO).

| 2.5 | Till följd av den ekonomiska och finansiella krisen hotades 24,2 % av EU:s befolkning, dvs. 119,6 miljoner människor, av social utestängning år 2011. Antalet personer som omfattas av det europeiska programmet för utdelning av livsmedel till de sämst ställda steg från 13 miljoner år 2008 till 18 miljoner år 2010 (1). Livsmedelsbankernas behov av resurser blir därför allt större. |
| --- | --- |

2.5

Till följd av den ekonomiska och finansiella krisen hotades 24,2 % av EU:s befolkning, dvs. 119,6 miljoner människor, av social utestängning år 2011. Antalet personer som omfattas av det europeiska programmet för utdelning av livsmedel till de sämst ställda steg från 13 miljoner år 2008 till 18 miljoner år 2010 (1). Livsmedelsbankernas behov av resurser blir därför allt större.

| 2.6 | Detta yttrande är ett led i diskussionerna om Europa 2020-strategin. Dessutom har kommissionen i sitt meddelande om effektiv användning av resurser (2) inkluderat ett stycke om problemet med livsmedel och om behovet av att minska svinnet. |
| --- | --- |

2.6

Detta yttrande är ett led i diskussionerna om Europa 2020-strategin. Dessutom har kommissionen i sitt meddelande om effektiv användning av resurser (2) inkluderat ett stycke om problemet med livsmedel och om behovet av att minska svinnet.

3.   Problemet i hela dess omfattning

3.1   Definitioner

| 3.1.1 | Begreppen livsmedelsförluster och livsmedelssvinn bör analyseras ur ett globalt perspektiv från produktions- till konsumtionsskedet, inbegripet skedena däremellan, dvs. förädling och distribution. Man får inte heller glömma bort storköksverksamheten. |
| --- | --- |

3.1.1

Begreppen livsmedelsförluster och livsmedelssvinn bör analyseras ur ett globalt perspektiv från produktions- till konsumtionsskedet, inbegripet skedena däremellan, dvs. förädling och distribution. Man får inte heller glömma bort storköksverksamheten.

| 3.1.2 | Inom EU står produktionsskedet för en relativt liten del av livsmedelsförlusterna. Det här beror bland annat på att produkter som inte uppfyller de produktionsstandarder som lagstiftningen eller marknaden fastställt och som inte kan användas som människoföda direkt, i stället tillvaratas helt eller delvis i bearbetade produkter. Oanvändbara produkter bör användas för djurfoder eller bioenergi eller återföras till marken för att öka halten av organiskt material. |
| --- | --- |

3.1.2

Inom EU står produktionsskedet för en relativt liten del av livsmedelsförlusterna. Det här beror bland annat på att produkter som inte uppfyller de produktionsstandarder som lagstiftningen eller marknaden fastställt och som inte kan användas som människoföda direkt, i stället tillvaratas helt eller delvis i bearbetade produkter. Oanvändbara produkter bör användas för djurfoder eller bioenergi eller återföras till marken för att öka halten av organiskt material.

| 3.1.3 | Livsmedelsförluster och livsmedelssvinn kan definieras som alla livsmedel som ursprungligen varit avsedda att konsumeras av människor (med undantag av produkter som inte är avsedda för livsmedel), men som slängs eller förstörs i alla skeden av livsmedelskedjan från bondgården till konsumenten. Enligt FAO:s definition förekommer livsmedelsförluster i början av livsmedelskedjan (primärproduktionen, skedet efter skörden och förädlingen) medan livsmedelssvinnet snarare förekommer i slutet av kedjan (distributionsskedet och slutkonsumtionen). |
| --- | --- |

3.1.3

Livsmedelsförluster och livsmedelssvinn kan definieras som alla livsmedel som ursprungligen varit avsedda att konsumeras av människor (med undantag av produkter som inte är avsedda för livsmedel), men som slängs eller förstörs i alla skeden av livsmedelskedjan från bondgården till konsumenten. Enligt FAO:s definition förekommer livsmedelsförluster i början av livsmedelskedjan (primärproduktionen, skedet efter skörden och förädlingen) medan livsmedelssvinnet snarare förekommer i slutet av kedjan (distributionsskedet och slutkonsumtionen).

| 3.1.4 | Oätliga skörderester och biprodukter från förädlingen omfattas således inte av begreppet livsmedelsförluster och livsmedelssvinn. Det är också möjligt att produkter som i dag inte kan ätas eller förädlas till biprodukter i framtiden kan användas för detta ändamål tack vare ökad kunskap och förbättrad teknik. Därför bör det också vara möjligt att ändra definitionerna i framtiden. |
| --- | --- |

3.1.4

Oätliga skörderester och biprodukter från förädlingen omfattas således inte av begreppet livsmedelsförluster och livsmedelssvinn. Det är också möjligt att produkter som i dag inte kan ätas eller förädlas till biprodukter i framtiden kan användas för detta ändamål tack vare ökad kunskap och förbättrad teknik. Därför bör det också vara möjligt att ändra definitionerna i framtiden.

| 3.1.5 | I fråga om produktionsskedet kan man också konstatera att de reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken som följt på varandra under de senaste åren har gjort det möjligt att anpassa mekanismerna så att man kan förhindra och bättre hantera situationer med ett överskott på marknaden. De förbättringar som gäller livsmedelskedjans sätt att fungera, t.ex. en verklig förstärkning av jordbruksproducenternas förhandlingsposition, har ännu inte genomförts i praktiken. |
| --- | --- |

3.1.5

I fråga om produktionsskedet kan man också konstatera att de reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken som följt på varandra under de senaste åren har gjort det möjligt att anpassa mekanismerna så att man kan förhindra och bättre hantera situationer med ett överskott på marknaden. De förbättringar som gäller livsmedelskedjans sätt att fungera, t.ex. en verklig förstärkning av jordbruksproducenternas förhandlingsposition, har ännu inte genomförts i praktiken.

3.2   Problemets omfattning inom livsmedelskedjan

| 3.2.1 | Livsmedelsförluster och livsmedelssvinn förekommer i alla delar av världen. Enligt FAO har man emellertid kunnat konstatera att mer än 40 % av dessa förluster i utvecklingsländerna sker i skedet "efter skörd" och under förädlingen, medan förlusten i industriländerna huvudsakligen sker i distributions- och konsumtionsskedet. |
| --- | --- |

3.2.1

Livsmedelsförluster och livsmedelssvinn förekommer i alla delar av världen. Enligt FAO har man emellertid kunnat konstatera att mer än 40 % av dessa förluster i utvecklingsländerna sker i skedet "efter skörd" och under förädlingen, medan förlusten i industriländerna huvudsakligen sker i distributions- och konsumtionsskedet.

| 3.2.2 | Enligt en undersökning som kommissionen offentliggjorde år 2010 uppgår volymen på livsmedelsavfallet till 179 kg/inv./år. Fördelningen mellan de olika länkarna i livsmedelskedjan visar att hushållen står för 42 %, livsmedelsindustrin för 39 %, distributionen för 5 % och storköksverksamheten för 14 %. Om politiken inte ändras kan man sannolikt vänta sig en ökning av volymen på 40 % fram till 2020. Det bör noteras att livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet i jordbruks- och fiskeriskedet inte har beaktats i undersökningen. |
| --- | --- |

3.2.2

Enligt en undersökning som kommissionen offentliggjorde år 2010 uppgår volymen på livsmedelsavfallet till 179 kg/inv./år. Fördelningen mellan de olika länkarna i livsmedelskedjan visar att hushållen står för 42 %, livsmedelsindustrin för 39 %, distributionen för 5 % och storköksverksamheten för 14 %. Om politiken inte ändras kan man sannolikt vänta sig en ökning av volymen på 40 % fram till 2020. Det bör noteras att livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet i jordbruks- och fiskeriskedet inte har beaktats i undersökningen.

| 3.2.3 | En undersökning av innehållet i hushållens sopor som gjorts i Bryssel visar att livsmedelssvinnet utgör 11,7 % av hushållsavfallet. Av det totala svinnet utgörs 47,7 % av delvis använda produkter, 26,7 % av produkter vars giltighetstid har gått ut och 25,5 % av rester av tillredd mat. |
| --- | --- |

3.2.3

En undersökning av innehållet i hushållens sopor som gjorts i Bryssel visar att livsmedelssvinnet utgör 11,7 % av hushållsavfallet. Av det totala svinnet utgörs 47,7 % av delvis använda produkter, 26,7 % av produkter vars giltighetstid har gått ut och 25,5 % av rester av tillredd mat.

3.3   Orsakerna till livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet

| 3.3.1 | I utvecklings- och låginkomstländer sker merparten av förlusterna i produktionsskedet och i skedet efter skörd. Detta beror på att det saknas ekonomiska resurser för att i större omfattning åtgärda bristerna i infrastrukturen. |
| --- | --- |

3.3.1

I utvecklings- och låginkomstländer sker merparten av förlusterna i produktionsskedet och i skedet efter skörd. Detta beror på att det saknas ekonomiska resurser för att i större omfattning åtgärda bristerna i infrastrukturen.

| 3.3.2 | I industriländerna är problemet snarare en fråga om beteende. I unionen har den ökade produktiviteten inom jordbruket under de senaste årtiondena gjort det möjligt att garantera befolkningens livsmedelsförsörjning till ett rimligt pris. Denna utveckling, tillsammans med en ökning av de disponibla intäkterna, har lett till att den del av budgeten som används till mat har minskat avsevärt. Denna tendens kan delvis förklara ökningen av det svinn som konsumenterna orsakar. |
| --- | --- |

3.3.2

I industriländerna är problemet snarare en fråga om beteende. I unionen har den ökade produktiviteten inom jordbruket under de senaste årtiondena gjort det möjligt att garantera befolkningens livsmedelsförsörjning till ett rimligt pris. Denna utveckling, tillsammans med en ökning av de disponibla intäkterna, har lett till att den del av budgeten som används till mat har minskat avsevärt. Denna tendens kan delvis förklara ökningen av det svinn som konsumenterna orsakar.

| 3.3.3 | Sociologiska orsaker, som ändringar i familjestrukturen eller livsrytmen, bidrar också till livsmedelssvinnet. |
| --- | --- |

3.3.3

Sociologiska orsaker, som ändringar i familjestrukturen eller livsrytmen, bidrar också till livsmedelssvinnet.

| 3.3.4 | Vissa kvalitetsnormer som distributionskedjorna tillämpar på utseendet på färska produkter kan vara en källa till svinn, eftersom de leder till att ätbara produkter inte godkänns i produktionsskedet av helt andra orsaker än hälsomässiga. |
| --- | --- |

3.3.4

Vissa kvalitetsnormer som distributionskedjorna tillämpar på utseendet på färska produkter kan vara en källa till svinn, eftersom de leder till att ätbara produkter inte godkänns i produktionsskedet av helt andra orsaker än hälsomässiga.

| 3.3.5 | Vissa förädlare skulle kunna bidra till att minska svinnet genom att göra tekniska anpassningar. Vissa förpackningar är t.ex. svåra att tömma helt, förpackningarna för vissa produkter motsvarar inte hushållens sociologiska utveckling och en del förpackningar är svåra att stänga på nytt efter det att de en gång har öppnats. |
| --- | --- |

3.3.5

Vissa förädlare skulle kunna bidra till att minska svinnet genom att göra tekniska anpassningar. Vissa förpackningar är t.ex. svåra att tömma helt, förpackningarna för vissa produkter motsvarar inte hushållens sociologiska utveckling och en del förpackningar är svåra att stänga på nytt efter det att de en gång har öppnats.

| 3.3.6 | Även om affärsmetoderna framför allt syftar till att uppmuntra köp, kan vissa av dem också öka en viss typ av svinn (t.ex. information som enbart rör priset, tre produkter till priset av två osv.). Undersökningar har emellertid visat att beteendet även på detta område varierar stort beroende på typ av familj. |
| --- | --- |

3.3.6

Även om affärsmetoderna framför allt syftar till att uppmuntra köp, kan vissa av dem också öka en viss typ av svinn (t.ex. information som enbart rör priset, tre produkter till priset av två osv.). Undersökningar har emellertid visat att beteendet även på detta område varierar stort beroende på typ av familj.

| 3.3.7 | Det råder mycket stor förvirring bland konsumenterna när det gäller skillnaden mellan "sista förbrukningsdag" och "bäst före-dag", vilket bidrar till livsmedelssvinnet. I Storbritannien har forskning om märkningen visat att 45–49 % av konsumenterna tolkar produkternas hållbarhetsdatum på ett felaktigt sätt, vilket orsakar 20 % av det svinn som helt kan undvikas (WRAP: Waste and Resources Action Programme). |
| --- | --- |

3.3.7

Det råder mycket stor förvirring bland konsumenterna när det gäller skillnaden mellan "sista förbrukningsdag" och "bäst före-dag", vilket bidrar till livsmedelssvinnet. I Storbritannien har forskning om märkningen visat att 45–49 % av konsumenterna tolkar produkternas hållbarhetsdatum på ett felaktigt sätt, vilket orsakar 20 % av det svinn som helt kan undvikas (WRAP: Waste and Resources Action Programme).

3.4   Följderna av livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet

| 3.4.1 | Det finns tre typer av följder av livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet: ekonomiska, sociala och miljömässiga. |
| --- | --- |

3.4.1

Det finns tre typer av följder av livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet: ekonomiska, sociala och miljömässiga.

| 3.4.2 | Miljökonsekvenserna är de mest påtagliga, eftersom de visar sig direkt i form av en ökning av de komposterbara hushållssoporna. Utöver det avfall som uppstår innebär allt livsmedelssvinn en förlust av resurser som behövs vid produktionen, förädlingen och distributionen av produkten. Ju längre fram i livsmedelskedjan svinnet äger rum, desto större blir slöseriet med resurser. |
| --- | --- |

3.4.2

Miljökonsekvenserna är de mest påtagliga, eftersom de visar sig direkt i form av en ökning av de komposterbara hushållssoporna. Utöver det avfall som uppstår innebär allt livsmedelssvinn en förlust av resurser som behövs vid produktionen, förädlingen och distributionen av produkten. Ju längre fram i livsmedelskedjan svinnet äger rum, desto större blir slöseriet med resurser.

| 3.4.3 | Produktionen av växthusgaser bidrar negativt till klimatförändringarna. "Hushållsskedet" får de största konsekvenserna i detta sammanhang: 45 % av de utsläpp som beräknas vara knutna till livsmedelssvinnet orsakas av hushållen. Förädlingssektorn står för 35 % av de årliga utsläppen. Enligt samma undersökning bör man ändå beakta bedömningen av hur mycket växthusgaser som produceras med försiktighet, eftersom den beror på hur pålitliga de siffror är som anger livsmedelssvinnet ("Förberedande studie om matavfall för EU:s 27 medlemsländer", sammanfattning, oktober 2010). |
| --- | --- |

3.4.3

Produktionen av växthusgaser bidrar negativt till klimatförändringarna. "Hushållsskedet" får de största konsekvenserna i detta sammanhang: 45 % av de utsläpp som beräknas vara knutna till livsmedelssvinnet orsakas av hushållen. Förädlingssektorn står för 35 % av de årliga utsläppen. Enligt samma undersökning bör man ändå beakta bedömningen av hur mycket växthusgaser som produceras med försiktighet, eftersom den beror på hur pålitliga de siffror är som anger livsmedelssvinnet ("Förberedande studie om matavfall för EU:s 27 medlemsländer", sammanfattning, oktober 2010).

| 3.4.4 | För såväl konsumenterna som de andra länkarna i livsmedelskedjan innebär svinn en ekonomisk förlust. Avfallspolitiken kommer att stramas åt i framtiden och orsaka extra kostnader (avfallshanteringskostnader, skatter osv.) för de olika aktörerna i livsmedelskedjan. Denna trend kommer utan tvivel att sporra till förebyggande investeringar. |
| --- | --- |

3.4.4

För såväl konsumenterna som de andra länkarna i livsmedelskedjan innebär svinn en ekonomisk förlust. Avfallspolitiken kommer att stramas åt i framtiden och orsaka extra kostnader (avfallshanteringskostnader, skatter osv.) för de olika aktörerna i livsmedelskedjan. Denna trend kommer utan tvivel att sporra till förebyggande investeringar.

| 3.4.5 | Ur social och etisk synvinkel är det otänkbart att låta bli att vidta politiska åtgärder för att minska omfattningen på livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet, framför allt i en situation där den ekonomiska krisen leder till att allt fler människor i EU befinner sig i en besvärlig situation. Livsmedelsbankernas ständigt ökande behov illustrerar denna oroande tendens. |
| --- | --- |

3.4.5

Ur social och etisk synvinkel är det otänkbart att låta bli att vidta politiska åtgärder för att minska omfattningen på livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet, framför allt i en situation där den ekonomiska krisen leder till att allt fler människor i EU befinner sig i en besvärlig situation. Livsmedelsbankernas ständigt ökande behov illustrerar denna oroande tendens.

4.   Några pågående initiativ

| 4.1 | Ett stort antal initiativ har utformats på global, europeisk, nationell och lokal nivå. De omfattar allt från beteendemässiga och kvantitativa studier till konkreta projekt på gräsrotsnivå. |
| --- | --- |

4.1

Ett stort antal initiativ har utformats på global, europeisk, nationell och lokal nivå. De omfattar allt från beteendemässiga och kvantitativa studier till konkreta projekt på gräsrotsnivå.

| 4.2 | Bland de internationella projekten kan nämnas FAO:s globala initiativ rörande livsmedelsförluster och en avfallsminskning (Save Food), som ger upphov till offentlig-privata partnerskap och en faktabaserad utveckling av politiken samt stöd till investeringar som grundar sig på mobilisering av resurser, enhetliga och samordnade utvärderingar och en dataanalys av livsmedelsförluster och livsmedelssvinn. Vidare har initiativ utformats som rör medvetandegörande, skapandet av nätverk och en förstärkning av kapaciteten hos aktörerna inom livsmedels- och jordbrukssystemet. |
| --- | --- |

4.2

Bland de internationella projekten kan nämnas FAO:s globala initiativ rörande livsmedelsförluster och en avfallsminskning (Save Food), som ger upphov till offentlig-privata partnerskap och en faktabaserad utveckling av politiken samt stöd till investeringar som grundar sig på mobilisering av resurser, enhetliga och samordnade utvärderingar och en dataanalys av livsmedelsförluster och livsmedelssvinn. Vidare har initiativ utformats som rör medvetandegörande, skapandet av nätverk och en förstärkning av kapaciteten hos aktörerna inom livsmedels- och jordbrukssystemet.

| 4.3 | Den 19 januari 2012 antog Europaparlamentet en resolution om strategin för en mer effektiv livsmedelskedja. Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att vidta praktiska åtgärder för att minska livsmedelssvinnet med 50 % fram till 2025. Europaparlamentet önskar att man inför en samordnad strategi som förenar åtgärder på EU-nivå och nationell nivå i syfte att minska förlusterna i varje skede av livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

4.3

Den 19 januari 2012 antog Europaparlamentet en resolution om strategin för en mer effektiv livsmedelskedja. Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att vidta praktiska åtgärder för att minska livsmedelssvinnet med 50 % fram till 2025. Europaparlamentet önskar att man inför en samordnad strategi som förenar åtgärder på EU-nivå och nationell nivå i syfte att minska förlusterna i varje skede av livsmedelskedjan.

| 4.4 | I sitt meddelande om en effektiv användning av resurser (3) ägnar kommissionen ett kapitel åt livsmedel och uppmanar medlemsstaterna att åtgärda problemet med livsmedelssvinn inom ramen för de nationella planerna för förebyggande av avfall. Kommissionen fastställer i meddelandet att livsmedelssvinnet bör minskas med hälften fram till 2020. |
| --- | --- |

4.4

I sitt meddelande om en effektiv användning av resurser (3) ägnar kommissionen ett kapitel åt livsmedel och uppmanar medlemsstaterna att åtgärda problemet med livsmedelssvinn inom ramen för de nationella planerna för förebyggande av avfall. Kommissionen fastställer i meddelandet att livsmedelssvinnet bör minskas med hälften fram till 2020.

| 4.5 | I augusti 2011 offentliggjorde kommissionen dokumentet "Guidelines on the preparation of food waste prevention programmes", genom vilket man vill hjälpa medlemsstaterna att utarbeta nationella program för att förhindra avfall orsakat av livsmedelsförluster. Kommissionen har dessutom lagt upp en webbplats om livsmedelssvinn med information om hur man förebygger detta (t.ex. tio tips om hur man minskar livsmedelssvinnet, ett informationsblad om skillnaden mellan "bäst före-datum" och "sista förbrukningsdag", en sammanställning av god praxis m.m.). |
| --- | --- |

4.5

I augusti 2011 offentliggjorde kommissionen dokumentet "Guidelines on the preparation of food waste prevention programmes", genom vilket man vill hjälpa medlemsstaterna att utarbeta nationella program för att förhindra avfall orsakat av livsmedelsförluster. Kommissionen har dessutom lagt upp en webbplats om livsmedelssvinn med information om hur man förebygger detta (t.ex. tio tips om hur man minskar livsmedelssvinnet, ett informationsblad om skillnaden mellan "bäst före-datum" och "sista förbrukningsdag", en sammanställning av god praxis m.m.).

| 4.6 | Slutligen håller kommissionen för närvarande på att utarbeta ett meddelande om hållbar livsmedelsförsörjning, där ett viktigt kapitel kommer att handla om livsmedelssvinnet. Meddelandet ska offentliggöras i slutet av 2013. Inom den rådgivande gruppen för livsmedelskedjan, djurhälsa och växters sundhet har man inrättat en arbetsgrupp som behandlar livsmedelsförluster och livsmedelssvinn i syfte att möjliggöra ett utbyte av åsikter om denna fråga mellan kommissionen och alla viktiga aktörer i livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

4.6

Slutligen håller kommissionen för närvarande på att utarbeta ett meddelande om hållbar livsmedelsförsörjning, där ett viktigt kapitel kommer att handla om livsmedelssvinnet. Meddelandet ska offentliggöras i slutet av 2013. Inom den rådgivande gruppen för livsmedelskedjan, djurhälsa och växters sundhet har man inrättat en arbetsgrupp som behandlar livsmedelsförluster och livsmedelssvinn i syfte att möjliggöra ett utbyte av åsikter om denna fråga mellan kommissionen och alla viktiga aktörer i livsmedelskedjan.

| 4.7 | Man kan också nämna "Greencook"-initiativet, som medfinansieras av EJFLU (Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling) och som syftar till att minska livsmedelssvinnet. Tack vare det sektorsövergripande partnerskapet kan man diskutera de olika initiativ som genomförts på gräsrotsnivå, och på så sätt bidra till övergången från experimentskedet till en allmän strategi. Lägesrapporterna är uppmuntrande och slutsatserna väntas år 2014. |
| --- | --- |

4.7

Man kan också nämna "Greencook"-initiativet, som medfinansieras av EJFLU (Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling) och som syftar till att minska livsmedelssvinnet. Tack vare det sektorsövergripande partnerskapet kan man diskutera de olika initiativ som genomförts på gräsrotsnivå, och på så sätt bidra till övergången från experimentskedet till en allmän strategi. Lägesrapporterna är uppmuntrande och slutsatserna väntas år 2014.

| 4.8 | Även rådet ägnar sig åt frågor som rör hållbar livsmedelsproduktion. Senast har Österrike lagt fram en idé, som fått stöd av 16 medlemsstater, till en ny livsmedelsmodell som bl.a. omfattar olika aspekter av värdesättning av livsmedel och därigenom ska bidra till att undvika livsmedelssvinn (se 16821/12). |
| --- | --- |

4.8

Även rådet ägnar sig åt frågor som rör hållbar livsmedelsproduktion. Senast har Österrike lagt fram en idé, som fått stöd av 16 medlemsstater, till en ny livsmedelsmodell som bl.a. omfattar olika aspekter av värdesättning av livsmedel och därigenom ska bidra till att undvika livsmedelssvinn (se 16821/12).

| 4.9 | I Storbritannien har WRAP redan i flera års tid arbetat med att bedöma omfattningen på livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet och med en kampanj som syftar till att förhindra dessa. Denna sammanslutning låg bakom ett avtal (Courtauld Commitment) mellan de största detaljhandlarna i Storbritannien och flera av de främsta producenterna av livsmedel och drycker, som syftade till att främja och vidta alla åtgärder som kan minska svinnet. Sedan projektet lanserades 2006–2007 har man kunnat märka en förbättring av situationen inom livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

4.9

I Storbritannien har WRAP redan i flera års tid arbetat med att bedöma omfattningen på livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet och med en kampanj som syftar till att förhindra dessa. Denna sammanslutning låg bakom ett avtal (Courtauld Commitment) mellan de största detaljhandlarna i Storbritannien och flera av de främsta producenterna av livsmedel och drycker, som syftade till att främja och vidta alla åtgärder som kan minska svinnet. Sedan projektet lanserades 2006–2007 har man kunnat märka en förbättring av situationen inom livsmedelskedjan.

| 4.10 | Storköken har också en viktig roll i livsmedelssvinnet. Med hjälp av rapporten Restaurant Food Waste Survey, som sammanslutningen Sustainable Restaurant Association offentliggjorde i Storbritannien 2010, kan man få en bättre bild av vad som händer på denna nivå. Den ursprungliga tanken var att mer noggrant bestämma mängden livsmedelsavfall från tio restauranger som är medlemmar i SRA i tre olika skeden: mat som konsumenterna lämnar kvar, svinn i samband med tillredningen och produkter som är fördärvade eller oanvändbara av olika orsaker. Analysen skulle slutligen leda till praktiska rekommendationer om hur man kan minska de förluster som noterades. |
| --- | --- |

4.10

Storköken har också en viktig roll i livsmedelssvinnet. Med hjälp av rapporten Restaurant Food Waste Survey, som sammanslutningen Sustainable Restaurant Association offentliggjorde i Storbritannien 2010, kan man få en bättre bild av vad som händer på denna nivå. Den ursprungliga tanken var att mer noggrant bestämma mängden livsmedelsavfall från tio restauranger som är medlemmar i SRA i tre olika skeden: mat som konsumenterna lämnar kvar, svinn i samband med tillredningen och produkter som är fördärvade eller oanvändbara av olika orsaker. Analysen skulle slutligen leda till praktiska rekommendationer om hur man kan minska de förluster som noterades.

| 4.11 | I och med den ekonomiska och finansiella krisen beklagar sig livsmedelsbankerna över att deras resurser minskar samtidigt som behoven enligt medlemsstaterna ökar. Det finns avtal mellan olika välgörenhetsorganisationer samt distributörer och förädlare som gör det möjligt att använda livsmedelsprodukter som dragits tillbaka från marknaden. Denna mat uppfyller naturligtvis fortfarande alla villkor för livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

4.11

I och med den ekonomiska och finansiella krisen beklagar sig livsmedelsbankerna över att deras resurser minskar samtidigt som behoven enligt medlemsstaterna ökar. Det finns avtal mellan olika välgörenhetsorganisationer samt distributörer och förädlare som gör det möjligt att använda livsmedelsprodukter som dragits tillbaka från marknaden. Denna mat uppfyller naturligtvis fortfarande alla villkor för livsmedelssäkerhet.

5.   Allmänna kommentarer

| 5.1 | Med tanke på de utmaningar som den demografiska utvecklingen, klimatförändringarna och behovet av att använda resurserna effektivt innebär, bör kampen mot livsmedelsförluster och livsmedelssvinn ses som en del av lösningen på problemet med livsmedelstrygghet. |
| --- | --- |

5.1

Med tanke på de utmaningar som den demografiska utvecklingen, klimatförändringarna och behovet av att använda resurserna effektivt innebär, bör kampen mot livsmedelsförluster och livsmedelssvinn ses som en del av lösningen på problemet med livsmedelstrygghet.

| 5.2 | Först och främst måste man göra en åtskillnad mellan de strategier som tillämpas i utvecklingsländerna och i industriländerna. |
| --- | --- |

5.2

Först och främst måste man göra en åtskillnad mellan de strategier som tillämpas i utvecklingsländerna och i industriländerna.

| 5.3 | I utvecklingsländerna är svinnet koncentrerat till de första länkarna i livsmedelskedjan, varför de lösningar som rekommenderas bör ser annorlunda ut. EESK har redan behandlat dessa lösningar i olika dokument. I industriländerna, inklusive EU, bör kampen mot livsmedelsförluster och livsmedelssvinn i första hand inriktas mot förädlingen, distributionen, konsumenterna och storköken. |
| --- | --- |

5.3

I utvecklingsländerna är svinnet koncentrerat till de första länkarna i livsmedelskedjan, varför de lösningar som rekommenderas bör ser annorlunda ut. EESK har redan behandlat dessa lösningar i olika dokument. I industriländerna, inklusive EU, bör kampen mot livsmedelsförluster och livsmedelssvinn i första hand inriktas mot förädlingen, distributionen, konsumenterna och storköken.

| 5.4 | I industriländerna handlar det snarare om ett beteendeproblem: Under de senaste fyrtio åren har maten utgjort en allt mindre del av hushållsutgifterna, vilket sannolikt har lett till att slutkonsumenterna blivit mindre uppmärksamma på hur maten används. Vissa studier visar att inställningen till mat varierar både när det gäller inköp och konsumtion beroende på familjetyp (inkomstnivå, hushållets storlek och ålder osv.). Detta bör beaktas för att de åtgärder som behöver vidtas på områdena utbildning, medvetandegörande och information ska bli så effektiva som möjligt. |
| --- | --- |

5.4

I industriländerna handlar det snarare om ett beteendeproblem: Under de senaste fyrtio åren har maten utgjort en allt mindre del av hushållsutgifterna, vilket sannolikt har lett till att slutkonsumenterna blivit mindre uppmärksamma på hur maten används. Vissa studier visar att inställningen till mat varierar både när det gäller inköp och konsumtion beroende på familjetyp (inkomstnivå, hushållets storlek och ålder osv.). Detta bör beaktas för att de åtgärder som behöver vidtas på områdena utbildning, medvetandegörande och information ska bli så effektiva som möjligt.

| 5.5 | Då man ser på de många undersökningar och initiativ som genomförts för att bekämpa livsmedelsförluster och livsmedelssvinn kan man konstatera att det är nödvändigt att ha tillgång till tillförlitliga och jämförbara siffror. Det är också viktigt att fastställa en gemensam definition och metod på EU-nivå för att bestämma omfattningen på förlusterna och svinnet. Detta kommer att ske inom ramen för projektet "Fusions" som lanserades i augusti 2012 som ett led i EU-programmet för forskning och teknisk utveckling (FP7). Detta projekt fokuserar på att sprida och utveckla bästa metoder, organisera evenemang som involverar olika partner, öka medvetenheten och lyfta fram politiska rekommendationer. Frågans brådskande karaktär och de mål som fastställts förutsätter att man vidtar konkreta åtgärder jämsides med forskning i syfte att förbättra tillgängliga data. |
| --- | --- |

5.5

Då man ser på de många undersökningar och initiativ som genomförts för att bekämpa livsmedelsförluster och livsmedelssvinn kan man konstatera att det är nödvändigt att ha tillgång till tillförlitliga och jämförbara siffror. Det är också viktigt att fastställa en gemensam definition och metod på EU-nivå för att bestämma omfattningen på förlusterna och svinnet. Detta kommer att ske inom ramen för projektet "Fusions" som lanserades i augusti 2012 som ett led i EU-programmet för forskning och teknisk utveckling (FP7). Detta projekt fokuserar på att sprida och utveckla bästa metoder, organisera evenemang som involverar olika partner, öka medvetenheten och lyfta fram politiska rekommendationer. Frågans brådskande karaktär och de mål som fastställts förutsätter att man vidtar konkreta åtgärder jämsides med forskning i syfte att förbättra tillgängliga data.

| 5.6 | För att få största möjliga nytta av olika erfarenheter på europeisk, nationell och lokal nivå måste man skapa en ram som främjar informationsutbyte och positiva initiativ. |
| --- | --- |

5.6

För att få största möjliga nytta av olika erfarenheter på europeisk, nationell och lokal nivå måste man skapa en ram som främjar informationsutbyte och positiva initiativ.

| 5.7 | Allmänt sett kan man konstatera följande:






  — | Ansträngningarna för att minska livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet måste följa en avfallshierarki: i första hand förebyggande åtgärder, sedan användning som människoföda (t.ex. donationer till livsmedelsbanker), därefter användning som djurfoder och slutligen energiproduktion och kompostering. |
| --- | --- | --- |

5.7

Allmänt sett kan man konstatera följande:

—

Ansträngningarna för att minska livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet måste följa en avfallshierarki: i första hand förebyggande åtgärder, sedan användning som människoföda (t.ex. donationer till livsmedelsbanker), därefter användning som djurfoder och slutligen energiproduktion och kompostering.

| — | Åtgärder bör vidtas på alla nivåer av livsmedelskedjan. Stimulansskapande åtgärder ska prioriteras i så stor utsträckning som möjligt. |
| --- | --- |

—

Åtgärder bör vidtas på alla nivåer av livsmedelskedjan. Stimulansskapande åtgärder ska prioriteras i så stor utsträckning som möjligt.

| — | Alla åtgärder för att minska förlusterna och svinnet bör till fullo motsvara kraven på livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Alla åtgärder för att minska förlusterna och svinnet bör till fullo motsvara kraven på livsmedelssäkerhet.

| 5.8 | Även om den storskaliga detaljhandeln inte utgör den länk i kedjan där livsmedelsvinnet är störst, kan den på ett avgörande sätt bidra till att minska svinnet genom att tillämpa vissa affärsmetoder och se till att konsumenterna får mer information och kännedom om frågan. |
| --- | --- |

5.8

Även om den storskaliga detaljhandeln inte utgör den länk i kedjan där livsmedelsvinnet är störst, kan den på ett avgörande sätt bidra till att minska svinnet genom att tillämpa vissa affärsmetoder och se till att konsumenterna får mer information och kännedom om frågan.

| 5.9 | Vid en analys av undersökningar där man studerar olika försäljningsmetoder är det emellertid inte alltid lätt att identifiera vilka metoder som tydligt påverkar livsmedelssvinnet i en eller annan riktning. Det finns ett antal kriterier som avgör om metoderna påverkar svinnet på ett positivt sätt eller inte, bland annat hushållets storlek och typen av hushåll samt typen av livsmedel. |
| --- | --- |

5.9

Vid en analys av undersökningar där man studerar olika försäljningsmetoder är det emellertid inte alltid lätt att identifiera vilka metoder som tydligt påverkar livsmedelssvinnet i en eller annan riktning. Det finns ett antal kriterier som avgör om metoderna påverkar svinnet på ett positivt sätt eller inte, bland annat hushållets storlek och typen av hushåll samt typen av livsmedel.

| 5.10 | I slutsatserna av en undersökning som gjorts av CRIOC (Centre de Recherche et d’Information des Organisations de Consommateurs, Belgien) om affärsmetoder i Belgien föreslås vissa initiativ som skulle kunna utvecklas i samarbete med distributionssektorn för att sporra konsumenterna till ansvarsfulla val. Bland förslagen kan nämnas en dialog med konsumenterna om ursprung, produktionsmetoder och näringsvärde snarare än enbart om priset. Man skulle också kunna lära konsumenterna att tolka datummärkningen på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

5.10

I slutsatserna av en undersökning som gjorts av CRIOC (Centre de Recherche et d’Information des Organisations de Consommateurs, Belgien) om affärsmetoder i Belgien föreslås vissa initiativ som skulle kunna utvecklas i samarbete med distributionssektorn för att sporra konsumenterna till ansvarsfulla val. Bland förslagen kan nämnas en dialog med konsumenterna om ursprung, produktionsmetoder och näringsvärde snarare än enbart om priset. Man skulle också kunna lära konsumenterna att tolka datummärkningen på ett korrekt sätt.

| 5.11 | I en situation där livsmedelsbankerna står inför en minskning av resurserna samtidigt som efterfrågan på deras tjänster ökar, måste myndigheterna göra allt som står i deras makt för att göra det lättare att donera matvaror till livsmedelsbankerna. Samtidigt som livsmedelssäkerheten måste förbli en prioritering måste myndigheterna anpassa vissa administrativa krav för att underlätta arbetet för de distributörer som hellre vill förse livsmedelsbankerna med livsmedel än att slänga bort livsmedelsprodukter som fortfarande är ätbara. Detsamma gäller för storkökssektorn. Man bör främja spridningen av försök som gjorts i vissa medlemsstater och som rör donatorns ansvarsfrihet (med förbehåll för vissa bestämmelser) och skatteincitament. |
| --- | --- |

5.11

I en situation där livsmedelsbankerna står inför en minskning av resurserna samtidigt som efterfrågan på deras tjänster ökar, måste myndigheterna göra allt som står i deras makt för att göra det lättare att donera matvaror till livsmedelsbankerna. Samtidigt som livsmedelssäkerheten måste förbli en prioritering måste myndigheterna anpassa vissa administrativa krav för att underlätta arbetet för de distributörer som hellre vill förse livsmedelsbankerna med livsmedel än att slänga bort livsmedelsprodukter som fortfarande är ätbara. Detsamma gäller för storkökssektorn. Man bör främja spridningen av försök som gjorts i vissa medlemsstater och som rör donatorns ansvarsfrihet (med förbehåll för vissa bestämmelser) och skatteincitament.

| 5.12 | I de diskussioner som förts för att främja lokala produkter i storkök har man konstaterat att lokala producenter och kooperativ kan avskräckas av det tungrodda förfarandet. Genom att göra det enklare för dessa aktörer att få tillträde till offentliga upphandlingar skulle man kunna bidra till en lösning. De lokala myndigheterna har också en roll i detta sammanhang, både när det gäller att införa särskilda kriterier för de matsalar som de ansvarar för och att informera personalen om hållbarare kostvanor. |
| --- | --- |

5.12

I de diskussioner som förts för att främja lokala produkter i storkök har man konstaterat att lokala producenter och kooperativ kan avskräckas av det tungrodda förfarandet. Genom att göra det enklare för dessa aktörer att få tillträde till offentliga upphandlingar skulle man kunna bidra till en lösning. De lokala myndigheterna har också en roll i detta sammanhang, både när det gäller att införa särskilda kriterier för de matsalar som de ansvarar för och att informera personalen om hållbarare kostvanor.

| 5.13 | I fråga om storkök visar olika initiativ också att man måste kommunicera såväl med personalen som med konsumenterna om man vill åstadkomma en beteendeförändring. |
| --- | --- |

5.13

I fråga om storkök visar olika initiativ också att man måste kommunicera såväl med personalen som med konsumenterna om man vill åstadkomma en beteendeförändring.

| 5.14 | Läroplanen för framtida kockar måste omarbetas. Man skulle kunna inkludera medvetandegörande om olika aspekter av livsmedelssvinnet, såsom lagerförvaltning, avfallssortering, potentiella ekonomiska fördelar och ett konsumentbaserat tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

5.14

Läroplanen för framtida kockar måste omarbetas. Man skulle kunna inkludera medvetandegörande om olika aspekter av livsmedelssvinnet, såsom lagerförvaltning, avfallssortering, potentiella ekonomiska fördelar och ett konsumentbaserat tillvägagångssätt.

| 5.15 | Alla förebyggande strategier måste bygga på gemensamma och samordnade åtgärder som vidtas av alla berörda aktörer. De åtgärder som ska vidtas måste skräddarsys utifrån de olika aktörerna, typen av mat och konsumtionssättet, så att man så fort som möjligt kan nå konkreta resultat. |
| --- | --- |

5.15

Alla förebyggande strategier måste bygga på gemensamma och samordnade åtgärder som vidtas av alla berörda aktörer. De åtgärder som ska vidtas måste skräddarsys utifrån de olika aktörerna, typen av mat och konsumtionssättet, så att man så fort som möjligt kan nå konkreta resultat.

| 5.16 | Som exempel kan nämnas behovet av att inleda en dialog med förädlingsindustrin för att uppmuntra den att på marknaden introducera produkter som bidrar till att minska hushållens livsmedelssvinn (formgivningen av förpackningar, mängd och format som anpassas till vissa livsmedelsprodukter osv.). Denna fråga bör också införas i utbildningen av förpackningsformgivare. |
| --- | --- |

5.16

Som exempel kan nämnas behovet av att inleda en dialog med förädlingsindustrin för att uppmuntra den att på marknaden introducera produkter som bidrar till att minska hushållens livsmedelssvinn (formgivningen av förpackningar, mängd och format som anpassas till vissa livsmedelsprodukter osv.). Denna fråga bör också införas i utbildningen av förpackningsformgivare.

| 5.17 | Under primärproduktionen skulle olika åtgärder kunna uppmuntras och utvecklas:






  — | Man skulle kunna fortsätta med och intensifiera den tillämpade forskningen, i fråga om både djur och växter, för att minska de förluster som orsakas av sjukdomar, tekniska brister och väderfaktorer. Det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket skulle kunna omfattas av detta förfarande. |
| --- | --- | --- |

5.17

Under primärproduktionen skulle olika åtgärder kunna uppmuntras och utvecklas:

—

Man skulle kunna fortsätta med och intensifiera den tillämpade forskningen, i fråga om både djur och växter, för att minska de förluster som orsakas av sjukdomar, tekniska brister och väderfaktorer. Det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket skulle kunna omfattas av detta förfarande.

| — | Man skulle kunna uppmuntra sektorsövergripande avtal, som för övrigt förespråkas i den nuvarande och framtida gemensamma jordbrukspolitiken, och se till att de är effektiva och hållbara. |
| --- | --- |

—

Man skulle kunna uppmuntra sektorsövergripande avtal, som för övrigt förespråkas i den nuvarande och framtida gemensamma jordbrukspolitiken, och se till att de är effektiva och hållbara.

| — | Jordbruket fortsätter att ha en avgörande roll som leverantör för livsmedelsindustrin, men främjandet och utvecklingen av korta livsmedelskedjor kan bidra till att minska förlusterna och svinnet. Detta kan åstadkommas genom att man avskaffar de mellanliggande aktörerna mellan produktions- och konsumtionsleden. |
| --- | --- |

—

Jordbruket fortsätter att ha en avgörande roll som leverantör för livsmedelsindustrin, men främjandet och utvecklingen av korta livsmedelskedjor kan bidra till att minska förlusterna och svinnet. Detta kan åstadkommas genom att man avskaffar de mellanliggande aktörerna mellan produktions- och konsumtionsleden.

| 5.18 | I dag är man i princip väl medveten om omfattningen av livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet samt orsakerna till dessa. Man bör dock tydligare klargöra hur stora mängder livsmedel som går förlorade på grund av respektive orsak. Det är uppenbart att olika undersökningar beträffande förekomsten av förluster och svinn på olika stadier är av väsentlig betydelse för att man ska få bättre förståelse för fenomenet och kunna vidta förebyggande åtgärder, på basis av starka och verifierbara argument. Detta förfarande är särskilt viktigt eftersom kostnaderna i anslutning till svinnet, genom mängden avfall som produceras, endast kommer att öka i framtiden. |
| --- | --- |

5.18

I dag är man i princip väl medveten om omfattningen av livsmedelsförlusterna och livsmedelssvinnet samt orsakerna till dessa. Man bör dock tydligare klargöra hur stora mängder livsmedel som går förlorade på grund av respektive orsak. Det är uppenbart att olika undersökningar beträffande förekomsten av förluster och svinn på olika stadier är av väsentlig betydelse för att man ska få bättre förståelse för fenomenet och kunna vidta förebyggande åtgärder, på basis av starka och verifierbara argument. Detta förfarande är särskilt viktigt eftersom kostnaderna i anslutning till svinnet, genom mängden avfall som produceras, endast kommer att öka i framtiden.

| 5.19 | Det finns många olika orsaker till livsmedelssvinnet i konsumentskedet och de varierar från en medlemsstat till en annan, beroende på kultur, klimat, kostvanor och hushållstyp. Detta försvårar ytterligare valet av kommunikation som ska anpassas till hela EU. |
| --- | --- |

5.19

Det finns många olika orsaker till livsmedelssvinnet i konsumentskedet och de varierar från en medlemsstat till en annan, beroende på kultur, klimat, kostvanor och hushållstyp. Detta försvårar ytterligare valet av kommunikation som ska anpassas till hela EU.

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  EESK:s yttrande om "Utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen" (EUT C 43, 15.2.2012, s. 94–98).

1

(2)  COM(2011) 571 final, "Färdplan för ett resurseffektivt Europa", s. 21.

2

(3)  COM(2011) 571 final, "Färdplan för ett resurseffektivt Europa".

3

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

488:e plenarsessionen den 20 och 21 mars 2013

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/52

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen – Europeiska unionens yttersta randområden: smart och hållbar tillväxt för alla genom samarbete”

COM(2012) 287 final

2013/C 161/09

Föredragande: Henri MALOSSE

Den 20 juni 2012 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

"Europeiska unionens yttersta randområden: smart och hållbar tillväxt för alla genom samarbete"

COM(2012) 287 final.

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 mars 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars 2013) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 165 röster för, 2 röster emot och 6 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer – de yttersta randområdenas roll som europeiska plattformar

| 1.1 | När det gäller de yttersta randområdena bör EU:s prioritering i dag vara att stärka banden mellan dessa områden och den europeiska kontinenten samt att öka invånarnas känsla av delaktighet i det europeiska projektet. De yttersta randområdena kan på vissa områden, såsom biologisk mångfald, jordobservation, förnybar energi och kulturell integration, fungera som laboratorier, försöksområden och till och med modeller för Europa. |
| --- | --- |

1.1

När det gäller de yttersta randområdena bör EU:s prioritering i dag vara att stärka banden mellan dessa områden och den europeiska kontinenten samt att öka invånarnas känsla av delaktighet i det europeiska projektet. De yttersta randområdena kan på vissa områden, såsom biologisk mångfald, jordobservation, förnybar energi och kulturell integration, fungera som laboratorier, försöksområden och till och med modeller för Europa.

| 1.2 | De yttersta randområdena har många tillgångar som de kan bidra med till Europas framtid, bland annat invånarnas färdigheter, områdenas jordbruks-, fiskeri- och industriprodukter, turism av hög kvalitet samt det geografiska läget som europeiska plattformar i sitt närområde. De yttersta randområdena bör ha tillgång till alla inre marknadens fördelar på samma villkor som övriga regioner i Europa. |
| --- | --- |

1.2

De yttersta randområdena har många tillgångar som de kan bidra med till Europas framtid, bland annat invånarnas färdigheter, områdenas jordbruks-, fiskeri- och industriprodukter, turism av hög kvalitet samt det geografiska läget som europeiska plattformar i sitt närområde. De yttersta randområdena bör ha tillgång till alla inre marknadens fördelar på samma villkor som övriga regioner i Europa.

| 1.3 | Även om den ekonomiska situationen för närvarande är synnerligen pressad bör det särskilda stöd som riktas till de yttersta randområdena inte minskas. Dessa regioner bör ha tillgång till de finansiella resurser som behövs för att de ska kunna nå de mål som fastställts i Europa 2020-strategin, och de bör kompenseras för de nackdelar som följer bland annat av områdenas avsides läge. |
| --- | --- |

1.3

Även om den ekonomiska situationen för närvarande är synnerligen pressad bör det särskilda stöd som riktas till de yttersta randområdena inte minskas. Dessa regioner bör ha tillgång till de finansiella resurser som behövs för att de ska kunna nå de mål som fastställts i Europa 2020-strategin, och de bör kompenseras för de nackdelar som följer bland annat av områdenas avsides läge.

| 1.4 | EU:s politik för de yttersta randområdena har visserligen haft goda resultat hittills, men man måste ge en ny dynamik åt begreppet "yttersta randområden" med utgångspunkt i den särskilda rättsliga grunden i EUF-fördraget för att ge det en mer strategisk och ambitiös dimension. Man kan inte längre lämna dessa områden utanför den EU-politik som rör stora nätverk, forskning, rörlighet och jordobservation. |
| --- | --- |

1.4

EU:s politik för de yttersta randområdena har visserligen haft goda resultat hittills, men man måste ge en ny dynamik åt begreppet "yttersta randområden" med utgångspunkt i den särskilda rättsliga grunden i EUF-fördraget för att ge det en mer strategisk och ambitiös dimension. Man kan inte längre lämna dessa områden utanför den EU-politik som rör stora nätverk, forskning, rörlighet och jordobservation.

| 1.5 | Instrumentet Posei bör utvärderas och utvidgas så att det omfattar alla produkter i de yttersta randområdena, såväl jordbruksprodukter som övriga produkter. |
| --- | --- |

1.5

Instrumentet Posei bör utvärderas och utvidgas så att det omfattar alla produkter i de yttersta randområdena, såväl jordbruksprodukter som övriga produkter.

| 1.6 | Artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör genomföras effektivt inom ett antal europeiska politikområden, bl.a. konkurrens, offentlig upphandling, fiske och miljö, så att de specifika miljö- och klimatförhållandena i de yttersta randområdena beaktas. Kommissionens nuvarande betänksamhet tycks i detta hänseende föga motiverad mot bakgrund av fördragets lydelse. EESK uppmanar kommissionen att utföra och offentliggöra en analys av tillämpningen av artikel 349. |
| --- | --- |

1.6

Artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) bör genomföras effektivt inom ett antal europeiska politikområden, bl.a. konkurrens, offentlig upphandling, fiske och miljö, så att de specifika miljö- och klimatförhållandena i de yttersta randområdena beaktas. Kommissionens nuvarande betänksamhet tycks i detta hänseende föga motiverad mot bakgrund av fördragets lydelse. EESK uppmanar kommissionen att utföra och offentliggöra en analys av tillämpningen av artikel 349.

| 1.7 | Sysselsättnings- och ungdomsfrågor är viktiga för de yttersta randområdena. Den sociala dimensionen bör prioriteras i EU:s politik i fråga om de yttersta randområdena. Följaktligen är det nödvändigt att på ett effektivt sätt utveckla denna aspekt genom att vidta åtgärder på kort, medellång och lång sikt genom stödprogram med inriktning på utbildning som är anpassad till arbetsmarknadens behov i dessa regioner samt stöd till åtgärder som skapar sysselsättning och välfärd. |
| --- | --- |

1.7

Sysselsättnings- och ungdomsfrågor är viktiga för de yttersta randområdena. Den sociala dimensionen bör prioriteras i EU:s politik i fråga om de yttersta randområdena. Följaktligen är det nödvändigt att på ett effektivt sätt utveckla denna aspekt genom att vidta åtgärder på kort, medellång och lång sikt genom stödprogram med inriktning på utbildning som är anpassad till arbetsmarknadens behov i dessa regioner samt stöd till åtgärder som skapar sysselsättning och välfärd.

| 1.8 | EU kan också förbättra sin konkurrenskraft med hjälp av program som genomförs i de yttersta randområdena på sådana områden som förnybar energi, havsforskning, undersökning av den biologiska mångfalden, skogsbruk, hälsa och kampen mot tropiska sjukdomar. |
| --- | --- |

1.8

EU kan också förbättra sin konkurrenskraft med hjälp av program som genomförs i de yttersta randområdena på sådana områden som förnybar energi, havsforskning, undersökning av den biologiska mångfalden, skogsbruk, hälsa och kampen mot tropiska sjukdomar.

| 1.9 | Det är uppenbart att de yttersta randområdena bör integreras bättre i sin geografiska omgivning. Det finns många exempel på att kommissionen överlag har svårt att förstå den strategiska roll som de yttersta randområdena har i EU:s externa politik i egenskap av europeiska plattformar, bland annat på områdena handel, fiskeripolitik och utvecklingssamarbete. Det är nödvändigt att kommissionen ger regionalt samarbete ett mer kraftfullt, synligt och aktivt stöd. |
| --- | --- |

1.9

Det är uppenbart att de yttersta randområdena bör integreras bättre i sin geografiska omgivning. Det finns många exempel på att kommissionen överlag har svårt att förstå den strategiska roll som de yttersta randområdena har i EU:s externa politik i egenskap av europeiska plattformar, bland annat på områdena handel, fiskeripolitik och utvecklingssamarbete. Det är nödvändigt att kommissionen ger regionalt samarbete ett mer kraftfullt, synligt och aktivt stöd.

| 1.10 | Det civila samhällets deltagande i EU-strategin bör vara mer än enbart en slogan. EESK föreslår att man anordnar rundabordssamtal där man sammanför aktörer i det civila samhället i de olika yttersta randområdena i syfte att utarbeta handlingsplaner, där man fastställer målen för och etapperna i genomförandet av Europa 2020-strategin. Kommittén erbjuder sig att starta upp denna process i partnerskap med de yttersta randområdenas ordförandekonferens och ekonomiska och sociala råd. |
| --- | --- |

1.10

Det civila samhällets deltagande i EU-strategin bör vara mer än enbart en slogan. EESK föreslår att man anordnar rundabordssamtal där man sammanför aktörer i det civila samhället i de olika yttersta randområdena i syfte att utarbeta handlingsplaner, där man fastställer målen för och etapperna i genomförandet av Europa 2020-strategin. Kommittén erbjuder sig att starta upp denna process i partnerskap med de yttersta randområdenas ordförandekonferens och ekonomiska och sociala råd.

| 1.11 | EESK förespråkar att man anordnar en strukturerad dialog mellan det civila samhället i de yttersta randområdena och i respektive grannländer (Latinamerika, Atlanten, Västindien och Indiska oceanen). På så sätt skulle företrädare för de yttersta randområdena bland annat bli delaktiga i den dialog som kommissionen inlett inom ramen för de ekonomiska partnerskapsavtalen. Kommittén stöder inrättandet av uppföljningskommittéer med det civila samhället i samband med alla ekonomiska partnerskapsavtal, och anser att de yttersta randområdena bör ingå i dessa kommittéer i den mån de berörs. |
| --- | --- |

1.11

EESK förespråkar att man anordnar en strukturerad dialog mellan det civila samhället i de yttersta randområdena och i respektive grannländer (Latinamerika, Atlanten, Västindien och Indiska oceanen). På så sätt skulle företrädare för de yttersta randområdena bland annat bli delaktiga i den dialog som kommissionen inlett inom ramen för de ekonomiska partnerskapsavtalen. Kommittén stöder inrättandet av uppföljningskommittéer med det civila samhället i samband med alla ekonomiska partnerskapsavtal, och anser att de yttersta randområdena bör ingå i dessa kommittéer i den mån de berörs.

| 1.12 | EESK föreslår att man inrättar EU-kontor i vart och ett av de yttersta randområdena, så att kopplingen mellan EU och dessa regioner blir mer påtaglig, synlig och direkt. |
| --- | --- |

1.12

EESK föreslår att man inrättar EU-kontor i vart och ett av de yttersta randområdena, så att kopplingen mellan EU och dessa regioner blir mer påtaglig, synlig och direkt.

2.   Inledning och allmänna kommentarer

| 2.1 | I artiklarna 349 och 355 i EUF-fördraget fastställs och erkänns de yttersta randområdenas särdrag. Sedan 1989 omfattas dessa områden dessutom av ett särskilt program för att stödja socioekonomiska åtgärder som syftar till att öka konvergensen mellan dessa regioner och det övriga EU. |
| --- | --- |

2.1

I artiklarna 349 och 355 i EUF-fördraget fastställs och erkänns de yttersta randområdenas särdrag. Sedan 1989 omfattas dessa områden dessutom av ett särskilt program för att stödja socioekonomiska åtgärder som syftar till att öka konvergensen mellan dessa regioner och det övriga EU.

| 2.2 | De yttersta randområdena utökar på ett avgörande sätt EU:s territorium och geografiska närvaro i världen och utvidgar därigenom EU:s politiska, ekonomiska och kulturella inflytande samt bidrar med stora fiskeområden i Atlanten och Indiska oceanen. De yttersta randområdenas roll som europeiska plattformar bör ges ökat värde genom att man inbegriper dem i de transeuropeiska näten (t.ex. TEN-T, digitala nät) och särbehandlar dem när det gäller tillgången till EU-program för jordobservation (GMES, Galileo) samt EU-program för forskning om förnybar energi och om den biologiska mångfalden. Via olika program för rörlighet och samarbete bör man också utveckla de yttersta randområdenas roll som förmedlare av europeiskt inflytande i världen. En särskild EU-representant i dessa områden är berättigat med tanke på deras avsides läge, och det utgör också en politisk signal och ett effektivt redskap för att främja deras roll som plattformar. |
| --- | --- |

2.2

De yttersta randområdena utökar på ett avgörande sätt EU:s territorium och geografiska närvaro i världen och utvidgar därigenom EU:s politiska, ekonomiska och kulturella inflytande samt bidrar med stora fiskeområden i Atlanten och Indiska oceanen. De yttersta randområdenas roll som europeiska plattformar bör ges ökat värde genom att man inbegriper dem i de transeuropeiska näten (t.ex. TEN-T, digitala nät) och särbehandlar dem när det gäller tillgången till EU-program för jordobservation (GMES, Galileo) samt EU-program för forskning om förnybar energi och om den biologiska mångfalden. Via olika program för rörlighet och samarbete bör man också utveckla de yttersta randområdenas roll som förmedlare av europeiskt inflytande i världen. En särskild EU-representant i dessa områden är berättigat med tanke på deras avsides läge, och det utgör också en politisk signal och ett effektivt redskap för att främja deras roll som plattformar.

| 2.3 | EESK har för sin del under de senaste tjugo åren stött åtgärder som det civila samhället i de yttersta randområdena har vidtagit för att närma sig EU och för att göra sin röst hörd. I detta sammanhang bör man särskilt betona de negativa konsekvenser som unionens handelspolitik kan få för de yttersta randområdena, bland annat på grund av frihandelsavtalen och de ekonomiska partnerskapsavtalen med de yttersta randområdenas grannländer (1). Det är beklagligt att kommissionen inte tar upp denna fråga i sitt meddelande eller beaktar rekommendationerna i EESK:s yttrande (2) av den 17 februari 2010 som utarbetats av Hervé Coupeau, särskilt vad gäller kompletterande åtgärder. |
| --- | --- |

2.3

EESK har för sin del under de senaste tjugo åren stött åtgärder som det civila samhället i de yttersta randområdena har vidtagit för att närma sig EU och för att göra sin röst hörd. I detta sammanhang bör man särskilt betona de negativa konsekvenser som unionens handelspolitik kan få för de yttersta randområdena, bland annat på grund av frihandelsavtalen och de ekonomiska partnerskapsavtalen med de yttersta randområdenas grannländer (1). Det är beklagligt att kommissionen inte tar upp denna fråga i sitt meddelande eller beaktar rekommendationerna i EESK:s yttrande (2) av den 17 februari 2010 som utarbetats av Hervé Coupeau, särskilt vad gäller kompletterande åtgärder.

| 2.4 | En annan brist med meddelandet är att det inte beaktar en viktigt politisk faktor och dess konsekvenser, nämligen att de yttersta randområdena utgör en del av EU. En hearing på ön Réunion visade att det civila samhället är starkt engagerat i det europeiska projektet, som aldrig ifrågasatts. EESK anser att EU:s strategi för de yttersta randområdena bör fokusera på att förbättra deras integration i den helhet som EU utgör, samtidigt som man beaktar deras situation. |
| --- | --- |

2.4

En annan brist med meddelandet är att det inte beaktar en viktigt politisk faktor och dess konsekvenser, nämligen att de yttersta randområdena utgör en del av EU. En hearing på ön Réunion visade att det civila samhället är starkt engagerat i det europeiska projektet, som aldrig ifrågasatts. EESK anser att EU:s strategi för de yttersta randområdena bör fokusera på att förbättra deras integration i den helhet som EU utgör, samtidigt som man beaktar deras situation.

3.   Särskilda frågor

| 3.1 | Det har blivit absolut nödvändigt att förenkla och påskynda urvals- och tilldelningsförfarandena för finansiering i samband med genomförandet av sammanhållningspolitiken. Det är ofta EU och de nationella myndigheterna som bär ansvaret för de orimliga förseningarna och väntetiderna. Dessa äventyrar allvarligt EU:s trovärdighet, varför det här problemet bör åtgärdas så fort som möjligt innan den kommande budgetplanen behandlas. |
| --- | --- |

3.1

Det har blivit absolut nödvändigt att förenkla och påskynda urvals- och tilldelningsförfarandena för finansiering i samband med genomförandet av sammanhållningspolitiken. Det är ofta EU och de nationella myndigheterna som bär ansvaret för de orimliga förseningarna och väntetiderna. Dessa äventyrar allvarligt EU:s trovärdighet, varför det här problemet bör åtgärdas så fort som möjligt innan den kommande budgetplanen behandlas.

| 3.2 | En annan viktig förutsättning för EU:s framtida program är att man ser till att EU-stöden får bättre synlighet och att de riktas bättre. Den nuvarande spridningen ökar ineffektiviteten och utgör en källa till kritik. Såsom anges i det yttrande av Hervé Coupeau som nämns ovan, rekommenderar EESK att man i det här skedet fokuserar på tre grundläggande prioriteringar. För det första utbildning som gynnar anställbarheten, särskilt för ungdomar, inbegripet genom stöd till grundläggande infrastruktur, eftersom dessa områdens huvudsakliga rikedom naturligtvis utgörs av invånarnas färdigheter och företagaranda. För det andra stöd till den privata sektorn i dess roll som skapare av välfärd och sysselsättning: små och medelstora företag och industrier, turism, tjänster till produktionsfaktorer, jordbruk, skogsbruk och fiskeri. Den tredje prioriteringen är investeringar i de stora nätverken (IKT, transporter, avfall, vatten, energi osv.) så att man kan garantera att medborgarna har lika tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, vilket bidrar till områdenas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

3.2

En annan viktig förutsättning för EU:s framtida program är att man ser till att EU-stöden får bättre synlighet och att de riktas bättre. Den nuvarande spridningen ökar ineffektiviteten och utgör en källa till kritik. Såsom anges i det yttrande av Hervé Coupeau som nämns ovan, rekommenderar EESK att man i det här skedet fokuserar på tre grundläggande prioriteringar. För det första utbildning som gynnar anställbarheten, särskilt för ungdomar, inbegripet genom stöd till grundläggande infrastruktur, eftersom dessa områdens huvudsakliga rikedom naturligtvis utgörs av invånarnas färdigheter och företagaranda. För det andra stöd till den privata sektorn i dess roll som skapare av välfärd och sysselsättning: små och medelstora företag och industrier, turism, tjänster till produktionsfaktorer, jordbruk, skogsbruk och fiskeri. Den tredje prioriteringen är investeringar i de stora nätverken (IKT, transporter, avfall, vatten, energi osv.) så att man kan garantera att medborgarna har lika tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, vilket bidrar till områdenas konkurrenskraft.

| 3.3 | Hållbar utveckling är en mycket viktig fråga, men den bör utvidgas till att även omfatta många andra områden än enbart miljön. Exempelvis innebär hållbarhet i samband med turism respekt för den lokala identiteten, regionalt kunnande samt bevarande av den traditionella livsstilen, språket och den typiska lokala produktionen. Frågor som rör tillgång för alla, den demografiska utvecklingen och beroendebehandling är särskilt viktiga i de yttersta randområdena, och de behandlas inte tillräckligt ingående i kommissionens meddelande. |
| --- | --- |

3.3

Hållbar utveckling är en mycket viktig fråga, men den bör utvidgas till att även omfatta många andra områden än enbart miljön. Exempelvis innebär hållbarhet i samband med turism respekt för den lokala identiteten, regionalt kunnande samt bevarande av den traditionella livsstilen, språket och den typiska lokala produktionen. Frågor som rör tillgång för alla, den demografiska utvecklingen och beroendebehandling är särskilt viktiga i de yttersta randområdena, och de behandlas inte tillräckligt ingående i kommissionens meddelande.

| 3.4 | EESK uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att beakta de yttersta randområdena i bestämmelserna för offentlig upphandling. De specifika förhållanden som råder i de yttersta randområdena motiverar att man uppmärksammar den lokala sysselsättningen, men också att man försöker undvika social dumpning med ursprung i grannländerna där lönekostnaderna är betydligt lägre samt de aggressiva metoder med låga priser som tillämpas av vissa ekonomiska aktörer och som i första hand syftar till att undanröja alla lokala konkurrenter för att därefter tillämpa en monopolpolicy med höga priser. |
| --- | --- |

3.4

EESK uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att beakta de yttersta randområdena i bestämmelserna för offentlig upphandling. De specifika förhållanden som råder i de yttersta randområdena motiverar att man uppmärksammar den lokala sysselsättningen, men också att man försöker undvika social dumpning med ursprung i grannländerna där lönekostnaderna är betydligt lägre samt de aggressiva metoder med låga priser som tillämpas av vissa ekonomiska aktörer och som i första hand syftar till att undanröja alla lokala konkurrenter för att därefter tillämpa en monopolpolicy med höga priser.

| 3.5 | EESK beklagar att det i kommissionens meddelande saknas en klar vision för förbindelserna med grannländer utanför EU, såsom kommittén rekommenderar i Hervé Coupeaus yttrande. EESK betonar att ett samarbete mellan de yttersta randområdena och grannländerna, i synnerhet AVS-länderna, är mycket viktigt och bör ha formen av gemensamma samarbetsprojekt som får resurser från Europeiska utvecklingsfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Det har gjorts många studier på detta område, men få konkreta samarbetsprojekt har genomförts eftersom det saknas operativa regler. Det finns ändå många möjligheter till samarbete på områdena transporter, turism, utbildning, hälsa, fiske och jordbruk, forskning och utveckling samt miljöskydd. Man har inte heller löst frågan om EU:s handelspolitik. Befintliga och kommande frihandelsavtal och avtal om ekonomiskt partnerskap utgör ett verkligt hot mot den svaga ekonomin i vissa av de yttersta randområdena. Om man inte beaktar de yttersta randområdenas verkliga intressen i EU:s handelspolitik blir förslaget till EU-strategi för de yttersta randområdena meningslöst. |
| --- | --- |

3.5

EESK beklagar att det i kommissionens meddelande saknas en klar vision för förbindelserna med grannländer utanför EU, såsom kommittén rekommenderar i Hervé Coupeaus yttrande. EESK betonar att ett samarbete mellan de yttersta randområdena och grannländerna, i synnerhet AVS-länderna, är mycket viktigt och bör ha formen av gemensamma samarbetsprojekt som får resurser från Europeiska utvecklingsfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. Det har gjorts många studier på detta område, men få konkreta samarbetsprojekt har genomförts eftersom det saknas operativa regler. Det finns ändå många möjligheter till samarbete på områdena transporter, turism, utbildning, hälsa, fiske och jordbruk, forskning och utveckling samt miljöskydd. Man har inte heller löst frågan om EU:s handelspolitik. Befintliga och kommande frihandelsavtal och avtal om ekonomiskt partnerskap utgör ett verkligt hot mot den svaga ekonomin i vissa av de yttersta randområdena. Om man inte beaktar de yttersta randområdenas verkliga intressen i EU:s handelspolitik blir förslaget till EU-strategi för de yttersta randområdena meningslöst.

| 3.6 | Slutligen är det beklagligt att man i meddelandet fäster så lite uppmärksamhet vid inrättandet av ett partnerskap med det civila samhället i de yttersta randområdena, som omfattar ett strukturerat samråd med det civila samhället om utvecklingen av sammanhållningsåtgärder och av projekt som gör det möjligt att stärka invånarnas känsla av en europeisk identitet med hjälp av informationskampanjer, det europeiska medborgarskapet och rörlighetsprogram. EESK hänvisar till sitt yttrande om "En europeisk uppförandekod för partnerskap" (3). |
| --- | --- |

3.6

Slutligen är det beklagligt att man i meddelandet fäster så lite uppmärksamhet vid inrättandet av ett partnerskap med det civila samhället i de yttersta randområdena, som omfattar ett strukturerat samråd med det civila samhället om utvecklingen av sammanhållningsåtgärder och av projekt som gör det möjligt att stärka invånarnas känsla av en europeisk identitet med hjälp av informationskampanjer, det europeiska medborgarskapet och rörlighetsprogram. EESK hänvisar till sitt yttrande om "En europeisk uppförandekod för partnerskap" (3).

4.   Förslag inför framtiden

4.1   Posei-programmet (det särskilda programmet för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär).

4.1.1   Tillämpningen av detta program bör utvärderas noggrant. Utöver de betydande resurser som inom ramen för instrumentet Posei anslås för två produkter från de yttersta randområdena (socker och bananer) bör man även beakta en mängd andra lokala produkter som skulle kunna få exportstöd (vanilj, frukt och grönsaker, fiskeriprodukter osv.).

4.1.2   De anslag som tilldelas Posei-programmen för jordbruk bör bibehållas och till och med utökas för att möjliggöra en fortsatt utveckling av framställningen av produkter som är avsedda för såväl export som den inre marknaden samtidigt som man säkerställer försörjningstryggheten vad gäller råvaror och basprodukter.

4.2   Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

| 4.2.1 | EESK välkomnar att rådet fortfarande särbehandlar de yttersta randområdena för att de ska kunna dra maximal nytta av de tillgängliga medlen, genom att föreslå en medfinansieringssats på 85 % oberoende av deras inkomstnivå. Kommittén beklagar emellertid att medfinansieringssatsen när det gäller specifika anslag för att kompensera ytterligare kostnader som är en konsekvens av de yttersta randområdenas belägenhet ligger kvar på 50 %, och därför föreslår vi att kommissionen agerar på ett tillräckligt flexibelt sätt för att säkerställa att medfinansieringen får full effekt. |
| --- | --- |

4.2.1

EESK välkomnar att rådet fortfarande särbehandlar de yttersta randområdena för att de ska kunna dra maximal nytta av de tillgängliga medlen, genom att föreslå en medfinansieringssats på 85 % oberoende av deras inkomstnivå. Kommittén beklagar emellertid att medfinansieringssatsen när det gäller specifika anslag för att kompensera ytterligare kostnader som är en konsekvens av de yttersta randområdenas belägenhet ligger kvar på 50 %, och därför föreslår vi att kommissionen agerar på ett tillräckligt flexibelt sätt för att säkerställa att medfinansieringen får full effekt.

| 4.2.2 | Vidare oroas EESK av att kommissionens förslag avseende territoriellt samarbete inte leder till konkreta åtgärder för att främja den ytterst viktiga regionala integreringen av de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

4.2.2

Vidare oroas EESK av att kommissionens förslag avseende territoriellt samarbete inte leder till konkreta åtgärder för att främja den ytterst viktiga regionala integreringen av de yttersta randområdena.

4.3   Rörlighetsprogram: EU måste garantera att medborgarna i de yttersta randområdena har samma tillgång till denna typ av program, oavsett om de är inriktade på arbete eller studier. Man kan till exempel inte godta den uppenbara motsättningen mellan att å ena sidan vilja erbjuda ungdomar och universitetsstuderande i de yttersta randområdena möjlighet att dra full nytta av EU:s rörlighetsprogram såsom "Erasmus för alla" och å andra sidan helt bortse från den geografiska situationen genom att inte ta hänsyn till de transportkostnader som avståndet ger upphov till. Detta gäller både besökande studenter till de yttersta randområdena och dem som reser till ett annat EU-land.

4.3.1   En annan paradox är att "Erasmus för alla" inte tar hänsyn till de yttersta randområdenas – och därmed EU:s – grannländer. Det är av största vikt att dessa motsättningar löses upp. Ett särskilt "Erasmus Mundus" för de yttersta randområdena borde göra det möjligt att organisera utbyten av ungdomar med grannländerna, och därmed utnyttja dessa europeiska plattformar för att främja den europeiska identiteten och kulturen.

4.4   Tillgänglighet

| 4.4.1 | EESK stöder, tillsammans med Europaparlamentet, behovet av att fastställa en särskild ram för transporter och IKT så att de yttersta randområdena kan lösa de problem som stora avstånd och den digitala klyftan ger upphov till. |
| --- | --- |

4.4.1

EESK stöder, tillsammans med Europaparlamentet, behovet av att fastställa en särskild ram för transporter och IKT så att de yttersta randområdena kan lösa de problem som stora avstånd och den digitala klyftan ger upphov till.

4.5   Regional integration

| 4.5.1 | De yttersta randområdena bör automatiskt vara berättigade till gränsöverskridande samarbeten även om kriteriet om att det ska vara högst 150 km mellan sjögränserna inte uppfylls. |
| --- | --- |

4.5.1

De yttersta randområdena bör automatiskt vara berättigade till gränsöverskridande samarbeten även om kriteriet om att det ska vara högst 150 km mellan sjögränserna inte uppfylls.

| 4.5.2 | En effektiv regional integration av de yttersta randområdena förutsätter antagandet av åtgärder som förbättrar förbindelserna mellan dessa regioner och tredjeländer i deras omgivning och främjar den oumbärliga internationaliseringen av deras små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.5.2

En effektiv regional integration av de yttersta randområdena förutsätter antagandet av åtgärder som förbättrar förbindelserna mellan dessa regioner och tredjeländer i deras omgivning och främjar den oumbärliga internationaliseringen av deras små och medelstora företag.

| 4.5.3 | EU bör absolut genomföra konsekvensanalyser i samband med att EU sluter handels- eller fiskeavtal med länder som gränsar till de yttersta randområdena, och informera de politiska instanserna och det civila samhället i de yttersta randområdena om förhandlingarna samt involvera dem i frågor som direkt berör dem. |
| --- | --- |

4.5.3

EU bör absolut genomföra konsekvensanalyser i samband med att EU sluter handels- eller fiskeavtal med länder som gränsar till de yttersta randområdena, och informera de politiska instanserna och det civila samhället i de yttersta randområdena om förhandlingarna samt involvera dem i frågor som direkt berör dem.

| 4.5.4 | I näringslivet och i juridiska kretsar i de yttersta randområdena intresserar man sig också för frågan om investeringssäkerheten i deras områden. EESK stöder i detta avseende inrättandet av ett advokatsamfund i de yttersta randområdena och andra initiativ i denna riktning, såsom Atlantiska tvistlösningscentrumet (Centro Atlántico de Arbitraje). |
| --- | --- |

4.5.4

I näringslivet och i juridiska kretsar i de yttersta randområdena intresserar man sig också för frågan om investeringssäkerheten i deras områden. EESK stöder i detta avseende inrättandet av ett advokatsamfund i de yttersta randområdena och andra initiativ i denna riktning, såsom Atlantiska tvistlösningscentrumet (Centro Atlántico de Arbitraje).

| 4.5.5 | Inom många områden (transporter, avfallshantering osv.) möjliggör regional integrering skalfördelar, om EU på ett tydligare sätt än hittills visar en vilja att göra de yttersta randområdena till europeiska plattformar. |
| --- | --- |

4.5.5

Inom många områden (transporter, avfallshantering osv.) möjliggör regional integrering skalfördelar, om EU på ett tydligare sätt än hittills visar en vilja att göra de yttersta randområdena till europeiska plattformar.

4.6   Stöd till företag

| 4.6.1 | Artikel 107.3 a i EUF-fördraget innebär ett konceptuellt framsteg som gör det möjligt för kommissionen att ta hänsyn till särarten i de yttersta randområdenas ekonomier vad avser statligt stöd för regionala ändamål och till de uppenbara bristerna i fråga om statsstöd för andra ändamål (forskning, innovation, transporter, miljö osv.). EESK vill understryka den motsättning som i dag råder mellan prioriteringarna i Europa 2020-strategin och bristerna i konkurrensreglerna i fråga om statsstöd till forskning, innovation och miljö i de yttersta randområdena. Dessa motsättningar bör rättas till för den kommande perioden. |
| --- | --- |

4.6.1

Artikel 107.3 a i EUF-fördraget innebär ett konceptuellt framsteg som gör det möjligt för kommissionen att ta hänsyn till särarten i de yttersta randområdenas ekonomier vad avser statligt stöd för regionala ändamål och till de uppenbara bristerna i fråga om statsstöd för andra ändamål (forskning, innovation, transporter, miljö osv.). EESK vill understryka den motsättning som i dag råder mellan prioriteringarna i Europa 2020-strategin och bristerna i konkurrensreglerna i fråga om statsstöd till forskning, innovation och miljö i de yttersta randområdena. Dessa motsättningar bör rättas till för den kommande perioden.

| 4.6.2 | Vid en tidpunkt då EU-ramen för statsstöd ses över känner de yttersta randområdena en viss oro när det gäller i vilken utsträckning den befintliga ramen ska bibehållas. De anser att man ska bibehålla en så förmånlig behandling som möjligt, förenlighet mellan stöden oavsett syfte (stöd till investeringar i företagen med förhöjda stödnivåer och icke-degressivt, tidsmässigt obegränsat driftsstöd för att kompensera de yttersta randområdenas extrakostnader i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget) samt en strävan efter enkla och flexibla förfaranden. |
| --- | --- |

4.6.2

Vid en tidpunkt då EU-ramen för statsstöd ses över känner de yttersta randområdena en viss oro när det gäller i vilken utsträckning den befintliga ramen ska bibehållas. De anser att man ska bibehålla en så förmånlig behandling som möjligt, förenlighet mellan stöden oavsett syfte (stöd till investeringar i företagen med förhöjda stödnivåer och icke-degressivt, tidsmässigt obegränsat driftsstöd för att kompensera de yttersta randområdenas extrakostnader i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget) samt en strävan efter enkla och flexibla förfaranden.

| 4.6.3 | De yttersta randområdena har stort behov av arbetstillfällen för att kunna komma till rätta med den strukturella arbetslösheten, som drabbar alla befolkningsskikt. Företagen är av naturliga skäl små och medelstora och verkar ofta på en geografiskt begränsad marknad. De skiljer sig alltså mycket från företagen på den europeiska kontinenten. Det är viktigt att se till att företagsstöd kan ges till alla typer av företag, på samma sätt som under perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

4.6.3

De yttersta randområdena har stort behov av arbetstillfällen för att kunna komma till rätta med den strukturella arbetslösheten, som drabbar alla befolkningsskikt. Företagen är av naturliga skäl små och medelstora och verkar ofta på en geografiskt begränsad marknad. De skiljer sig alltså mycket från företagen på den europeiska kontinenten. Det är viktigt att se till att företagsstöd kan ges till alla typer av företag, på samma sätt som under perioden 2007–2013.

| 4.6.4 | Investeringsstödet till de yttersta randområdena tycks stabiliseras på samma nivå som för perioden 2007–2013, med bibehållande av gränsvärdena och principen om en bonus för de yttersta randområdena i framtiden. EESK vill peka på att detta inte påverkar handeln inom gemenskapen, bl.a. eftersom de yttersta randområdenas marknader inte är så attraktiva för utländska investeringar. EESK förespråkar alltså att man bibehåller möjligheten till icke-degressivt, tidsmässigt obegränsat driftsstöd. |
| --- | --- |

4.6.4

Investeringsstödet till de yttersta randområdena tycks stabiliseras på samma nivå som för perioden 2007–2013, med bibehållande av gränsvärdena och principen om en bonus för de yttersta randområdena i framtiden. EESK vill peka på att detta inte påverkar handeln inom gemenskapen, bl.a. eftersom de yttersta randområdenas marknader inte är så attraktiva för utländska investeringar. EESK förespråkar alltså att man bibehåller möjligheten till icke-degressivt, tidsmässigt obegränsat driftsstöd.

| 4.6.5 | Offentligt stöd, bl.a. från EU, och de yttersta randområdenas företags investeringar i innovation, den digitala agendan och partnerskap i det geografiska grannskapet bör betraktas som prioriteringar. |
| --- | --- |

4.6.5

Offentligt stöd, bl.a. från EU, och de yttersta randområdenas företags investeringar i innovation, den digitala agendan och partnerskap i det geografiska grannskapet bör betraktas som prioriteringar.

| 4.6.6 | Företagsstrukturen i de yttersta randområdena utgörs nästan enbart av mycket små företag. Kommissionen bör i sin strategi lägga vikt vid ett effektivt genomförande av den europeiska småföretagsakten och tillämpningen av principen "Tänk småskaligt först", inte minst när det gäller förfaranden och kontroller. Konkurrensreglerna bör bevakas noggrant i de yttersta randområdena så att man beaktar de små och medelstora företagens intressen. |
| --- | --- |

4.6.6

Företagsstrukturen i de yttersta randområdena utgörs nästan enbart av mycket små företag. Kommissionen bör i sin strategi lägga vikt vid ett effektivt genomförande av den europeiska småföretagsakten och tillämpningen av principen "Tänk småskaligt först", inte minst när det gäller förfaranden och kontroller. Konkurrensreglerna bör bevakas noggrant i de yttersta randområdena så att man beaktar de små och medelstora företagens intressen.

4.7   Energi

| 4.7.1 | På grund av sitt geografiska läge är de yttersta randområdena mycket sårbara och måste hantera energiutmaningarna på ett annat sätt än länderna på den europeiska kontinenten. EU bör göra det lättare för de yttersta randområdena att säkerställa energiförsörjningen i en komplex miljö med komplexa förutsättningar som leder till avsevärt högre priser och begränsar konkurrenskraften. |
| --- | --- |

4.7.1

På grund av sitt geografiska läge är de yttersta randområdena mycket sårbara och måste hantera energiutmaningarna på ett annat sätt än länderna på den europeiska kontinenten. EU bör göra det lättare för de yttersta randområdena att säkerställa energiförsörjningen i en komplex miljö med komplexa förutsättningar som leder till avsevärt högre priser och begränsar konkurrenskraften.

| 4.7.2 | Möjligheter att utvinna och utnyttja egna energiresurser är av största vikt för de yttersta randområdena, antingen det gäller energi från olja och gas eller ren energi med avseende på koldioxid, t.ex. vindkraft, termisk energi, solenergi, vattenkraft och havsenergi (tidvatten, vågor, strömmar, temperaturgradient). |
| --- | --- |

4.7.2

Möjligheter att utvinna och utnyttja egna energiresurser är av största vikt för de yttersta randområdena, antingen det gäller energi från olja och gas eller ren energi med avseende på koldioxid, t.ex. vindkraft, termisk energi, solenergi, vattenkraft och havsenergi (tidvatten, vågor, strömmar, temperaturgradient).

| 4.7.3 | EESK föreslår att man uppmuntrar forskning om förnybar energi i dessa regioner, och att man, med EU:s finansieringsinstrument, stöder energiprojekt i de yttersta randområdena, med beaktande av deras särart. |
| --- | --- |

4.7.3

EESK föreslår att man uppmuntrar forskning om förnybar energi i dessa regioner, och att man, med EU:s finansieringsinstrument, stöder energiprojekt i de yttersta randområdena, med beaktande av deras särart.

4.8   Jordbruk

| 4.8.1 | Jordbrukets grundläggande betydelse i de yttersta randområdena är uppenbar. Det är en faktor som påverkar sysselsättningen, regionernas inflytande och bevarandet av traditionella miljöer och levnadssätt. EU bör inte bara satsa på socker och bananer, utan fortsätta verka för diversifiering och självförsörjning inom livsmedelsproduktionen i de yttersta randområdena. Det är också nödvändigt att upprätthålla den nuvarande balansen mellan framställningen av jordbruksprodukter som är avsedda för export och de som är avsedda för de lokala marknaderna. |
| --- | --- |

4.8.1

Jordbrukets grundläggande betydelse i de yttersta randområdena är uppenbar. Det är en faktor som påverkar sysselsättningen, regionernas inflytande och bevarandet av traditionella miljöer och levnadssätt. EU bör inte bara satsa på socker och bananer, utan fortsätta verka för diversifiering och självförsörjning inom livsmedelsproduktionen i de yttersta randområdena. Det är också nödvändigt att upprätthålla den nuvarande balansen mellan framställningen av jordbruksprodukter som är avsedda för export och de som är avsedda för de lokala marknaderna.

| 4.8.2 | Genom sina förfaranden gynnar EU-stödet ibland stora strukturer eller mellanhänder. Denna tendens bör rättas till, eftersom den leder till att man försummar de små självständiga producenternas intressen, en grupp som är i stor majoritet i de yttersta randområdena. På samma sätt bör EU-stödet användas för att få livsmedelskedjan att fungera bättre och främja deltagandet av jordbrukarna och deras organisationer. |
| --- | --- |

4.8.2

Genom sina förfaranden gynnar EU-stödet ibland stora strukturer eller mellanhänder. Denna tendens bör rättas till, eftersom den leder till att man försummar de små självständiga producenternas intressen, en grupp som är i stor majoritet i de yttersta randområdena. På samma sätt bör EU-stödet användas för att få livsmedelskedjan att fungera bättre och främja deltagandet av jordbrukarna och deras organisationer.

4.9   Fiskeri

| 4.9.1 | EESK ser positivt på kommissionens avsikt att se till att beslutsfattandet på detta område får en mer regional karaktär med inriktning på regionala havsområden och med hänsyn till lokala bestånd och inrättandet av ett särskilt rådgivande organ för de yttersta randområdena. Detta rådgivande organ bör dock organiseras med utgångspunkt i de yttersta randområdenas havsbassänger, så att man kan beakta särarten bättre, eftersom fisket skiljer sig mycket åt mellan områdena. |
| --- | --- |

4.9.1

EESK ser positivt på kommissionens avsikt att se till att beslutsfattandet på detta område får en mer regional karaktär med inriktning på regionala havsområden och med hänsyn till lokala bestånd och inrättandet av ett särskilt rådgivande organ för de yttersta randområdena. Detta rådgivande organ bör dock organiseras med utgångspunkt i de yttersta randområdenas havsbassänger, så att man kan beakta särarten bättre, eftersom fisket skiljer sig mycket åt mellan områdena.

| 4.9.2 | Förslaget till reform av fiskeripolitiken är inte tillfredsställande med avseende på de yttersta randområdenas situation, t.ex. när det gäller stödet till fiskeflottan (konstruktion/inköp och modernisering, förvaltningen av fiskeverksamheten, följderna för de yttersta randområdena av fiskeavtal mellan EU och tredjeländer), bristen på utveckling i Posei-programmet för fiske, som skulle behöva en översyn av konceptet liknande den modell som finns för Posei-programmet för jordbruk. Kommittén påminner för övrigt om de idéer som utvecklades i initiativyttrandet om "Utveckling av regionala områden för förvaltning av fiskbestånden och fiskerikontroll", av den 27 oktober 2011 (föredragande: Brendan Burns). |
| --- | --- |

4.9.2

Förslaget till reform av fiskeripolitiken är inte tillfredsställande med avseende på de yttersta randområdenas situation, t.ex. när det gäller stödet till fiskeflottan (konstruktion/inköp och modernisering, förvaltningen av fiskeverksamheten, följderna för de yttersta randområdena av fiskeavtal mellan EU och tredjeländer), bristen på utveckling i Posei-programmet för fiske, som skulle behöva en översyn av konceptet liknande den modell som finns för Posei-programmet för jordbruk. Kommittén påminner för övrigt om de idéer som utvecklades i initiativyttrandet om "Utveckling av regionala områden för förvaltning av fiskbestånden och fiskerikontroll", av den 27 oktober 2011 (föredragande: Brendan Burns).

4.10   Skogsbruk

| 4.10.1 | Potentialen för hållbar, specialiserad odling av tropiska och subtropiska lövträd är en möjlighet som bör beaktas i de yttersta randområdena och i utomeuropeiska länder och territorier. Deras särskilda förhållande till Europa skulle ge dem direkt tillträde eftersom de skulle kunna tillhandahålla certifierat trä som garanterat uppfyller de krav som Forest Stewardship Council (FSC) har fastställt. |
| --- | --- |

4.10.1

Potentialen för hållbar, specialiserad odling av tropiska och subtropiska lövträd är en möjlighet som bör beaktas i de yttersta randområdena och i utomeuropeiska länder och territorier. Deras särskilda förhållande till Europa skulle ge dem direkt tillträde eftersom de skulle kunna tillhandahålla certifierat trä som garanterat uppfyller de krav som Forest Stewardship Council (FSC) har fastställt.

| 4.10.2 | Trä för särskilda projekt för restaurering av historiska föremål är en specifik marknad som man bör titta närmare på, eftersom många av de ursprungliga träslagen nu är utrotningshotade och det därför är mycket svårt få tag på dem på lagligt sätt. Mahogny, lapacho (tabebuja ipé), virola, padouk, grönträ, ramin, dipterocarpus och wengé är bara några exempel på träslag som krävs för restaureringsprojekt. |
| --- | --- |

4.10.2

Trä för särskilda projekt för restaurering av historiska föremål är en specifik marknad som man bör titta närmare på, eftersom många av de ursprungliga träslagen nu är utrotningshotade och det därför är mycket svårt få tag på dem på lagligt sätt. Mahogny, lapacho (tabebuja ipé), virola, padouk, grönträ, ramin, dipterocarpus och wengé är bara några exempel på träslag som krävs för restaureringsprojekt.

| 4.10.3 | Utöver trä erbjuder tropisk och subtropisk skog en utmärkt miljö för odling av sällsynta växter som används i läkemedel och kosmetika. Trä från tropiskt och subtropiskt skogsbruk ger inga snabba pengar, men utgör en fantastisk långsiktig möjlighet för dessa regioner att dra fördel av en mycket lönsam marknad som behöver dessa sällsynta träslag och växter. |
| --- | --- |

4.10.3

Utöver trä erbjuder tropisk och subtropisk skog en utmärkt miljö för odling av sällsynta växter som används i läkemedel och kosmetika. Trä från tropiskt och subtropiskt skogsbruk ger inga snabba pengar, men utgör en fantastisk långsiktig möjlighet för dessa regioner att dra fördel av en mycket lönsam marknad som behöver dessa sällsynta träslag och växter.

4.11   Forskning och utveckling

| 4.11.1 | EESK anser att man bör bibehålla EU:s miljöprogram och handlingsplan för biologisk mångfald (80 % av EU:s potential finns i de yttersta randområdena) samt ta större hänsyn till de yttersta randområdenas potential i kommande program inom Europa 2020-strategin, bl.a. när det gäller förnybar energi, hållbar utveckling och havsforskning. |
| --- | --- |

4.11.1

EESK anser att man bör bibehålla EU:s miljöprogram och handlingsplan för biologisk mångfald (80 % av EU:s potential finns i de yttersta randområdena) samt ta större hänsyn till de yttersta randområdenas potential i kommande program inom Europa 2020-strategin, bl.a. när det gäller förnybar energi, hållbar utveckling och havsforskning.

| 4.11.2 | Europeiska kommissionen utnyttjar inte de yttersta randområdenas potential fullt ut i detta hänseende. |
| --- | --- |

4.11.2

Europeiska kommissionen utnyttjar inte de yttersta randområdenas potential fullt ut i detta hänseende.

| 4.11.3 | Kommittén stöder tanken på att inrätta europeiska nätverk av kluster för dessa frågor, där de yttersta randområdena ska ingå. |
| --- | --- |

4.11.3

Kommittén stöder tanken på att inrätta europeiska nätverk av kluster för dessa frågor, där de yttersta randområdena ska ingå.

4.12   Förstärkning av den sociala dimensionen i utvecklingen av de yttersta randområdena

| 4.12.1 | EESK ser positivt på att kommissionen tar upp den sociala dimensionen av den europeiska modellen i Europa 2020-strategin. Man bör inte nöja sig med goda avsikter, utan se till att dessa omsätts i konkreta åtaganden. Ingen EU-medborgare bör utestängas eller överges i utvecklingsprocessen. Det är detta den europeiska solidariteten handlar om. EESK stöder förslaget från regionpresidenten i regionen Kanarieöarna om att upprätta en beredskapsplan för kampen mot massarbetslösheten, som nu breder ut sig med ovanlig hastighet. |
| --- | --- |

4.12.1

EESK ser positivt på att kommissionen tar upp den sociala dimensionen av den europeiska modellen i Europa 2020-strategin. Man bör inte nöja sig med goda avsikter, utan se till att dessa omsätts i konkreta åtaganden. Ingen EU-medborgare bör utestängas eller överges i utvecklingsprocessen. Det är detta den europeiska solidariteten handlar om. EESK stöder förslaget från regionpresidenten i regionen Kanarieöarna om att upprätta en beredskapsplan för kampen mot massarbetslösheten, som nu breder ut sig med ovanlig hastighet.

| 4.12.2 | EESK anser att man bör fastställa strategiska inriktningar, och understryker dessutom följande:






  4.12.2.1 | De viktigaste primära behoven: Vatten för alla (för enskilda och företag), hållbar energi, vattenrening och avfallshantering är utmaningar av största vikt i dessa områden. I meddelandet läggs inte tillräcklig vikt vid nödvändigheten av att nättjänster fungerar väl i de yttersta randområdena. |
| --- | --- | --- |

4.12.2

EESK anser att man bör fastställa strategiska inriktningar, och understryker dessutom följande:

4.12.2.1

De viktigaste primära behoven: Vatten för alla (för enskilda och företag), hållbar energi, vattenrening och avfallshantering är utmaningar av största vikt i dessa områden. I meddelandet läggs inte tillräcklig vikt vid nödvändigheten av att nättjänster fungerar väl i de yttersta randområdena.

| 4.12.2.2 | Vikten av en europeisk strategi för turism, en central faktor för de yttersta randområdena, med den nödvändiga integreringen av hållbar utveckling och respekt för identiteten som hörnstenar i utvecklingen av denna sektor, så att man inte löper risken för negativ kulturpåverkan eller överdriven exploatering av och bebyggelse i kustområden. EESK påminner i detta sammanhang om kommissionens meddelande om blå tillväxt och det yttrande som kommittén håller på att utarbeta (4). |
| --- | --- |

4.12.2.2

Vikten av en europeisk strategi för turism, en central faktor för de yttersta randområdena, med den nödvändiga integreringen av hållbar utveckling och respekt för identiteten som hörnstenar i utvecklingen av denna sektor, så att man inte löper risken för negativ kulturpåverkan eller överdriven exploatering av och bebyggelse i kustområden. EESK påminner i detta sammanhang om kommissionens meddelande om blå tillväxt och det yttrande som kommittén håller på att utarbeta (4).

| 4.12.2.3 | Kommissionen bör i större utsträckning beakta den kulturella dimensionen i strategin. De yttersta randområdena tillför EU en fantastisk rikedom i det avseendet. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén förordar därför att man stärker kulturdelen i handlingsplanerna för genomförandet av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

4.12.2.3

Kommissionen bör i större utsträckning beakta den kulturella dimensionen i strategin. De yttersta randområdena tillför EU en fantastisk rikedom i det avseendet. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén förordar därför att man stärker kulturdelen i handlingsplanerna för genomförandet av Europa 2020-strategin.

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  EESK:s yttrande om "De ekonomiska partnerskapsavtalens effekter på de yttersta randområdena (Västindien)"EUT C 347, 18.12.2010, s. 28.

1

(2)  Dessa rekommendationer förekommer också i andra dokument, bland annat

2

| | Kommissionens studie Growth Factors in the Outhermost Regions av Ismeri Eropa. |
| --- | --- |

Kommissionens studie Growth Factors in the Outhermost Regions av Ismeri Eropa.

Growth Factors in the Outhermost Regions

| | Rapporten Europe's Outermost Regions and the single market: the EU's influence in the world, som begärts av Michel Barnier, kommissionsledamot med ansvar för den inre marknaden, och som utarbetats av Pedro Solbes Mira. |
| --- | --- |

Rapporten Europe's Outermost Regions and the single market: the EU's influence in the world, som begärts av Michel Barnier, kommissionsledamot med ansvar för den inre marknaden, och som utarbetats av Pedro Solbes Mira.

Europe's Outermost Regions and the single market: the EU's influence in the world

| | Studien Demographic and migration trends in the OR: impact on economic, social and territorial cohesion, som utarbetats av INED på begäran av kommissionen. |
| --- | --- |

Studien Demographic and migration trends in the OR: impact on economic, social and territorial cohesion, som utarbetats av INED på begäran av kommissionen.

Demographic and migration trends in the OR: impact on economic, social and territorial cohesion

| | Europaparlamentets betänkande av Nuno Teixeira, REGI-utskottet, om sammanhållningspolitikens roll i Europeiska unionens yttersta randområden i samband med Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

Europaparlamentets betänkande av Nuno Teixeira, REGI-utskottet, om sammanhållningspolitikens roll i Europeiska unionens yttersta randområden i samband med Europa 2020-strategin.

| | Europaparlamentets studie The role of regional policy in addressing the effects of climate change in outermost regions. |
| --- | --- |

Europaparlamentets studie The role of regional policy in addressing the effects of climate change in outermost regions.

The role of regional policy in addressing the effects of climate change in outermost regions

(3)  EESK:s yttrande CES1396-2012, antaget den 12 december 2012 (ännu inte offentliggjort i EUT).

3

(4)  "Blå tillväxt – möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn" (Se sidan 87 i detta nummer i EUT)

4

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/58

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 723/2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium)”

COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)

2013/C 161/10

Föredragande: Cveto STANTIČ

Den 19 december 2012 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 187 och 188 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

"Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 723/2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium)"

COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 mars 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 78 röster för, 1 röst emot och 3 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder den föreslagna ändringen av artikel 9 i förordningen för att undanröja diskrimineringen mellan medlemsstater och anslutna länder och främja ett mer aktivt deltagande av de anslutna länderna i inrättandet och driften av framtida Eric-konsortier. |
| --- | --- |

1.1

EESK stöder den föreslagna ändringen av artikel 9 i förordningen för att undanröja diskrimineringen mellan medlemsstater och anslutna länder och främja ett mer aktivt deltagande av de anslutna länderna i inrättandet och driften av framtida Eric-konsortier.

| 1.2 | EESK tror att lika rösträtt inte kommer att påverka förordningens gemenskapsdimension och att gemenskapen kan behålla tillräcklig kontroll över viktiga delar av Eric-verksamheten genom andra bestämmelser i förordningen. |
| --- | --- |

1.2

EESK tror att lika rösträtt inte kommer att påverka förordningens gemenskapsdimension och att gemenskapen kan behålla tillräcklig kontroll över viktiga delar av Eric-verksamheten genom andra bestämmelser i förordningen.

| 1.3 | Kommittén är bekymrad över hur långsamt det rättsliga instrumentet för Eric-konsortier tillämpas på inrättandet och driften av forskningsinfrastrukturprojekt av europeiskt intresse inom färdplanen för Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri). Vi uppmanar därför kommissionen att ge potentiella partner så stort stöd som möjligt och på så sätt underlätta användningen av den rättsliga formen "Eric-konsortium". |
| --- | --- |

1.3

Kommittén är bekymrad över hur långsamt det rättsliga instrumentet för Eric-konsortier tillämpas på inrättandet och driften av forskningsinfrastrukturprojekt av europeiskt intresse inom färdplanen för Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri). Vi uppmanar därför kommissionen att ge potentiella partner så stort stöd som möjligt och på så sätt underlätta användningen av den rättsliga formen "Eric-konsortium".

| 1.4 | EESK vill också rekommendera gemenskapen att bidra mer till medfinansieringen av Eric-projekt genom att sörja för bättre samverkanseffekter mellan strukturfonderna och ramprogrammet Horisont 2020. |
| --- | --- |

1.4

EESK vill också rekommendera gemenskapen att bidra mer till medfinansieringen av Eric-projekt genom att sörja för bättre samverkanseffekter mellan strukturfonderna och ramprogrammet Horisont 2020.

2.   Inledning och bakgrund

| 2.1 | Förstklassig forskningsinfrastruktur spelar en avgörande roll i utvecklingen av kunskap och ny teknik för en mer konkurrenskraftig och kunskapsbaserad europeisk ekonomi. |
| --- | --- |

2.1

Förstklassig forskningsinfrastruktur spelar en avgörande roll i utvecklingen av kunskap och ny teknik för en mer konkurrenskraftig och kunskapsbaserad europeisk ekonomi.

| 2.2 | Trots att stöd till och utveckling av forskningsinfrastruktur i Europa har varit ett ständigt mål för gemenskapen under det senaste årtiondet har denna infrastrukturs relativa fragmentering och regionalisering (1) genomgående varit ett av skälen till bristande excellens. |
| --- | --- |

2.2

Trots att stöd till och utveckling av forskningsinfrastruktur i Europa har varit ett ständigt mål för gemenskapen under det senaste årtiondet har denna infrastrukturs relativa fragmentering och regionalisering (1) genomgående varit ett av skälen till bristande excellens.

| 2.3 | Esfri fastställde 2006 flera viktiga infrastrukturprojekt av europeiskt intresse som ska utvecklas till 2020 (2). Ett stort hinder för inrättandet av sådan infrastruktur mellan EU-länder var avsaknaden av ett lämpligt regelverk för upprättandet av ordentliga partnerskap. |
| --- | --- |

2.3

Esfri fastställde 2006 flera viktiga infrastrukturprojekt av europeiskt intresse som ska utvecklas till 2020 (2). Ett stort hinder för inrättandet av sådan infrastruktur mellan EU-länder var avsaknaden av ett lämpligt regelverk för upprättandet av ordentliga partnerskap.

| 2.4 | Därför antog rådet Eric-förordningen (3) 2009. Detta särskilda rättsliga instrument ger ett Eric-konsortium status som juridisk person som erkänns i alla medlemsstater. Konsortiet kan också dra nytta av befrielse från mervärdes- och punktskatt och kan anta sina egna upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

2.4

Därför antog rådet Eric-förordningen (3) 2009. Detta särskilda rättsliga instrument ger ett Eric-konsortium status som juridisk person som erkänns i alla medlemsstater. Konsortiet kan också dra nytta av befrielse från mervärdes- och punktskatt och kan anta sina egna upphandlingsförfaranden.

3.   Bakgrund till förslaget om att ändra Eric-förordningen

| 3.1 | Enligt den gällande förordningen ska Eric-konsortier ha medlemmar från minst tre medlemsstater och kan också omfatta anslutna länder (4) som uppfyller kraven samt tredjeländer och specialiserade mellanstatliga organisationer. EU-medlemsstaterna innehar alltid en majoritet av rösträtterna i medlemsförsamlingen. |
| --- | --- |

3.1

Enligt den gällande förordningen ska Eric-konsortier ha medlemmar från minst tre medlemsstater och kan också omfatta anslutna länder (4) som uppfyller kraven samt tredjeländer och specialiserade mellanstatliga organisationer. EU-medlemsstaterna innehar alltid en majoritet av rösträtterna i medlemsförsamlingen.

| 3.2 | Genom denna ordning hamnar de anslutna länderna i en ojämlik och underordnad ställning i fråga om rösträtter, trots att de kan vara villiga att ge ett betydande ekonomiskt bidrag till inrättandet och driften av ett Eric-konsortium (5). |
| --- | --- |

3.2

Genom denna ordning hamnar de anslutna länderna i en ojämlik och underordnad ställning i fråga om rösträtter, trots att de kan vara villiga att ge ett betydande ekonomiskt bidrag till inrättandet och driften av ett Eric-konsortium (5).

| 3.3 | För att uppmuntra de anslutna länderna att delta aktivt i Eric-konsortierna föreslås en ändring av artikel 9 så att enbart en medlemsstat (av minst tre medlemmar) behövs för att inrätta ett konsortium. Övriga två medlemmar kan vara från anslutna länder. Anslutna länder skulle också kunna inneha motsvarande rösträtter. |
| --- | --- |

3.3

För att uppmuntra de anslutna länderna att delta aktivt i Eric-konsortierna föreslås en ändring av artikel 9 så att enbart en medlemsstat (av minst tre medlemmar) behövs för att inrätta ett konsortium. Övriga två medlemmar kan vara från anslutna länder. Anslutna länder skulle också kunna inneha motsvarande rösträtter.

4.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK stöder generellt ändringen av Eric-förordningen om den kan främja det aktiva deltagandet av anslutna länder i inrättandet och driften av Eric-konsortier, men vill framföra följande synpunkter. |
| --- | --- |

4.1

EESK stöder generellt ändringen av Eric-förordningen om den kan främja det aktiva deltagandet av anslutna länder i inrättandet och driften av Eric-konsortier, men vill framföra följande synpunkter.

| 4.1.1 | Det viktigaste argumentet för minimiantalet tre medlemsstater i den gällande förordningen var att trygga förordningens gemenskapsdimension
   (6). I detta avseende verkar ändringen från tre till en ganska radikal. |
| --- | --- |

4.1.1

Det viktigaste argumentet för minimiantalet tre medlemsstater i den gällande förordningen var att trygga förordningens gemenskapsdimension
   (6). I detta avseende verkar ändringen från tre till en ganska radikal.

| 4.1.2 | EESK påminner om att förordningen främst antogs för att trygga ett effektivt genomförande av gemenskapens forsknings- och teknikinfrastrukturprojekt. Kommittén inser därför att gemenskapen måste behålla kontrollen över vissa viktiga delar av Eric-verksamheten. |
| --- | --- |

4.1.2

EESK påminner om att förordningen främst antogs för att trygga ett effektivt genomförande av gemenskapens forsknings- och teknikinfrastrukturprojekt. Kommittén inser därför att gemenskapen måste behålla kontrollen över vissa viktiga delar av Eric-verksamheten.

| 4.1.3 | Samtidigt noterar EESK vissa bestämmelser i den gällande förordningen som kan uppväga den möjliga försvagningen av EU-parternas ställning till följd av ändringen av artikel 9, t.ex.






  — | att de organ som vill inrätta ett Eric-konsortium måste lämna in en ansökan till kommissionen, |
| --- | --- | --- |

4.1.3

Samtidigt noterar EESK vissa bestämmelser i den gällande förordningen som kan uppväga den möjliga försvagningen av EU-parternas ställning till följd av ändringen av artikel 9, t.ex.

—

att de organ som vill inrätta ett Eric-konsortium måste lämna in en ansökan till kommissionen,

| — | att Eric-konsortierna omfattas av EU-lagstiftningen, utöver lagstiftningen i värdlandet, |
| --- | --- |

—

att Eric-konsortierna omfattas av EU-lagstiftningen, utöver lagstiftningen i värdlandet,

| — | att Eric-konsortierna måste lämna sina årsrapporter till kommissionen samt informera den om alla omständigheter som kan hindra dem från att fullgöra sina uppgifter eller uppfylla kraven i förordningen, |
| --- | --- |

—

att Eric-konsortierna måste lämna sina årsrapporter till kommissionen samt informera den om alla omständigheter som kan hindra dem från att fullgöra sina uppgifter eller uppfylla kraven i förordningen,

| — | att kommissionens formella godkännande krävs för betydande ändringar av stadgarna, |
| --- | --- |

—

att kommissionens formella godkännande krävs för betydande ändringar av stadgarna,

| — | att EU-domstolen har befogenhet över Eric-konsortierna. |
| --- | --- |

—

att EU-domstolen har befogenhet över Eric-konsortierna.

EESK vill ha fullständiga garantier för att ovanstående bestämmelser uppväger den föreslagna ändringen av artikel 9 och tryggar tillräcklig kontroll över Eric-verksamheten.

| 4.1.4 | Kommittén är bekymrad över att inga anslutna länder eller tredjeländer hittills har anslutit sig till ett Eric-konsortium och hoppas att den ofördelaktiga situationen i fråga om rösträtter verkligen var huvudskälet till deras bristande intresse. |
| --- | --- |

4.1.4

Kommittén är bekymrad över att inga anslutna länder eller tredjeländer hittills har anslutit sig till ett Eric-konsortium och hoppas att den ofördelaktiga situationen i fråga om rösträtter verkligen var huvudskälet till deras bristande intresse.

| 4.1.5 | EESK konstaterar med tillfredsställelse att för 19 av de 51 infrastrukturprojekten i Esfri-färdplanen förväntas den rättsliga formen "Eric-konsortium" användas för inrättande och drift. Samtidigt är kommittén bekymrad över att bara två Eric-konsortier har inrättats sedan förordningen trädde i kraft 2009. |
| --- | --- |

4.1.5

EESK konstaterar med tillfredsställelse att för 19 av de 51 infrastrukturprojekten i Esfri-färdplanen förväntas den rättsliga formen "Eric-konsortium" användas för inrättande och drift. Samtidigt är kommittén bekymrad över att bara två Eric-konsortier har inrättats sedan förordningen trädde i kraft 2009.

| 4.1.6 | EESK skulle vilja att denna process påskyndas. Kommittén anser att de långsamma framstegen bl.a. beror på de komplicerade och krävande administrativa och rättsliga förfarandena för att inrätta ett Eric-konsortium. Vi uppmanar därför kommissionen att tillhandahålla potentiella partner stödåtgärder och verktyg för att underlätta deras arbete (mallar för stadgar, praktiska riktlinjer, särskilda stödåtgärder för Eric-konsortier inom Horisont 2020, osv.). |
| --- | --- |

4.1.6

EESK skulle vilja att denna process påskyndas. Kommittén anser att de långsamma framstegen bl.a. beror på de komplicerade och krävande administrativa och rättsliga förfarandena för att inrätta ett Eric-konsortium. Vi uppmanar därför kommissionen att tillhandahålla potentiella partner stödåtgärder och verktyg för att underlätta deras arbete (mallar för stadgar, praktiska riktlinjer, särskilda stödåtgärder för Eric-konsortier inom Horisont 2020, osv.).

| 4.1.7 | Även om det inte är direkt kopplat till den föreslagna ändringen av förordningen skulle EESK vilja upprepa sin rekommendation om att gemenskapen ska bidra mer aktivt till medfinansieringen av Eric-projekt genom att öka medlen för forskning och utveckling i ramprogrammet Horisont 2020 och i synnerhet genom att öka samverkanseffekterna mellan Horisont 2020 och strukturfonderna. |
| --- | --- |

4.1.7

Även om det inte är direkt kopplat till den föreslagna ändringen av förordningen skulle EESK vilja upprepa sin rekommendation om att gemenskapen ska bidra mer aktivt till medfinansieringen av Eric-projekt genom att öka medlen för forskning och utveckling i ramprogrammet Horisont 2020 och i synnerhet genom att öka samverkanseffekterna mellan Horisont 2020 och strukturfonderna.

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  Hälften av de sammantagna forskningsutgifterna går till 30 av 254 regioner, och större delen av projekten i Esfri-färdplanen är placerade i bara tio medlemsstater.

1

(2)  Esfri-färdplanen uppdaterades 2008 och 2010. Nästa uppdatering planeras till 2015.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 723/2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium).

3

(4)  För närvarande är 14 länder anslutna till sjunde ramprogrammet för forskning: Norge, Island, Liechtenstein (på grundval av EES-avtalet), Israel, Färöarna, Schweiz (på grundval av ett fristående internationellt avtal), Moldavien, Kroatien, Turkiet, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Albanien, Serbien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (på grundval av samförståndsavtal).

4

(5)  Norge är intresserat av att vara säte för tre Eric-konsortier för viktiga projekt i Esfri-färdplanen (CESSDA, SIOS, ECCSEL), förutsatt att fördelaktigare regler för rösträtter införs.

5

(6)  Se skäl 14, EUT L 206, 8.8.2009, s. 1.

6

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/60 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/60

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Grönbok: En integrerad marknad för leverans av paket i syfte att främja e-handeln inom EU”

COM(2012) 698 final

2013/C 161/11

Föredragande: Daniela RONDINELLI

Den 19 februari 2013 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

"Grönbok: En integrerad marknad för leverans av paket i syfte att främja e-handeln inom EU"

COM(2012) 698 final.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 mars 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 156 röster för och 2 nedlagda röster:

1.   Rekommendationer och slutsatser

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att det är viktigt att återvinna e-handlarnas och e-konsumenternas förtroende för den integrerade logistik som används inom e-handel, som är särskilt lockande för många konsumenter med tanke på den digitala marknadens betydelse och dess stora potential för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att det är viktigt att återvinna e-handlarnas och e-konsumenternas förtroende för den integrerade logistik som används inom e-handel, som är särskilt lockande för många konsumenter med tanke på den digitala marknadens betydelse och dess stora potential för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning.

| 1.2 | EESK välkomnar kommissionens initiativ att undersöka sektorns problem genom ett omfattande samråd med alla berörda aktörer med hjälp av grönboken om en integrerad marknad, som syftar till att genomföra en integrerad paketleveransmarknad för inköp på nätet och att utveckla e-handeln på ett positivt sätt, inte bara inom B2C-segmentet, utan också B2B- och C2C-segmenten. |
| --- | --- |

1.2

EESK välkomnar kommissionens initiativ att undersöka sektorns problem genom ett omfattande samråd med alla berörda aktörer med hjälp av grönboken om en integrerad marknad, som syftar till att genomföra en integrerad paketleveransmarknad för inköp på nätet och att utveckla e-handeln på ett positivt sätt, inte bara inom B2C-segmentet, utan också B2B- och C2C-segmenten.

| 1.3 | EESK uppmanar kommissionen att utarbeta ett direktiv med fokus på sex prioriteringar:






  — | Ett gemensamt och solidariskt ansvarssystem som tillämpas på e-handlare och operatörer längs med leveranskedjan, särskilt när konsumenter returnerar varor vid upphävande av köp eller fel på varan. |
| --- | --- | --- |

1.3

EESK uppmanar kommissionen att utarbeta ett direktiv med fokus på sex prioriteringar:

—

Ett gemensamt och solidariskt ansvarssystem som tillämpas på e-handlare och operatörer längs med leveranskedjan, särskilt när konsumenter returnerar varor vid upphävande av köp eller fel på varan.

| — | Full spårbarhet av försändelser. |
| --- | --- |

—

Full spårbarhet av försändelser.

| — | Skyldighet att erbjuda konsumenterna flera leveransmöjligheter. |
| --- | --- |

—

Skyldighet att erbjuda konsumenterna flera leveransmöjligheter.

| — | Full acceptans av systemet med nationella problemlösningscenter för e-handelsleveranser. |
| --- | --- |

—

Full acceptans av systemet med nationella problemlösningscenter för e-handelsleveranser.

| — | Skyldighet att säkra rättvisa arbetsvillkor. |
| --- | --- |

—

Skyldighet att säkra rättvisa arbetsvillkor.

| — | Skyldighet att garantera öppenhet i fråga om villkor och priser. |
| --- | --- |

—

Skyldighet att garantera öppenhet i fråga om villkor och priser.

Kommittén uppmanar också kommissionen att lägga fram en rapport om resultaten från de enskilda medlemsstaterna och vad gäller gränsöverskridande leveranser.

| 1.4 | Kommittén anser att det är ytterst viktigt att åtgärda bristerna i den rättsliga ramen. Kommittén rekommenderar att man upprättar en strukturerad dialog mellan företrädare för det organiserade civila samhället – särskilt konsumentorganisationer och organisationer som representerar små och medelstora företag, e-handlare och leverantörer – för att utvärdera vilka politiska lagstiftningsmöjligheter och andra möjligheter som är lämpliga med hänsyn till de sex ovannämnda prioriteringarna. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén anser att det är ytterst viktigt att åtgärda bristerna i den rättsliga ramen. Kommittén rekommenderar att man upprättar en strukturerad dialog mellan företrädare för det organiserade civila samhället – särskilt konsumentorganisationer och organisationer som representerar små och medelstora företag, e-handlare och leverantörer – för att utvärdera vilka politiska lagstiftningsmöjligheter och andra möjligheter som är lämpliga med hänsyn till de sex ovannämnda prioriteringarna.

| 1.5 | Det är viktigt att ge de europeiska standardiseringsorganen ett kraftfullt incitament att – med medverkan av användare, små och medelstora företag och andra berörda aktörer – utarbeta europeiska tekniska och rättsliga standarder som säkrar kvaliteten, tillförlitligheten och hållbarheten hos de integrerade logistiktjänster som används inom e-handel, samt de relevanta sociala och säkerhetsmässiga garantierna. Det är också mycket önskvärt att utarbeta en europeisk säkerhets- och kvalitetsmärkning för leveranssystem. |
| --- | --- |

1.5

Det är viktigt att ge de europeiska standardiseringsorganen ett kraftfullt incitament att – med medverkan av användare, små och medelstora företag och andra berörda aktörer – utarbeta europeiska tekniska och rättsliga standarder som säkrar kvaliteten, tillförlitligheten och hållbarheten hos de integrerade logistiktjänster som används inom e-handel, samt de relevanta sociala och säkerhetsmässiga garantierna. Det är också mycket önskvärt att utarbeta en europeisk säkerhets- och kvalitetsmärkning för leveranssystem.

| 1.6 | För att säkra att de integrerade logistiktjänsterna är överkomliga, tillförlitliga och effektiva anser EESK att det behövs stöd från de europeiska programmen för teknisk forskning, miljö och transport, i synnerhet Galileo. |
| --- | --- |

1.6

För att säkra att de integrerade logistiktjänsterna är överkomliga, tillförlitliga och effektiva anser EESK att det behövs stöd från de europeiska programmen för teknisk forskning, miljö och transport, i synnerhet Galileo.

| 1.7 | Med tanke på informationsutbytet och samordningen mellan alla aktörer är det absolut nödvändigt att systemen och plattformarna för sammankoppling av nätverk är fullt driftskompatibla. |
| --- | --- |

1.7

Med tanke på informationsutbytet och samordningen mellan alla aktörer är det absolut nödvändigt att systemen och plattformarna för sammankoppling av nätverk är fullt driftskompatibla.

| 1.8 | För att säkra en lojal konkurrens och undvika missbruk av dominerande ställning rekommenderar EESK att EIB ställer tillräckligt stöd till förfogande för innovativa små och medelstora företag som skapar nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.8

För att säkra en lojal konkurrens och undvika missbruk av dominerande ställning rekommenderar EESK att EIB ställer tillräckligt stöd till förfogande för innovativa små och medelstora företag som skapar nya arbetstillfällen.

| 1.9 | EESK kräver med eftertryck att man inrättar ett användarvänligt europeiskt nätverk för nationella problemlösningscenter för e-handelsleveranser som erbjuder snabba och billiga lösningar på kunders och e-handlares problem, samt ett europeiskt observatorium för uppföljning och övervakning av problem inom sektorn. |
| --- | --- |

1.9

EESK kräver med eftertryck att man inrättar ett användarvänligt europeiskt nätverk för nationella problemlösningscenter för e-handelsleveranser som erbjuder snabba och billiga lösningar på kunders och e-handlares problem, samt ett europeiskt observatorium för uppföljning och övervakning av problem inom sektorn.

| 1.10 | Kommittén anser att man bör inrätta ett system för snabb varning för e-handelsleveranser (rapid alert system for e-commerce delivery) som har samma behörigheter som Rapex- och ICSMS-systemen och underlättar ett snabbt informationsutbyte mellan medlemsstaterna och kommissionen om vilka åtgärder som vidtagits för att förhindra eller begränsa utsläppande på marknaden eller användning av leveranssystem för e-handel som innebär allvarliga risker för konsumenternas och e-handlarnas rättigheter. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén anser att man bör inrätta ett system för snabb varning för e-handelsleveranser (rapid alert system for e-commerce delivery) som har samma behörigheter som Rapex- och ICSMS-systemen och underlättar ett snabbt informationsutbyte mellan medlemsstaterna och kommissionen om vilka åtgärder som vidtagits för att förhindra eller begränsa utsläppande på marknaden eller användning av leveranssystem för e-handel som innebär allvarliga risker för konsumenternas och e-handlarnas rättigheter.

| 1.11 | För att uppnå en integrerad paketleveransmarknad behövs det högkvalitativa arbetstillfällen och en verklig och sammanhängande social dimension som gör det möjligt att omdefiniera befintliga kompetenser och omskola arbetstagare, säkra rättvisa arbetsvillkor och anständiga löner och bekämpa svart arbete inom ramen för en sektoriell dialog mellan arbetsmarknadens parter på europeisk, nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

1.11

För att uppnå en integrerad paketleveransmarknad behövs det högkvalitativa arbetstillfällen och en verklig och sammanhängande social dimension som gör det möjligt att omdefiniera befintliga kompetenser och omskola arbetstagare, säkra rättvisa arbetsvillkor och anständiga löner och bekämpa svart arbete inom ramen för en sektoriell dialog mellan arbetsmarknadens parter på europeisk, nationell och regional nivå.

| 1.12 | EESK rekommenderar att man inrättar ett användarvänligt europeiskt nätverk av nationella problemlösningscenter för e-handel som tillhandahåller snabba och kostnadsfria lösningar på alla användares och e-handlares problem, samt ett europeiskt observatorium för övervakning av leveranssystem inom e-handeln som varje kvartal rapporterar om problem som man stött på inom e-handelsleveransen. |
| --- | --- |

1.12

EESK rekommenderar att man inrättar ett användarvänligt europeiskt nätverk av nationella problemlösningscenter för e-handel som tillhandahåller snabba och kostnadsfria lösningar på alla användares och e-handlares problem, samt ett europeiskt observatorium för övervakning av leveranssystem inom e-handeln som varje kvartal rapporterar om problem som man stött på inom e-handelsleveransen.

| 1.13 | För att främja en rättvis och hållbar utveckling av sektorn, utbyte av bästa praxis på nationell nivå i fråga om standardkontrakt (1) och kvalitets- och skiljedomssystem samt bättre samarbete och samverkan mellan alla involverade aktörer på nationell och gränsöverskridande nivå, anser EESK att det vore värdefullt att anordna en konferens om den nya integrerade logistiken för e-handelsleveranser på interinstitutionell nivå. |
| --- | --- |

1.13

För att främja en rättvis och hållbar utveckling av sektorn, utbyte av bästa praxis på nationell nivå i fråga om standardkontrakt (1) och kvalitets- och skiljedomssystem samt bättre samarbete och samverkan mellan alla involverade aktörer på nationell och gränsöverskridande nivå, anser EESK att det vore värdefullt att anordna en konferens om den nya integrerade logistiken för e-handelsleveranser på interinstitutionell nivå.

2.   E-handel och integrerade logistiksystem för leveranser

| 2.1 | E-handeln i Europa hade en omsättning på 300 miljarder euro år 2012, vilket innebar en ökning på 20 % jämfört med föregående år (2), medan inköpen på nätet ökade från 20 % till 37 % på 5 år (3). Besparingarna för konsumenterna uppskattas till omkring 12 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

2.1

E-handeln i Europa hade en omsättning på 300 miljarder euro år 2012, vilket innebar en ökning på 20 % jämfört med föregående år (2), medan inköpen på nätet ökade från 20 % till 37 % på 5 år (3). Besparingarna för konsumenterna uppskattas till omkring 12 miljarder euro per år.

| 2.2 | Fördelarna med e-handel kan mätas i form av de besparingar som transaktionen innebär och dess snabbhet, gränsöverskridande natur och omfattning, informationens snabbhet och innehållet i de tjänster som är förknippade med handelsvarorna. Den fysiska tillgången till de flesta produkter, frånsett digitala produkter, är dock fortfarande beroende av den logistiska kapaciteten att behandla, paketera, spåra, identifiera, hantera, lagra och transportera paket. |
| --- | --- |

2.2

Fördelarna med e-handel kan mätas i form av de besparingar som transaktionen innebär och dess snabbhet, gränsöverskridande natur och omfattning, informationens snabbhet och innehållet i de tjänster som är förknippade med handelsvarorna. Den fysiska tillgången till de flesta produkter, frånsett digitala produkter, är dock fortfarande beroende av den logistiska kapaciteten att behandla, paketera, spåra, identifiera, hantera, lagra och transportera paket.

| 2.3 | I kommissionens strategi för att "öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster" (4) fastställdes de "fem viktigaste hindren för fullbordandet av en inre e-marknad, liksom en handlingsplan för att undanröja dem". Bland dessa återfinns "otillräckliga betalnings- och leveranssystem", med anmärkningen att "mer än 10 % [i dag väljer] att inte handla online (5) därför att de oroar sig för leveranskostnaderna, särskilt över landsgränserna, och för kvaliteten på tjänsten". Kommissionen anser därför att






  — | "Konsumentens möjligheter att välja mellan olika alternativ bör utvecklas, och bästa praxis inom Europa när det gäller leverans till hemmet vid fastställda tider eller upphämtning hos en handelspartner eller inom ramen för automatiska system med långa öppettider osv. bör spridas och utnyttjas i olika medlemsstater." |
| --- | --- | --- |

2.3

I kommissionens strategi för att "öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster" (4) fastställdes de "fem viktigaste hindren för fullbordandet av en inre e-marknad, liksom en handlingsplan för att undanröja dem". Bland dessa återfinns "otillräckliga betalnings- och leveranssystem", med anmärkningen att "mer än 10 % [i dag väljer] att inte handla online (5) därför att de oroar sig för leveranskostnaderna, särskilt över landsgränserna, och för kvaliteten på tjänsten". Kommissionen anser därför att

—

"Konsumentens möjligheter att välja mellan olika alternativ bör utvecklas, och bästa praxis inom Europa när det gäller leverans till hemmet vid fastställda tider eller upphämtning hos en handelspartner eller inom ramen för automatiska system med långa öppettider osv. bör spridas och utnyttjas i olika medlemsstater."

| — | "Både för kundernas och företagens skull är det viktigt att klargöra hos vem ansvaret ligger när ett paket anländer i skadat tillstånd, om det blir stulet eller förloras." |
| --- | --- |

—

"Både för kundernas och företagens skull är det viktigt att klargöra hos vem ansvaret ligger när ett paket anländer i skadat tillstånd, om det blir stulet eller förloras."

| — | "Det är också viktigt att se till att leveranstjänsterna är effektiva och överkomliga även i landbygdsområden eller isolerade områden och i unionens yttersta randområden, så att den elektroniska handeln kan bidra till att utjämna och inte öka skillnaderna när det gäller territoriell sammanhållning." |
| --- | --- |

—

"Det är också viktigt att se till att leveranstjänsterna är effektiva och överkomliga även i landbygdsområden eller isolerade områden och i unionens yttersta randområden, så att den elektroniska handeln kan bidra till att utjämna och inte öka skillnaderna när det gäller territoriell sammanhållning."

| — | När det gäller förfalskade läkemedel bör man "garantera ett adekvat skydd av patienter som handlar läkemedel på nätet". |
| --- | --- |

—

När det gäller förfalskade läkemedel bör man "garantera ett adekvat skydd av patienter som handlar läkemedel på nätet".

| 2.4 | De traditionella logistiksystemen i leveranskedjan är föråldrade och riskerar att göra spridningen och utvecklingen av e-handel långsammare, särskilt vid gränsöverskridande handel, medan en snabb utveckling av ny teknik erbjuder nya konvergensmöjligheter. |
| --- | --- |

2.4

De traditionella logistiksystemen i leveranskedjan är föråldrade och riskerar att göra spridningen och utvecklingen av e-handel långsammare, särskilt vid gränsöverskridande handel, medan en snabb utveckling av ny teknik erbjuder nya konvergensmöjligheter.

| 2.5 | Utvecklingen av e-handeln inom B2C-segmentet för fysiska eller icke-digitala produkter har resulterat i en betydande ökning av små och medelstora leveranser till ett mycket stort antal destinationer som inte är återkommande och därmed svåra att förutse, och tjänsten är allt mer skräddarsydd för de enskilda kundernas behov. |
| --- | --- |

2.5

Utvecklingen av e-handeln inom B2C-segmentet för fysiska eller icke-digitala produkter har resulterat i en betydande ökning av små och medelstora leveranser till ett mycket stort antal destinationer som inte är återkommande och därmed svåra att förutse, och tjänsten är allt mer skräddarsydd för de enskilda kundernas behov.

| 2.6 | Den allt mer direkta kontakten mellan producenter och konsumenter gör att information utbytes och transaktioner avslutas snabbt och att förväntningarna på leveransens snabbhet och tillförlitlighet samtidigt ökar, vilket sätter logistiksystemets effektivitet och kostnader under allt större press. |
| --- | --- |

2.6

Den allt mer direkta kontakten mellan producenter och konsumenter gör att information utbytes och transaktioner avslutas snabbt och att förväntningarna på leveransens snabbhet och tillförlitlighet samtidigt ökar, vilket sätter logistiksystemets effektivitet och kostnader under allt större press.

| 2.7 | Kommittén anser att det är viktigt att återvinna förtroendet hos konsumenter på nätet. Bland de största problemen nämner konsumenterna utebliven leverans, skadade eller försvunna produkter och möjligheten att få pengarna tillbaka i synnerhet vid handel över gränserna, medan e-handlarna lider av avsaknaden av ett nätverk som bygger på e-handlarnas behov och bristen på samverkan och en lämplig rättslig ram. |
| --- | --- |

2.7

Kommittén anser att det är viktigt att återvinna förtroendet hos konsumenter på nätet. Bland de största problemen nämner konsumenterna utebliven leverans, skadade eller försvunna produkter och möjligheten att få pengarna tillbaka i synnerhet vid handel över gränserna, medan e-handlarna lider av avsaknaden av ett nätverk som bygger på e-handlarnas behov och bristen på samverkan och en lämplig rättslig ram.

3.   Kommissionens grönbok

| 3.1 | I grönboken nämner kommissionen tre insatsområden för att lösa problemen och övervinna utmaningarna för konsumenter och e-handlare i syfte att främja tillväxten inom e-handeln och säkra att alla medborgare och små och medelstora företag i alla regioner i Europa har denna möjlighet tack vare ett hållbart och effektivt leveranssystem på nationell, europeisk och internationell nivå:






  — | Leveranstjänsterna i EU ska göras bekvämare för konsumenter och små och medelstora företag. |
| --- | --- | --- |

3.1

I grönboken nämner kommissionen tre insatsområden för att lösa problemen och övervinna utmaningarna för konsumenter och e-handlare i syfte att främja tillväxten inom e-handeln och säkra att alla medborgare och små och medelstora företag i alla regioner i Europa har denna möjlighet tack vare ett hållbart och effektivt leveranssystem på nationell, europeisk och internationell nivå:

—

Leveranstjänsterna i EU ska göras bekvämare för konsumenter och små och medelstora företag.

| — | Konsumenter och små och medelstora företag ska erbjudas kostnadseffektivare och förmånligare leveranslösningar. |
| --- | --- |

—

Konsumenter och små och medelstora företag ska erbjudas kostnadseffektivare och förmånligare leveranslösningar.

| — | Samverkan mellan aktörerna inom leveranstjänster ska förbättras genom att man utökar partnerskapen och samarbetet mellan dem och e-handlarna, i synnerhet små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Samverkan mellan aktörerna inom leveranstjänster ska förbättras genom att man utökar partnerskapen och samarbetet mellan dem och e-handlarna, i synnerhet små och medelstora företag.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar kommissionens initiativ att genomföra en integrerad leveransmarknad i anslutning till inköp på nätet och att utveckla e-handeln, inte bara inom B2C-segementet, utan också i B2B- och C2C-segmenten. Detta kan öka förtroendet mellan alla involverade parter, först och främst EU-medborgarna, genom att man garanterar överkomliga priser, tillförlitlighet, öppenhet, effektivitet och full respekt för och skydd av ömsesidiga rättigheter. |
| --- | --- |

4.1

EESK välkomnar kommissionens initiativ att genomföra en integrerad leveransmarknad i anslutning till inköp på nätet och att utveckla e-handeln, inte bara inom B2C-segementet, utan också i B2B- och C2C-segmenten. Detta kan öka förtroendet mellan alla involverade parter, först och främst EU-medborgarna, genom att man garanterar överkomliga priser, tillförlitlighet, öppenhet, effektivitet och full respekt för och skydd av ömsesidiga rättigheter.

| 4.2 | Kommittén anser att regelverket innehåller vissa brister som bör åtgärdas:






  — | Vad gäller posttjänster: "Samhällsomfattande posttjänster som garanterar alla tillgång till högkvalitativa, tillförlitliga posttjänster till rimliga priser oavsett geografisk, finansiell eller annan situation är ett viktigt inslag i den europeiska sociala modellen" (6). |
| --- | --- | --- |

4.2

Kommittén anser att regelverket innehåller vissa brister som bör åtgärdas:

—

Vad gäller posttjänster: "Samhällsomfattande posttjänster som garanterar alla tillgång till högkvalitativa, tillförlitliga posttjänster till rimliga priser oavsett geografisk, finansiell eller annan situation är ett viktigt inslag i den europeiska sociala modellen" (6).

| — | Vad gäller tillgången till gränsöverskridande tjänsteleveranser och informationskraven, genom fullt utnyttjande av tjänstedirektivet (7). |
| --- | --- |

—

Vad gäller tillgången till gränsöverskridande tjänsteleveranser och informationskraven, genom fullt utnyttjande av tjänstedirektivet (7).

| 4.3 | EESK anser att det är mycket viktigt att anpassa den rättsliga ramen så att de europeiska konsumenterna får flera socioekonomiska fördelar i form av större frihet och bekvämlighet, öppenhet och konkurrens samt tillgång till ett större utbud av produkter och tjänster, och så att företagen, särskilt de små och medelstora, får fler möjligheter att erbjuda innovativa produkter och tjänster av hög kvalitet nära konsumenterna på hela den europeiska inre e-marknaden, vilket stärker företagens ställning och ger dem möjlighet att förbli konkurrenskraftiga i den globala ekonomin. |
| --- | --- |

4.3

EESK anser att det är mycket viktigt att anpassa den rättsliga ramen så att de europeiska konsumenterna får flera socioekonomiska fördelar i form av större frihet och bekvämlighet, öppenhet och konkurrens samt tillgång till ett större utbud av produkter och tjänster, och så att företagen, särskilt de små och medelstora, får fler möjligheter att erbjuda innovativa produkter och tjänster av hög kvalitet nära konsumenterna på hela den europeiska inre e-marknaden, vilket stärker företagens ställning och ger dem möjlighet att förbli konkurrenskraftiga i den globala ekonomin.

| 4.4 | "[P]olitikerna måste fastställa såväl mätbara mål som kvalitetsmål i enlighet med SMART-principen (specifika, mätbara, realistiska och tidsrelaterade mål). Det är nödvändigt att kunna mäta framstegen i relation till realistiska och lämpliga mål om man på ett effektivt sätt skall kunna handlägga åtgärdsinitiativen och utvärdera deras verkliga effekter (8)". På så sätt stärks konsumenternas, operatörernas och företagens förtroende, och samtidigt förbättras arbetsvillkoren i en sektor som traditionellt är mycket arbetskraftsintensiv. |
| --- | --- |

4.4

"[P]olitikerna måste fastställa såväl mätbara mål som kvalitetsmål i enlighet med SMART-principen (specifika, mätbara, realistiska och tidsrelaterade mål). Det är nödvändigt att kunna mäta framstegen i relation till realistiska och lämpliga mål om man på ett effektivt sätt skall kunna handlägga åtgärdsinitiativen och utvärdera deras verkliga effekter (8)". På så sätt stärks konsumenternas, operatörernas och företagens förtroende, och samtidigt förbättras arbetsvillkoren i en sektor som traditionellt är mycket arbetskraftsintensiv.

| 4.5 | Det är viktigt att kraftigt uppmuntra CEN, Cenelec och ETSI (9) att i samarbete med konsumentgrupper, små och medelstora företag och andra intressenter utarbeta europeiska tekniska och rättsliga standarder. Kvaliteten, tillförlitligheten, hållbarheten och de sociala och säkerhetsmässiga garantierna för de integrerade logistiktjänster som används inom e-handel kan på så sätt säkras enligt en fastställd tidsplan med hjälp av en lämplig informationskampanj på nätet och i medierna. EESK anser också att införandet av en europeisk säkerhets- och kvalitetsmärkning för leveranser (i stil med VeriSign Secured Seal för betalningar över nätet), som beviljas av det europeiska nätverket för problemlösningscenter, vore ett framsteg. |
| --- | --- |

4.5

Det är viktigt att kraftigt uppmuntra CEN, Cenelec och ETSI (9) att i samarbete med konsumentgrupper, små och medelstora företag och andra intressenter utarbeta europeiska tekniska och rättsliga standarder. Kvaliteten, tillförlitligheten, hållbarheten och de sociala och säkerhetsmässiga garantierna för de integrerade logistiktjänster som används inom e-handel kan på så sätt säkras enligt en fastställd tidsplan med hjälp av en lämplig informationskampanj på nätet och i medierna. EESK anser också att införandet av en europeisk säkerhets- och kvalitetsmärkning för leveranser (i stil med VeriSign Secured Seal för betalningar över nätet), som beviljas av det europeiska nätverket för problemlösningscenter, vore ett framsteg.

| 4.5.1 | EESK rekommenderar att man inrättar ett användarvänligt europeiskt nätverk för nationella problemlösningscenter för e-handel som tillhandahåller snabba och kostnadsfria lösningar på alla användares och e-handlares problem, samt ett europeiskt observatorium för övervakning av leveranssystem inom e-handeln, som varje kvartal rapporterar om problem som man stött på inom e-handelsleveransen. |
| --- | --- |

4.5.1

EESK rekommenderar att man inrättar ett användarvänligt europeiskt nätverk för nationella problemlösningscenter för e-handel som tillhandahåller snabba och kostnadsfria lösningar på alla användares och e-handlares problem, samt ett europeiskt observatorium för övervakning av leveranssystem inom e-handeln, som varje kvartal rapporterar om problem som man stött på inom e-handelsleveransen.

| 4.5.2 | EESK uppmanar med kraft att man inför ett system för snabb varning – i stil med systemet Rapex (10) eller ICSMS (11) – som, så snart som anmälningar om missbruk till de nationella problemlösningscentren för e-handelsleveranser har verifierats, kan förhindra bedrägliga handelsförfaranden inom sektorn genom att hindra tillgången till webbplatsen och utdöma leverantören sanktioner tills man hittat en effektiv, användarvänlig och kostnadsfri lösning på problemet. |
| --- | --- |

4.5.2

EESK uppmanar med kraft att man inför ett system för snabb varning – i stil med systemet Rapex (10) eller ICSMS (11) – som, så snart som anmälningar om missbruk till de nationella problemlösningscentren för e-handelsleveranser har verifierats, kan förhindra bedrägliga handelsförfaranden inom sektorn genom att hindra tillgången till webbplatsen och utdöma leverantören sanktioner tills man hittat en effektiv, användarvänlig och kostnadsfri lösning på problemet.

| 4.6 | För att säkra att de integrerade logistiktjänsterna är överkomliga, tillförlitliga och effektiva anser EESK att:






  — | Man starkt bör prioritera forskning i integrerad logistikteknik inom ramen för Horisont 2020 för att garantera spårbarhet, snabb routing och gränssnitt för samarbete mellan producenter, leverantörer och konsumenter så att leveranstiden förkortas och kostnaderna minskas. |
| --- | --- | --- |

4.6

För att säkra att de integrerade logistiktjänsterna är överkomliga, tillförlitliga och effektiva anser EESK att:

—

Man starkt bör prioritera forskning i integrerad logistikteknik inom ramen för Horisont 2020 för att garantera spårbarhet, snabb routing och gränssnitt för samarbete mellan producenter, leverantörer och konsumenter så att leveranstiden förkortas och kostnaderna minskas.

| — | Man bör påskynda ibruktagandet av satellitkonstellationen Galileo med ett nät av jordstationer, i enlighet med kommitténs yttranden om ämnet (12). |
| --- | --- |

—

Man bör påskynda ibruktagandet av satellitkonstellationen Galileo med ett nät av jordstationer, i enlighet med kommitténs yttranden om ämnet (12).

| — | Man bör säkra att i synnerhet övervakningssystemen och förenklade informationssystem för retur av produkter och återbetalningar är fullt driftskompatibla, bl.a. genom att ta hänsyn till erfarenheter från EU-program såsom IDA, IDABC och ISA (13) – lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

—

Man bör säkra att i synnerhet övervakningssystemen och förenklade informationssystem för retur av produkter och återbetalningar är fullt driftskompatibla, bl.a. genom att ta hänsyn till erfarenheter från EU-program såsom IDA, IDABC och ISA (13) – lösningar för att uppnå interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar.

| — | Man bör införa plattformar för sammanbundna nätverk för informationsutbyte och samordning mellan transportföretagen, bland annat i syfte att begränsa miljöpåverkan från i synnerhet den sista transportsträckan, på basis av demonstrationsprojekt inom ramen för Horisont 2020 och miljöhandlingsprogrammet "Att leva gott inom planetens gränser", som sträcker sig till 2020. |
| --- | --- |

—

Man bör införa plattformar för sammanbundna nätverk för informationsutbyte och samordning mellan transportföretagen, bland annat i syfte att begränsa miljöpåverkan från i synnerhet den sista transportsträckan, på basis av demonstrationsprojekt inom ramen för Horisont 2020 och miljöhandlingsprogrammet "Att leva gott inom planetens gränser", som sträcker sig till 2020.

| — | EIB bör bevilja stöd till små och medelstora företag för integrerad logistik som en del av åtgärderna för finansiellt stöd till innovativa små och medelstora företag som skapar nya arbetstillfällen inom ramen för tillväxt- och sysselsättningsinitiativet (14). |
| --- | --- |

—

EIB bör bevilja stöd till små och medelstora företag för integrerad logistik som en del av åtgärderna för finansiellt stöd till innovativa små och medelstora företag som skapar nya arbetstillfällen inom ramen för tillväxt- och sysselsättningsinitiativet (14).

| — | Man bör säkra öppenheten i de enskilda utgiftsposterna för att övervaka kostnads- och prisstrukturen och för att se till tjänsterna är tillräckligt tillgängliga i syfte att säkra ett brett utbud med hjälp av en förstärkt marknadskontroll. |
| --- | --- |

—

Man bör säkra öppenheten i de enskilda utgiftsposterna för att övervaka kostnads- och prisstrukturen och för att se till tjänsterna är tillräckligt tillgängliga i syfte att säkra ett brett utbud med hjälp av en förstärkt marknadskontroll.

| 4.7 | Paketleveranssektorn är en mycket arbetskraftsintensiv sektor som sysselsätter i synnerhet arbetskraft från tredjeländer, men den saknar kvalificerad arbetskraft. I många EU-länder karakteriseras arbetet av osäkra kontrakt, långa arbetstider, låga löner och små möjligheter till fortbildning. Denna situation är ett resultat av att leveransföretagen har utlokaliserat verksamhet till kooperativ eller enskilda speditörer som arbetar för en enda expressoperatör och som använder operatörens logo och uniform, men som själva äger den transportbil som de använder för leveranserna (falska egenföretagare) (15). |
| --- | --- |

4.7

Paketleveranssektorn är en mycket arbetskraftsintensiv sektor som sysselsätter i synnerhet arbetskraft från tredjeländer, men den saknar kvalificerad arbetskraft. I många EU-länder karakteriseras arbetet av osäkra kontrakt, långa arbetstider, låga löner och små möjligheter till fortbildning. Denna situation är ett resultat av att leveransföretagen har utlokaliserat verksamhet till kooperativ eller enskilda speditörer som arbetar för en enda expressoperatör och som använder operatörens logo och uniform, men som själva äger den transportbil som de använder för leveranserna (falska egenföretagare) (15).

| 4.8 | EESK anser att en förutsättning för en integrerad inre marknad för paketleveranser är en verklig och sammanhängande social dimension i kombination med att man säkrar högkvalitativa arbetstillfällen och möjligheten till fortbildning samt bekämpar svart arbete. Därför rekommenderar kommittén att medlemsstaterna bland annat via kollektiva avtalsförhandlingar säkrar att arbetstagarna anställs direkt av paketleveransföretagen, och att arbetsvillkoren är rättvisa och skäliga i hela sektorn. |
| --- | --- |

4.8

EESK anser att en förutsättning för en integrerad inre marknad för paketleveranser är en verklig och sammanhängande social dimension i kombination med att man säkrar högkvalitativa arbetstillfällen och möjligheten till fortbildning samt bekämpar svart arbete. Därför rekommenderar kommittén att medlemsstaterna bland annat via kollektiva avtalsförhandlingar säkrar att arbetstagarna anställs direkt av paketleveransföretagen, och att arbetsvillkoren är rättvisa och skäliga i hela sektorn.

| 4.9 | Därför är det strategiskt viktigt för utvecklingen av paketleverans- och logistiksektorn att man upprättar en strukturerad sektorsdialog på europeisk, nationell och regional nivå, både mellan arbetsmarknadsparterna i sektorn och mellan företrädare för det organiserade civila samhället – i synnerhet från konsumentorganisationer och organisationer som företräder små och medelstora företag, e-handlare och leverantörer – för att främja samarbetet, öka det ömsesidiga förtroendet och säkra att marknaden för leverans av varor köpta på nätet utvecklar sig på ett helt och hållet hållbart och driftskompatibelt sätt. |
| --- | --- |

4.9

Därför är det strategiskt viktigt för utvecklingen av paketleverans- och logistiksektorn att man upprättar en strukturerad sektorsdialog på europeisk, nationell och regional nivå, både mellan arbetsmarknadsparterna i sektorn och mellan företrädare för det organiserade civila samhället – i synnerhet från konsumentorganisationer och organisationer som företräder små och medelstora företag, e-handlare och leverantörer – för att främja samarbetet, öka det ömsesidiga förtroendet och säkra att marknaden för leverans av varor köpta på nätet utvecklar sig på ett helt och hållet hållbart och driftskompatibelt sätt.

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  Jfr t.ex. Thuiswinkel: Det nederländska standardkontrakt som utformades den 1 januari 2012 av det ekonomiska och sociala rådet i Nederländerna i samråd med konsumenterna används redan av 80 % av intressenterna inom e-handel.

1

(2)  Källa: McKinsey: Fjärde årliga europeiska e-handelskonferensen den 14 november 2012, Bryssel.

2

(3)  Källa: Eurostat för perioden 2004–2009.

3

(4)  COM(2011) 942 final av den 11 januari 2012.

4

(5)  Undersökningen Eurostat Household survey 2009.

5

Eurostat Household survey

(6)  EUT C 168, 20.7.2007, s. 74.

6

(7)  EUT C 224, 30.8.2008, s. 50.

7

(8)  EUT C 108, 30.4.2004, s. 23.

8

(9)  CEN: Europeiska standardiseringskommittén, Cenelec: Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, ETSI: Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder.

9

(10)  Rapex: Rapid Alert System for non-food dangerous products.

10

Rapid Alert System for non-food dangerous products

(11)  ICSMS: Information Communication System Market Surveillance.

11

Information Communication System Market Surveillance

(12)  EUT C 256, 27.10.2007, s. 73; EUT C 324, 30.12.2006, s. 41; EUT C 324, 30.12.2006, s. 37; EUT C 318, 23.12.2006, s. 210; EUT C 221, 8.9.2005, s. 28; EUT C 302, 7.12.2004, s. 35; EUT C 48, 21.2.2002, s. 42.

12

(13)  EUT C 218, 11.9.2009, s. 36.

13

(14)  ETF-startordningen – Europeiska investeringsfonden.

14

(15)  "Missbruk av status som egenföretagare" (Se sidan 14 i detta nummer i EUT)

15

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/64 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/64

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden 2014–2020”

COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)

2013/C 161/12

Föredragande: Antonello PEZZINI

Rådet och Europaparlamentet beslutade den 24 januari 2013 respektive den 15 januari 2013 att i enlighet med artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

"Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden 2014–2020"

COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 7 mars 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 82 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Syftet med det aktuella förslaget är att förlänga det program som kommissionen lanserade år 2009 för finansiering av organ som bedriver verksamhet på området finansiell rapportering och revision till att även omfatta perioden 2014–2020. Sedan programmet inrättades har denna sektor genomgått flera förändringar. Antalet organ har minskat och i nuläget finns det bara tre: IFRS (International Financial Reporting Standards Foundation), EFRAG (European Financial Reporting Advisory Group) och PIOB (Public Interest Oversight Board). |
| --- | --- |

1.1

Syftet med det aktuella förslaget är att förlänga det program som kommissionen lanserade år 2009 för finansiering av organ som bedriver verksamhet på området finansiell rapportering och revision till att även omfatta perioden 2014–2020. Sedan programmet inrättades har denna sektor genomgått flera förändringar. Antalet organ har minskat och i nuläget finns det bara tre: IFRS (International Financial Reporting Standards Foundation), EFRAG (European Financial Reporting Advisory Group) och PIOB (Public Interest Oversight Board).

| 1.2 | EESK stöder huvudinnehållet i programmet, som innebär ett erkännande av den finansiella rapporteringens och revisionens stora betydelse som grundpelare för en stabil marknad som är öppen för insyn. Det underlag som kommittén har tillgång till räcker dock inte för att kunna bedöma om de anslag som tilldelats för att genomföra vart och ett av programmen är tillräckliga, och vi kan inte dra några slutsatser om huruvida respektive organs "produkt" svarar mot användarnas behov, även om användarnas uppfattning genomgående tycks vara positiv. |
| --- | --- |

1.2

EESK stöder huvudinnehållet i programmet, som innebär ett erkännande av den finansiella rapporteringens och revisionens stora betydelse som grundpelare för en stabil marknad som är öppen för insyn. Det underlag som kommittén har tillgång till räcker dock inte för att kunna bedöma om de anslag som tilldelats för att genomföra vart och ett av programmen är tillräckliga, och vi kan inte dra några slutsatser om huruvida respektive organs "produkt" svarar mot användarnas behov, även om användarnas uppfattning genomgående tycks vara positiv.

| 1.3 | Finanskrisen, som marknaden fortfarande kämpar för att komma till rätta med, har lett till ett ökat behov av mer korrekt information och mer effektiva revisionsstandarder, men sådana instrument tjänar ingenting till om "användarna" av dessa tjänster inte kan använda dem fullt ut. Därför är det nödvändigt att utbilda högkvalificerade experter inom den offentliga och privata sektorn, en uppgift som EU, medlemsstaterna och företagen kraftfullt bör ta itu med, och adekvata medel bör anslås i detta syfte. |
| --- | --- |

1.3

Finanskrisen, som marknaden fortfarande kämpar för att komma till rätta med, har lett till ett ökat behov av mer korrekt information och mer effektiva revisionsstandarder, men sådana instrument tjänar ingenting till om "användarna" av dessa tjänster inte kan använda dem fullt ut. Därför är det nödvändigt att utbilda högkvalificerade experter inom den offentliga och privata sektorn, en uppgift som EU, medlemsstaterna och företagen kraftfullt bör ta itu med, och adekvata medel bör anslås i detta syfte.

2.   Inledning

| 2.1 | Den 19 december 2012 offentliggjorde kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv med syftet att under perioden 1 januari 2014–31 december 2020stödja utvecklingen av verksamheten inom de organ som arbetar med att utarbeta principer och standarder på området finansiell rapportering och revision. Det ursprungliga programmet som lanserades 2009 löper ut den 31 december 2013. Några av de organ som omfattades av det ursprungliga programmet har nu uppgått i andra organ, och detta förslag gäller därför bara de återstående stödmottagarna, dvs. IFRS Foundation (rättslig efterträdare till IASCF), EFRAG och PIOB. Hela programmet gäller den privata sektorn. Den offentliga sektorn omfattas av rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (SEC 95) som fastställer principerna för sammanställningen av offentliga budgetar. |
| --- | --- |

2.1

Den 19 december 2012 offentliggjorde kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv med syftet att under perioden 1 januari 2014–31 december 2020stödja utvecklingen av verksamheten inom de organ som arbetar med att utarbeta principer och standarder på området finansiell rapportering och revision. Det ursprungliga programmet som lanserades 2009 löper ut den 31 december 2013. Några av de organ som omfattades av det ursprungliga programmet har nu uppgått i andra organ, och detta förslag gäller därför bara de återstående stödmottagarna, dvs. IFRS Foundation (rättslig efterträdare till IASCF), EFRAG och PIOB. Hela programmet gäller den privata sektorn. Den offentliga sektorn omfattas av rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (SEC 95) som fastställer principerna för sammanställningen av offentliga budgetar.

| 2.2 | Både förslaget och den åtföljande rapporten är så fulla av akronymer att det är svårt att orientera sig bland alla förkortningar och kopplingar mellan olika organ som omnämns i texten. Med anledning av detta behövs det en läsarvägledning över akronymer samt organisationsscheman för att göra dokumenten mer lättlästa, eftersom det även för väl insatta personer är mycket svårt att förstå dem trots att de har utarbetats med specifik teknisk terminologi. |
| --- | --- |

2.2

Både förslaget och den åtföljande rapporten är så fulla av akronymer att det är svårt att orientera sig bland alla förkortningar och kopplingar mellan olika organ som omnämns i texten. Med anledning av detta behövs det en läsarvägledning över akronymer samt organisationsscheman för att göra dokumenten mer lättlästa, eftersom det även för väl insatta personer är mycket svårt att förstå dem trots att de har utarbetats med specifik teknisk terminologi.

| 2.3 | En sådan vägledning bör ge en ytterst förenklad beskrivning av följande stödmottagande organ:






  2.3.1 | IFRS Foundation (International Financial Reporting Standards Foundation), som har ersatt det organ som ursprungligen kallades IASCF (International Accounting Standards Committee Foundation). Detta organ ansvarar på global nivå – tillsammans med IFRIC – för att utarbeta redovisningsstandarder som ska tillämpas av företag som är börsnoterade i EU när de utarbetar sin koncernredovisning. Dessa standarder har införlivats i EU-lagstiftningen. Under IFRS Foundation lyder de tekniska organen IASB och kommittén för tolkning av IFRS. Ledningsstrukturen omfattar en rad organ vars funktioner är svåra att uttala sig om: förutom styrelsen ("the Board") omfattar dessa Monitoring Board (ett övervakningsorgan), Standards Advisory Council (ett normgivande organ) samt Due Process Oversight Committee (en processövervakningskommitté).






  2.3.1.1 | Kommissionen påpekar att IFRS spelar en central roll i egenskap av det organ som fastställer standarder på global nivå, och rekommenderar att stödet till IASCF ska fortsätta via ett stabilt medfinansieringssystem. Vissa medlemsstater deltar redan i programmet, och EU stod för sin del för finansieringen av 17 % av utgifterna år 2011. |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

En sådan vägledning bör ge en ytterst förenklad beskrivning av följande stödmottagande organ:

2.3.1

IFRS Foundation (International Financial Reporting Standards Foundation), som har ersatt det organ som ursprungligen kallades IASCF (International Accounting Standards Committee Foundation). Detta organ ansvarar på global nivå – tillsammans med IFRIC – för att utarbeta redovisningsstandarder som ska tillämpas av företag som är börsnoterade i EU när de utarbetar sin koncernredovisning. Dessa standarder har införlivats i EU-lagstiftningen. Under IFRS Foundation lyder de tekniska organen IASB och kommittén för tolkning av IFRS. Ledningsstrukturen omfattar en rad organ vars funktioner är svåra att uttala sig om: förutom styrelsen ("the Board") omfattar dessa Monitoring Board (ett övervakningsorgan), Standards Advisory Council (ett normgivande organ) samt Due Process Oversight Committee (en processövervakningskommitté).

2.3.1.1

Kommissionen påpekar att IFRS spelar en central roll i egenskap av det organ som fastställer standarder på global nivå, och rekommenderar att stödet till IASCF ska fortsätta via ett stabilt medfinansieringssystem. Vissa medlemsstater deltar redan i programmet, och EU stod för sin del för finansieringen av 17 % av utgifterna år 2011.

| 2.3.2 | EFRAG (European Financial Reporting Advisory Group): Detta organ bistår Europeiska kommissionen med teknisk rådgivning i redovisningsfrågor. Det är en privat organisation som inrättades 2001, och de deltagande organens (bland annat kommissionens) representation i dess förvaltning stod ursprungligen i relation till omfattningen av deras ekonomiska bidrag till organets budget. År 2008 ändrades strukturen för att bättre avspegla den offentliga politiska roll som EFRAG hade kommit att spela i egenskap av en plattform där Europa kan göra sin röst hörd i redovisningsfrågor. Representation och rösträtt är fortfarande knutna till de styrande organen (generalförsamlingen och styrelsen), men för att förbättra ledningsstrukturen har man nu infört en Planning and Resource Committee (PRC) och framför allt en förstärkt styrelse med 17 styrelseledamöter som företräder de berörda parterna: de som utarbetar och använder årsredovisningar, finansinstitut samt fyra s.k. public policy members som har särskild erfarenhet av politiskt beslutsfattande och nomineras av kommissionen.






  2.3.2.1 | Enligt kommissionen behöver EFRAG en solid och långsiktig finansiering för att behålla sin trovärdighet och sitt oberoende, och flera större medlemsstater bidrar direkt till dess finansiering. Kommissionen medfinansierar EFRAG på de mindre medlemsstaternas vägnar. |
| --- | --- | --- |

2.3.2

EFRAG (European Financial Reporting Advisory Group): Detta organ bistår Europeiska kommissionen med teknisk rådgivning i redovisningsfrågor. Det är en privat organisation som inrättades 2001, och de deltagande organens (bland annat kommissionens) representation i dess förvaltning stod ursprungligen i relation till omfattningen av deras ekonomiska bidrag till organets budget. År 2008 ändrades strukturen för att bättre avspegla den offentliga politiska roll som EFRAG hade kommit att spela i egenskap av en plattform där Europa kan göra sin röst hörd i redovisningsfrågor. Representation och rösträtt är fortfarande knutna till de styrande organen (generalförsamlingen och styrelsen), men för att förbättra ledningsstrukturen har man nu infört en Planning and Resource Committee (PRC) och framför allt en förstärkt styrelse med 17 styrelseledamöter som företräder de berörda parterna: de som utarbetar och använder årsredovisningar, finansinstitut samt fyra s.k. public policy members som har särskild erfarenhet av politiskt beslutsfattande och nomineras av kommissionen.

2.3.2.1

Enligt kommissionen behöver EFRAG en solid och långsiktig finansiering för att behålla sin trovärdighet och sitt oberoende, och flera större medlemsstater bidrar direkt till dess finansiering. Kommissionen medfinansierar EFRAG på de mindre medlemsstaternas vägnar.

| 2.3.3 | PIOB (Public Interest Oversight Board) är en spansk stiftelse med säte i Madrid. Även om det rör sig om en privat organisation har den stor auktoritet och tyngd, och den garanterar respekten för förfaranden, övervakning och öppenhet vad gäller de internationella revisionsstandarder som fastställs av Ifac (Internationella revisorsförbundet), en global privat organisation som företräder personer som arbetar med redovisning och revision. De viktigaste partnerna är Monitoring Group (MG) och Ifac. Monitoring Group företräder regleringsmyndigheter och internationella institutioner på högsta nivå (1). PIOB:s förvaltning sköts av tio medlemmar, av vilka två utses av kommissionen.






  2.3.3.1 | Genom 2009 års beslut anslogs PIOB medel som år 2011 täckte 22 % av de bidragsberättigande utgifterna. Kommissionen bedriver ett nära samarbete med detta organ och har även bidragit till utbildningen av dess personal i frågor som rör EU-budgeten. Vidare förefaller det nödvändigt att göra en översyn av finansiärnätets struktur: utöver kommissionen täcker Ifac ensamt 78 % av finansieringen av utgifterna. Europeiska kommissionen arbetar för att "diversifiera" finansieringen för att stärka PIOB:s oberoende i förhållande till Ifac: utöver de bidrag som ett antal internationella institutioner har lovat att bidra med under år 2013, pågår en kampanj under ledning av en särskild arbetsgrupp för att få givare världen över att lämna bidrag. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

PIOB (Public Interest Oversight Board) är en spansk stiftelse med säte i Madrid. Även om det rör sig om en privat organisation har den stor auktoritet och tyngd, och den garanterar respekten för förfaranden, övervakning och öppenhet vad gäller de internationella revisionsstandarder som fastställs av Ifac (Internationella revisorsförbundet), en global privat organisation som företräder personer som arbetar med redovisning och revision. De viktigaste partnerna är Monitoring Group (MG) och Ifac. Monitoring Group företräder regleringsmyndigheter och internationella institutioner på högsta nivå (1). PIOB:s förvaltning sköts av tio medlemmar, av vilka två utses av kommissionen.

2.3.3.1

Genom 2009 års beslut anslogs PIOB medel som år 2011 täckte 22 % av de bidragsberättigande utgifterna. Kommissionen bedriver ett nära samarbete med detta organ och har även bidragit till utbildningen av dess personal i frågor som rör EU-budgeten. Vidare förefaller det nödvändigt att göra en översyn av finansiärnätets struktur: utöver kommissionen täcker Ifac ensamt 78 % av finansieringen av utgifterna. Europeiska kommissionen arbetar för att "diversifiera" finansieringen för att stärka PIOB:s oberoende i förhållande till Ifac: utöver de bidrag som ett antal internationella institutioner har lovat att bidra med under år 2013, pågår en kampanj under ledning av en särskild arbetsgrupp för att få givare världen över att lämna bidrag.

| 2.4 | De frågor som hanteras av dessa organ, som enligt planeringen ska få betydande finansiering, har en ytterst teknisk karaktär och de är svåra att utvärdera om man inte tillhör det begränsade antalet specialister på detta område. Följaktligen har kommissionen inte anordnat några externa samråd, utan begränsat sig till att bedöma bidragens lämplighet på basis av sina egna erfarenheter och kunskaper. I konsekvensanalysen konstaterades att finansieringsprogrammet har levt upp till förväntningarna och nått upp till de fastställda målen. |
| --- | --- |

2.4

De frågor som hanteras av dessa organ, som enligt planeringen ska få betydande finansiering, har en ytterst teknisk karaktär och de är svåra att utvärdera om man inte tillhör det begränsade antalet specialister på detta område. Följaktligen har kommissionen inte anordnat några externa samråd, utan begränsat sig till att bedöma bidragens lämplighet på basis av sina egna erfarenheter och kunskaper. I konsekvensanalysen konstaterades att finansieringsprogrammet har levt upp till förväntningarna och nått upp till de fastställda målen.

3.   Kommentarer och förslag

| 3.1 | EESK har redan yttrat sig om (2) det ursprungliga programmet och uttalat sitt stöd för kommissionens förslag, men har samtidigt framfört ett antal reservationer och förslag som vi kommer att erinra om i detta dokument i de fall som detta anses nödvändigt. Nu liksom då kan man inte annat än stödja principen att det är nödvändigt att finansiera verksamheten inom de organ som utför ett komplicerat och ytterst viktigt arbete. Det är dock inte möjligt att utarbeta ett väl underbyggt yttrande om finansieringens omfattning, eftersom detta förutsätter kunskaper av en omfattning som bara återfinns hos ett begränsat antal experter. |
| --- | --- |

3.1

EESK har redan yttrat sig om (2) det ursprungliga programmet och uttalat sitt stöd för kommissionens förslag, men har samtidigt framfört ett antal reservationer och förslag som vi kommer att erinra om i detta dokument i de fall som detta anses nödvändigt. Nu liksom då kan man inte annat än stödja principen att det är nödvändigt att finansiera verksamheten inom de organ som utför ett komplicerat och ytterst viktigt arbete. Det är dock inte möjligt att utarbeta ett väl underbyggt yttrande om finansieringens omfattning, eftersom detta förutsätter kunskaper av en omfattning som bara återfinns hos ett begränsat antal experter.

| 3.2 | Finanskrisen hade redan brutit ut när programmet inrättades år 2009, men då var det kanske för tidigt att göra omfattande analyser som även fokuserade på mindre uppenbara aspekter av orsakerna – eller rättare sagt de bidragande orsakerna – till det som hade hänt. Den tid som har gått sedan dess, och det som har hänt under denna tid, gör det nu möjligt att komma med några kompletterande reflektioner. |
| --- | --- |

3.2

Finanskrisen hade redan brutit ut när programmet inrättades år 2009, men då var det kanske för tidigt att göra omfattande analyser som även fokuserade på mindre uppenbara aspekter av orsakerna – eller rättare sagt de bidragande orsakerna – till det som hade hänt. Den tid som har gått sedan dess, och det som har hänt under denna tid, gör det nu möjligt att komma med några kompletterande reflektioner.

| 3.3 | Finansiell rapportering och redovisning kostar mycket pengar, och detta gäller i än högre grad om arbetet utförs av specialister som är svåra att hitta på marknaden och för vilka universitetsutbildningen bara är en grund att stå på eftersom värdefulla färdigheter förvärvas i arbetet ute på fältet. Utöver detta bör dessa specialister ha en hög moral för att garantera att informationen hålls konfidentiell och att deras analyser är opartiska. Slutsatsen av allt detta är att det helt klart är nödvändigt att finansiera de organ som utför detta arbete, men att det också är ytterst viktigt att utbilda specialister med passande lön och motivation. |
| --- | --- |

3.3

Finansiell rapportering och redovisning kostar mycket pengar, och detta gäller i än högre grad om arbetet utförs av specialister som är svåra att hitta på marknaden och för vilka universitetsutbildningen bara är en grund att stå på eftersom värdefulla färdigheter förvärvas i arbetet ute på fältet. Utöver detta bör dessa specialister ha en hög moral för att garantera att informationen hålls konfidentiell och att deras analyser är opartiska. Slutsatsen av allt detta är att det helt klart är nödvändigt att finansiera de organ som utför detta arbete, men att det också är ytterst viktigt att utbilda specialister med passande lön och motivation.

| 3.3.1 | När man talar om "specialister" tänker man ofta på dem som utarbetar informationen eller standarderna, men denna benämning bör även omfatta den målgrupp som använder informationen som ett arbetsverktyg och standarderna som vägledning i sin verksamhet. Av detta framgår att tillgången till lämpligt utbildad personal bör ses som en prioriterad fråga, inte bara för dem som utarbetar informationen, utan även för dem som ska använda den: reglerings- och tillsynsmyndigheter, lagstiftare, företag och forskningsinstitut. |
| --- | --- |

3.3.1

När man talar om "specialister" tänker man ofta på dem som utarbetar informationen eller standarderna, men denna benämning bör även omfatta den målgrupp som använder informationen som ett arbetsverktyg och standarderna som vägledning i sin verksamhet. Av detta framgår att tillgången till lämpligt utbildad personal bör ses som en prioriterad fråga, inte bara för dem som utarbetar informationen, utan även för dem som ska använda den: reglerings- och tillsynsmyndigheter, lagstiftare, företag och forskningsinstitut.

| 3.4 | Det finns ett klart samband mellan utbildningen och informationens kvalitet. I punkt 3.1 ovan påpekade vi att det är svårt att uttala sig om den föreslagna finansieringens omfattning, och det skulle vara ännu svårare och vanskligare att utvärdera vilket mervärde denna information tillför för användarnas del. Det enda vi kan göra är att – uteslutande på grundval av vår tillit och en utvärdering av motiveringarna – ge vårt bifall till kommissionens förslag i fråga om bidragens storlek. |
| --- | --- |

3.4

Det finns ett klart samband mellan utbildningen och informationens kvalitet. I punkt 3.1 ovan påpekade vi att det är svårt att uttala sig om den föreslagna finansieringens omfattning, och det skulle vara ännu svårare och vanskligare att utvärdera vilket mervärde denna information tillför för användarnas del. Det enda vi kan göra är att – uteslutande på grundval av vår tillit och en utvärdering av motiveringarna – ge vårt bifall till kommissionens förslag i fråga om bidragens storlek.

| 3.5 | I EESK:s tidigare yttrande (3) som offentliggjordes år 2009 i samband med att programmet lanserades rekommenderade kommittén att man skulle fästa särskild vikt vid att undvika olämplig påverkan av eller inblandning i värdepappersmarknaden
   (4) som lyder under IASCF- och EFRAG-reglerna. Denna synpunkt hade framförts av kommissionen själv, som hade efterlyst ett EU-bidrag för att undvika "otillbörligt inflytande från parter som har ett egenintresse". Av denna viktiga och känsliga aspekt ses inte ett spår i det nya förslaget till förordning, och EESK uppmanar kommissionen att bekräfta att den hyser full tillit till dessa organs oberoende. Samma sak gäller PIOB
   (5). |
| --- | --- |

3.5

I EESK:s tidigare yttrande (3) som offentliggjordes år 2009 i samband med att programmet lanserades rekommenderade kommittén att man skulle fästa särskild vikt vid att undvika olämplig påverkan av eller inblandning i värdepappersmarknaden
   (4) som lyder under IASCF- och EFRAG-reglerna. Denna synpunkt hade framförts av kommissionen själv, som hade efterlyst ett EU-bidrag för att undvika "otillbörligt inflytande från parter som har ett egenintresse". Av denna viktiga och känsliga aspekt ses inte ett spår i det nya förslaget till förordning, och EESK uppmanar kommissionen att bekräfta att den hyser full tillit till dessa organs oberoende. Samma sak gäller PIOB
   (5).

| 3.6 | Vad gäller EFRAG vill vi erinra om att kommissionen medfinansierar detta organ på de mindre medlemsstaternas vägnar (de större medlemsstaterna bidrar direkt). Kommissionens bidrag skulle förmodligen inte variera så mycket i omfattning om alla medlemsstater bidrog med sin del, även om det handlar om rent symboliska summor. En sådan gest skulle dock vara ett tecken på ett ansvarsfullt deltagande från hela EU:s sida i dessa organ, som är lika viktiga för alla oavsett de enskilda medlemsstaternas storlek. |
| --- | --- |

3.6

Vad gäller EFRAG vill vi erinra om att kommissionen medfinansierar detta organ på de mindre medlemsstaternas vägnar (de större medlemsstaterna bidrar direkt). Kommissionens bidrag skulle förmodligen inte variera så mycket i omfattning om alla medlemsstater bidrog med sin del, även om det handlar om rent symboliska summor. En sådan gest skulle dock vara ett tecken på ett ansvarsfullt deltagande från hela EU:s sida i dessa organ, som är lika viktiga för alla oavsett de enskilda medlemsstaternas storlek.

| 3.7 | I IFRS-standarderna föreskrivs företagsredovisningar till marknadspris ("marked to market"). I samband med finanskrisen har man kunnat konstatera att dessa standarder kan ha en kortsiktig, konjunkturförstärkande effekt. EESK föreslår att det görs en kostnadsnyttoanalys av standarderna, exempelvis inom ramen för det aktuella programmet |
| --- | --- |

3.7

I IFRS-standarderna föreskrivs företagsredovisningar till marknadspris ("marked to market"). I samband med finanskrisen har man kunnat konstatera att dessa standarder kan ha en kortsiktig, konjunkturförstärkande effekt. EESK föreslår att det görs en kostnadsnyttoanalys av standarderna, exempelvis inom ramen för det aktuella programmet

| 3.8 | Avslutningsvis vill EESK än en gång betona vikten av att samla in och bearbeta uppgifter, och framför allt behovet av att förstå och använda dem på rätt sätt: samtidigt som det finns ett behov av att erkänna "leverantörernas" höga kompetensnivå måste man göra stora satsningar på att utbilda och uppdatera de mänskliga resurserna inom den mångfacetterade kategorin "användare". |
| --- | --- |

3.8

Avslutningsvis vill EESK än en gång betona vikten av att samla in och bearbeta uppgifter, och framför allt behovet av att förstå och använda dem på rätt sätt: samtidigt som det finns ett behov av att erkänna "leverantörernas" höga kompetensnivå måste man göra stora satsningar på att utbilda och uppdatera de mänskliga resurserna inom den mångfacetterade kategorin "användare".

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  I Monitoring Group deltar Europeiska kommissionen, Iosco (Internationella organisationen för värdepapperstillsyn), BCBS (Baselkommittén för banktillsyn) samt en rad andra liknande organisationer på europeisk eller global nivå.

1

(2)  EUT C 228, 22.9.2009, s. 75; andra viktiga yttranden, i synnerhet beträffande vissa aspekter av specialistkaraktär: EUT C 191, 29.6.2012, s. 61.

2

(3)  Se fotnot 2.

3

(4)  Se punkt 3.2.1.

4

(5)  Se punkt 3.4.

5

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/67

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sysselsättning åt ungdomar”

COM(2012) 727 final

2013/C 161/13

Huvudföredragande: Pavel TRANTINA

Medföredragande: Philippe DE BUCK

Den 19 december 2012 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

"Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sysselsättning åt ungdomar"

COM(2012) 727 final.

Den 13 november 2012 gav kommitténs presidium facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet.

Med tanke på ärendets brådskande karaktär utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 21 mars) Pavel Trantina till huvudföredragande och Philippe de Buck till medföredragande, och antog följande yttrande med 174 röster för, 4 röster emot och 1 nedlagd röst:

1.   Sammanfattning av rekommendationerna

| 1.1 | Som många gånger tidigare fördömer EESK de katastrofala ungdomsarbetslöshetssiffrorna och uppmanar alla berörda aktörer att så fort som möjligt vidta effektiva och resoluta åtgärder för att bryta den onda cirkel som riskerar att sätta en hel generations framtid på spel. Det är hög tid att göra ordentliga investeringar i våra ungdomar, satsningar som kommer att ge god avkastning i det långa loppet. |
| --- | --- |

1.1

Som många gånger tidigare fördömer EESK de katastrofala ungdomsarbetslöshetssiffrorna och uppmanar alla berörda aktörer att så fort som möjligt vidta effektiva och resoluta åtgärder för att bryta den onda cirkel som riskerar att sätta en hel generations framtid på spel. Det är hög tid att göra ordentliga investeringar i våra ungdomar, satsningar som kommer att ge god avkastning i det långa loppet.

| 1.2 | Samtidigt betonar EESK att det krävs en verklig tillväxtstrategi på EU-nivå och nationell nivå för att stödja skapandet av fler och stabilare jobb, eftersom de är en nödvändig förutsättning för att satsningarna på ökad ungdomssysselsättning ska bli framgångsrika. Detta kräver en samordnad syn på alla insatser och politiska åtgärder som syftar till att öka konkurrenskraften och återupprätta investerarnas och hushållens förtroende. Den europeiska planeringsterminen ger möjlighet att rekommendera lämpliga politiska strategier och reformer som bör genomföras i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

1.2

Samtidigt betonar EESK att det krävs en verklig tillväxtstrategi på EU-nivå och nationell nivå för att stödja skapandet av fler och stabilare jobb, eftersom de är en nödvändig förutsättning för att satsningarna på ökad ungdomssysselsättning ska bli framgångsrika. Detta kräver en samordnad syn på alla insatser och politiska åtgärder som syftar till att öka konkurrenskraften och återupprätta investerarnas och hushållens förtroende. Den europeiska planeringsterminen ger möjlighet att rekommendera lämpliga politiska strategier och reformer som bör genomföras i varje medlemsstat.

| 1.3 | EESK välkomnar förslaget till ungdomssysselsättningspaket och rekommenderar att man fäster särskild vikt vid dess tillämpning på medlemsstatsnivå genom att göra åtgärder med syftet att bekämpa ungdomsarbetslösheten till ett centralt inslag i de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

1.3

EESK välkomnar förslaget till ungdomssysselsättningspaket och rekommenderar att man fäster särskild vikt vid dess tillämpning på medlemsstatsnivå genom att göra åtgärder med syftet att bekämpa ungdomsarbetslösheten till ett centralt inslag i de nationella reformprogrammen.

| 1.4 | EESK stöder idén att ungdomsgarantisystem som inrättas i medlemsstaterna ska finansieras via en särskild fond för ungdomssysselsättningsinitiativ som ingår i den fleråriga budgetramen. Kommittén välkomnar detta initiativ men vill samtidigt påpeka att det måste kompletteras på nationell nivå. Enligt EESK:s mening räcker det dock inte att endast anslå 6 miljarder euro till finansieringen av denna fond, pengar som delvis kommer att tas från Europeiska socialfondens befintliga medel. Eftersom fonden endast kommer att stödja regioner där ungdomsarbetslösheten ligger över 25 % vill EESK dessutom påpeka att andra regioner bör kunna få tillgång till finansiellt stöd i enlighet med de normala ESF-förfarandena. Det är dock nödvändigt att agera omedelbart genom att finansiera de föreslagna åtgärderna med nya medel, och man måste undvika att skapa konkurrens mellan ungdomar och andra missgynnade grupper i ESF-systemet. |
| --- | --- |

1.4

EESK stöder idén att ungdomsgarantisystem som inrättas i medlemsstaterna ska finansieras via en särskild fond för ungdomssysselsättningsinitiativ som ingår i den fleråriga budgetramen. Kommittén välkomnar detta initiativ men vill samtidigt påpeka att det måste kompletteras på nationell nivå. Enligt EESK:s mening räcker det dock inte att endast anslå 6 miljarder euro till finansieringen av denna fond, pengar som delvis kommer att tas från Europeiska socialfondens befintliga medel. Eftersom fonden endast kommer att stödja regioner där ungdomsarbetslösheten ligger över 25 % vill EESK dessutom påpeka att andra regioner bör kunna få tillgång till finansiellt stöd i enlighet med de normala ESF-förfarandena. Det är dock nödvändigt att agera omedelbart genom att finansiera de föreslagna åtgärderna med nya medel, och man måste undvika att skapa konkurrens mellan ungdomar och andra missgynnade grupper i ESF-systemet.

| 1.5 | EESK stöder kommissionens synsätt att "ungdomsgarantin ska genomföras genom ett övergripande system som säkerställer att unga människor får ett bra erbjudande om sysselsättning, fortbildning, lärlingsplats eller praktikplats inom fyra månader efter det att de lämnat skolan eller blivit arbetslösa". Kommittén är medveten om att det finns skillnader mellan medlemsstaterna och anser att det är viktigt att ge dem möjlighet att fastställa åldersgränsen på basis av deras respektive behov och möjligheter. Kommittén rekommenderar dock att åldersgränsen för tillgång till systemet höjs till 30 år, så långt detta är möjligt, för att inkludera ungdomar som avslutar sin universitetsutbildning senare eller som fortfarande befinner sig i en övergångsfas från utbildning till arbete och löper risk att förlora kontakten med arbetsmarknaden, i synnerhet i de länder där ungdomsarbetslösheten är allra högst. |
| --- | --- |

1.5

EESK stöder kommissionens synsätt att "ungdomsgarantin ska genomföras genom ett övergripande system som säkerställer att unga människor får ett bra erbjudande om sysselsättning, fortbildning, lärlingsplats eller praktikplats inom fyra månader efter det att de lämnat skolan eller blivit arbetslösa". Kommittén är medveten om att det finns skillnader mellan medlemsstaterna och anser att det är viktigt att ge dem möjlighet att fastställa åldersgränsen på basis av deras respektive behov och möjligheter. Kommittén rekommenderar dock att åldersgränsen för tillgång till systemet höjs till 30 år, så långt detta är möjligt, för att inkludera ungdomar som avslutar sin universitetsutbildning senare eller som fortfarande befinner sig i en övergångsfas från utbildning till arbete och löper risk att förlora kontakten med arbetsmarknaden, i synnerhet i de länder där ungdomsarbetslösheten är allra högst.

| 1.6 | EESK välkomnar också den politiska överenskommelse som rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) nådde den 28 februari 2013 beträffande ungdomsgarantiförslaget. EESK anser dock att det är för sent att ingripa efter fyra månader. Ungdomsgarantin bör börja gälla så tidigt som möjligt, helst redan vid inskrivningen hos arbetsförmedlingen (1). |
| --- | --- |

1.6

EESK välkomnar också den politiska överenskommelse som rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) nådde den 28 februari 2013 beträffande ungdomsgarantiförslaget. EESK anser dock att det är för sent att ingripa efter fyra månader. Ungdomsgarantin bör börja gälla så tidigt som möjligt, helst redan vid inskrivningen hos arbetsförmedlingen (1).

| 1.7 | För att ungdomsgarantin ska kunna genomföras korrekt och fullständigt anser EESK att instrumenten, ansvarsfördelningen, målen och övervakningsindikatorerna måste fastställas på ett bättre och tydligare sätt på EU-nivå och nationell nivå. Därför föreslår EESK att genomförandet av ungdomsgarantin ska utgöra en av europeiska planeringsterminens indikatorer. |
| --- | --- |

1.7

För att ungdomsgarantin ska kunna genomföras korrekt och fullständigt anser EESK att instrumenten, ansvarsfördelningen, målen och övervakningsindikatorerna måste fastställas på ett bättre och tydligare sätt på EU-nivå och nationell nivå. Därför föreslår EESK att genomförandet av ungdomsgarantin ska utgöra en av europeiska planeringsterminens indikatorer.

| 1.8 | På basis av ett antal framgångsrika exempel från några av medlemsstaterna bör arbetsmarknadens parter, ungdomsorganisationerna och de plattformar som företräder dem spela en avgörande roll vid utformningen, genomförandet, främjandet och övervakningen av systemet. |
| --- | --- |

1.8

På basis av ett antal framgångsrika exempel från några av medlemsstaterna bör arbetsmarknadens parter, ungdomsorganisationerna och de plattformar som företräder dem spela en avgörande roll vid utformningen, genomförandet, främjandet och övervakningen av systemet.

| 1.9 | Avsikten med reformerna av Eures tjänster och, där detta är nödvändigt, av medlemsstaternas offentliga arbetsförmedlingar, bör vara att aktivt stödja ungdomar samt att anpassa tjänsterna och strategierna för att göra dem mer lättillgängliga. Personlig yrkesvägledning och yrkesrådgivning måste tillhandahållas redan i skolan. |
| --- | --- |

1.9

Avsikten med reformerna av Eures tjänster och, där detta är nödvändigt, av medlemsstaternas offentliga arbetsförmedlingar, bör vara att aktivt stödja ungdomar samt att anpassa tjänsterna och strategierna för att göra dem mer lättillgängliga. Personlig yrkesvägledning och yrkesrådgivning måste tillhandahållas redan i skolan.

| 1.10 | Förutsättningarna för erbjudanden om lärlings- och praktikplatser bör förbättras. Man måste garantera att lärlings- och praktikplatser håller hög kvalitet med hjälp av specifika kriterier som bör vara obligatoriska när man begär ekonomiskt stöd. Som ett komplement till detta bör man införa bättre mekanismer för övervakning och skydd av praktikanters rättigheter. |
| --- | --- |

1.10

Förutsättningarna för erbjudanden om lärlings- och praktikplatser bör förbättras. Man måste garantera att lärlings- och praktikplatser håller hög kvalitet med hjälp av specifika kriterier som bör vara obligatoriska när man begär ekonomiskt stöd. Som ett komplement till detta bör man införa bättre mekanismer för övervakning och skydd av praktikanters rättigheter.

2.   Sammanfattning av kommissionens initiativ

| 2.1 | Den allmänna sysselsättningsgraden för ungdomar föll med nästan fem procentandelar under de senaste fyra åren – tre gånger så mycket som för vuxna. Möjligheterna för arbetslösa ungdomar att hitta jobb är små: Bara 29,7 % av personerna i åldern 15–24 år som var arbetslösa 2010 hittade jobb 2011, vilket är en nedgång med nästan 10 % på tre år. Mer än 30 % av de arbetslösa som är yngre än 25 år har varit arbetslösa i mer än tolv månader – 1,6 miljoner 2011, jämfört med 0,9 miljoner 2008. Enligt Eurofound finns det i EU 14 miljoner ungdomar i åldern 15–29 år (7,5 miljoner ungdomar i åldern 15–24) som varken arbetar eller studerar (2). De ekonomiska kostnaderna för att inte integrera ungdomar på arbetsmarknaden har beräknats till över 150 miljarder euro om året, eller 1,2 % av EU:s BNP. De sociala konsekvenserna inbegriper fenomen som socialt utanförskap och misstro mot det politiska systemet, minskad självständighet, rädsla för det okända och "kompetensslöseri". |
| --- | --- |

2.1

Den allmänna sysselsättningsgraden för ungdomar föll med nästan fem procentandelar under de senaste fyra åren – tre gånger så mycket som för vuxna. Möjligheterna för arbetslösa ungdomar att hitta jobb är små: Bara 29,7 % av personerna i åldern 15–24 år som var arbetslösa 2010 hittade jobb 2011, vilket är en nedgång med nästan 10 % på tre år. Mer än 30 % av de arbetslösa som är yngre än 25 år har varit arbetslösa i mer än tolv månader – 1,6 miljoner 2011, jämfört med 0,9 miljoner 2008. Enligt Eurofound finns det i EU 14 miljoner ungdomar i åldern 15–29 år (7,5 miljoner ungdomar i åldern 15–24) som varken arbetar eller studerar (2). De ekonomiska kostnaderna för att inte integrera ungdomar på arbetsmarknaden har beräknats till över 150 miljarder euro om året, eller 1,2 % av EU:s BNP. De sociala konsekvenserna inbegriper fenomen som socialt utanförskap och misstro mot det politiska systemet, minskad självständighet, rädsla för det okända och "kompetensslöseri".

| 2.2 | Europeiska kommissionen har presenterat sitt ungdomssysselsättningspaket som omfattar fyra åtgärdsområden. Det första är ett förslag till rekommendation till EU-länderna om att införa en ungdomsgaranti för att garantera att alla ungdomar upp till 25 år ska få erbjudanden om bra jobb, fortbildning, lärlingsplats eller praktik senast fyra månader efter att de lämnat den reguljära utbildningen eller blivit arbetslösa. Enligt rekommendationen ska medlemsstaterna upprätta starka partnerskap med de berörda parterna, se till att arbetsförmedlingarna och andra liknande tjänster som stöder ungdomar griper in tidigt, vidta stödåtgärder för att främja integrationen på arbetsmarknaden, utnyttja Europeiska socialfonden och andra strukturfonder fullt ut, bedöma och löpande förbättra ungdomsgarantisystemen och genomföra systemen så snabbt som möjligt. Kommissionen kommer att stödja medlemsstaterna med EU-medel och genom att främja utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna, övervaka genomförandet av ungdomsgarantierna inom ramen för den europeiska planeringsterminen samt genom informationsspridning. |
| --- | --- |

2.2

Europeiska kommissionen har presenterat sitt ungdomssysselsättningspaket som omfattar fyra åtgärdsområden. Det första är ett förslag till rekommendation till EU-länderna om att införa en ungdomsgaranti för att garantera att alla ungdomar upp till 25 år ska få erbjudanden om bra jobb, fortbildning, lärlingsplats eller praktik senast fyra månader efter att de lämnat den reguljära utbildningen eller blivit arbetslösa. Enligt rekommendationen ska medlemsstaterna upprätta starka partnerskap med de berörda parterna, se till att arbetsförmedlingarna och andra liknande tjänster som stöder ungdomar griper in tidigt, vidta stödåtgärder för att främja integrationen på arbetsmarknaden, utnyttja Europeiska socialfonden och andra strukturfonder fullt ut, bedöma och löpande förbättra ungdomsgarantisystemen och genomföra systemen så snabbt som möjligt. Kommissionen kommer att stödja medlemsstaterna med EU-medel och genom att främja utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna, övervaka genomförandet av ungdomsgarantierna inom ramen för den europeiska planeringsterminen samt genom informationsspridning.

| 2.3 | För att underlätta övergången mellan utbildning och arbete omfattar paketet också samråd med arbetsmarknadens parter på EU-nivå om en kvalitetsram för praktiktjänstgöring, med syftet att ge ungdomar arbetslivserfarenhet av hög kvalitet under trygga förhållanden. |
| --- | --- |

2.3

För att underlätta övergången mellan utbildning och arbete omfattar paketet också samråd med arbetsmarknadens parter på EU-nivå om en kvalitetsram för praktiktjänstgöring, med syftet att ge ungdomar arbetslivserfarenhet av hög kvalitet under trygga förhållanden.

| 2.4 | Dessutom meddelar kommissionen att en europeisk allians för lärlingsutbildning ska inrättas för att förbättra kvalitén på och öka tillgången till lärlingsplatser genom att sprida framgångsrika lärlingssystem över Europa, och kommissionen redogör också övergripande för olika sätt att minska hinder för ungdomars rörlighet. |
| --- | --- |

2.4

Dessutom meddelar kommissionen att en europeisk allians för lärlingsutbildning ska inrättas för att förbättra kvalitén på och öka tillgången till lärlingsplatser genom att sprida framgångsrika lärlingssystem över Europa, och kommissionen redogör också övergripande för olika sätt att minska hinder för ungdomars rörlighet.

| 2.5 | Vad gäller de avsevärda skillnaderna mellan ungdomsarbetslöshetsnivåerna i de olika medlemsstaterna föreslår kommissionen avslutningsvis åtgärder för att öka unga arbetstagares gränsöverskridande rörlighet, först och främst i form av en förbättring av Eures-systemet. |
| --- | --- |

2.5

Vad gäller de avsevärda skillnaderna mellan ungdomsarbetslöshetsnivåerna i de olika medlemsstaterna föreslår kommissionen avslutningsvis åtgärder för att öka unga arbetstagares gränsöverskridande rörlighet, först och främst i form av en förbättring av Eures-systemet.

| 2.6 | De åtgärder som förslås inom ramen för ungdomssysselsättningspaketet bygger på åtgärderna i initiativet "Bättre möjligheter för unga" som lanserades i december 2011. Kommissionen tar också andra politiska instrument till hjälp för att ta itu med ungdomsarbetslösheten, såsom de landsspecifika rekommendationerna. I juli 2012 riktades rekommendationer (3) med syftet att förbättra ungdomarnas situation till nästan alla medlemsstater. |
| --- | --- |

2.6

De åtgärder som förslås inom ramen för ungdomssysselsättningspaketet bygger på åtgärderna i initiativet "Bättre möjligheter för unga" som lanserades i december 2011. Kommissionen tar också andra politiska instrument till hjälp för att ta itu med ungdomsarbetslösheten, såsom de landsspecifika rekommendationerna. I juli 2012 riktades rekommendationer (3) med syftet att förbättra ungdomarnas situation till nästan alla medlemsstater.

3.   Allmänna kommentarer om kommissionens paket

| 3.1 | Det krävs en verklig tillväxtstrategi på EU-nivå och nationell nivå för att kunna stödja skapandet av fler och stabilare jobb. Detta kräver en samordnad syn på alla insatser och politiska åtgärder som har till syfte att öka konkurrenskraften och återupprätta investerarnas och hushållens förtroende. Den europeiska planeringsterminen ger möjlighet att rekommendera lämpliga politiska strategier och reformer som bör genomföras i varje medlemsstat. Samverkanseffekter, till exempel genom att sociala aspekter beaktas vid offentlig upphandling, får inte underskattas. |
| --- | --- |

3.1

Det krävs en verklig tillväxtstrategi på EU-nivå och nationell nivå för att kunna stödja skapandet av fler och stabilare jobb. Detta kräver en samordnad syn på alla insatser och politiska åtgärder som har till syfte att öka konkurrenskraften och återupprätta investerarnas och hushållens förtroende. Den europeiska planeringsterminen ger möjlighet att rekommendera lämpliga politiska strategier och reformer som bör genomföras i varje medlemsstat. Samverkanseffekter, till exempel genom att sociala aspekter beaktas vid offentlig upphandling, får inte underskattas.

| 3.2 | Situationen på arbetsmarknaden för EU:s ungdomar är mycket oroande. För att underlätta ungdomarnas inträde i arbetslivet är det viktigt att nödvändiga åtgärder vidtas för att






  — | minska alla hinder som gör det svårt för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden, |
| --- | --- | --- |

3.2

Situationen på arbetsmarknaden för EU:s ungdomar är mycket oroande. För att underlätta ungdomarnas inträde i arbetslivet är det viktigt att nödvändiga åtgärder vidtas för att

—

minska alla hinder som gör det svårt för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden,

| — | minska glappet mellan efterfrågan och tillgång på kompetens, |
| --- | --- |

—

minska glappet mellan efterfrågan och tillgång på kompetens,

| — | stödja ungdomars självständighet, |
| --- | --- |

—

stödja ungdomars självständighet,

| — | göra yrkesutbildning och praktiktjänstgöring mer attraktiv, inte minst när det gäller lärlingsplatser på strategiskt viktiga områden som teknik och ingenjörsvetenskap, |
| --- | --- |

—

göra yrkesutbildning och praktiktjänstgöring mer attraktiv, inte minst när det gäller lärlingsplatser på strategiskt viktiga områden som teknik och ingenjörsvetenskap,

| — | främja partnerskap och samverkanseffekter mellan alla berörda aktörer, |
| --- | --- |

—

främja partnerskap och samverkanseffekter mellan alla berörda aktörer,

| — | uppmuntra och stödja företag för att förmå dem att skapa arbetstillfällen och praktikplatser för ungdomar. |
| --- | --- |

—

uppmuntra och stödja företag för att förmå dem att skapa arbetstillfällen och praktikplatser för ungdomar.

| 3.3 | EESK välkomnar kommissionens långsiktiga fokusering på ungdomar. I detta hänseende utgör ungdomssysselsättningspaketet ännu ett steg framåt i arbetet med att ta fram en sammanhängande och integrerad strategi för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten och främja en god övergång från utbildning till arbetsliv. Man måste emellertid ta hänsyn till att fokus i första hand bör ligga på medlemsstaterna, som är de främsta aktörerna på ungdomssysselsättningsområdet, och som förväntas vidta följdåtgärder under de närmaste månaderna. Med tanke på situationens allvar och eftersom det är viktigt att investera i ungdomar, som är en nyckelresurs på arbetsmarknaden, är detta emellertid inte tillräckligt. Det är ytterst viktigt att bygga upp förtroende genom att fastställa gemensamma principer för ungdomsgarantin på EU-nivå för att öka instrumentets kvalitet, tillgänglighet och inverkan i hela EU. |
| --- | --- |

3.3

EESK välkomnar kommissionens långsiktiga fokusering på ungdomar. I detta hänseende utgör ungdomssysselsättningspaketet ännu ett steg framåt i arbetet med att ta fram en sammanhängande och integrerad strategi för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten och främja en god övergång från utbildning till arbetsliv. Man måste emellertid ta hänsyn till att fokus i första hand bör ligga på medlemsstaterna, som är de främsta aktörerna på ungdomssysselsättningsområdet, och som förväntas vidta följdåtgärder under de närmaste månaderna. Med tanke på situationens allvar och eftersom det är viktigt att investera i ungdomar, som är en nyckelresurs på arbetsmarknaden, är detta emellertid inte tillräckligt. Det är ytterst viktigt att bygga upp förtroende genom att fastställa gemensamma principer för ungdomsgarantin på EU-nivå för att öka instrumentets kvalitet, tillgänglighet och inverkan i hela EU.

| 3.4 | EESK är redo att bidra aktivt till att utforma och främja paketet, eftersom






  — | kommitténs ledamöter, som företräder arbetsgivare, fackliga organisationer och andra civilsamhällsorganisationer, har deltagit i arbetet med att ge ungdomar bättre sysselsättningsmöjligheter på lång sikt, och dessutom har de nödvändiga kontakterna och därmed goda möjligheter att nå ut, samt utvecklat åtskilliga initiativ för att ta itu med ungdomsarbetslösheten, |
| --- | --- | --- |

3.4

EESK är redo att bidra aktivt till att utforma och främja paketet, eftersom

—

kommitténs ledamöter, som företräder arbetsgivare, fackliga organisationer och andra civilsamhällsorganisationer, har deltagit i arbetet med att ge ungdomar bättre sysselsättningsmöjligheter på lång sikt, och dessutom har de nödvändiga kontakterna och därmed goda möjligheter att nå ut, samt utvecklat åtskilliga initiativ för att ta itu med ungdomsarbetslösheten,

| — | EESK besitter omfattande sakkunskaper efter att ha organiserat ett antal konferenser, hearingar och seminarier på senare år (4), och har dessutom utarbetat ett antal betydelsefulla yttranden på samma tema (5). |
| --- | --- |

—

EESK besitter omfattande sakkunskaper efter att ha organiserat ett antal konferenser, hearingar och seminarier på senare år (4), och har dessutom utarbetat ett antal betydelsefulla yttranden på samma tema (5).

| 3.5 | EESK välkomnar Europeiska kommissionens förslag till rekommendation om att införa en ungdomsgaranti för att garantera att alla ungdomar upp till 25 år ska få erbjudanden om bra jobb, fortbildning, lärlingsplats eller praktik senast fyra månader efter det att de lämnat den reguljära utbildningen eller blivit arbetslösa. Om garantin tillämpas på rätt sätt kan den vara ett viktigt steg när det gäller att investera i ungdomar, och den kan dessutom minska de enorma kostnader som ungdomsarbetslösheten ger upphov till både för enskilda individer och EU som helhet samt spela en avgörande roll när det gäller att hjälpa ungdomar att få en bättre och mer effektiv övergång från utbildning till arbete. EESK anser dock att det är för sent att ingripa efter fyra månader. Ungdomsgarantin bör börja gälla så tidigt som möjligt, dvs. helst redan vid inskrivningen hos arbetsförmedlingen. |
| --- | --- |

3.5

EESK välkomnar Europeiska kommissionens förslag till rekommendation om att införa en ungdomsgaranti för att garantera att alla ungdomar upp till 25 år ska få erbjudanden om bra jobb, fortbildning, lärlingsplats eller praktik senast fyra månader efter det att de lämnat den reguljära utbildningen eller blivit arbetslösa. Om garantin tillämpas på rätt sätt kan den vara ett viktigt steg när det gäller att investera i ungdomar, och den kan dessutom minska de enorma kostnader som ungdomsarbetslösheten ger upphov till både för enskilda individer och EU som helhet samt spela en avgörande roll när det gäller att hjälpa ungdomar att få en bättre och mer effektiv övergång från utbildning till arbete. EESK anser dock att det är för sent att ingripa efter fyra månader. Ungdomsgarantin bör börja gälla så tidigt som möjligt, dvs. helst redan vid inskrivningen hos arbetsförmedlingen.

| 3.6 | EESK stöder idén om att ungdomsgarantisystem som inrättas i medlemsstaterna ska finansieras via en särskild fond för ungdomssysselsättningsinitiativ som ingår i den fleråriga budgetramen. Kommittén välkomnar detta initiativ men vill samtidigt påpeka att det måste kompletteras på nationell nivå. Enligt EESK:s mening räcker det dock inte att endast anslå 6 miljarder euro till finansieringen av denna fond, pengar som delvis kommer att tas från Europeiska socialfondens befintliga medel. Med hänsyn till att de ekonomiska kostnaderna för att inte integrera ungdomar på arbetsmarknaden (i form av mer omfattande transfereringar, uteblivna inkomster och obetalda skatter) har beräknats till över 150 miljarder euro om året (motsvarande 1,2 % av EU:s BNP) (6), och eftersom ILO har dragit slutsatsen att investeringar på 21 miljarder euro kan leda till avsevärda förändringar på ett par års sikt (7), anser EESK att ungdomsgarantin är ett meningsfullt socialt instrument vars vinster vida överträffar kostnaderna. |
| --- | --- |

3.6

EESK stöder idén om att ungdomsgarantisystem som inrättas i medlemsstaterna ska finansieras via en särskild fond för ungdomssysselsättningsinitiativ som ingår i den fleråriga budgetramen. Kommittén välkomnar detta initiativ men vill samtidigt påpeka att det måste kompletteras på nationell nivå. Enligt EESK:s mening räcker det dock inte att endast anslå 6 miljarder euro till finansieringen av denna fond, pengar som delvis kommer att tas från Europeiska socialfondens befintliga medel. Med hänsyn till att de ekonomiska kostnaderna för att inte integrera ungdomar på arbetsmarknaden (i form av mer omfattande transfereringar, uteblivna inkomster och obetalda skatter) har beräknats till över 150 miljarder euro om året (motsvarande 1,2 % av EU:s BNP) (6), och eftersom ILO har dragit slutsatsen att investeringar på 21 miljarder euro kan leda till avsevärda förändringar på ett par års sikt (7), anser EESK att ungdomsgarantin är ett meningsfullt socialt instrument vars vinster vida överträffar kostnaderna.

| 3.7 | EESK stöder kommissionens synsätt att "ungdomsgarantin ska genomföras genom ett övergripande system som säkerställer att unga människor får ett bra erbjudande om sysselsättning, fortbildning, lärlingsplats eller praktikplats inom fyra månader efter det att de lämnat skolan eller blivit arbetslösa". EESK är medveten om att det finns skillnader mellan medlemsstaterna och anser att det är viktigt att ge dem möjlighet att fastställa åldersgränsen på basis av deras respektive behov och möjligheter. Kommittén rekommenderar dock att åldersgränsen för tillgång till systemet så långt möjligt höjs till 30 år för att inkludera ungdomar som avslutar sin universitetsutbildning senare eller som fortfarande befinner sig i en övergångsfas från utbildning till arbete och löper risk att förlora kontakten med arbetsmarknaden, i synnerhet i de länder där ungdomsarbetslösheten är allra högst. Vidare måste ungdomsgarantin utgöra en strukturell åtgärd i EU:s aktiva arbetsmarknadspolitik, och detta gäller inte bara i kristider. |
| --- | --- |

3.7

EESK stöder kommissionens synsätt att "ungdomsgarantin ska genomföras genom ett övergripande system som säkerställer att unga människor får ett bra erbjudande om sysselsättning, fortbildning, lärlingsplats eller praktikplats inom fyra månader efter det att de lämnat skolan eller blivit arbetslösa". EESK är medveten om att det finns skillnader mellan medlemsstaterna och anser att det är viktigt att ge dem möjlighet att fastställa åldersgränsen på basis av deras respektive behov och möjligheter. Kommittén rekommenderar dock att åldersgränsen för tillgång till systemet så långt möjligt höjs till 30 år för att inkludera ungdomar som avslutar sin universitetsutbildning senare eller som fortfarande befinner sig i en övergångsfas från utbildning till arbete och löper risk att förlora kontakten med arbetsmarknaden, i synnerhet i de länder där ungdomsarbetslösheten är allra högst. Vidare måste ungdomsgarantin utgöra en strukturell åtgärd i EU:s aktiva arbetsmarknadspolitik, och detta gäller inte bara i kristider.

| 3.8 | EESK anser att det är viktigt att utforma tydliga kvalitetsstandarder och indikatorer för utformning och införande av ungdomsgarantisystem på europeisk och nationell nivå. Praktiktjänstgöring som genomförs inom ramen för ett ungdomsgarantisystem måste ligga i linje med kvalitetsramen för praktiktjänstgöring och bör även göra det möjligt för ungdomar att leva ett självständigt liv. Medlemsstaterna uppmanas också att utforma en personlig yrkesvägledning och yrkesrådgivning och att införa mekanismer för kartläggning av de olika möjligheter som erbjuds och för bedömning av ungdomsgarantins effekter på stödmottagarnas övergång till arbetslivet i ett senare skede. |
| --- | --- |

3.8

EESK anser att det är viktigt att utforma tydliga kvalitetsstandarder och indikatorer för utformning och införande av ungdomsgarantisystem på europeisk och nationell nivå. Praktiktjänstgöring som genomförs inom ramen för ett ungdomsgarantisystem måste ligga i linje med kvalitetsramen för praktiktjänstgöring och bör även göra det möjligt för ungdomar att leva ett självständigt liv. Medlemsstaterna uppmanas också att utforma en personlig yrkesvägledning och yrkesrådgivning och att införa mekanismer för kartläggning av de olika möjligheter som erbjuds och för bedömning av ungdomsgarantins effekter på stödmottagarnas övergång till arbetslivet i ett senare skede.

| 3.9 | EESK framhåller att ungdomsgarantiinitiativet bör integreras i en aktiv arbetsmarknadsstrategi som syftar till att stödja ungdomarna så att de långsiktigt integreras på arbetsmarknaden och kan få ett självständigt liv. Ett annat viktigt inslag i en sådan strategi är reformer av medlemsstaternas offentliga arbetsförmedlingar, i den mån detta är nödvändigt. Dessa bör aktivt rikta sig till ungdomar och anpassa sina tjänster och arbetsmetoder så att det blir lättare att komma i kontakt med dem. De bör också förbättra de tjänster som erbjuds alla arbetslösa. De offentliga arbetsförmedlingarna bör samarbeta med utbildningsinstitutioner, ta direktkontakt med ungdomar och erbjuda dem arbete eller vidareutbildning inom ramen för ett proaktivt, skräddarsytt mentorsystem, långt innan de lämnar skolan. EESK uppmanar kommissionen att beakta detta inslag i sin stödstrategi till de offentliga arbetsförmedlingarna i Europa. I detta sammanhang bör Eures-tjänsterna anpassas bättre till ungdomarnas behov och betydligt mer aktivt marknadsföras bland de yngre generationerna. |
| --- | --- |

3.9

EESK framhåller att ungdomsgarantiinitiativet bör integreras i en aktiv arbetsmarknadsstrategi som syftar till att stödja ungdomarna så att de långsiktigt integreras på arbetsmarknaden och kan få ett självständigt liv. Ett annat viktigt inslag i en sådan strategi är reformer av medlemsstaternas offentliga arbetsförmedlingar, i den mån detta är nödvändigt. Dessa bör aktivt rikta sig till ungdomar och anpassa sina tjänster och arbetsmetoder så att det blir lättare att komma i kontakt med dem. De bör också förbättra de tjänster som erbjuds alla arbetslösa. De offentliga arbetsförmedlingarna bör samarbeta med utbildningsinstitutioner, ta direktkontakt med ungdomar och erbjuda dem arbete eller vidareutbildning inom ramen för ett proaktivt, skräddarsytt mentorsystem, långt innan de lämnar skolan. EESK uppmanar kommissionen att beakta detta inslag i sin stödstrategi till de offentliga arbetsförmedlingarna i Europa. I detta sammanhang bör Eures-tjänsterna anpassas bättre till ungdomarnas behov och betydligt mer aktivt marknadsföras bland de yngre generationerna.

| 3.10 | EESK rekommenderar också att medlemsstaterna ökar stödet till företag, kooperativ och organisationer inom den tredje sektorn som är villiga att delta i ungdomsgarantisystemen i nära samarbete med de offentliga arbetsförmedlingarna. Olika mekanismer, t.ex. skatteincitament, statsbidrag till fasta anställningsrelaterade kostnader och möjligheter att få tillgång till finansiering för praktik på arbetsplatser, är viktiga inslag för att ungdomsgarantin ska kunna fungera och för att företag som är villiga att investera i ungdomars potential på ett lämpligt och effektivt sätt ska kunna erhålla stöd. Användningen av dem bör kopplas till ett krav på att uppfylla kvalitetsramar och kvalitetsriktlinjer, och övervakningsmekanismer bör införas. EESK anser att det är nödvändigt att stödja kapacitetsuppbyggnad för alla aktörer som är involverade i lärlingsutbildning av hög kvalitet. |
| --- | --- |

3.10

EESK rekommenderar också att medlemsstaterna ökar stödet till företag, kooperativ och organisationer inom den tredje sektorn som är villiga att delta i ungdomsgarantisystemen i nära samarbete med de offentliga arbetsförmedlingarna. Olika mekanismer, t.ex. skatteincitament, statsbidrag till fasta anställningsrelaterade kostnader och möjligheter att få tillgång till finansiering för praktik på arbetsplatser, är viktiga inslag för att ungdomsgarantin ska kunna fungera och för att företag som är villiga att investera i ungdomars potential på ett lämpligt och effektivt sätt ska kunna erhålla stöd. Användningen av dem bör kopplas till ett krav på att uppfylla kvalitetsramar och kvalitetsriktlinjer, och övervakningsmekanismer bör införas. EESK anser att det är nödvändigt att stödja kapacitetsuppbyggnad för alla aktörer som är involverade i lärlingsutbildning av hög kvalitet.

| 3.11 | EESK menar att arbetsmarknadens parter har en mycket viktig roll när det gäller utformning, genomförande och övervakning av ungdomsgarantisystemet. En sund social dialog är grundläggande för att kunna erbjuda ungdomar att delta i ungdomsgarantisystem med höga kvalitetsstandarder för såväl företag som ungdomar. I detta sammanhang är det också viktigt att involvera arbetsmarknadens parter i övervakningen av genomförandet av ungdomsgarantin och av sysselsättnings- eller utbildningserbjudanden som erbjuds inom ramen för de olika systemen. |
| --- | --- |

3.11

EESK menar att arbetsmarknadens parter har en mycket viktig roll när det gäller utformning, genomförande och övervakning av ungdomsgarantisystemet. En sund social dialog är grundläggande för att kunna erbjuda ungdomar att delta i ungdomsgarantisystem med höga kvalitetsstandarder för såväl företag som ungdomar. I detta sammanhang är det också viktigt att involvera arbetsmarknadens parter i övervakningen av genomförandet av ungdomsgarantin och av sysselsättnings- eller utbildningserbjudanden som erbjuds inom ramen för de olika systemen.

| 3.12 | En annan viktig roll spelas av organisationerna inom den tredje sektorn, särskilt ungdomsorganisationer och deras representativa plattformar, som utgör betydelsefulla kanaler för ungdomars deltagande och ger dem möjlighet att utveckla sin kompetens och skapa lämpliga relationer och beteenden i arbetslivet. Det är därför viktigt att de även involveras i utformningen och genomförandet av ungdomsgarantisystemen. Olika sociala företag och andra berörda aktörer skulle också kunna involveras. Kommittén vill även rikta uppmärksamheten mot de välfungerande metoder som används i Österrike (8), Sverige och Finland (9) när det gäller att engagera berörda aktörer. |
| --- | --- |

3.12

En annan viktig roll spelas av organisationerna inom den tredje sektorn, särskilt ungdomsorganisationer och deras representativa plattformar, som utgör betydelsefulla kanaler för ungdomars deltagande och ger dem möjlighet att utveckla sin kompetens och skapa lämpliga relationer och beteenden i arbetslivet. Det är därför viktigt att de även involveras i utformningen och genomförandet av ungdomsgarantisystemen. Olika sociala företag och andra berörda aktörer skulle också kunna involveras. Kommittén vill även rikta uppmärksamheten mot de välfungerande metoder som används i Österrike (8), Sverige och Finland (9) när det gäller att engagera berörda aktörer.

| 3.13 | En annan prioriterad fråga är att öka tillgången till systemen för ungdomsorganisationer och organisationer inom den tredje sektorn. Genom att delta skulle de kunna lägga fram anbud när det gäller arbeten för att förbättra deras lokalsamhällen, och de skulle därigenom kunna spela en positiv roll både för ungdomarna och för samhället. |
| --- | --- |

3.13

En annan prioriterad fråga är att öka tillgången till systemen för ungdomsorganisationer och organisationer inom den tredje sektorn. Genom att delta skulle de kunna lägga fram anbud när det gäller arbeten för att förbättra deras lokalsamhällen, och de skulle därigenom kunna spela en positiv roll både för ungdomarna och för samhället.

| 3.14 | EESK anser att det är mycket viktigt att förslaget innebär att tillräckliga medel finns tillgängliga för att stödja de medlemsstater och regioner som vill införa ambitiösa ungdomsgarantisystem eller allianser för lärlingsutbildning. I detta sammanhang vill EESK rekommendera att medel från EU tilldelas de system som uppfyller de minimikvalitetsstandarder som fastställs i EU-initiativ och av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.14

EESK anser att det är mycket viktigt att förslaget innebär att tillräckliga medel finns tillgängliga för att stödja de medlemsstater och regioner som vill införa ambitiösa ungdomsgarantisystem eller allianser för lärlingsutbildning. I detta sammanhang vill EESK rekommendera att medel från EU tilldelas de system som uppfyller de minimikvalitetsstandarder som fastställs i EU-initiativ och av medlemsstaterna.

| 3.15 | EESK stöder därför idén om att ungdomsgarantisystem som inrättas i medlemsstaterna ges medel via ett särskilt ungdomssysselsättningsinitiativ, finansierat genom den fleråriga budgetramen med ett belopp som uppgår till minst 6 miljarder euro, av vilket hälften ska tas från Europeiska socialfonden. EESK ser positivt på att denna fond inrättas men vill mot bakgrund av att fonden endast kommer att stödja regioner där ungdomsarbetslösheten ligger över 25 % framhålla att andra regioner bör kunna få tillgång till finansiellt stöd via de normala ESF-förfarandena. Dessa medel kommer att bilda en grundläggande finansieringskälla som kompletterar de investeringar som måste komma från medlemsstaterna budgetar. |
| --- | --- |

3.15

EESK stöder därför idén om att ungdomsgarantisystem som inrättas i medlemsstaterna ges medel via ett särskilt ungdomssysselsättningsinitiativ, finansierat genom den fleråriga budgetramen med ett belopp som uppgår till minst 6 miljarder euro, av vilket hälften ska tas från Europeiska socialfonden. EESK ser positivt på att denna fond inrättas men vill mot bakgrund av att fonden endast kommer att stödja regioner där ungdomsarbetslösheten ligger över 25 % framhålla att andra regioner bör kunna få tillgång till finansiellt stöd via de normala ESF-förfarandena. Dessa medel kommer att bilda en grundläggande finansieringskälla som kompletterar de investeringar som måste komma från medlemsstaterna budgetar.

| 3.16 | I syfte att ge ungdomar den kompetens som kommer att vara grundläggande för deras framtida yrkesliv, uppmanar EESK kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att de åtgärder som genomförs för att stimulera ungdomssysselsättningen, särskilt sådana som finansieras helt eller delvis genom EU-fonder, blir mer effektiva och långsiktiga, så att ungdomar inte måste ges stöd efter en tillfällig eller obetald placering. |
| --- | --- |

3.16

I syfte att ge ungdomar den kompetens som kommer att vara grundläggande för deras framtida yrkesliv, uppmanar EESK kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att de åtgärder som genomförs för att stimulera ungdomssysselsättningen, särskilt sådana som finansieras helt eller delvis genom EU-fonder, blir mer effektiva och långsiktiga, så att ungdomar inte måste ges stöd efter en tillfällig eller obetald placering.

| 3.17 | Eftersom ungdomsgarantin kan bli effektivt endast om den integreras i EU:s och medlemsstaternas åtgärder för att skapa tillväxt och sysselsättning, vill EESK, liksom flera gånger tidigare, efterlysa en utformning av nya mål för att minska ungdomsarbetslösheten (10). Detta bör utgöra ett centralt inslag i de nationella reformprogrammen inom ramen för Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

3.17

Eftersom ungdomsgarantin kan bli effektivt endast om den integreras i EU:s och medlemsstaternas åtgärder för att skapa tillväxt och sysselsättning, vill EESK, liksom flera gånger tidigare, efterlysa en utformning av nya mål för att minska ungdomsarbetslösheten (10). Detta bör utgöra ett centralt inslag i de nationella reformprogrammen inom ramen för Europa 2020-strategin.

4.   Särskilda kommentarer till kommissionens förslag

4.1   Ungdomsgarantin

| 4.1.1 | EESK ser positivt på att kommissionens förslag till rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti innehåller en mängd viktiga inslag, bl.a. en tydlig definition av ungdomsgarantin som "ett bra erbjudande om sysselsättning, fortbildning, lärlingsplats eller praktikplats inom fyra månader efter det att de lämnat skolan eller blivit arbetslösa". EESK anser dock att det är för sent att ingripa efter fyra månader. Ungdomsgarantin bör börja gälla så tidigt som möjligt, dvs. helst vid inskrivningen hos arbetsförmedlingen. |
| --- | --- |

4.1.1

EESK ser positivt på att kommissionens förslag till rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti innehåller en mängd viktiga inslag, bl.a. en tydlig definition av ungdomsgarantin som "ett bra erbjudande om sysselsättning, fortbildning, lärlingsplats eller praktikplats inom fyra månader efter det att de lämnat skolan eller blivit arbetslösa". EESK anser dock att det är för sent att ingripa efter fyra månader. Ungdomsgarantin bör börja gälla så tidigt som möjligt, dvs. helst vid inskrivningen hos arbetsförmedlingen.

| 4.1.2 | Det är viktigt att lyfta fram kostnadseffektiviteten i ungdomsgarantiinvesteringarna, eftersom de årliga förlusterna (i form av mer omfattande transfereringar, uteblivna inkomster och obetalda skatter) i Europa på grund av att ungdomar inte har sysselsättning eller utbildning, enligt Eurofound (11) i nuläget uppgår till 1,2 % av BNP, eller 153 miljarder euro. Samtidigt måste vi vid investeringar för att bekämpa dessa förluster fokusera på bättre partnerskap, förbättringar av relaterade tjänster och större inflytande från utbildningsanordnare. |
| --- | --- |

4.1.2

Det är viktigt att lyfta fram kostnadseffektiviteten i ungdomsgarantiinvesteringarna, eftersom de årliga förlusterna (i form av mer omfattande transfereringar, uteblivna inkomster och obetalda skatter) i Europa på grund av att ungdomar inte har sysselsättning eller utbildning, enligt Eurofound (11) i nuläget uppgår till 1,2 % av BNP, eller 153 miljarder euro. Samtidigt måste vi vid investeringar för att bekämpa dessa förluster fokusera på bättre partnerskap, förbättringar av relaterade tjänster och större inflytande från utbildningsanordnare.

| 4.1.3 | EESK vill framhålla behovet av lämplig validering av icke-formell utbildning som ett sätt att stärka den kompetens som krävs på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

4.1.3

EESK vill framhålla behovet av lämplig validering av icke-formell utbildning som ett sätt att stärka den kompetens som krävs på arbetsmarknaden.

| 4.1.4 | EESK vill rikta uppmärksamheten mot att det finns nya kategorier av unga som varken arbetar eller studerar och framhåller att man även måste fokusera på sådana kategorier som traditionellt anses inte hotas av utestängning, t.ex. personer med universitetsexamen och ungdomar som redan har vissa erfarenheter av arbete eller praktiktjänstgöring men som ännu inte har kunnat få ett permanent fotfäste på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

4.1.4

EESK vill rikta uppmärksamheten mot att det finns nya kategorier av unga som varken arbetar eller studerar och framhåller att man även måste fokusera på sådana kategorier som traditionellt anses inte hotas av utestängning, t.ex. personer med universitetsexamen och ungdomar som redan har vissa erfarenheter av arbete eller praktiktjänstgöring men som ännu inte har kunnat få ett permanent fotfäste på arbetsmarknaden.

| 4.1.5 | Ett annat problem som måste lösas är det allt större antalet kvalificerade och kompetenta ungdomar som tvingas arbeta under sin potentiella nivå och som upplever ett "kompetensslöseri", eftersom detta dels leder till att de inte kan använda sina utbildnings- och praktikkunskaper i arbetet, dels får socialt och psykologiskt skadliga effekter på dessa individer. En bättre och lämpligare matchning mellan personlig kompetens och arbetsmarknadens behov skulle kunna reducera denna företeelse. |
| --- | --- |

4.1.5

Ett annat problem som måste lösas är det allt större antalet kvalificerade och kompetenta ungdomar som tvingas arbeta under sin potentiella nivå och som upplever ett "kompetensslöseri", eftersom detta dels leder till att de inte kan använda sina utbildnings- och praktikkunskaper i arbetet, dels får socialt och psykologiskt skadliga effekter på dessa individer. En bättre och lämpligare matchning mellan personlig kompetens och arbetsmarknadens behov skulle kunna reducera denna företeelse.

4.2   En kvalitetsram för praktiktjänstgöring

| 4.2.1 | EESK noterar den positiva roll som högkvalitativ praktiktjänstgöring kan spela för att göra det lättare för ungdomar att få arbete och för att hjälpa företagen att hitta arbetstagare med potentiellt hög kompetens. Sådana erfarenheter kan säkerställa att ungdomar tillägnar sig den kompetens som krävs för att tillgodose deras behov och komplettera tidigare tillägnade färdigheter, och att de ges skälig lön och får tillgång till det sociala trygghetssystemet och till andra utbildningsvägar inom ramen för livslångt lärande. Ett av de områden som bör stå i centrum för uppmärksamheten är i detta sammanhang praktiktjänstgöring utanför utbildningssystemet, särskilt efter examen. Detta bör betraktas som arbetspraktik och därför åtnjuta skydd enligt internationellt accepterade arbetsnormer. |
| --- | --- |

4.2.1

EESK noterar den positiva roll som högkvalitativ praktiktjänstgöring kan spela för att göra det lättare för ungdomar att få arbete och för att hjälpa företagen att hitta arbetstagare med potentiellt hög kompetens. Sådana erfarenheter kan säkerställa att ungdomar tillägnar sig den kompetens som krävs för att tillgodose deras behov och komplettera tidigare tillägnade färdigheter, och att de ges skälig lön och får tillgång till det sociala trygghetssystemet och till andra utbildningsvägar inom ramen för livslångt lärande. Ett av de områden som bör stå i centrum för uppmärksamheten är i detta sammanhang praktiktjänstgöring utanför utbildningssystemet, särskilt efter examen. Detta bör betraktas som arbetspraktik och därför åtnjuta skydd enligt internationellt accepterade arbetsnormer.

| 4.2.2 | Kommittén betonar att det krävs höga kvalitetsstandarder för lärlings- och praktikplatser. Här vill vi upprepa vårt åtagande att uppmärksamt "följa och stödja alla initiativ som syftar till att förbättra kvaliteten på praktikplatser, såsom den europeiska stadgan för högkvalitativa praktikplatser (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships) som föreslagits av Europeiska ungdomsforumet, i syfte att stärka den civila dialogen för att utveckla en verklig regelram på detta område" (12). |
| --- | --- |

4.2.2

Kommittén betonar att det krävs höga kvalitetsstandarder för lärlings- och praktikplatser. Här vill vi upprepa vårt åtagande att uppmärksamt "följa och stödja alla initiativ som syftar till att förbättra kvaliteten på praktikplatser, såsom den europeiska stadgan för högkvalitativa praktikplatser (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships) som föreslagits av Europeiska ungdomsforumet, i syfte att stärka den civila dialogen för att utveckla en verklig regelram på detta område" (12).

| 4.2.3 | Enligt EESK måste man prioritera ökad kvalitet i praktikutbildningen, och därför anser kommittén att kommissionens initiativ till europeiska kvalitetskriterier för praktikprogram är ett steg i rätt riktning. Samtidigt vill EESK uppmana samtliga EU-institutioner, medlemsstater och berörda arbetsmarknadsparter att göra mesta möjliga av resultaten av de pågående samråden och beakta det stöd som arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer, allmänheten och en mängd utbildningsanordnare redan tidigare har gett uttryck för. EU-institutionerna måste agera snabbt och skapa en ram för högkvalitativa praktikprogram och fortsatt direktmedverkan från ungdomar och deras organisationer i denna process tillsammans med arbetsmarknadens parter. Den europeiska stadgan för högkvalitativa praktik- och lärlingsplatser (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships) (13) innehåller minimikvalitetsstandarder i syfte att överbrygga klyftan mellan länderna i Europa när det gäller inlärningsprocesser, tillgänglig rådgivning och mentorskap, sociala rättigheter och arbetstagares rättigheter, erkännande av kompetens, rättsliga avtalsbestämmelser, ersättningar och löner, utvärdering och tillsyn, osv. |
| --- | --- |

4.2.3

Enligt EESK måste man prioritera ökad kvalitet i praktikutbildningen, och därför anser kommittén att kommissionens initiativ till europeiska kvalitetskriterier för praktikprogram är ett steg i rätt riktning. Samtidigt vill EESK uppmana samtliga EU-institutioner, medlemsstater och berörda arbetsmarknadsparter att göra mesta möjliga av resultaten av de pågående samråden och beakta det stöd som arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer, allmänheten och en mängd utbildningsanordnare redan tidigare har gett uttryck för. EU-institutionerna måste agera snabbt och skapa en ram för högkvalitativa praktikprogram och fortsatt direktmedverkan från ungdomar och deras organisationer i denna process tillsammans med arbetsmarknadens parter. Den europeiska stadgan för högkvalitativa praktik- och lärlingsplatser (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships) (13) innehåller minimikvalitetsstandarder i syfte att överbrygga klyftan mellan länderna i Europa när det gäller inlärningsprocesser, tillgänglig rådgivning och mentorskap, sociala rättigheter och arbetstagares rättigheter, erkännande av kompetens, rättsliga avtalsbestämmelser, ersättningar och löner, utvärdering och tillsyn, osv.

| 4.2.4 | EESK anser också att det är mycket viktigt att en sådan ram syftar till att stödja företagen i deras ansträngningar att erbjuda högkvalitativ praktiktjänstgöring till ungdomar. Därför bör ramen också införas på nationell nivå genom åtgärder inriktade på detta mål. |
| --- | --- |

4.2.4

EESK anser också att det är mycket viktigt att en sådan ram syftar till att stödja företagen i deras ansträngningar att erbjuda högkvalitativ praktiktjänstgöring till ungdomar. Därför bör ramen också införas på nationell nivå genom åtgärder inriktade på detta mål.

4.3   Europeiska alliansen för lärlingsutbildning

| 4.3.1 | Kommittén är övertygad om att den europeiska alliansen för lärlingsutbildning kommer att vara mycket användbar, eftersom nära samarbete mellan utbildningsinstitutionerna, företagen och arbetsmarknadens parter samt politiska beslutsfattare och ungdomsföreträdare är av avgörande betydelse för att yrkesutbildning och praktiktjänstgöring ska bli framgångsrik. Detta bevisas av den framgång som varvad utbildning har fått i några medlemsstater. I takt med att alliansen utvecklas bör utbyte av kunskaper och idéer kunna främjas och ytterst bidra till att öka antalet lärlingsplatser och deras kvalitet i medlemsstaterna samt uppmuntra ungdomars deltagande i sådana system. |
| --- | --- |

4.3.1

Kommittén är övertygad om att den europeiska alliansen för lärlingsutbildning kommer att vara mycket användbar, eftersom nära samarbete mellan utbildningsinstitutionerna, företagen och arbetsmarknadens parter samt politiska beslutsfattare och ungdomsföreträdare är av avgörande betydelse för att yrkesutbildning och praktiktjänstgöring ska bli framgångsrik. Detta bevisas av den framgång som varvad utbildning har fått i några medlemsstater. I takt med att alliansen utvecklas bör utbyte av kunskaper och idéer kunna främjas och ytterst bidra till att öka antalet lärlingsplatser och deras kvalitet i medlemsstaterna samt uppmuntra ungdomars deltagande i sådana system.

| 4.3.2 | Alliansen bör också stödja europeiska och nationella kampanjer för att höja yrkesutbildningens status, bl.a. inom ramen för Köpenhamnprocessen, och anordna regelbundna forum för diskussioner om övervakning av den europeiska strategin för lärlingsutbildning med berörda europeiska och nationella aktörer på detta område. |
| --- | --- |

4.3.2

Alliansen bör också stödja europeiska och nationella kampanjer för att höja yrkesutbildningens status, bl.a. inom ramen för Köpenhamnprocessen, och anordna regelbundna forum för diskussioner om övervakning av den europeiska strategin för lärlingsutbildning med berörda europeiska och nationella aktörer på detta område.

| 4.3.3 | Man bör också ge incitament som underlättar finansiering av gränsöverskridande praktikverksamhet och som ger företagen och arbetsmarknadens parter möjlighet att engagera sig i uppbyggnaden av en varvad utbildning. Fler förslag återfinns i publikationen "Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships" (BusinessEurope, 2012) (14) och i avtalet mellan spanska och tyska fackföreningar om kvalitetsstandarder i lärlingsutbildningen. |
| --- | --- |

4.3.3

Man bör också ge incitament som underlättar finansiering av gränsöverskridande praktikverksamhet och som ger företagen och arbetsmarknadens parter möjlighet att engagera sig i uppbyggnaden av en varvad utbildning. Fler förslag återfinns i publikationen "Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships" (BusinessEurope, 2012) (14) och i avtalet mellan spanska och tyska fackföreningar om kvalitetsstandarder i lärlingsutbildningen.

4.4   Rörlighet för ungdomar

| 4.4.1 | EESK anser att medlemsstaterna, i syfte att främja unga arbetstagares rörlighet, måste göra ytterligare framsteg i riktning dels mot ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och färdigheter, dels mot en överensstämmelse mellan de nationella socialförsäkringssystemen, särskilt pensionssystemen, samt göra ytterligare investeringar i språkutbildning, eftersom språkhindren också måste övervinnas. Kommissionen bör stärka samordningen av de sociala trygghetssystemen för att säkerställa att inte en enda månad av socialförsäkringsavgifterna "går förlorad" på grund av arbete i ett annat EU-land. |
| --- | --- |

4.4.1

EESK anser att medlemsstaterna, i syfte att främja unga arbetstagares rörlighet, måste göra ytterligare framsteg i riktning dels mot ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och färdigheter, dels mot en överensstämmelse mellan de nationella socialförsäkringssystemen, särskilt pensionssystemen, samt göra ytterligare investeringar i språkutbildning, eftersom språkhindren också måste övervinnas. Kommissionen bör stärka samordningen av de sociala trygghetssystemen för att säkerställa att inte en enda månad av socialförsäkringsavgifterna "går förlorad" på grund av arbete i ett annat EU-land.

| 4.4.2 | EESK framhåller nyttan av EU:s utbytesprogram, t.ex. Erasmus och Aktiv ungdom, som stöd för ungdomars rörlighet och för utveckling av deras färdigheter, kompetens och personlighet, via frivilligarbete och andra civilsamhällesinitiativ. EESK menar att adekvat finansiering måste anslås till det framtida Erasmus för alla / Ja till Europa-programmet i den nya fleråriga budgetramen, som i förhållande till det ursprungliga förslaget nu saknar en miljard euro. |
| --- | --- |

4.4.2

EESK framhåller nyttan av EU:s utbytesprogram, t.ex. Erasmus och Aktiv ungdom, som stöd för ungdomars rörlighet och för utveckling av deras färdigheter, kompetens och personlighet, via frivilligarbete och andra civilsamhällesinitiativ. EESK menar att adekvat finansiering måste anslås till det framtida Erasmus för alla / Ja till Europa-programmet i den nya fleråriga budgetramen, som i förhållande till det ursprungliga förslaget nu saknar en miljard euro.

| 4.4.3 | EESK stöder ytterligare förbättringar av och investeringar i initiativet "Ditt första Eures-jobb". EESK vill särskilt uppmana kommissionen att genomföra sådana förbättringar i Eures som kan vidga ungdomarnas möjligheter att upptäcka Euresnätverket och ta del av det och som kan öka dess användarvänlighet. Ungdomar måste aktivt uppmuntras att delta för att övervinna hinder som härrör från kulturella och språkliga barriärer och från deras bristande organisatorisk förmåga och rädsla för det okända. Detta skulle kunna uppnås genom förbättrade system för yrkesvägledning och yrkesrådgivning, som skulle ge studenter, praktikanter (och ungdomar rent generellt) stöd att komma till klarhet om sina önskemål, anlag och jobbmöjligheter. Detta omfattar även rådgivning som rör arbetsrätt och sociopolitisk miljö samt upplysningar om såväl arbetsgivares som arbetstagares rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

4.4.3

EESK stöder ytterligare förbättringar av och investeringar i initiativet "Ditt första Eures-jobb". EESK vill särskilt uppmana kommissionen att genomföra sådana förbättringar i Eures som kan vidga ungdomarnas möjligheter att upptäcka Euresnätverket och ta del av det och som kan öka dess användarvänlighet. Ungdomar måste aktivt uppmuntras att delta för att övervinna hinder som härrör från kulturella och språkliga barriärer och från deras bristande organisatorisk förmåga och rädsla för det okända. Detta skulle kunna uppnås genom förbättrade system för yrkesvägledning och yrkesrådgivning, som skulle ge studenter, praktikanter (och ungdomar rent generellt) stöd att komma till klarhet om sina önskemål, anlag och jobbmöjligheter. Detta omfattar även rådgivning som rör arbetsrätt och sociopolitisk miljö samt upplysningar om såväl arbetsgivares som arbetstagares rättigheter och skyldigheter.

| 4.4.4 | EESK stöder Europaparlamentets initiativ som syftar till att uppdatera direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer. Det gällande direktivet är föråldrat, eftersom många yrken utvecklas snabbt. En modernisering av direktivet skulle dessutom kunna innebära att det införs ett elektroniskt kort med uppgift om en arbetstagares kvalifikationer och erfarenheter. Detta skulle göra det lättare för arbetstagare att hitta arbete och få sina kvalifikationer erkända i andra medlemsstater, och skulle också leda till att utbildning, kompetens och praxis harmoniseras i EU. Dessutom skulle rörlighet och kunskapsutbyte uppmuntras. |
| --- | --- |

4.4.4

EESK stöder Europaparlamentets initiativ som syftar till att uppdatera direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer. Det gällande direktivet är föråldrat, eftersom många yrken utvecklas snabbt. En modernisering av direktivet skulle dessutom kunna innebära att det införs ett elektroniskt kort med uppgift om en arbetstagares kvalifikationer och erfarenheter. Detta skulle göra det lättare för arbetstagare att hitta arbete och få sina kvalifikationer erkända i andra medlemsstater, och skulle också leda till att utbildning, kompetens och praxis harmoniseras i EU. Dessutom skulle rörlighet och kunskapsutbyte uppmuntras.

Bryssel den 21 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  EESK:s yttrande om den årliga tillväxtöversikten 2013 (UT C 133, 09.05.2013).

1

(2)  http://www.eurofound.europa.eu/emcc/labourmarket/youth.htm.

2

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/131662.pdf.

3

(4)  Konferensen "The Economic Crisis, Education and the Labour Market", Bryssel den 24 januari 2012; konferensen "Från skola till arbete" som organiserades av Observationsgruppen för arbetsmarknaden i Roskilde, Danmark den 4 februari 2012; konferensen "Kvalificerade arbeten för ungdomar: Är det för mycket begärt?" som organiserades av Observationsgruppen för arbetsmarknaden i samarbete med Europeiska ungdomsforumet den 20 april 2012; Grupp III:s konferens "Youth Education and Employment within the Europe 2020 Strategy" i Sofia den 8 juni 2012; Grupp I:s konferens "The Future of Youth in Europe - European Youth: Hope or Despair for the New Generation?" i Versailles den 29–30 augusti 2012.

4

(5)  EUT C 132, 3.5.2011, s. 55; EUT C 318, 29.10.2011, s. 50; EUT C 68, 6.3.2012, s. 11; EUT C 181, 21.6.2012, s. 143; EUT C 181, 21.6.2012, s. 150; EUT C 68, 6.3.2012, s. 1; EUT C 181, 21.6.2012, s. 154; EUT C 299, 4.10.2012, s. 97; Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning" (EUT C 11, 15.01.2013, p. 65).

5

(6)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1254.htm.

6

(7)  Internationella arbetsorganisationens internationella institut för arbetslivsfrågor i studien EuroZone job crisis: trends and policy responses.

7

EuroZone job crisis: trends and policy responses.

(8)  http://issuu.com/yomag/docs/youth_guarantee.

8

(9)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1242.htm.

9

(10)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 94–101 och EESK:s yttrande om "Förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik" (EUT C 133, 09.05.2013,

10

(11)  NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, 2012.

11

NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe

(12)  EUT C 299, 4.10.2012, s. 97-102.

12

(13)  http://qualityinternships.eu/wp-content/uploads/2012/01/internship_charter_EN.pdf.

13

(14)  http://www.businesseurope.eu/Content/default.asp?pageid=568&docid=29967.

14

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/73

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen”

COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD)

2013/C 161/14

Föredragande utan studiegrupp: Lutz RIBBE

Den 19 november 2012 och den 5 november 2012 beslutade Europaparlamentet respektive rådet att i enlighet med artikel 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

"Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen"

COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD).

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 5 mars 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars 2013) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 82 röster för, 2 röster emot och 1 nedlagd röst.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar att förordningstexten har lagts fram. Kommittén ser i en effektiv tillämpning av det s.k. Nagoyaprotokollet, som syftar till att genomföra vissa mål i konventionen om biologisk mångfald, stora möjligheter för en biobaserad ekonomi i EU. Eftersom denna ofta är beroende av import av genetiska resurser ligger ett förbättrat tillträde till sådana resurser entydigt i Europas intresse. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar att förordningstexten har lagts fram. Kommittén ser i en effektiv tillämpning av det s.k. Nagoyaprotokollet, som syftar till att genomföra vissa mål i konventionen om biologisk mångfald, stora möjligheter för en biobaserad ekonomi i EU. Eftersom denna ofta är beroende av import av genetiska resurser ligger ett förbättrat tillträde till sådana resurser entydigt i Europas intresse.

| 1.2 | Nagoyaprotokollet ingicks dock inte bara för att främja biobaserad forskning och produktutveckling, utan också för att sörja för en rättvis fördelning av nyttan vid användning och kommersialisering av genetiska resurser. På så sätt ska de länder (eller ursprungsbefolkningar) som tillhandahåller dessa genetiska resurser och traditionell kunskap om användningen av dem kunna dra nytta av kommersialiseringen, och den industri som marknadsför dem ska själv inte kunna anklagas för biopiratverksamhet. |
| --- | --- |

1.2

Nagoyaprotokollet ingicks dock inte bara för att främja biobaserad forskning och produktutveckling, utan också för att sörja för en rättvis fördelning av nyttan vid användning och kommersialisering av genetiska resurser. På så sätt ska de länder (eller ursprungsbefolkningar) som tillhandahåller dessa genetiska resurser och traditionell kunskap om användningen av dem kunna dra nytta av kommersialiseringen, och den industri som marknadsför dem ska själv inte kunna anklagas för biopiratverksamhet.

| 1.3 | EESK har just i fråga om denna fördelning av nytta, som var huvudsyftet med Nagoyaprotokollet, konstaterat en del brister i detta förslag till förordning. Det är mycket angeläget att dessa brister avhjälps och att tolkningsutrymmet i vissa punkter åtgärdas. |
| --- | --- |

1.3

EESK har just i fråga om denna fördelning av nytta, som var huvudsyftet med Nagoyaprotokollet, konstaterat en del brister i detta förslag till förordning. Det är mycket angeläget att dessa brister avhjälps och att tolkningsutrymmet i vissa punkter åtgärdas.

| 1.4 | I detalj gäller detta






  — | reglerna om fördelning av nyttan (punkterna 3.1–3.6), |
| --- | --- | --- |

1.4

I detalj gäller detta

—

reglerna om fördelning av nyttan (punkterna 3.1–3.6),

| — | uppbyggnaden av ett effektivt kontroll-, övervaknings- och påföljdssystem (punkterna 3.7–3.10), |
| --- | --- |

—

uppbyggnaden av ett effektivt kontroll-, övervaknings- och påföljdssystem (punkterna 3.7–3.10),

| — | den tidpunkt från vilken fördelningen av nyttan ska gälla (punkt 4.1), |
| --- | --- |

—

den tidpunkt från vilken fördelningen av nyttan ska gälla (punkt 4.1),

| — | beaktandet av bioteknik och derivat (punkterna 4.2.1 och 4.2.2) samt fördelningen av nyttan från s.k. traditionell kunskap (punkterna 4.2.3 och 4.2.4), |
| --- | --- |

—

beaktandet av bioteknik och derivat (punkterna 4.2.1 och 4.2.2) samt fördelningen av nyttan från s.k. traditionell kunskap (punkterna 4.2.3 och 4.2.4),

| — | den sena tidpunkten för skyldigheten att anmäla användningar (punkterna 4.3.1–4.3.5), |
| --- | --- |

—

den sena tidpunkten för skyldigheten att anmäla användningar (punkterna 4.3.1–4.3.5),

| — | frågan om huruvida privatfinansierad forskning och de produkter som den ger upphov till omfattas av anmälningsplikten (punkt 4.3.6), |
| --- | --- |

—

frågan om huruvida privatfinansierad forskning och de produkter som den ger upphov till omfattas av anmälningsplikten (punkt 4.3.6),

| — | lagföringen av fall av biopiratverksamhet som anmäls av tredje part (punkt 4.3.7), och |
| --- | --- |

—

lagföringen av fall av biopiratverksamhet som anmäls av tredje part (punkt 4.3.7), och

| — | påföljdssystemets effektivitet (punkt 4.3.8). |
| --- | --- |

—

påföljdssystemets effektivitet (punkt 4.3.8).

2.   Inledning

| 2.1 | I samband med Riokonferensen om miljö och utveckling antogs 1992 "konventionen om biologisk mångfald", som till dags dato 193 FN-medlemmar har anslutit sig till (de enda FN-medlemmar som ännu inte har anslutit sig är Andorra, Vatikanstaten, Sydsudan och USA). |
| --- | --- |

2.1

I samband med Riokonferensen om miljö och utveckling antogs 1992 "konventionen om biologisk mångfald", som till dags dato 193 FN-medlemmar har anslutit sig till (de enda FN-medlemmar som ännu inte har anslutit sig är Andorra, Vatikanstaten, Sydsudan och USA).

| 2.2 | Konventionen har tre mål:






  1) | Bevarande av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- | --- |

2.2

Konventionen har tre mål:

1)

Bevarande av den biologiska mångfalden.

| 2) | Hållbart nyttjande av den. |
| --- | --- |

2)

Hållbart nyttjande av den.

| 3) | "Rättvis fördelning av nyttan som uppstår vid utnyttjande av genetiska resurser." |
| --- | --- |

3)

"Rättvis fördelning av nyttan som uppstår vid utnyttjande av genetiska resurser."

| 2.3 | I artikel 15.1 i konventionen erkänns "staternas suveräna rättigheter över sina naturresurser". De enskilda staterna ges befogenhet att bestämma om tillträde till genetiska resurser. |
| --- | --- |

2.3

I artikel 15.1 i konventionen erkänns "staternas suveräna rättigheter över sina naturresurser". De enskilda staterna ges befogenhet att bestämma om tillträde till genetiska resurser.

| 2.4 | I artikel 15.7 åläggs de fördragsslutande staterna att "vidta lagstiftningsmässiga, administrativa eller politiska åtgärder [...] i syfte att på skäligt och rättvist sätt dela resultaten av forskning och utveckling och nyttan av kommersiell eller annan användning av genetiska resurser med den fördragsslutande part som tillhandahåller sådana resurser". |
| --- | --- |

2.4

I artikel 15.7 åläggs de fördragsslutande staterna att "vidta lagstiftningsmässiga, administrativa eller politiska åtgärder [...] i syfte att på skäligt och rättvist sätt dela resultaten av forskning och utveckling och nyttan av kommersiell eller annan användning av genetiska resurser med den fördragsslutande part som tillhandahåller sådana resurser".

| 2.5 | I artikel 8 j uppmanas de fördragsslutande staterna att "med förbehåll för [sin] nationella lagstiftning" respektera traditionella kunskaper hos ursprungliga och lokala samhällen "som är relevanta för bevarandet och det hållbara nyttjandet av biologisk mångfald" samt "främja rättvis fördelning av nyttan som uppkommer vid utnyttjandet av sådana kunskaper, innovationer och sedvänjor". |
| --- | --- |

2.5

I artikel 8 j uppmanas de fördragsslutande staterna att "med förbehåll för [sin] nationella lagstiftning" respektera traditionella kunskaper hos ursprungliga och lokala samhällen "som är relevanta för bevarandet och det hållbara nyttjandet av biologisk mångfald" samt "främja rättvis fördelning av nyttan som uppkommer vid utnyttjandet av sådana kunskaper, innovationer och sedvänjor".

| 2.6 | Eftersom detta folkrättsliga åtagande om fördelning av nyttan från 1992 ännu inte hade genomförts beslutade stats- och regeringscheferna vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 att förhandla fram en internationell ordning för att främja och skydda en skälig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid användning av genetiska resurser ("an international regime to promote and safeguard the fair and equitable sharing of benefits arising out of the utilization of genetic resources") inom ramen för konventionen om biologisk mångfald (Punkt 42 o i tillämpningsplanen ("Plan of Implementation")). |
| --- | --- |

2.6

Eftersom detta folkrättsliga åtagande om fördelning av nyttan från 1992 ännu inte hade genomförts beslutade stats- och regeringscheferna vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 att förhandla fram en internationell ordning för att främja och skydda en skälig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid användning av genetiska resurser ("an international regime to promote and safeguard the fair and equitable sharing of benefits arising out of the utilization of genetic resources") inom ramen för konventionen om biologisk mångfald (Punkt 42 o i tillämpningsplanen ("Plan of Implementation")).

| 2.7 | År 2004 enades så de fördragsslutande staterna i konventionen om biologisk mångfald vid sin sjunde partskonferens i Kuala Lumpur om att effektivt genomföra samtliga relevanta delar av konventionen genom en överenskommelse om tillträde till genetiska resurser och fördelning av nyttan. |
| --- | --- |

2.7

År 2004 enades så de fördragsslutande staterna i konventionen om biologisk mångfald vid sin sjunde partskonferens i Kuala Lumpur om att effektivt genomföra samtliga relevanta delar av konventionen genom en överenskommelse om tillträde till genetiska resurser och fördelning av nyttan.

| 2.8 | Resultatet av detta arbete lades fram och antogs i oktober 2010 – efter mer än sex års förhandlingar – vid den tionde partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald i japanska Nagoya: Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning, vilket är fogat till konventionen om biologisk mångfald (Nagoyaprotokollet). |
| --- | --- |

2.8

Resultatet av detta arbete lades fram och antogs i oktober 2010 – efter mer än sex års förhandlingar – vid den tionde partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald i japanska Nagoya: Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning, vilket är fogat till konventionen om biologisk mångfald (Nagoyaprotokollet).

| 2.9 | Alla fördragsslutande stater i konventionen kan ratificera Nagoyaprotokollet: 12 stater (februari 2013) har redan gjort det, och 92 stater har undertecknat protokollet sedan det antogs, bl.a. Europeiska kommissionen och 24 av EU:s 27 medlemsstater (alla utom Lettland, Malta och Slovakien). |
| --- | --- |

2.9

Alla fördragsslutande stater i konventionen kan ratificera Nagoyaprotokollet: 12 stater (februari 2013) har redan gjort det, och 92 stater har undertecknat protokollet sedan det antogs, bl.a. Europeiska kommissionen och 24 av EU:s 27 medlemsstater (alla utom Lettland, Malta och Slovakien).

| 2.10 | Medan utvecklingsländerna redan vid världstoppmötet om hållbar utveckling 2002 pläderade för ett folkrättsligt bindande protokoll beslutade sig EU först strax innan den sista förhandlingsrundan i arbetsgruppen för tillträde och fördelning av nyttan inleddes för att ett protokoll med "med rättsligt bindande och icke-bindande bestämmelser" skulle utarbetas (beslut av rådet (miljö) av den 15 mars 2010). |
| --- | --- |

2.10

Medan utvecklingsländerna redan vid världstoppmötet om hållbar utveckling 2002 pläderade för ett folkrättsligt bindande protokoll beslutade sig EU först strax innan den sista förhandlingsrundan i arbetsgruppen för tillträde och fördelning av nyttan inleddes för att ett protokoll med "med rättsligt bindande och icke-bindande bestämmelser" skulle utarbetas (beslut av rådet (miljö) av den 15 mars 2010).

| 2.11 | Syftet med det förslag till förordning som kommissionen har lagt fram är att genomföra målen i Nagoyaprotokollet. |
| --- | --- |

2.11

Syftet med det förslag till förordning som kommissionen har lagt fram är att genomföra målen i Nagoyaprotokollet.

| 2.12 | Utöver konventionen om biologisk mångfald bör man i samband med detta kommissionsdokument nämna antagandet av FN:s förklaring om ursprungsbefolkningars rättigheter. I artikel 31.1 i förklaringen fastställs ursprungsbefolkningars rätt att bevara, kontrollera, skydda och utveckla genetiska resurser och traditionell kunskap samt deras immateriella äganderätt till denna kunskap. I punkt 2 uppmanas staterna att vidta effektiva åtgärder för att erkänna och skydda utövandet av dessa rättigheter. Tillämpningen av Nagoyaprotokollet bör utgöra en av dessa effektiva åtgärder för att genomföra FN-förklaringen. |
| --- | --- |

2.12

Utöver konventionen om biologisk mångfald bör man i samband med detta kommissionsdokument nämna antagandet av FN:s förklaring om ursprungsbefolkningars rättigheter. I artikel 31.1 i förklaringen fastställs ursprungsbefolkningars rätt att bevara, kontrollera, skydda och utveckla genetiska resurser och traditionell kunskap samt deras immateriella äganderätt till denna kunskap. I punkt 2 uppmanas staterna att vidta effektiva åtgärder för att erkänna och skydda utövandet av dessa rättigheter. Tillämpningen av Nagoyaprotokollet bör utgöra en av dessa effektiva åtgärder för att genomföra FN-förklaringen.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | I motiveringen till förordningsförslaget förklarar kommissionen att "om unionen tillämpar och ratificerar protokollet kommer detta att skapa nya möjligheter till naturbaserad forskning och bidra till utvecklingen av en biobaserad ekonomi" (1). Vidare fastställer kommissionen att "EU och dess medlemsstater har gjort ett politiskt åtagande om att gå in som parter i protokollet för att se till att forskare och företag inom EU får tillträde till högkvalitativa prover av genetiska resurser, utifrån tillförlitliga beslut om tillträde med låga transaktionskostnader" (2). |
| --- | --- |

3.1

I motiveringen till förordningsförslaget förklarar kommissionen att "om unionen tillämpar och ratificerar protokollet kommer detta att skapa nya möjligheter till naturbaserad forskning och bidra till utvecklingen av en biobaserad ekonomi" (1). Vidare fastställer kommissionen att "EU och dess medlemsstater har gjort ett politiskt åtagande om att gå in som parter i protokollet för att se till att forskare och företag inom EU får tillträde till högkvalitativa prover av genetiska resurser, utifrån tillförlitliga beslut om tillträde med låga transaktionskostnader" (2).

| 3.2 | Även EESK ser i tillämpningen av Nagoyaprotokollet stora möjligheter för den biobaserade ekonomin i EU. Vi påpekar dock att huvudmålet med Nagoyaprotokollet är att genomföra det tredje målet i konventionen om biologisk mångfald, dvs. "fördelning av nyttan som uppstår vid utnyttjande av genetiska resurser". Lämpligt tillträde till genetiska resurser, lämplig överföring av relevant teknik, med beaktande av alla rättigheter till resurserna och tekniken, och lämplig finansiering är i detta sammanhang de avgörande inslagen i fördelningen av nyttan. |
| --- | --- |

3.2

Även EESK ser i tillämpningen av Nagoyaprotokollet stora möjligheter för den biobaserade ekonomin i EU. Vi påpekar dock att huvudmålet med Nagoyaprotokollet är att genomföra det tredje målet i konventionen om biologisk mångfald, dvs. "fördelning av nyttan som uppstår vid utnyttjande av genetiska resurser". Lämpligt tillträde till genetiska resurser, lämplig överföring av relevant teknik, med beaktande av alla rättigheter till resurserna och tekniken, och lämplig finansiering är i detta sammanhang de avgörande inslagen i fördelningen av nyttan.

| 3.3 | Nagoyaprotokollet vilar således på tre pelare:






  — | Åtgärder för tillträde till genetiska resurser och tillhörande traditionell kunskap som tryggar öppna och icke-godtyckliga förfaranden. |
| --- | --- | --- |

3.3

Nagoyaprotokollet vilar således på tre pelare:

—

Åtgärder för tillträde till genetiska resurser och tillhörande traditionell kunskap som tryggar öppna och icke-godtyckliga förfaranden.

| — | Åtgärder för att säkerställa fördelningen av nyttan från användning och kommersialisering av genetiska resurser och tillhörande traditionell kunskap. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att säkerställa fördelningen av nyttan från användning och kommersialisering av genetiska resurser och tillhörande traditionell kunskap.

| — | Åtgärder för att bygga upp ett effektivt nationellt system för övervakning framför allt av att nyttan faktiskt fördelas. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att bygga upp ett effektivt nationellt system för övervakning framför allt av att nyttan faktiskt fördelas.

| 3.4 | När kommissionen i sitt förslag till förordning i stället fastställer att "protokollet vilar på två huvuddelar: åtgärder för tillträde och åtgärder för att säkerställa att användarna följer bestämmelserna i protokollet" (3) underlåter man att uttryckligen betona fördelningen av nyttan som grundläggande mål för Nagoyaprotokollet, som uppdrag från världstoppmötet om hållbar utveckling och som folkrättsligt åtagande inom ramen för konventionen om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

3.4

När kommissionen i sitt förslag till förordning i stället fastställer att "protokollet vilar på två huvuddelar: åtgärder för tillträde och åtgärder för att säkerställa att användarna följer bestämmelserna i protokollet" (3) underlåter man att uttryckligen betona fördelningen av nyttan som grundläggande mål för Nagoyaprotokollet, som uppdrag från världstoppmötet om hållbar utveckling och som folkrättsligt åtagande inom ramen för konventionen om biologisk mångfald.

| 3.5 | Förordningsförslaget ger därför intryck av att syftet med Nagoyaprotokollet är att trygga EU-medlemsstaternas obehindrade tillgång till råvaror i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

3.5

Förordningsförslaget ger därför intryck av att syftet med Nagoyaprotokollet är att trygga EU-medlemsstaternas obehindrade tillgång till råvaror i utvecklingsländer.

| 3.6 | Att det grundläggande målet med Nagoyaprotokollet i princip inte beaktas är inte bara en allvarlig brist i kommissionens förslag – en ineffektiv och otillfredsställande lösning kan också få svåra konsekvenser för europeiska företag. Utan tydliga regler om fördelning av nyttan (och övervakning av den) blir det nämligen svårt för företagen att undkomma de ofta framförda anklagelserna om biopiratverksamhet. |
| --- | --- |

3.6

Att det grundläggande målet med Nagoyaprotokollet i princip inte beaktas är inte bara en allvarlig brist i kommissionens förslag – en ineffektiv och otillfredsställande lösning kan också få svåra konsekvenser för europeiska företag. Utan tydliga regler om fördelning av nyttan (och övervakning av den) blir det nämligen svårt för företagen att undkomma de ofta framförda anklagelserna om biopiratverksamhet.

| 3.7 | Kommissionens förslag till förordning bygger på principen om tillbörlig aktsamhet (artikel 4). Det innebär att användaren av den genetiska resursen och den tillhörande traditionella kunskapen har en nyckelroll när det gäller iakttagandet av de tillämpliga inhemska och utländska lagarna om tillträde och fördelning av nyttan. |
| --- | --- |

3.7

Kommissionens förslag till förordning bygger på principen om tillbörlig aktsamhet (artikel 4). Det innebär att användaren av den genetiska resursen och den tillhörande traditionella kunskapen har en nyckelroll när det gäller iakttagandet av de tillämpliga inhemska och utländska lagarna om tillträde och fördelning av nyttan.

| 3.8 | EESK välkomnar denna princip om forskarnas och företagens egenansvar. Vi hänvisar dock till att ratificeringen av Nagoyaprotokollet medför ett folkrättsligt åtagande att vidta "lagstiftningsmässiga, administrativa eller politiska åtgärder" för att se till att användarens nytta från användning och kommersialisering av genetiska resurser och tillhörande traditionell kunskap faktiskt delas med ursprungslandet eller ursprungsbefolkningarna och lokalsamhällena. |
| --- | --- |

3.8

EESK välkomnar denna princip om forskarnas och företagens egenansvar. Vi hänvisar dock till att ratificeringen av Nagoyaprotokollet medför ett folkrättsligt åtagande att vidta "lagstiftningsmässiga, administrativa eller politiska åtgärder" för att se till att användarens nytta från användning och kommersialisering av genetiska resurser och tillhörande traditionell kunskap faktiskt delas med ursprungslandet eller ursprungsbefolkningarna och lokalsamhällena.

| 3.9 | I förordningsförslaget tonas även denna viktiga del av åtagandena i Nagoyaprotokollet till stor del ned. EESK rekommenderar rådet och Europaparlamentet att i det fortsatta förfarandet införa tillräckliga regler för kontroll av att detta egensvar respekteras. Det innebär också att de nationella regeringarna inte får befrias från sitt ansvar för att övervaka reglerna. |
| --- | --- |

3.9

I förordningsförslaget tonas även denna viktiga del av åtagandena i Nagoyaprotokollet till stor del ned. EESK rekommenderar rådet och Europaparlamentet att i det fortsatta förfarandet införa tillräckliga regler för kontroll av att detta egensvar respekteras. Det innebär också att de nationella regeringarna inte får befrias från sitt ansvar för att övervaka reglerna.

| 3.10 | Förordningsförslaget till är således inte tillräckligt för att bygga upp det ömsesidiga förtroende mellan EU:s medlemsstater och deras forskare och företag samt ursprungsländerna som krävs för att främja bilaterala avtal om tillträde och fördelning av nyttan samt för att i en konstruktiv anda fortsätta de internationella förhandlingarna om tillträde och fördelning av nyttan. EESK befarar att det föreslagna systemet för tillträde och fördelning av nyttan snarare kommer att bidra till att hindra den europeiska forskningen och ekonomin än till att främja den. |
| --- | --- |

3.10

Förordningsförslaget till är således inte tillräckligt för att bygga upp det ömsesidiga förtroende mellan EU:s medlemsstater och deras forskare och företag samt ursprungsländerna som krävs för att främja bilaterala avtal om tillträde och fördelning av nyttan samt för att i en konstruktiv anda fortsätta de internationella förhandlingarna om tillträde och fördelning av nyttan. EESK befarar att det föreslagna systemet för tillträde och fördelning av nyttan snarare kommer att bidra till att hindra den europeiska forskningen och ekonomin än till att främja den.

4.   Särskilda kommentarer: Specifika delar av förordningsförslaget

4.1   Om räckvidden i vidare bemärkelse (artikel 2)

| 4.1.1 | I artikel 2 i förordningsförslaget fastställs att bestämmelserna om fördelning av nytta endast ska gälla de resurser och tillhörande traditionell kunskap som förvärvas efter Nagoyaprotokollets ikraftträdande för EU. Kommissionen har försummat att utforma bestämmelser om fördelning av nytta som gäller den användning och kommersialisering som sker i dag av sådana genetiska resurser och tillhörande traditionell kunskap som har kommit in i EU sedan 1993, utan avtal om tillträde och fördelning av nytta. |
| --- | --- |

4.1.1

I artikel 2 i förordningsförslaget fastställs att bestämmelserna om fördelning av nytta endast ska gälla de resurser och tillhörande traditionell kunskap som förvärvas efter Nagoyaprotokollets ikraftträdande för EU. Kommissionen har försummat att utforma bestämmelser om fördelning av nytta som gäller den användning och kommersialisering som sker i dag av sådana genetiska resurser och tillhörande traditionell kunskap som har kommit in i EU sedan 1993, utan avtal om tillträde och fördelning av nytta.

| 4.1.2 | Förordningsförslaget ligger därmed steget efter Nagoyaprotokollet och konventionen om biologisk mångfald (IUCN 2012, s. 84–85) och bortser från det folkrättsliga åtagande i konventionen som innebär att nyttan ska fördelas från och med år 1993. I artikel 3 i Nagoyaprotokollet bekräftas uttryckligen att alla de genetiska resurser som konventionen omfattar faller under protokollets bestämmelser. I samband med införlivandet av Nagoyaprotokollet måste man därför ta itu med denna brist i genomförandet och utarbeta effektiva bestämmelser om fördelningen av den nytta som uppstått sedan 1993. |
| --- | --- |

4.1.2

Förordningsförslaget ligger därmed steget efter Nagoyaprotokollet och konventionen om biologisk mångfald (IUCN 2012, s. 84–85) och bortser från det folkrättsliga åtagande i konventionen som innebär att nyttan ska fördelas från och med år 1993. I artikel 3 i Nagoyaprotokollet bekräftas uttryckligen att alla de genetiska resurser som konventionen omfattar faller under protokollets bestämmelser. I samband med införlivandet av Nagoyaprotokollet måste man därför ta itu med denna brist i genomförandet och utarbeta effektiva bestämmelser om fördelningen av den nytta som uppstått sedan 1993.

| 4.1.3 | I förordningsförslagets bestämmelser om förhållandet till andra internationella avtal beaktas inte ett avgörande avsnitt i Nagoyaprotokollets artikel 4.4. Enligt den artikeln måste det fastställas att genetiska resurser kan omfattas av ett annat avtal bara om detta är "förenligt med, och [...] inte strider mot målen i konventionen och detta protokoll". Denna formulering saknas och måste infogas i förslaget till förordning för att Nagoyaprotokollet ska införlivas korrekt. Beslut om huruvida ett annat avtals bestämmelser om tillträde och fördelning gäller för specifika genetiska resurser måste fattas av relevanta internationella organisationer och EU-institutioner. |
| --- | --- |

4.1.3

I förordningsförslagets bestämmelser om förhållandet till andra internationella avtal beaktas inte ett avgörande avsnitt i Nagoyaprotokollets artikel 4.4. Enligt den artikeln måste det fastställas att genetiska resurser kan omfattas av ett annat avtal bara om detta är "förenligt med, och [...] inte strider mot målen i konventionen och detta protokoll". Denna formulering saknas och måste infogas i förslaget till förordning för att Nagoyaprotokollet ska införlivas korrekt. Beslut om huruvida ett annat avtals bestämmelser om tillträde och fördelning gäller för specifika genetiska resurser måste fattas av relevanta internationella organisationer och EU-institutioner.

| 4.1.4 | För EESK betyder detta att artikel 2 i förordningsförslaget inte entydigt införlivar centrala beståndsdelar i Nagoyaprotokollet. Förslaget måste därför omarbetas och kompletteras. |
| --- | --- |

4.1.4

För EESK betyder detta att artikel 2 i förordningsförslaget inte entydigt införlivar centrala beståndsdelar i Nagoyaprotokollet. Förslaget måste därför omarbetas och kompletteras.

4.2   Definitioner (artikel 3)

| 4.2.1 | Kommissionens förslag till förordning avviker väsentligt från texten i Nagoyaprotokollets artikel 2. Kommissionen har inte fört in den viktiga principen i Nagoyaprotokollets artikel 2 c om att användning av genetiska resurser omfattar "tillämpning av bioteknik enligt definitionen i artikel 2" i konventionen om biologisk mångfald. Denna definition är i samband med fördelningen av nytta av enorm betydelse. I nästan samtliga fall då man utvecklat framgångsrika produkter såsom läkemedel och kosmetiska produkter från genetiska resurser är det ju inte själva resursen, utan biotekniskt utvecklade extrakt eller beståndsdelar ("derivat") som saluförs med god förtjänst. I det sammanhanget måste också begreppet "derivat" definieras i förordningsförslaget på samma sätt som i Nagoyaprotokollets artikel 2 e. |
| --- | --- |

4.2.1

Kommissionens förslag till förordning avviker väsentligt från texten i Nagoyaprotokollets artikel 2. Kommissionen har inte fört in den viktiga principen i Nagoyaprotokollets artikel 2 c om att användning av genetiska resurser omfattar "tillämpning av bioteknik enligt definitionen i artikel 2" i konventionen om biologisk mångfald. Denna definition är i samband med fördelningen av nytta av enorm betydelse. I nästan samtliga fall då man utvecklat framgångsrika produkter såsom läkemedel och kosmetiska produkter från genetiska resurser är det ju inte själva resursen, utan biotekniskt utvecklade extrakt eller beståndsdelar ("derivat") som saluförs med god förtjänst. I det sammanhanget måste också begreppet "derivat" definieras i förordningsförslaget på samma sätt som i Nagoyaprotokollets artikel 2 e.

| 4.2.2 | Detta utelämnande i definitionerna påverkar kraven om fördelning av nytta negativt, eftersom nytta som uppstår genom användning av derivat därigenom inte måste fördelas. Man bör i sammanhanget tänka på att det just är sådana derivat – isolerade biokemiska substanser som t.ex. medicinskt verksamma ämnen eller beståndsdelar i kosmetika – som ger upphov till vinsterna vid saluföring av produkter som utvecklats genom användning av genetiska resurser. |
| --- | --- |

4.2.2

Detta utelämnande i definitionerna påverkar kraven om fördelning av nytta negativt, eftersom nytta som uppstår genom användning av derivat därigenom inte måste fördelas. Man bör i sammanhanget tänka på att det just är sådana derivat – isolerade biokemiska substanser som t.ex. medicinskt verksamma ämnen eller beståndsdelar i kosmetika – som ger upphov till vinsterna vid saluföring av produkter som utvecklats genom användning av genetiska resurser.

| 4.2.3 | Vi välkomnar att genetiska resurser och tillhörande traditionell kunskap ur många aspekter behandlas likvärdigt i förordningsförslaget. Traditionell kunskap definieras visserligen (art. 3.8), men bara i samband med dess betydelse som bidrag till forskning och utveckling med utgångspunkt i genetiska resurser. Enligt förordningen ska detaljerna fastställas senare, i de avtal som ska slutas mellan användarna och ursprungsbefolkningarna och lokalsamhällena. |
| --- | --- |

4.2.3

Vi välkomnar att genetiska resurser och tillhörande traditionell kunskap ur många aspekter behandlas likvärdigt i förordningsförslaget. Traditionell kunskap definieras visserligen (art. 3.8), men bara i samband med dess betydelse som bidrag till forskning och utveckling med utgångspunkt i genetiska resurser. Enligt förordningen ska detaljerna fastställas senare, i de avtal som ska slutas mellan användarna och ursprungsbefolkningarna och lokalsamhällena.

| 4.2.4 | Det är oklart för EESK hur fördelningen av nytta, mot bakgrund av den relevanta artikeln i Nagoyaprotokollet, regleras och säkerställs på ett tillfredsställande sätt med dessa bestämmelser. Kommissionen, rådet och Europaparlamentet uppmanas att klargöra detta förhållande under behandlingen av ärendet. |
| --- | --- |

4.2.4

Det är oklart för EESK hur fördelningen av nytta, mot bakgrund av den relevanta artikeln i Nagoyaprotokollet, regleras och säkerställs på ett tillfredsställande sätt med dessa bestämmelser. Kommissionen, rådet och Europaparlamentet uppmanas att klargöra detta förhållande under behandlingen av ärendet.

4.3   Kontroll av efterlevnaden av skyldigheten att visa tillbörlig aktsamhet (artiklarna 7, 9 och 11)

| 4.3.1 | I artikel 7.2 i förordningsförslaget stipuleras en anmälningsplikt för användning av genetiska resurser och tillhörande kunskap först i samband med godkännande av försäljning eller kommersialisering av en produkt. Myndigheterna behöver alltså inte informeras förrän efter det att användningen upphört (Nagoyaprotokollets definition av "användning" omfattar forskning och utveckling, men inte kommersialisering). Forskning och utveckling sker logiskt sett före marknadstillträde. |
| --- | --- |

4.3.1

I artikel 7.2 i förordningsförslaget stipuleras en anmälningsplikt för användning av genetiska resurser och tillhörande kunskap först i samband med godkännande av försäljning eller kommersialisering av en produkt. Myndigheterna behöver alltså inte informeras förrän efter det att användningen upphört (Nagoyaprotokollets definition av "användning" omfattar forskning och utveckling, men inte kommersialisering). Forskning och utveckling sker logiskt sett före marknadstillträde.

| 4.3.2 | Som bekant leder endast en del av all forskning och utveckling i slutändan till produkter som kan marknadsföras. Det ligger i sakernas natur att användning av rent vetenskaplig karaktär inte syftar till produktutveckling. Om anmälningsplikten inte omfattar det första skedet av användningen, alltså forskning och utveckling, skulle det leda till att de behöriga myndigheterna inte får vetskap om majoriteten av de fall då användning sker. |
| --- | --- |

4.3.2

Som bekant leder endast en del av all forskning och utveckling i slutändan till produkter som kan marknadsföras. Det ligger i sakernas natur att användning av rent vetenskaplig karaktär inte syftar till produktutveckling. Om anmälningsplikten inte omfattar det första skedet av användningen, alltså forskning och utveckling, skulle det leda till att de behöriga myndigheterna inte får vetskap om majoriteten av de fall då användning sker.

| 4.3.3 | Detta strider mot förordningsförslagets politiska mål. Enligt skäl 8 är det "mycket viktigt att förhindra användning av olagligt förvärvade genetiska resurser eller olagligt förvärvad traditionell kunskap som rör genetiska resurser inom unionen" (4). Om anmälningsfristen fastställs till en tidpunkt efter det att forsknings- och utvecklingsfasen har avslutats blir det omöjligt att förhindra användning som är olaglig eller strider mot avtal. Man kan i bästa fall fastställa påföljder i efterhand. |
| --- | --- |

4.3.3

Detta strider mot förordningsförslagets politiska mål. Enligt skäl 8 är det "mycket viktigt att förhindra användning av olagligt förvärvade genetiska resurser eller olagligt förvärvad traditionell kunskap som rör genetiska resurser inom unionen" (4). Om anmälningsfristen fastställs till en tidpunkt efter det att forsknings- och utvecklingsfasen har avslutats blir det omöjligt att förhindra användning som är olaglig eller strider mot avtal. Man kan i bästa fall fastställa påföljder i efterhand.

| 4.3.4 | Det kan inte ligga i vare sig vetenskapens eller näringslivets intresse att verka inom ett regelverk som inte uppfyller sin grundläggande uppgift, nämligen att förhindra biopiratverksamhet. |
| --- | --- |

4.3.4

Det kan inte ligga i vare sig vetenskapens eller näringslivets intresse att verka inom ett regelverk som inte uppfyller sin grundläggande uppgift, nämligen att förhindra biopiratverksamhet.

| 4.3.5 | EESK konstaterar vidare att artikel 7.1 i förordningsförslaget lämnar ett tolkningsutrymme. Denna punkt måste snarast möjligt förtydligas av kommissionen, rådet och parlamentet. Förordningstexten kan tolkas så att privatfinansierad användning undantas från anmälningsplikten. Om denna tolkning skulle gälla, skulle – i samspel med den sena anmälningsfristen enligt artikel 7.2 – majoriteten av all användning samt kommersialiseringen av genetiska resurser och tillhörande kunskap kunna ske utan att de behöriga myndigheterna får någon kännedom om detta. Kontroll från myndigheternas sida av respekten för fördelningen av nytta vore därmed omöjlig i fråga om privatfinansierad forskning och utveckling och därmed sammanhängande kommersialisering. |
| --- | --- |

4.3.5

EESK konstaterar vidare att artikel 7.1 i förordningsförslaget lämnar ett tolkningsutrymme. Denna punkt måste snarast möjligt förtydligas av kommissionen, rådet och parlamentet. Förordningstexten kan tolkas så att privatfinansierad användning undantas från anmälningsplikten. Om denna tolkning skulle gälla, skulle – i samspel med den sena anmälningsfristen enligt artikel 7.2 – majoriteten av all användning samt kommersialiseringen av genetiska resurser och tillhörande kunskap kunna ske utan att de behöriga myndigheterna får någon kännedom om detta. Kontroll från myndigheternas sida av respekten för fördelningen av nytta vore därmed omöjlig i fråga om privatfinansierad forskning och utveckling och därmed sammanhängande kommersialisering.

| 4.3.6 | Enligt artikel 9.3 i förordningsförslaget står det de behöriga myndigheterna fritt att genomföra kontroller av användare om det föreligger motiverade farhågor som uttrycks av tredje part, t.ex. rapporter från icke-statliga organisationer eller ursprungsbefolkningar om biopiratverksamhet. Även denna bestämmelse står i strid med de politiska målen för förordningen och måste omformuleras så att den blir bindande. |
| --- | --- |

4.3.6

Enligt artikel 9.3 i förordningsförslaget står det de behöriga myndigheterna fritt att genomföra kontroller av användare om det föreligger motiverade farhågor som uttrycks av tredje part, t.ex. rapporter från icke-statliga organisationer eller ursprungsbefolkningar om biopiratverksamhet. Även denna bestämmelse står i strid med de politiska målen för förordningen och måste omformuleras så att den blir bindande.

| 4.3.7 | Om skyldigheten att visa tillbörlig aktsamhet inte efterlevs får påföljder utmätas (artikel 11), bl.a. "beslag av olagligt förvärvade genetiska resurser". Dessa förslag syftar till att garantera att "endast lagligt förvärvade genetiska resurser används". Dessa påföljder gäller bara användning i form av forskning och utveckling och omfattar inte kommersialiseringsfasen. Eftersom det kontrollsystem som föreslås i artikel 7.2 först kan få full verkan, och då endast delvis, i kommersialiseringsfasen, är hotet om påföljder att betrakta som i stort sett verkningslöst. EESK fruktar att förordningsförslaget möjliggör en situation i EU där produkter som har tagits fram på ett olagligt sätt eller i strid med avtal obehindrat kan saluföras. |
| --- | --- |

4.3.7

Om skyldigheten att visa tillbörlig aktsamhet inte efterlevs får påföljder utmätas (artikel 11), bl.a. "beslag av olagligt förvärvade genetiska resurser". Dessa förslag syftar till att garantera att "endast lagligt förvärvade genetiska resurser används". Dessa påföljder gäller bara användning i form av forskning och utveckling och omfattar inte kommersialiseringsfasen. Eftersom det kontrollsystem som föreslås i artikel 7.2 först kan få full verkan, och då endast delvis, i kommersialiseringsfasen, är hotet om påföljder att betrakta som i stort sett verkningslöst. EESK fruktar att förordningsförslaget möjliggör en situation i EU där produkter som har tagits fram på ett olagligt sätt eller i strid med avtal obehindrat kan saluföras.

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012) 576 final, s. 4.

1

(2)  COM(2012) 576 final, s. 4.

2

(3)  COM(2012) 576 final, s. 3.

3

(4)  COM(2012) 576 final, s. 8.

4

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/77

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser”

COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD)

2013/C 161/15

Föredragande: Lutz RIBBE

Den 12 december 2012 och den 10 december 2012 beslutade rådet respektive Europaparlamentet att i enlighet med artikel 192.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

"Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser"

COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD).

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 5 mars 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 82 röster för, 4 röster emot och 2 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram. Om det antas av rådet och Europaparlamentet kommer det att råda miljöpolitiskt samförstånd mellan EU:s beslutsfattande institutioner om hur dramatisk miljösituationen fortfarande är, att genomförandet av den europeiska miljörätten uppvisar djupgående brister, att de strategier som hittills har använts för att lösa aktuella och framtida problem inte har varit tillräckliga och vilka miljöpolitiska åtgärder som måste vidtas fram till 2020. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram. Om det antas av rådet och Europaparlamentet kommer det att råda miljöpolitiskt samförstånd mellan EU:s beslutsfattande institutioner om hur dramatisk miljösituationen fortfarande är, att genomförandet av den europeiska miljörätten uppvisar djupgående brister, att de strategier som hittills har använts för att lösa aktuella och framtida problem inte har varit tillräckliga och vilka miljöpolitiska åtgärder som måste vidtas fram till 2020.

| 1.2 | Förslaget ligger i linje med den ståndpunkt som kommittén flera gånger har uttryckt, nämligen att de nuvarande miljöproblemen i Europa inte beror på att det saknas insikter och lösningsstrategier utan på en brist på politisk vilja till genomförande. |
| --- | --- |

1.2

Förslaget ligger i linje med den ståndpunkt som kommittén flera gånger har uttryckt, nämligen att de nuvarande miljöproblemen i Europa inte beror på att det saknas insikter och lösningsstrategier utan på en brist på politisk vilja till genomförande.

| 1.3 | Förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram kännetecknas dock både generellt och specifikt snarare av bristande precision än av tydlighet. Om man i titeln på ett program gör anspråk på att vilja "leva gott inom planetens gränser", så borde man åtminstone försöka beskriva planetens gränser och mer detaljerat ange sambandet mellan de politiska åtgärder som konkret planeras och effekterna på samhälle och ekonomi i Europa. Detta görs dock inte i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

1.3

Förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram kännetecknas dock både generellt och specifikt snarare av bristande precision än av tydlighet. Om man i titeln på ett program gör anspråk på att vilja "leva gott inom planetens gränser", så borde man åtminstone försöka beskriva planetens gränser och mer detaljerat ange sambandet mellan de politiska åtgärder som konkret planeras och effekterna på samhälle och ekonomi i Europa. Detta görs dock inte i det sjunde miljöhandlingsprogrammet.

| 1.4 | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet är därför mer en rapport om miljösituationen än ett verkligt strategiskt politiskt dokument eller ett politiskt operativt handlingsprogram. |
| --- | --- |

1.4

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet är därför mer en rapport om miljösituationen än ett verkligt strategiskt politiskt dokument eller ett politiskt operativt handlingsprogram.

| 1.5 | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet innebär enligt EESK inte ett tillräckligt tydligt ställningstagande i fråga om de ekonomiska och samhälleliga förändringar som krävs för att de miljöpolitiska målen ska uppnås. EESK påminner om att kommissionen redan när den lade fram flaggskeppsinitiativet "Ett resurseffektivt Europa" betonade att de förändringar som krävs endast kan uppnås om det vid sidan av tekniska förbättringar och beteendeförändringar hos producenter och konsumenter också sker "en avsevärd omställning av energi-, industri-, jordbruks- och transportsystemen". |
| --- | --- |

1.5

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet innebär enligt EESK inte ett tillräckligt tydligt ställningstagande i fråga om de ekonomiska och samhälleliga förändringar som krävs för att de miljöpolitiska målen ska uppnås. EESK påminner om att kommissionen redan när den lade fram flaggskeppsinitiativet "Ett resurseffektivt Europa" betonade att de förändringar som krävs endast kan uppnås om det vid sidan av tekniska förbättringar och beteendeförändringar hos producenter och konsumenter också sker "en avsevärd omställning av energi-, industri-, jordbruks- och transportsystemen".

| 1.6 | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet innehåller en mycket träffsäker analys av svagheterna i genomförandet av tidigare miljöhandlingsprogram. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet innehåller knappast några strategier för att minska eller lösa bristerna i genomförandet. Nästan alla krav på positiva utvecklingstendenser för natur och miljö har framförts av det civila samhället. Det civila samhällets organisationer är enligt EESK en central aktör vid genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Deras roll borde tydligt framhävas och stärkas i det sjunde miljöhandlingsprogrammet i form av ytterligare ett prioriterat mål. |
| --- | --- |

1.6

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet innehåller en mycket träffsäker analys av svagheterna i genomförandet av tidigare miljöhandlingsprogram. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet innehåller knappast några strategier för att minska eller lösa bristerna i genomförandet. Nästan alla krav på positiva utvecklingstendenser för natur och miljö har framförts av det civila samhället. Det civila samhällets organisationer är enligt EESK en central aktör vid genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Deras roll borde tydligt framhävas och stärkas i det sjunde miljöhandlingsprogrammet i form av ytterligare ett prioriterat mål.

| 1.7 | Ett sjunde miljöhandlingsprogram måste handla om att mycket tydligare beskriva vägen från klassisk miljöpolitik, grundad på slutledsteknik, till hållbar utveckling. Europa 2020-strategin löper också ut samtidigt som detta sjunde miljöhandlingsprogram. EESK har redan flera gånger klargjort att Europa 2020-strategin inte kan ersätta en europeisk hållbarhetsstrategi där man på lång sikt och med välavvägda hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter fastställer målen och strategierna för en hållbar utveckling i Europa. Rådet och Europaparlamentet uppmanas att i det sjunde miljöhandlingsprogrammet förankra ett uppdrag att skapa en ny överordnad hållbarhetsstrategi för EU, såsom rådet (miljö) krävde i sina slutsatser om FN:s Rio+20-konferens om hållbar utveckling (punkt 3 i slutsatserna om Rio+20: Resultat och uppföljning av toppmötet 2012 inom Förenta nationernas konferens om hållbar utveckling, 3 194:e sammanträdet i rådet (miljö), Luxemburg den 25 oktober 2012). Detta skulle ge det sjunde miljöhandlingsprogrammet ett verkligt mervärde. |
| --- | --- |

1.7

Ett sjunde miljöhandlingsprogram måste handla om att mycket tydligare beskriva vägen från klassisk miljöpolitik, grundad på slutledsteknik, till hållbar utveckling. Europa 2020-strategin löper också ut samtidigt som detta sjunde miljöhandlingsprogram. EESK har redan flera gånger klargjort att Europa 2020-strategin inte kan ersätta en europeisk hållbarhetsstrategi där man på lång sikt och med välavvägda hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter fastställer målen och strategierna för en hållbar utveckling i Europa. Rådet och Europaparlamentet uppmanas att i det sjunde miljöhandlingsprogrammet förankra ett uppdrag att skapa en ny överordnad hållbarhetsstrategi för EU, såsom rådet (miljö) krävde i sina slutsatser om FN:s Rio+20-konferens om hållbar utveckling (punkt 3 i slutsatserna om Rio+20: Resultat och uppföljning av toppmötet 2012 inom Förenta nationernas konferens om hållbar utveckling, 3 194:e sammanträdet i rådet (miljö), Luxemburg den 25 oktober 2012). Detta skulle ge det sjunde miljöhandlingsprogrammet ett verkligt mervärde.

2.   Inledning

| 2.1 | Sedan början av 1970-talet har sex miljöhandlingsprogram i hög grad bidragit till utvecklingen och utformningen av EU:s miljöpolitik. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet löpte ut i juli 2012. Rådet och Europaparlamentet uppmanade därefter kommissionen att lägga fram en efterföljare. |
| --- | --- |

2.1

Sedan början av 1970-talet har sex miljöhandlingsprogram i hög grad bidragit till utvecklingen och utformningen av EU:s miljöpolitik. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet löpte ut i juli 2012. Rådet och Europaparlamentet uppmanade därefter kommissionen att lägga fram en efterföljare.

| 2.2 | Förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram syftar enligt kommissionen till en förstärkning av miljöpolitikens bidrag till bevarandet av naturkapitalet, till övergången till ett resurseffektivt och koldioxidsnålt ekonomiskt system och till skyddet av människors hälsa. |
| --- | --- |

2.2

Förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram syftar enligt kommissionen till en förstärkning av miljöpolitikens bidrag till bevarandet av naturkapitalet, till övergången till ett resurseffektivt och koldioxidsnålt ekonomiskt system och till skyddet av människors hälsa.

| 2.3 | Förslaget omfattar en miljöinventering där det framför allt hänvisas till problemet med den fortsatta förlusten av naturkapital, inklusive förlust av biologisk mångfald. Man beklagar vidare det fortsatta slöseriet med naturresurser till följd av ineffektiv användning och de fortsatta luft- och vattenföroreningarna och belastningarna genom farliga ämnen. |
| --- | --- |

2.3

Förslaget omfattar en miljöinventering där det framför allt hänvisas till problemet med den fortsatta förlusten av naturkapital, inklusive förlust av biologisk mångfald. Man beklagar vidare det fortsatta slöseriet med naturresurser till följd av ineffektiv användning och de fortsatta luft- och vattenföroreningarna och belastningarna genom farliga ämnen.

| 2.4 | Bristerna i medlemsstaternas faktiska genomförande av gällande miljörätt och fastställda normer betraktas som en viktig orsak till problemen. |
| --- | --- |

2.4

Bristerna i medlemsstaternas faktiska genomförande av gällande miljörätt och fastställda normer betraktas som en viktig orsak till problemen.

| 2.5 | Kommissionen kommer fram till att "det finns uppgifter som tyder på att planetens gränser för förlust av biologisk mångfald, klimatförändringar och kvävets kretslopp redan har överskridits". |
| --- | --- |

2.5

Kommissionen kommer fram till att "det finns uppgifter som tyder på att planetens gränser för förlust av biologisk mångfald, klimatförändringar och kvävets kretslopp redan har överskridits".

| 2.6 | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet kontrasterar detta med en vision för år 2050 – "att leva gott inom planetens gränser" – och redogör för en miljöpolitisk handlingsram för tiden fram till 2020, med fokus på nio prioriterade mål. |
| --- | --- |

2.6

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet kontrasterar detta med en vision för år 2050 – "att leva gott inom planetens gränser" – och redogör för en miljöpolitisk handlingsram för tiden fram till 2020, med fokus på nio prioriterade mål.

| 2.7 | EESK har redan tidigare deltagit i diskussionen om det sjunde miljöhandlingsprogrammet med ett förberedande yttrande på begäran av det danska ordförandeskapet (1). Kommittén framhöll i detta att de nuvarande miljöproblemen i Europa kan förklaras med en brist på politisk vilja till genomförande. Kommittén ansåg det inte vara klart hur ett sjunde miljöhandlingsprogram borde förhålla sig till Europa 2020-strategin samt till flaggskeppsinitiativet och färdplanen för ett resurseffektivt Europa. Kommittén föreslog att man skulle väcka nytt liv i hållbarhetsstrategin, som miljöpolitisk genomförandestrategi välja ett genomförandeinriktat sjunde miljöhandlingsprogram, integrera flaggskeppsinitiativet "Ett resurseffektivt Europa" i detta tillsammans med alla enskilda initiativ och verka för en nära och samordnad avstämning mellan miljö- och ekonomipolitiska överväganden. |
| --- | --- |

2.7

EESK har redan tidigare deltagit i diskussionen om det sjunde miljöhandlingsprogrammet med ett förberedande yttrande på begäran av det danska ordförandeskapet (1). Kommittén framhöll i detta att de nuvarande miljöproblemen i Europa kan förklaras med en brist på politisk vilja till genomförande. Kommittén ansåg det inte vara klart hur ett sjunde miljöhandlingsprogram borde förhålla sig till Europa 2020-strategin samt till flaggskeppsinitiativet och färdplanen för ett resurseffektivt Europa. Kommittén föreslog att man skulle väcka nytt liv i hållbarhetsstrategin, som miljöpolitisk genomförandestrategi välja ett genomförandeinriktat sjunde miljöhandlingsprogram, integrera flaggskeppsinitiativet "Ett resurseffektivt Europa" i detta tillsammans med alla enskilda initiativ och verka för en nära och samordnad avstämning mellan miljö- och ekonomipolitiska överväganden.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Det centrala politiska mervärdet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet är enligt kommittén att det nu till skillnad från när det gäller kommissionens befintliga miljöpolitiska strategier, flaggskeppsinitiativ och färdplaner är rådet och Europaparlamentet som fattar beslut om det. Detta innebär att det kommer att råda ett visst miljöpolitiskt samförstånd mellan de beslutsfattande europeiska institutionerna om handlingsbehoven fram till 2020. |
| --- | --- |

3.1

Det centrala politiska mervärdet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet är enligt kommittén att det nu till skillnad från när det gäller kommissionens befintliga miljöpolitiska strategier, flaggskeppsinitiativ och färdplaner är rådet och Europaparlamentet som fattar beslut om det. Detta innebär att det kommer att råda ett visst miljöpolitiskt samförstånd mellan de beslutsfattande europeiska institutionerna om handlingsbehoven fram till 2020.

| 3.2 | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet innebär alltså en referenspunkt för framtida beslut av politiska beslutsfattare och institutioner på EU-nivå samt i medlemsstaterna, som också omfattas av handlingsprogrammet. |
| --- | --- |

3.2

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet innebär alltså en referenspunkt för framtida beslut av politiska beslutsfattare och institutioner på EU-nivå samt i medlemsstaterna, som också omfattas av handlingsprogrammet.

| 3.3 | EESK välkomnar också förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram såtillvida att rådet och Europaparlamentet med sitt bindande beslut om detta tillsammans klargör hur dramatisk miljösituationen fortfarande är, att genomförandet av den europeiska miljörätten uppvisar djupgående brister och att många av de strategier som hittills har använts för att lösa aktuella och framtida problem inte har varit tillräckliga. |
| --- | --- |

3.3

EESK välkomnar också förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram såtillvida att rådet och Europaparlamentet med sitt bindande beslut om detta tillsammans klargör hur dramatisk miljösituationen fortfarande är, att genomförandet av den europeiska miljörätten uppvisar djupgående brister och att många av de strategier som hittills har använts för att lösa aktuella och framtida problem inte har varit tillräckliga.

| 3.4 | Innehållet i programmet är dock i stort sett detsamma som i tidigare miljöpolitiska meddelanden, strategier, flaggskeppsinitiativ och färdplaner från kommissionens sida. Rådets och Europaparlamentets beslut innebär dock att dessa får större politisk tyngd. |
| --- | --- |

3.4

Innehållet i programmet är dock i stort sett detsamma som i tidigare miljöpolitiska meddelanden, strategier, flaggskeppsinitiativ och färdplaner från kommissionens sida. Rådets och Europaparlamentets beslut innebär dock att dessa får större politisk tyngd.

| 3.5 | Förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram kännetecknas dock både generellt och specifikt snarare av bristande precision än av tydlighet. Om man i titeln på ett program gör anspråk på att vilja "leva gott inom planetens gränser", så borde man åtminstone försöka beskriva planetens gränser och mer detaljerat ange sambandet mellan de politiska åtgärder som konkret planeras och effekterna på samhälle och ekonomi i Europa. Detta görs dock inte i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

3.5

Förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram kännetecknas dock både generellt och specifikt snarare av bristande precision än av tydlighet. Om man i titeln på ett program gör anspråk på att vilja "leva gott inom planetens gränser", så borde man åtminstone försöka beskriva planetens gränser och mer detaljerat ange sambandet mellan de politiska åtgärder som konkret planeras och effekterna på samhälle och ekonomi i Europa. Detta görs dock inte i det sjunde miljöhandlingsprogrammet.

| 3.6 | På de ställen där det blir lite mer konkret, fastställs det inte några konkreta ansvarsområden eller prövningskriterier som skulle göra det möjligt att kontrollera måluppfyllelsen och genomförandet av åtgärderna. |
| --- | --- |

3.6

På de ställen där det blir lite mer konkret, fastställs det inte några konkreta ansvarsområden eller prövningskriterier som skulle göra det möjligt att kontrollera måluppfyllelsen och genomförandet av åtgärderna.

| 3.7 | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet är på så sätt mer en rapport om miljösituationen än ett verkligt strategiskt politiskt dokument eller ett politiskt operativt handlingsprogram. Detta är en besvikelse för EESK, som inte bara i sitt förberedande yttrande om det sjunde miljöhandlingsprogrammet utan redan 2004 i sitt förberedande yttrande om "Utvärdering av strategin för hållbar utveckling" (2) krävde just sådana konkreta och tydliga flaggskeppsprogram. |
| --- | --- |

3.7

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet är på så sätt mer en rapport om miljösituationen än ett verkligt strategiskt politiskt dokument eller ett politiskt operativt handlingsprogram. Detta är en besvikelse för EESK, som inte bara i sitt förberedande yttrande om det sjunde miljöhandlingsprogrammet utan redan 2004 i sitt förberedande yttrande om "Utvärdering av strategin för hållbar utveckling" (2) krävde just sådana konkreta och tydliga flaggskeppsprogram.

| 3.8 | En kritisk anmärkning är att det inte i tillräcklig grad fokuseras på det ytterst viktiga miljöpolitiska perspektivet för tiden efter 2020. I energi- och klimatpolitiken står det redan nu klart att 2020 är en alldeles för kort tidshorisont. Det framgår inte av det sjunde miljöhandlingsprogrammet om de mål och åtgärder som planeras för 2020 är lämpade och tillräckliga för att det ska vara realistiskt att uppnå visionen för 2050, "att leva gott inom planetens gränser". För detta skulle det åtminstone behövas en vägledande plan när det gäller målen för de kommande etapperna (2030 och 2040) på vägen mot ett förverkligande av visionen 2050. Dessutom är 2020 en alldeles för kort tidshorisont om man vill skapa investeringssäkerhet för långsiktiga investeringar i den gröna ekonomin. |
| --- | --- |

3.8

En kritisk anmärkning är att det inte i tillräcklig grad fokuseras på det ytterst viktiga miljöpolitiska perspektivet för tiden efter 2020. I energi- och klimatpolitiken står det redan nu klart att 2020 är en alldeles för kort tidshorisont. Det framgår inte av det sjunde miljöhandlingsprogrammet om de mål och åtgärder som planeras för 2020 är lämpade och tillräckliga för att det ska vara realistiskt att uppnå visionen för 2050, "att leva gott inom planetens gränser". För detta skulle det åtminstone behövas en vägledande plan när det gäller målen för de kommande etapperna (2030 och 2040) på vägen mot ett förverkligande av visionen 2050. Dessutom är 2020 en alldeles för kort tidshorisont om man vill skapa investeringssäkerhet för långsiktiga investeringar i den gröna ekonomin.

| 3.9 | Vi ställer oss i princip positiva till att tidshorisonten harmoniseras för miljöåtgärdsplaneringen, Europa 2020-strategin och de flaggskeppsinitiativ som har antagits i anslutning till denna. Löptiden sammanfaller dessutom med löptiden för nästa fleråriga budgetram 2014–2020, vilket skulle vara en stor fördel om de nödvändiga kopplingarna gjordes. En av de nio prioriteringar som beskrivs handlar visserligen om att tillhandahålla de investeringar som krävs för miljöåtgärder. Hänvisningarna till EU:s budgetplanering på medellång sikt i beskrivningen av kraven är dock mycket vaga – bortsett från det faktum att det sjunde miljöhandlingsprogrammet kommer för sent för att påverka denna. |
| --- | --- |

3.9

Vi ställer oss i princip positiva till att tidshorisonten harmoniseras för miljöåtgärdsplaneringen, Europa 2020-strategin och de flaggskeppsinitiativ som har antagits i anslutning till denna. Löptiden sammanfaller dessutom med löptiden för nästa fleråriga budgetram 2014–2020, vilket skulle vara en stor fördel om de nödvändiga kopplingarna gjordes. En av de nio prioriteringar som beskrivs handlar visserligen om att tillhandahålla de investeringar som krävs för miljöåtgärder. Hänvisningarna till EU:s budgetplanering på medellång sikt i beskrivningen av kraven är dock mycket vaga – bortsett från det faktum att det sjunde miljöhandlingsprogrammet kommer för sent för att påverka denna.

| 3.10 | Valet av de nio prioriterade målen i det sjunde miljöhandlingsprogrammet ger anledning till kritik. "Stadsmiljön" är exempelvis ett sakområde som redan upprepade gånger har tagits med i tidigare miljöhandlingsprogram. Trots den stora betydelse som miljöpolitiken har för städerna, har EU förhållandevis begränsat inflytande över detta område. Ganska stort inflytande har EU däremot i transportpolitiken, vars särskilda betydelse för klimatskyddet kommissionen upprepade gånger har framhållit. Trots detta talas det praktiskt taget inte om transportpolitiken i förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram. |
| --- | --- |

3.10

Valet av de nio prioriterade målen i det sjunde miljöhandlingsprogrammet ger anledning till kritik. "Stadsmiljön" är exempelvis ett sakområde som redan upprepade gånger har tagits med i tidigare miljöhandlingsprogram. Trots den stora betydelse som miljöpolitiken har för städerna, har EU förhållandevis begränsat inflytande över detta område. Ganska stort inflytande har EU däremot i transportpolitiken, vars särskilda betydelse för klimatskyddet kommissionen upprepade gånger har framhållit. Trots detta talas det praktiskt taget inte om transportpolitiken i förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram.

| 3.11 | För EESK vore det meningsfullt att ta med en strategisk integration av det civila samhället som ett eget prioriterat mål i miljöhandlingsprogrammet (se punkt 4.4.9). |
| --- | --- |

3.11

För EESK vore det meningsfullt att ta med en strategisk integration av det civila samhället som ett eget prioriterat mål i miljöhandlingsprogrammet (se punkt 4.4.9).

| 3.12 | Också utrikeshandelspolitiken har så stor betydelse för den europeiska miljö- och hållbarhetspolitiken att detta område hade kunnat klassificeras som minst lika betydelsefullt som "stadsmiljön" (3). |
| --- | --- |

3.12

Också utrikeshandelspolitiken har så stor betydelse för den europeiska miljö- och hållbarhetspolitiken att detta område hade kunnat klassificeras som minst lika betydelsefullt som "stadsmiljön" (3).

| 3.13 | EESK påminner om att kommissionen redan när den lade fram flaggskeppsinitiativet "Ett resurseffektivt Europa" betonade att de förändringar som krävs endast kan uppnås om det vid sidan av tekniska förbättringar och beteendeförändringar hos producenter och konsumenter också sker "en avsevärd omställning av energi-, industri-, jordbruks- och transportsystemen". Det sjunde miljöhandlingsprogrammet kommer till korta när det visserligen återigen kräver en integration av miljökraven inom andra politikområden men inte redogör för den "avsevärda omställning" som krävs av vissa ekonomiska sektorer i riktning mot en hållbar ekonomi och hållbara livsstilar. |
| --- | --- |

3.13

EESK påminner om att kommissionen redan när den lade fram flaggskeppsinitiativet "Ett resurseffektivt Europa" betonade att de förändringar som krävs endast kan uppnås om det vid sidan av tekniska förbättringar och beteendeförändringar hos producenter och konsumenter också sker "en avsevärd omställning av energi-, industri-, jordbruks- och transportsystemen". Det sjunde miljöhandlingsprogrammet kommer till korta när det visserligen återigen kräver en integration av miljökraven inom andra politikområden men inte redogör för den "avsevärda omställning" som krävs av vissa ekonomiska sektorer i riktning mot en hållbar ekonomi och hållbara livsstilar.

| 3.14 | Man utnyttjar inte heller möjligheten att närmare beskriva resurs- och miljöskyddets betydelse för den ekonomiska utvecklingen och för skapandet av nya och högkvalificerade arbetstillfällen. EESK hänvisar i detta sammanhang bl.a. till tidigare yttranden (4). Sammankopplingen av miljö-, social- och utvecklingspolitik samt ekonomisk politik, alltså de grundläggande aspekterna av hållbarhet, borde framhävas mycket bättre. |
| --- | --- |

3.14

Man utnyttjar inte heller möjligheten att närmare beskriva resurs- och miljöskyddets betydelse för den ekonomiska utvecklingen och för skapandet av nya och högkvalificerade arbetstillfällen. EESK hänvisar i detta sammanhang bl.a. till tidigare yttranden (4). Sammankopplingen av miljö-, social- och utvecklingspolitik samt ekonomisk politik, alltså de grundläggande aspekterna av hållbarhet, borde framhävas mycket bättre.

| 3.15 | På så sätt klargör man också att ett sjunde miljöhandlingsprogram måste handla om att mycket tydligare beskriva vägen från klassisk miljöpolitik, grundad på slutledsteknik, till hållbar utveckling. Europa 2020-strategin löper också ut samtidigt som detta sjunde miljöhandlingsprogram. EESK har redan flera gånger klargjort att Europa 2020-strategin inte kan ersätta en europeisk hållbarhetsstrategi där man på lång sikt och med välavvägda hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter fastställer målen och strategierna för en hållbar utveckling i Europa. Kommittén uppmanar rådet och Europaparlamentet att i det sjunde miljöhandlingsprogrammet förankra ett uppdrag att skapa en ny överordnad hållbarhetsstrategi för EU, såsom rådet (miljö) krävde i sina slutsatser om FN:s Rio+20-konferens om hållbar utveckling (punkt 3 i slutsatserna om Rio+20: Resultat och uppföljning av toppmötet 2012 inom Förenta nationernas konferens om hållbar utveckling; 3 194:e sammanträdet i rådet (miljö), Luxemburg den 25 oktober 2012). Detta skulle ge det sjunde miljöhandlingsprogrammet ett verkligt mervärde. |
| --- | --- |

3.15

På så sätt klargör man också att ett sjunde miljöhandlingsprogram måste handla om att mycket tydligare beskriva vägen från klassisk miljöpolitik, grundad på slutledsteknik, till hållbar utveckling. Europa 2020-strategin löper också ut samtidigt som detta sjunde miljöhandlingsprogram. EESK har redan flera gånger klargjort att Europa 2020-strategin inte kan ersätta en europeisk hållbarhetsstrategi där man på lång sikt och med välavvägda hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter fastställer målen och strategierna för en hållbar utveckling i Europa. Kommittén uppmanar rådet och Europaparlamentet att i det sjunde miljöhandlingsprogrammet förankra ett uppdrag att skapa en ny överordnad hållbarhetsstrategi för EU, såsom rådet (miljö) krävde i sina slutsatser om FN:s Rio+20-konferens om hållbar utveckling (punkt 3 i slutsatserna om Rio+20: Resultat och uppföljning av toppmötet 2012 inom Förenta nationernas konferens om hållbar utveckling; 3 194:e sammanträdet i rådet (miljö), Luxemburg den 25 oktober 2012). Detta skulle ge det sjunde miljöhandlingsprogrammet ett verkligt mervärde.

4.   Särskilda kommentarer

4.1   EESK kommenterar nedan endast de av de nio prioriterade målen som bedöms vara särskilt viktiga.

4.2   Prioriterat mål nr 1: Att skydda, bevara och stärka EU:s naturkapital

| 4.2.1 | Man bör i det sjunde miljöhandlingsprogrammet klargöra att genomförandet av kommissionens förslag om miljöanpassning av jordbruket och fisket inom ramen för reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken är av central betydelse för bevarandet av naturkapitalet. |
| --- | --- |

4.2.1

Man bör i det sjunde miljöhandlingsprogrammet klargöra att genomförandet av kommissionens förslag om miljöanpassning av jordbruket och fisket inom ramen för reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken är av central betydelse för bevarandet av naturkapitalet.

| 4.2.2 | I förslaget till det sjunde miljöhandlingsprogrammet kräver man också, med all rätt, ett förbättrat markskydd. Utvecklingen i Europa vad gäller markförorening, markförstöring och markanvändning är fortfarande oroväckande. Kommittén anser att det krävs lagstiftningsåtgärder på EU-nivå för att vända den negativa utvecklingen. Mot bakgrund av detta bör rådet så snart som möjligt återuppta diskussionen om markskyddsdirektivet. Kommissionen borde genom en tematisk strategi också uppmana medlemsstaterna att inleda åtgärder för att minska den graverande användningen av mark för transporter och bostadsområden och stärka skyddet av jord- och skogsbruksmark. |
| --- | --- |

4.2.2

I förslaget till det sjunde miljöhandlingsprogrammet kräver man också, med all rätt, ett förbättrat markskydd. Utvecklingen i Europa vad gäller markförorening, markförstöring och markanvändning är fortfarande oroväckande. Kommittén anser att det krävs lagstiftningsåtgärder på EU-nivå för att vända den negativa utvecklingen. Mot bakgrund av detta bör rådet så snart som möjligt återuppta diskussionen om markskyddsdirektivet. Kommissionen borde genom en tematisk strategi också uppmana medlemsstaterna att inleda åtgärder för att minska den graverande användningen av mark för transporter och bostadsområden och stärka skyddet av jord- och skogsbruksmark.

4.3   Prioriterat mål nr 2: Att omvandla unionen till en resurseffektiv, grön, konkurrenskraftig och koldioxidsnål ekonomi

| 4.3.1 | Kommissionen har genom sitt flaggskeppsinitiativ för ett resurseffektivt Europa gjort ett effektivare utnyttjande av naturresurserna till en central fråga i sin politik, samt fastställt grundläggande milstolpar fram till år 2020 i den motsvarande färdplanen. Det är beklagligt att målen i punkt 41 inte i tillräcklig utsträckning beaktar viktiga milstolpar. |
| --- | --- |

4.3.1

Kommissionen har genom sitt flaggskeppsinitiativ för ett resurseffektivt Europa gjort ett effektivare utnyttjande av naturresurserna till en central fråga i sin politik, samt fastställt grundläggande milstolpar fram till år 2020 i den motsvarande färdplanen. Det är beklagligt att målen i punkt 41 inte i tillräcklig utsträckning beaktar viktiga milstolpar.

| 4.3.2 | I synnerhet bör en (total) frikoppling mellan ekonomisk tillväxt och negativ miljöpåverkan utgöra ett av målen, liksom avsikten att fram till 2020 komma överens om ambitiösa mål i fråga om resurseffektivitet och tillförlitliga indikatorer som kan utgöra riktlinjer för offentliga och privata beslutsfattare vid övergången till en resurseffektiv ekonomi (5). Vidare erinrar kommittén om sitt krav att ekodesigndirektivet ska användas för att slussa ut icke hållbara produkter ur det ekonomiska kretsloppet, och att man med hänsyn till detta inte bara ska använda direktivet för att främja energieffektiviteten utan också för att förbättra den materiella resurseffektiviteten (6). |
| --- | --- |

4.3.2

I synnerhet bör en (total) frikoppling mellan ekonomisk tillväxt och negativ miljöpåverkan utgöra ett av målen, liksom avsikten att fram till 2020 komma överens om ambitiösa mål i fråga om resurseffektivitet och tillförlitliga indikatorer som kan utgöra riktlinjer för offentliga och privata beslutsfattare vid övergången till en resurseffektiv ekonomi (5). Vidare erinrar kommittén om sitt krav att ekodesigndirektivet ska användas för att slussa ut icke hållbara produkter ur det ekonomiska kretsloppet, och att man med hänsyn till detta inte bara ska använda direktivet för att främja energieffektiviteten utan också för att förbättra den materiella resurseffektiviteten (6).

4.4   Prioriterat mål nr 4: Att få största möjliga fördelar av EU:s miljölagstiftning

| 4.4.1 | Utvärderingen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet har med stor tydlighet visat att det bristfälliga genomförandet av den befintliga miljölagstiftningen utgör det allvarligaste hindret för nödvändiga framsteg på miljöskyddsområdet. Det är därför välkommet att det sjunde miljöhandlingsprogrammet ger högsta prioritet åt frågan om ett bättre genomförande av EU:s miljölagstiftning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.4.1

Utvärderingen av det sjätte miljöhandlingsprogrammet har med stor tydlighet visat att det bristfälliga genomförandet av den befintliga miljölagstiftningen utgör det allvarligaste hindret för nödvändiga framsteg på miljöskyddsområdet. Det är därför välkommet att det sjunde miljöhandlingsprogrammet ger högsta prioritet åt frågan om ett bättre genomförande av EU:s miljölagstiftning i medlemsstaterna.

| 4.4.2 | Kommissionen har dock redan tidigare gett kravet på ett bättre genomförande av miljölagstiftningen hög prioritet, utan att detta fått något större genomslag. Därför måste man utgå från att det finns grundläggande hinder som inte kan undanröjas endast med hjälp av de föreslagna förbättringarna i fråga om information om miljölagstiftning, kontrollmekanismer och tillgång till rättslig prövning. |
| --- | --- |

4.4.2

Kommissionen har dock redan tidigare gett kravet på ett bättre genomförande av miljölagstiftningen hög prioritet, utan att detta fått något större genomslag. Därför måste man utgå från att det finns grundläggande hinder som inte kan undanröjas endast med hjälp av de föreslagna förbättringarna i fråga om information om miljölagstiftning, kontrollmekanismer och tillgång till rättslig prövning.

| 4.4.3 | En avgörande faktor är snarare att det i många medlemsstater saknas politisk vilja att ge genomförandet av miljölagstiftningen samma höga prioritet och att förse den verkställande förvaltningen med tillräckliga medel och kvalificerad personal samt med nödvändig politisk uppbackning vid eventuella konflikter. |
| --- | --- |

4.4.3

En avgörande faktor är snarare att det i många medlemsstater saknas politisk vilja att ge genomförandet av miljölagstiftningen samma höga prioritet och att förse den verkställande förvaltningen med tillräckliga medel och kvalificerad personal samt med nödvändig politisk uppbackning vid eventuella konflikter.

| 4.4.4 | Det finns uppenbara paralleller till finanskrisen. På samma sätt som finanskrisen utlöstes av en icke hållbar användning av de ekonomiska resurserna till följd av en bristande efterlevnad av Maastrichtfördragets kriterier för att säkra den gemensamma valutans stabilitet, orsakas miljöproblemen av ett överutnyttjande av resurserna, i detta fall mark, vatten, luft, klimat samt ändliga mineraltillgångar och fossila resurser osv. |
| --- | --- |

4.4.4

Det finns uppenbara paralleller till finanskrisen. På samma sätt som finanskrisen utlöstes av en icke hållbar användning av de ekonomiska resurserna till följd av en bristande efterlevnad av Maastrichtfördragets kriterier för att säkra den gemensamma valutans stabilitet, orsakas miljöproblemen av ett överutnyttjande av resurserna, i detta fall mark, vatten, luft, klimat samt ändliga mineraltillgångar och fossila resurser osv.

| 4.4.5 | Kommittén efterlyser en reaktion på miljökrisen liknande de åtgärder för bekämpning av finanskrisen som beslutades inom ramen för finanspakten: klara riktlinjer, tydliga indikatorer, kontroller och sanktioner. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet innehåller ingenting av detta. De skisserade strategierna lämpar sig inte för att verkligen komma till rätta med de beskrivna strukturella bristerna på genomförandeområdet. De mål som föreslås för att förbättra rättstillämpningen fram till år 2020 är ytterst vaga, och det är omöjligt att kontrollera om de uppfylls. |
| --- | --- |

4.4.5

Kommittén efterlyser en reaktion på miljökrisen liknande de åtgärder för bekämpning av finanskrisen som beslutades inom ramen för finanspakten: klara riktlinjer, tydliga indikatorer, kontroller och sanktioner. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet innehåller ingenting av detta. De skisserade strategierna lämpar sig inte för att verkligen komma till rätta med de beskrivna strukturella bristerna på genomförandeområdet. De mål som föreslås för att förbättra rättstillämpningen fram till år 2020 är ytterst vaga, och det är omöjligt att kontrollera om de uppfylls.

| 4.4.6 | För att lagstiftningen ska efterlevas krävs det enligt EESK en effektiv kontroll av oberoende instanser samt en trovärdig beredskap att om nödvändigt utfärda eller acceptera sanktioner. Därför förväntar sig EESK att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet utvidgar de bindande kriterierna för effektiv kontroll och övervakning på medlemsstatsnivå av EU:s totala miljölagstiftning och att man bygger upp kompletterande kapacitet på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.4.6

För att lagstiftningen ska efterlevas krävs det enligt EESK en effektiv kontroll av oberoende instanser samt en trovärdig beredskap att om nödvändigt utfärda eller acceptera sanktioner. Därför förväntar sig EESK att man i det sjunde miljöhandlingsprogrammet utvidgar de bindande kriterierna för effektiv kontroll och övervakning på medlemsstatsnivå av EU:s totala miljölagstiftning och att man bygger upp kompletterande kapacitet på EU-nivå.

| 4.4.7 | I enlighet med vad som nämns i punkt 82 f är det dessutom lämpligt att i den europeiska planeringsterminen integrera övervakningen av de framsteg som görs när det gäller genomförandet av miljömål, i syfte att uppmärksamma EU:s och medlemsstaternas politiska ledare på dessa frågor. Trots allt pekar man från kommissionens sida på att ökande miljöbelastningar också kan få negativa makroekonomiska effekter. I Sternrapporten om klimatförändringens ekonomi (The Economics of Climate Change) och i TEEB:s sammanfattande rapport från 2010 om ekosystemens och den biologiska mångfaldens ekonomi (The Economics of Ecosystems and Biodiversity) ges övertygande belägg för detta. |
| --- | --- |

4.4.7

I enlighet med vad som nämns i punkt 82 f är det dessutom lämpligt att i den europeiska planeringsterminen integrera övervakningen av de framsteg som görs när det gäller genomförandet av miljömål, i syfte att uppmärksamma EU:s och medlemsstaternas politiska ledare på dessa frågor. Trots allt pekar man från kommissionens sida på att ökande miljöbelastningar också kan få negativa makroekonomiska effekter. I Sternrapporten om klimatförändringens ekonomi (The Economics of Climate Change) och i TEEB:s sammanfattande rapport från 2010 om ekosystemens och den biologiska mångfaldens ekonomi (The Economics of Ecosystems and Biodiversity) ges övertygande belägg för detta.

| 4.4.8 | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör kompletteras med åtgärder som skapar positiva incitament för att efterleva miljölagstiftningen. Ett effektivt verktyg för att främja denna efterlevnad är särskilt att göra tilldelningen av finansiella medel från EU till medlemsstater och privata juridiska personer beroende av att man bevisar att man följer de relevanta miljörättsliga reglerna. För EESK är det fortfarande viktigt att man genom samarbetsstrategier och förmedling av bästa praxis motiverar näringslivet att bidra till att förbättra miljösituationen. |
| --- | --- |

4.4.8

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör kompletteras med åtgärder som skapar positiva incitament för att efterleva miljölagstiftningen. Ett effektivt verktyg för att främja denna efterlevnad är särskilt att göra tilldelningen av finansiella medel från EU till medlemsstater och privata juridiska personer beroende av att man bevisar att man följer de relevanta miljörättsliga reglerna. För EESK är det fortfarande viktigt att man genom samarbetsstrategier och förmedling av bästa praxis motiverar näringslivet att bidra till att förbättra miljösituationen.

| 4.4.9 | En förutsättning för att miljöskyddet faktiskt ska kunna upprätthållas är slutligen att det civila samhället spelar en aktiv roll, och att medborgarna får möjlighet att inta en aktiv roll som väktare. Instrument för detta ändamål har införts i den europeiska miljörätten framför allt på grundval av Århuskonventionen, t.ex. fri tillgång till miljöinformation, deltagande av det civila samhällets organisationer i miljörättsliga beslutsförfaranden och tillgång till rättslig prövning. I förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram nämns dessa instrument. Det saknas dock en diskussion om det civila samhällets roll vid upprätthållandet av miljörätten samt mer långtgående förslag. Nästan alla krav på positiva utvecklingstendenser för natur och miljö har framförts av det civila samhället. Det civila samhällets organisationer är enligt EESK huvudaktörer vid genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Deras roll borde tydligt framhävas och stärkas i det sjunde miljöhandlingsprogrammet i form av ytterligare ett prioriterat mål. Åtgärdskatalogen borde kompletteras med strategier för att främja det civila samhällets engagemang (t.ex. lokala Agenda 21-allianser eller liknande forum), för att bilda partnerskap och för att i högre grad involvera det organiserade civila samhället i miljö- eller hållbarhetsråd. |
| --- | --- |

4.4.9

En förutsättning för att miljöskyddet faktiskt ska kunna upprätthållas är slutligen att det civila samhället spelar en aktiv roll, och att medborgarna får möjlighet att inta en aktiv roll som väktare. Instrument för detta ändamål har införts i den europeiska miljörätten framför allt på grundval av Århuskonventionen, t.ex. fri tillgång till miljöinformation, deltagande av det civila samhällets organisationer i miljörättsliga beslutsförfaranden och tillgång till rättslig prövning. I förslaget till ett sjunde miljöhandlingsprogram nämns dessa instrument. Det saknas dock en diskussion om det civila samhällets roll vid upprätthållandet av miljörätten samt mer långtgående förslag. Nästan alla krav på positiva utvecklingstendenser för natur och miljö har framförts av det civila samhället. Det civila samhällets organisationer är enligt EESK huvudaktörer vid genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Deras roll borde tydligt framhävas och stärkas i det sjunde miljöhandlingsprogrammet i form av ytterligare ett prioriterat mål. Åtgärdskatalogen borde kompletteras med strategier för att främja det civila samhällets engagemang (t.ex. lokala Agenda 21-allianser eller liknande forum), för att bilda partnerskap och för att i högre grad involvera det organiserade civila samhället i miljö- eller hållbarhetsråd.

4.5   Prioriterat mål 6: Att säkerställa investeringar för miljö- och klimatpolitik och få en korrekt prissättning

| 4.5.1 | Åtgärder för att främja investeringar för miljö- och klimatpolitik och ta hänsyn till miljökostnader i prissättningen är en förutsättning för övergången till en resurseffektiv och koldioxidsnål ekonomi. Vi ställer oss därför positiva till att kommissionen i sitt förslag till ett sjunde miljöhandlingsprogram har gjort detta tema till ett prioriterat mål. Målen för 2020 (punkt 82 a och b) är dock även här mycket vaga och kan inte användas för att kontrollera resultaten. |
| --- | --- |

4.5.1

Åtgärder för att främja investeringar för miljö- och klimatpolitik och ta hänsyn till miljökostnader i prissättningen är en förutsättning för övergången till en resurseffektiv och koldioxidsnål ekonomi. Vi ställer oss därför positiva till att kommissionen i sitt förslag till ett sjunde miljöhandlingsprogram har gjort detta tema till ett prioriterat mål. Målen för 2020 (punkt 82 a och b) är dock även här mycket vaga och kan inte användas för att kontrollera resultaten.

| 4.5.2 | Återigen talas det i vaga ordalag om att avveckla miljöskadliga subventioner, precis som i t.ex. hållbarhetsstrategin från 2006, där man lovade att lägga fram en sådan förteckning. EU:s miljöpolitik riskerar att tappa sin trovärdighet när löften upprepas utan att infrias. Detta gäller inte bara principen om internalisering av externa kostnader, som har förespråkats många gånger, utan även den grundläggande omställningen från beskattning på arbete till beskattning på den knappa faktorn miljö. |
| --- | --- |

4.5.2

Återigen talas det i vaga ordalag om att avveckla miljöskadliga subventioner, precis som i t.ex. hållbarhetsstrategin från 2006, där man lovade att lägga fram en sådan förteckning. EU:s miljöpolitik riskerar att tappa sin trovärdighet när löften upprepas utan att infrias. Detta gäller inte bara principen om internalisering av externa kostnader, som har förespråkats många gånger, utan även den grundläggande omställningen från beskattning på arbete till beskattning på den knappa faktorn miljö.

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  EESK:s yttrande om Sjunde miljöhandlingsprogrammet och uppföljning av sjätte miljöhandlingsprogrammet,
  EUT C 191, 29.6.2012 s. 1–6.

1

Sjunde miljöhandlingsprogrammet och uppföljning av sjätte miljöhandlingsprogrammet,

(2)  EESK:s yttrande om Utvärdering av strategin för hållbar utveckling,
  EUT C 117, 30.4.2004, s. 22–37.

2

Utvärdering av strategin för hållbar utveckling,

(3)  EESK:s yttrande om Handel, tillväxt och världspolitik: Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin,
  EUT C 43, 15.2.2012, s. 73–78.

3

Handel, tillväxt och världspolitik: Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin,

(4)  EESK:s yttrande om Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning,
  EUT C 11, 15.1.2013, s. 65–70.

4

Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning,

(5)  COM(2011) 571 final, milstolparna 3.1.2 och 6.1, EUT C 181, 21.6.2012, s. 163–168.

5

(6)  EESK:s yttrande om Främjande av en hållbar produktion och konsumtion i EU,
  EUT C 191, 29.6.2012, s. 6–10.

6

Främjande av en hållbar produktion och konsumtion i EU,

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/82 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/82

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete”

COM(2012) 446 final

2013/C 161/16

Föredragande: José María ZUFIAUR NARVAIZA

Den 12 oktober 2012 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

"Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete"

(COM(2012) 446 final).

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 21 februari 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 102 röster för och 3 nedlagda röster.

1.   Synpunkter och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens meddelande "Socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete" (1) och slutsatserna från mötet i Europeiska unionens råd (2) om detta meddelande och vill framföra följande kommentarer och rekommendationer. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens meddelande "Socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete" (1) och slutsatserna från mötet i Europeiska unionens råd (2) om detta meddelande och vill framföra följande kommentarer och rekommendationer.

| 1.2 | Kommittén är orolig över att det sociala skyddet som en följd av begränsningen till maximalt tre områden i EU:s programplanering för utvecklingssamarbete kommer att hamna i bakgrunden i samband med programplaneringen och det praktiska genomförandet. Vi uppmanar följaktligen kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att programplaneringen och genomförandet av utvecklingssamarbetet verkligen ska inbegripa socialt skydd. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén är orolig över att det sociala skyddet som en följd av begränsningen till maximalt tre områden i EU:s programplanering för utvecklingssamarbete kommer att hamna i bakgrunden i samband med programplaneringen och det praktiska genomförandet. Vi uppmanar följaktligen kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att programplaneringen och genomförandet av utvecklingssamarbetet verkligen ska inbegripa socialt skydd.

| 1.3 | Minst 20 % av EU:s totala stöd bör avsättas till social integration och mänsklig utveckling, och resurserna till detta ändamål bör ökas genom en omfördelning av medel som inte använts på andra områden. Kommittén är också bekymrad över att denna procentandel omfattar såväl utbildning och hälsa som socialt skydd utan att man säkerställt en separat fördelning och tilldelning, och det finns således inte några garantier för att det sociala skyddet inte hamnar i skymundan. Hälsa kan visserligen ingå i begreppet socialt skydd, men det kan inte gärna omfatta utbildning, utom som grund för eller komplement till vissa sociala trygghetsprogram. Följaktligen bör man försöka finna en balans som gör det möjligt att samordna dessa tre grundläggande faktorer. |
| --- | --- |

1.3

Minst 20 % av EU:s totala stöd bör avsättas till social integration och mänsklig utveckling, och resurserna till detta ändamål bör ökas genom en omfördelning av medel som inte använts på andra områden. Kommittén är också bekymrad över att denna procentandel omfattar såväl utbildning och hälsa som socialt skydd utan att man säkerställt en separat fördelning och tilldelning, och det finns således inte några garantier för att det sociala skyddet inte hamnar i skymundan. Hälsa kan visserligen ingå i begreppet socialt skydd, men det kan inte gärna omfatta utbildning, utom som grund för eller komplement till vissa sociala trygghetsprogram. Följaktligen bör man försöka finna en balans som gör det möjligt att samordna dessa tre grundläggande faktorer.

| 1.4 | Kommittén stöder Internationella arbetsorganisationens (ILO) rekommendation nr 202 om nationellt socialt grundskydd (3) som omfattar anständigt arbete, och där det sociala skyddet är ett viktigt element. Principerna för det sociala grundskyddet bör betraktas som en minimitröskel som kan förbättras för att man i framtiden ska kunna utveckla system som uppfyller kriterierna i ILO:s konvention nr 102 (4). |
| --- | --- |

1.4

Kommittén stöder Internationella arbetsorganisationens (ILO) rekommendation nr 202 om nationellt socialt grundskydd (3) som omfattar anständigt arbete, och där det sociala skyddet är ett viktigt element. Principerna för det sociala grundskyddet bör betraktas som en minimitröskel som kan förbättras för att man i framtiden ska kunna utveckla system som uppfyller kriterierna i ILO:s konvention nr 102 (4).

| 1.5 | Socialt skydd måste betraktas som en avgörande investering i social sammanhållning och en hållbar utveckling för alla. Därför bör politiken för utvecklingssamarbete särskilt uppmärksamma de faktorer som systemen för socialt skydd bygger på: anständiga arbetsvillkor (bl.a. jämställdhet och lika möjligheter för personer med funktionshinder), fördelningen av välståndet, befolkningsutvecklingen, de sociala förmånernas och tjänsternas allmängiltighet samt statens grundläggande roll när det gäller att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

1.5

Socialt skydd måste betraktas som en avgörande investering i social sammanhållning och en hållbar utveckling för alla. Därför bör politiken för utvecklingssamarbete särskilt uppmärksamma de faktorer som systemen för socialt skydd bygger på: anständiga arbetsvillkor (bl.a. jämställdhet och lika möjligheter för personer med funktionshinder), fördelningen av välståndet, befolkningsutvecklingen, de sociala förmånernas och tjänsternas allmängiltighet samt statens grundläggande roll när det gäller att uppnå dessa mål.

| 1.6 | Utvecklingssamarbetet måste stödja införandet av system för socialt skydd för vanliga arbetstagare, inklusive arbetstagare som har osäkra arbeten, egenföretagare, ekonomiskt beroende egenföretagare och jordbrukare, samt vårdsystem som omfattar hela befolkningen, inbegripet den informella ekonomin. EESK föreslår därför att avgiftsbaserade system som bygger på avgifter ska kombineras med icke-avgiftsbaserade system finansierade av skatter. Därför bör utvecklingssamarbetet stärka ländernas institutionella kapacitet och deras förmåga att kräva in skatt så att de har tillräckliga medel för att uppfylla sina sociala förpliktelser. |
| --- | --- |

1.6

Utvecklingssamarbetet måste stödja införandet av system för socialt skydd för vanliga arbetstagare, inklusive arbetstagare som har osäkra arbeten, egenföretagare, ekonomiskt beroende egenföretagare och jordbrukare, samt vårdsystem som omfattar hela befolkningen, inbegripet den informella ekonomin. EESK föreslår därför att avgiftsbaserade system som bygger på avgifter ska kombineras med icke-avgiftsbaserade system finansierade av skatter. Därför bör utvecklingssamarbetet stärka ländernas institutionella kapacitet och deras förmåga att kräva in skatt så att de har tillräckliga medel för att uppfylla sina sociala förpliktelser.

| 1.7 | De sociala skyddssystemen kan även användas för att förebygga och minska risker, bland annat naturkatastrofer och situationer som kan uppstå efter konflikter. Kommittén begär därför att utvecklingssamarbetet används i detta syfte. |
| --- | --- |

1.7

De sociala skyddssystemen kan även användas för att förebygga och minska risker, bland annat naturkatastrofer och situationer som kan uppstå efter konflikter. Kommittén begär därför att utvecklingssamarbetet används i detta syfte.

| 1.8 | Det är först och främst partnerstaternas ansvar att utforma och tillämpa sina system för socialt skydd, medan samarbetet med EU bör bidra till att stärka deras institutionella, skattemässiga och förvaltningsmässiga kapacitet så att de kan klara sig på egen hand och utveckla offentliga, hållbara system på lång sikt. |
| --- | --- |

1.8

Det är först och främst partnerstaternas ansvar att utforma och tillämpa sina system för socialt skydd, medan samarbetet med EU bör bidra till att stärka deras institutionella, skattemässiga och förvaltningsmässiga kapacitet så att de kan klara sig på egen hand och utveckla offentliga, hållbara system på lång sikt.

| 1.9 | Kommittén motsätter sig emellertid inte att man för att stärka det sociala grundskyddet i låginkomstländerna tillhandahåller ett flerårigt finansiellt stöd med direkta överföringar till partnerstaterna som övervakas via lämpliga kontrollmekanismer. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén motsätter sig emellertid inte att man för att stärka det sociala grundskyddet i låginkomstländerna tillhandahåller ett flerårigt finansiellt stöd med direkta överföringar till partnerstaterna som övervakas via lämpliga kontrollmekanismer.

| 1.10 | Även om utvecklingssamarbetet beträffande socialt skydd först och främst bör inriktas på låginkomstländer, bör man inte förbigå medelinkomstländerna, där det fortfarande finns stora, och i vissa fall växande, interna problem med fattigdom och ojämlikhet. I dag lever 75 % av världens fattiga i medelinkomstländer. EU:s bistånd bör särskilt inriktas på att utvidga och effektivisera de befintliga systemen genom att stärka de offentliga institutionernas kapacitet med hjälp av sektorsindelade och tematiska program. Man bör också utarbeta särskilda program för områden med stora migrationsströmmar. |
| --- | --- |

1.10

Även om utvecklingssamarbetet beträffande socialt skydd först och främst bör inriktas på låginkomstländer, bör man inte förbigå medelinkomstländerna, där det fortfarande finns stora, och i vissa fall växande, interna problem med fattigdom och ojämlikhet. I dag lever 75 % av världens fattiga i medelinkomstländer. EU:s bistånd bör särskilt inriktas på att utvidga och effektivisera de befintliga systemen genom att stärka de offentliga institutionernas kapacitet med hjälp av sektorsindelade och tematiska program. Man bör också utarbeta särskilda program för områden med stora migrationsströmmar.

| 1.11 | Jämställdhetsperspektivet bör vara en grundläggande, prioriterad faktor i EU:s utvecklingspolitik för att ge kvinnor ett ökat socialt skydd, vilket skulle bidra till att bekämpa fattigdom både bland enskilda personer och inom familjerna. |
| --- | --- |

1.11

Jämställdhetsperspektivet bör vara en grundläggande, prioriterad faktor i EU:s utvecklingspolitik för att ge kvinnor ett ökat socialt skydd, vilket skulle bidra till att bekämpa fattigdom både bland enskilda personer och inom familjerna.

| 1.12 | Kommittén föreslår att programmen för social integration och integration på arbetsmarknaden inom ramen för EU:s utvecklingssamarbete bör förses med tillräckliga medel för att inbegripa personer med funktionshinder och erbjuda dem ett fullgott socialt skydd. EESK förespråkar därför att EU:s program för utvecklingssamarbete även bör ha som målsättning att partnerländerna ska ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och tillämpa den på ett korrekt sätt (5). |
| --- | --- |

1.12

Kommittén föreslår att programmen för social integration och integration på arbetsmarknaden inom ramen för EU:s utvecklingssamarbete bör förses med tillräckliga medel för att inbegripa personer med funktionshinder och erbjuda dem ett fullgott socialt skydd. EESK förespråkar därför att EU:s program för utvecklingssamarbete även bör ha som målsättning att partnerländerna ska ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och tillämpa den på ett korrekt sätt (5).

| 1.13 | Kommittén begär att det sociala skyddet ska beaktas och prioriteras i avsnittet för utvecklingssamarbete i samband med utarbetandet av den kommande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

1.13

Kommittén begär att det sociala skyddet ska beaktas och prioriteras i avsnittet för utvecklingssamarbete i samband med utarbetandet av den kommande fleråriga budgetramen.

| 1.14 | EU bör tillhandahålla tekniska och ekonomiska resurser för att stärka utbytet av god praxis mellan länderna i söder när det gäller socialt skydd. |
| --- | --- |

1.14

EU bör tillhandahålla tekniska och ekonomiska resurser för att stärka utbytet av god praxis mellan länderna i söder när det gäller socialt skydd.

| 1.15 | EU:s associeringsavtal, handelsavtal, stabiliseringsavtal och ekonomiska partnerskapsavtal bör innehålla ett kapitel om socialt skydd. |
| --- | --- |

1.15

EU:s associeringsavtal, handelsavtal, stabiliseringsavtal och ekonomiska partnerskapsavtal bör innehålla ett kapitel om socialt skydd.

| 1.16 | Kommittén framhåller att det kan vara lämpligt att främja utvecklingspartnerskap av regional karaktär på området socialt skydd. |
| --- | --- |

1.16

Kommittén framhåller att det kan vara lämpligt att främja utvecklingspartnerskap av regional karaktär på området socialt skydd.

| 1.17 | Kommittén rekommenderar att man inrättar ett nätverk på EU-nivå med experter på socialt skydd (från nationella ministerier, utvecklingsorgan och det civila samhället) med hjälp av instrument som exempelvis programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (Taiex) vilket öppnar möjligheter att involvera fackmän med sakkunskap. Nätverkets första uppgift bör vara att utarbeta en översikt över EU:s stöd till socialt skydd. Ett sådant initiativ skulle främja utbytet av god praxis och underlätta arbetsdelning genom att visa på luckor och dubbelarbete samt eventuella komparativa fördelar. |
| --- | --- |

1.17

Kommittén rekommenderar att man inrättar ett nätverk på EU-nivå med experter på socialt skydd (från nationella ministerier, utvecklingsorgan och det civila samhället) med hjälp av instrument som exempelvis programmet för tekniskt bistånd och informationsutbyte (Taiex) vilket öppnar möjligheter att involvera fackmän med sakkunskap. Nätverkets första uppgift bör vara att utarbeta en översikt över EU:s stöd till socialt skydd. Ett sådant initiativ skulle främja utbytet av god praxis och underlätta arbetsdelning genom att visa på luckor och dubbelarbete samt eventuella komparativa fördelar.

| 1.18 | Kommittén påminner om sin rekommendation att civilsamhällesorganisationerna bör delta i samband med fastställande, utformning och övervakning av program och strategier för utvecklingssamarbete. Vi framhåller att det sociala skyddet bör införlivas med "EU:s färdplaner för samarbete med det civila samhällets organisationer", i enlighet med kommissionens meddelande "En grund för demokrati och hållbar utveckling" (6). EESK vill också framhålla vikten av att arbetsmarknadens parter och andra civilsamhällesorganisationer, beroende på sin inriktning, verkligen deltar i de rådgivande organen och förvaltningsorganen för institutionerna för socialt skydd som tillhandahåller antingen bidrag eller tjänster. |
| --- | --- |

1.18

Kommittén påminner om sin rekommendation att civilsamhällesorganisationerna bör delta i samband med fastställande, utformning och övervakning av program och strategier för utvecklingssamarbete. Vi framhåller att det sociala skyddet bör införlivas med "EU:s färdplaner för samarbete med det civila samhällets organisationer", i enlighet med kommissionens meddelande "En grund för demokrati och hållbar utveckling" (6). EESK vill också framhålla vikten av att arbetsmarknadens parter och andra civilsamhällesorganisationer, beroende på sin inriktning, verkligen deltar i de rådgivande organen och förvaltningsorganen för institutionerna för socialt skydd som tillhandahåller antingen bidrag eller tjänster.

2.   Bakgrund

| 2.1 | I enlighet med de gemensamma principerna i Busan-partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete (7), kommissionens meddelande "Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring" (8) och ILO:s rekommendation nr 202 om socialt grundskydd, utgör kommissionens meddelande om socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete, som även ratificerats av rådet, ett mycket viktigt steg i EU:s utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

2.1

I enlighet med de gemensamma principerna i Busan-partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete (7), kommissionens meddelande "Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring" (8) och ILO:s rekommendation nr 202 om socialt grundskydd, utgör kommissionens meddelande om socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete, som även ratificerats av rådet, ett mycket viktigt steg i EU:s utvecklingssamarbete.

| 2.2 | De gemensamma Busan-målen sammanfaller med målet att EU bör inta ett mer generellt synsätt på mänsklig utveckling i enlighet med kommissionens meddelande om "En agenda för förändring", som fokuserar på stöd till hälso- och sjukvård och utbildning, anständiga arbetsvillkor och system som stärker det sociala skyddet och minskar de ojämlika villkoren. |
| --- | --- |

2.2

De gemensamma Busan-målen sammanfaller med målet att EU bör inta ett mer generellt synsätt på mänsklig utveckling i enlighet med kommissionens meddelande om "En agenda för förändring", som fokuserar på stöd till hälso- och sjukvård och utbildning, anständiga arbetsvillkor och system som stärker det sociala skyddet och minskar de ojämlika villkoren.

| 2.3 | Dessa åtgärder är även i linje med ILO:s rekommendationer om socialt grundskydd, som omfattar fyra grundläggande garantier för social trygghet: miniminivåer – som fastställs av de enskilda länderna – för inkomster under barndomen, arbetslivet och ålderdomen, samt tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård till en rimlig kostnad. |
| --- | --- |

2.3

Dessa åtgärder är även i linje med ILO:s rekommendationer om socialt grundskydd, som omfattar fyra grundläggande garantier för social trygghet: miniminivåer – som fastställs av de enskilda länderna – för inkomster under barndomen, arbetslivet och ålderdomen, samt tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård till en rimlig kostnad.

| 2.4 | Detta synsätt stöds av rådets slutsatser, där man efterlyser en tillväxt som kännetecknas av en rättvis fördelning av välståndet, full sysselsättning och universell tillgång till grundläggande sociala tjänster, t.ex. hälso- och sjukvård samt utbildning. Enligt dessa slutsatser kan "politiken för socialt skydd spela en omdanande roll i samhället genom att främja rättvisa, social delaktighet och dialog med arbetsmarknadens parter". |
| --- | --- |

2.4

Detta synsätt stöds av rådets slutsatser, där man efterlyser en tillväxt som kännetecknas av en rättvis fördelning av välståndet, full sysselsättning och universell tillgång till grundläggande sociala tjänster, t.ex. hälso- och sjukvård samt utbildning. Enligt dessa slutsatser kan "politiken för socialt skydd spela en omdanande roll i samhället genom att främja rättvisa, social delaktighet och dialog med arbetsmarknadens parter".

| 2.5 | Alla dessa förklaringar, avtal och slutsatser kommer till samma slutsats, nämligen att socialt skydd bör vara en del av EU:s utvecklingssamarbete med utgångspunkt i en hållbar utveckling för alla, vilket säger mer än den kvantitativa ekonomiska utveckling som mäts via BNP. |
| --- | --- |

2.5

Alla dessa förklaringar, avtal och slutsatser kommer till samma slutsats, nämligen att socialt skydd bör vara en del av EU:s utvecklingssamarbete med utgångspunkt i en hållbar utveckling för alla, vilket säger mer än den kvantitativa ekonomiska utveckling som mäts via BNP.

| 2.6 | Det är också värt att notera att EU-medborgarna även stöder behovet av att EU fortsätter sitt utvecklingssamarbete. Enligt en Eurobarometerundersökning (9) är en majoritet av EU-medborgarna (85 %) positivt inställda till stöd till utvecklingsländerna trots den ekonomiska krisen, och en hög andel (61 %) förespråkar en ökningen av stödet för att ett stort antal människor kan få hjälp att ta sig ur fattigdomen. |
| --- | --- |

2.6

Det är också värt att notera att EU-medborgarna även stöder behovet av att EU fortsätter sitt utvecklingssamarbete. Enligt en Eurobarometerundersökning (9) är en majoritet av EU-medborgarna (85 %) positivt inställda till stöd till utvecklingsländerna trots den ekonomiska krisen, och en hög andel (61 %) förespråkar en ökningen av stödet för att ett stort antal människor kan få hjälp att ta sig ur fattigdomen.

3.   Vi måste ta itu med den utmaning som det sociala skyddet utgör i en globaliserad värld

| 3.1 | Världens BNP har tiofaldigats och inkomsten per capita har ökat 2,6 gånger sedan den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna antogs 1948 (10). För större delen av världens befolkning har situationen när det gäller socialt skydd emellertid knappast förändrats, och de fortsätter att leva utan något sådant skydd. Följande uppgifter (11) är talande: |
| --- | --- |

3.1

Världens BNP har tiofaldigats och inkomsten per capita har ökat 2,6 gånger sedan den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna antogs 1948 (10). För större delen av världens befolkning har situationen när det gäller socialt skydd emellertid knappast förändrats, och de fortsätter att leva utan något sådant skydd. Följande uppgifter (11) är talande:

| 3.1.1 | Cirka en tredjedel av världens befolkning, 1,75 miljarder människor, lever i multidimensionell fattigdom, som kännetecknas av avsaknad av inkomster och möjligheter till ett anständigt arbete, hälso- och sjukvård och utbildning. |
| --- | --- |

3.1.1

Cirka en tredjedel av världens befolkning, 1,75 miljarder människor, lever i multidimensionell fattigdom, som kännetecknas av avsaknad av inkomster och möjligheter till ett anständigt arbete, hälso- och sjukvård och utbildning.

| 3.1.2 | Sammanlagt 9,2 miljoner barn under fem år dör varje år i sjukdomar som det går att förebygga. |
| --- | --- |

3.1.2

Sammanlagt 9,2 miljoner barn under fem år dör varje år i sjukdomar som det går att förebygga.

| 3.1.3 | Cirka 5,1 miljarder människor, dvs. 75 % av världens befolkning saknar ett fullgott socialt skydd. |
| --- | --- |

3.1.3

Cirka 5,1 miljarder människor, dvs. 75 % av världens befolkning saknar ett fullgott socialt skydd.

| 3.1.4 | Färre än 30 % av de ekonomiskt aktiva personerna i världen har en arbetslöshetsförsäkring, och endast 15 % av de arbetslösa erhåller arbetslöshetsunderstöd. |
| --- | --- |

3.1.4

Färre än 30 % av de ekonomiskt aktiva personerna i världen har en arbetslöshetsförsäkring, och endast 15 % av de arbetslösa erhåller arbetslöshetsunderstöd.

| 3.1.5 | Endast 20 % av världens befolkning i arbetsför ålder har tillgång till övergripande socialförsäkringssystem. I många länder saknar de som arbetar inom den informella sektorn samt jordbrukare och egenföretagare socialt skydd. |
| --- | --- |

3.1.5

Endast 20 % av världens befolkning i arbetsför ålder har tillgång till övergripande socialförsäkringssystem. I många länder saknar de som arbetar inom den informella sektorn samt jordbrukare och egenföretagare socialt skydd.

| 3.1.6 | I de mest utvecklade OECD-länderna däremot är fattigdoms- och ojämlikhetsnivån ungefär hälften av vad man kan förvänta sig i avsaknad av sociala skyddssystem. |
| --- | --- |

3.1.6

I de mest utvecklade OECD-länderna däremot är fattigdoms- och ojämlikhetsnivån ungefär hälften av vad man kan förvänta sig i avsaknad av sociala skyddssystem.

4.   Det sociala skyddets potential i samband med en hållbar utveckling för alla

| 4.1 | Detta yttrande behandlar socialt skydd i dess vidaste bemärkelse, och omfattar såväl socialt skydd i strikt mening som socialt bistånd. Socialt skydd kan anses omfatta både politik och åtgärder som syftar till att öka förmågan hos alla människor, men särskilt hos utsatta grupper, att undvika fattigdom eller att komma ut ur fattigdomen, samt politik och åtgärder som kan skapa inkomsttrygghet och tillgång till grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster och sociala tjänster under hela livet samt främja jämlikhet och värdighet. |
| --- | --- |

4.1

Detta yttrande behandlar socialt skydd i dess vidaste bemärkelse, och omfattar såväl socialt skydd i strikt mening som socialt bistånd. Socialt skydd kan anses omfatta både politik och åtgärder som syftar till att öka förmågan hos alla människor, men särskilt hos utsatta grupper, att undvika fattigdom eller att komma ut ur fattigdomen, samt politik och åtgärder som kan skapa inkomsttrygghet och tillgång till grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster och sociala tjänster under hela livet samt främja jämlikhet och värdighet.

| 4.2 | Följaktligen omfattar definitionen utbetalning av sociala förmåner i kontanta medel och i natura och täcker sjukvård, mödravård, åldringsvård, funktionshinder, arbetsplatsolyckor och yrkessjukdomar, efterlevandeskydd, familjebidrag, arbetslöshetsersättning, samt socialt stöd som är avsedda att utgöra ett skydd i generella eller specifika svåra situationer, oberoende av vad som förorsakat dem. |
| --- | --- |

4.2

Följaktligen omfattar definitionen utbetalning av sociala förmåner i kontanta medel och i natura och täcker sjukvård, mödravård, åldringsvård, funktionshinder, arbetsplatsolyckor och yrkessjukdomar, efterlevandeskydd, familjebidrag, arbetslöshetsersättning, samt socialt stöd som är avsedda att utgöra ett skydd i generella eller specifika svåra situationer, oberoende av vad som förorsakat dem.

| 4.3 | Kommittén stöder principerna i artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, där det anges att: "Envar har rätt till [...] hälsovård och nödvändiga sociala förmåner, vidare rätt till trygghet i händelse av arbetslöshet, sjukdom, invaliditet, makes död, ålderdom eller annan förlust av försörjning under omständigheter, över vilka han icke kunnat råda. Mödrar och barn äro berättigade till särskild omvårdnad och hjälp. Alla barn, vare sig födda inom eller utom äktenskap, skola åtnjuta samma sociala skydd." |
| --- | --- |

4.3

Kommittén stöder principerna i artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, där det anges att: "Envar har rätt till [...] hälsovård och nödvändiga sociala förmåner, vidare rätt till trygghet i händelse av arbetslöshet, sjukdom, invaliditet, makes död, ålderdom eller annan förlust av försörjning under omständigheter, över vilka han icke kunnat råda. Mödrar och barn äro berättigade till särskild omvårdnad och hjälp. Alla barn, vare sig födda inom eller utom äktenskap, skola åtnjuta samma sociala skydd."

| 4.4 | Trots att utbildning betraktas som ett mycket viktigt offentligt politikområde omfattas den varken av socialförsäkringen eller av det sociala skyddet i vidare mening i EU. Vissa framgångsrika program som exempelvis Bolsa Familia (familjebidrag) i Brasilien har som villkor för beviljande av familjeförmåner (socialt skydd) att man deltar i utbildningsprogram (utbildningspolitik). |
| --- | --- |

4.4

Trots att utbildning betraktas som ett mycket viktigt offentligt politikområde omfattas den varken av socialförsäkringen eller av det sociala skyddet i vidare mening i EU. Vissa framgångsrika program som exempelvis Bolsa Familia (familjebidrag) i Brasilien har som villkor för beviljande av familjeförmåner (socialt skydd) att man deltar i utbildningsprogram (utbildningspolitik).

| 4.5 | Man bör visserligen ta tillvara och även utöka dessa och andra erfarenheter som skulle kunna ingå i en bred definition av socialt grundskydd, men om man införlivar utbildning som en del av det sociala skyddet kan det innebära att resurserna avsedda för socialt skydd i de operativa programmen för utvecklingssamarbete minskar. Det kan också leda till sammanblandning av sociala biståndsåtgärder och socialt skydd, så att en del jämställs med helheten. |
| --- | --- |

4.5

Man bör visserligen ta tillvara och även utöka dessa och andra erfarenheter som skulle kunna ingå i en bred definition av socialt grundskydd, men om man införlivar utbildning som en del av det sociala skyddet kan det innebära att resurserna avsedda för socialt skydd i de operativa programmen för utvecklingssamarbete minskar. Det kan också leda till sammanblandning av sociala biståndsåtgärder och socialt skydd, så att en del jämställs med helheten.

| 4.6 | Man måste avgränsa de sociala biståndsåtgärderna från systemen för socialt skydd på ett tydligare sätt. De sistnämnda är strukturella system som erbjuder ett universellt skydd. De förstnämnda däremot kan innebära att man använder sig av delar av det sociala skyddet, exempelvis ekonomiska transfereringar för att uppnå ett utbildningsmässigt mål som i det brasilianska projektet, och på så sätt anknyta till det sociala grundskyddet. |
| --- | --- |

4.6

Man måste avgränsa de sociala biståndsåtgärderna från systemen för socialt skydd på ett tydligare sätt. De sistnämnda är strukturella system som erbjuder ett universellt skydd. De förstnämnda däremot kan innebära att man använder sig av delar av det sociala skyddet, exempelvis ekonomiska transfereringar för att uppnå ett utbildningsmässigt mål som i det brasilianska projektet, och på så sätt anknyta till det sociala grundskyddet.

| 4.7 | Social trygghet spelar en grundläggande roll under perioder med ekonomisk tillväxt och fungerar som en ekonomisk stabilisator i kristider. Såsom påpekas i kommissionens meddelande medför det sociala skyddet att tillgången till offentliga tjänster ökar, och det tillhandahåller verktyg för riskhantering för enskilda personer, främjar stabila inkomster, stimulerar efterfrågan och fungerar som en makroekonomisk stabilisator. Vidare medför det sociala skyddet att ojämlikheten minskar, vilket bidrar till hållbar tillväxt för alla, och det främjar banden mellan generationerna och kan på ett kraftfullt sätt bidra till att millennieutvecklingsmålen uppnås. |
| --- | --- |

4.7

Social trygghet spelar en grundläggande roll under perioder med ekonomisk tillväxt och fungerar som en ekonomisk stabilisator i kristider. Såsom påpekas i kommissionens meddelande medför det sociala skyddet att tillgången till offentliga tjänster ökar, och det tillhandahåller verktyg för riskhantering för enskilda personer, främjar stabila inkomster, stimulerar efterfrågan och fungerar som en makroekonomisk stabilisator. Vidare medför det sociala skyddet att ojämlikheten minskar, vilket bidrar till hållbar tillväxt för alla, och det främjar banden mellan generationerna och kan på ett kraftfullt sätt bidra till att millennieutvecklingsmålen uppnås.

| 4.8 | Socialt skydd är alltså snarare en investering än en kostnad. Det är inte ett simpelt verktyg för omfördelning av inkomster utan något samband med de mekanismer som skapar välstånd. Tvärtom är det en avgörande produktionsfaktor för ett ökat välstånd. Det sociala skyddet är ett mycket viktigt instrument, kanske till och med ännu viktigare än den monetära politiken och innovationspolitiken, särskilt i ett läge där befolkningens genomsnittsålder kommer att öka markant, framför allt i de stora utvecklingsländerna, och utgöra en central utmaning för deras framtid, som kan bli dramatisk om det saknas system för social trygghet. |
| --- | --- |

4.8

Socialt skydd är alltså snarare en investering än en kostnad. Det är inte ett simpelt verktyg för omfördelning av inkomster utan något samband med de mekanismer som skapar välstånd. Tvärtom är det en avgörande produktionsfaktor för ett ökat välstånd. Det sociala skyddet är ett mycket viktigt instrument, kanske till och med ännu viktigare än den monetära politiken och innovationspolitiken, särskilt i ett läge där befolkningens genomsnittsålder kommer att öka markant, framför allt i de stora utvecklingsländerna, och utgöra en central utmaning för deras framtid, som kan bli dramatisk om det saknas system för social trygghet.

5.   Synpunkter på kommissionens förslag

| 5.1 | EESK anser att erkännandet av socialt skydd som en hörnsten i EU:s utvecklingssamarbete också är i linje med de värden och principer som återfinns i EU-fördraget (12) och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (13). |
| --- | --- |

5.1

EESK anser att erkännandet av socialt skydd som en hörnsten i EU:s utvecklingssamarbete också är i linje med de värden och principer som återfinns i EU-fördraget (12) och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (13).

| 5.2 | Kommittén är positiv till att kommissionen har införlivat socialt skydd med EU:s politik för utvecklingssamarbete, något som den uppmanats till av en rad organ, bland annat EESK (14). |
| --- | --- |

5.2

Kommittén är positiv till att kommissionen har införlivat socialt skydd med EU:s politik för utvecklingssamarbete, något som den uppmanats till av en rad organ, bland annat EESK (14).

| 5.3 | Kommittén ställer sig generellt sett bakom huvudinnehållet. Man bör framhålla den betydelse som läggs vid de strukturella hindren för utrotande av fattigdomen i samband med social utestängning och marginalisering, fokuseringen på värdet av anständiga arbetsvillkor och adekvata skattesystem, målet om fri och lika tillgång till socialt skydd, kopplingen mellan socialt skydd och en hållbar utveckling för alla, utvecklingssamarbetets roll såväl i de minst utvecklade länderna som i medelinkomstländerna, jämställdhetsperspektivet och det sociala grundskyddet, liksom stödet till det civila samhällets deltagande och den betydelse som tillmäts arbetsmarknadens parter och den sociala dialogen. |
| --- | --- |

5.3

Kommittén ställer sig generellt sett bakom huvudinnehållet. Man bör framhålla den betydelse som läggs vid de strukturella hindren för utrotande av fattigdomen i samband med social utestängning och marginalisering, fokuseringen på värdet av anständiga arbetsvillkor och adekvata skattesystem, målet om fri och lika tillgång till socialt skydd, kopplingen mellan socialt skydd och en hållbar utveckling för alla, utvecklingssamarbetets roll såväl i de minst utvecklade länderna som i medelinkomstländerna, jämställdhetsperspektivet och det sociala grundskyddet, liksom stödet till det civila samhällets deltagande och den betydelse som tillmäts arbetsmarknadens parter och den sociala dialogen.

| 5.4 | Det behövs en bättre samordning mellan de organ som ansvarar för EU:s utvecklingssamarbete och alla deltagande aktörer, bland annat internationella organisationer och organ, samt en större samstämmighet mellan utvecklingssamarbetspolitiken och EU:s övriga politikområden. Eftersom det tillkommit nya aspekter i EU:s politik för utvecklingssamarbete i samband med socialt skydd (återhämtningsförmåga, katastrofriskreducering osv.) bör man försöka definiera dem begreppsmässigt och utnyttja eventuella synergier. |
| --- | --- |

5.4

Det behövs en bättre samordning mellan de organ som ansvarar för EU:s utvecklingssamarbete och alla deltagande aktörer, bland annat internationella organisationer och organ, samt en större samstämmighet mellan utvecklingssamarbetspolitiken och EU:s övriga politikområden. Eftersom det tillkommit nya aspekter i EU:s politik för utvecklingssamarbete i samband med socialt skydd (återhämtningsförmåga, katastrofriskreducering osv.) bör man försöka definiera dem begreppsmässigt och utnyttja eventuella synergier.

| 5.5 | Målet är att ge socialt skydd en central plats i de nationella utvecklingsstrategierna via politiken för nationellt egenansvar. Man måste också stärka partnerländernas institutionella kapacitet, och på det området kan EU:s tekniska samarbete vara till nytta. Även den nödvändiga internationella samordningen när det gäller rätten till socialt skydd bör nämnas. |
| --- | --- |

5.5

Målet är att ge socialt skydd en central plats i de nationella utvecklingsstrategierna via politiken för nationellt egenansvar. Man måste också stärka partnerländernas institutionella kapacitet, och på det området kan EU:s tekniska samarbete vara till nytta. Även den nödvändiga internationella samordningen när det gäller rätten till socialt skydd bör nämnas.

| 5.6 | Begreppet "socialt skydd för förändring", som nämns i meddelandet, bör uppfattas som ett medel att stärka egenansvaret och egenmakten hos dem som omfattas av socialt skydd, särskilt utsatta människor som lider mest av fattigdom och social utestängning, genom att de får de redskap som krävs. |
| --- | --- |

5.6

Begreppet "socialt skydd för förändring", som nämns i meddelandet, bör uppfattas som ett medel att stärka egenansvaret och egenmakten hos dem som omfattas av socialt skydd, särskilt utsatta människor som lider mest av fattigdom och social utestängning, genom att de får de redskap som krävs.

| 5.7 | När det gäller offentlig-privata partnerskap skulle EESK ha önskat att kommissionen lyft fram statens centrala roll för att utveckla och genomföra systemen för socialt skydd. Samarbete med den privata sektorn är också nödvändigt, särskilt vad gäller kompletterande social trygghet (15). EESK anser inte att arbetsgivarnas sociala ansvar, som är av frivillig karaktär, har någon större betydelse för ett område som socialt skydd, som bör grundas på bindande bestämmelser och åtgärder. |
| --- | --- |

5.7

När det gäller offentlig-privata partnerskap skulle EESK ha önskat att kommissionen lyft fram statens centrala roll för att utveckla och genomföra systemen för socialt skydd. Samarbete med den privata sektorn är också nödvändigt, särskilt vad gäller kompletterande social trygghet (15). EESK anser inte att arbetsgivarnas sociala ansvar, som är av frivillig karaktär, har någon större betydelse för ett område som socialt skydd, som bör grundas på bindande bestämmelser och åtgärder.

| 5.8 | EESK beklagar också att kommissionen i hänvisningen till målen för Europa 2020-strategin inte nämner obalansen mellan dessa mål och åtgärderna för intern devalvering och strukturreformer som förespråkas av EU. Den aktuella politiken har i själva verket mycket lite gemensamt med målen för denna strategi, eftersom arbetslöshet, fattigdom, ojämlikhet och social utestängning har ökat. De reformer som genomförts har inte heller lett till att EU blivit mer konkurrenskraftigt och homogent, utan till en ökning av antalet otrygga anställningsformer och en försämring av de offentliga tjänsterna. |
| --- | --- |

5.8

EESK beklagar också att kommissionen i hänvisningen till målen för Europa 2020-strategin inte nämner obalansen mellan dessa mål och åtgärderna för intern devalvering och strukturreformer som förespråkas av EU. Den aktuella politiken har i själva verket mycket lite gemensamt med målen för denna strategi, eftersom arbetslöshet, fattigdom, ojämlikhet och social utestängning har ökat. De reformer som genomförts har inte heller lett till att EU blivit mer konkurrenskraftigt och homogent, utan till en ökning av antalet otrygga anställningsformer och en försämring av de offentliga tjänsterna.

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012) 446 final.

1

(2)  "Rådets slutsatser om socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete", 15 oktober 2012, 14538/12.

2

(3)  Rekommendation nr 202 om nationellt socialt grundskydd, Internationella arbetskonferensens 101:a möte, Genève, 14 juni 2012.

3

(4)  Konvention nr 102 om social trygghet (miniminormer), Internationella arbetskonferensens 35:e möte, Genève, 28 juni 1952.

4

(5)  Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, FN:s generalförsamling, New York, 13 december 2006.

5

(6)  Kommissionens meddelande "En grund för demokrati och hållbar utveckling: EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser" COM(2012) 492 final.

6

(7)  Fjärde forumet på hög nivå om biståndseffektivitet, Busan, 29 november – 1 december 2011.

7

(8)  COM(2011) 637 final.

8

(9)  Special Eurobarometer 392: "Solidarity that spans the globe: Europeans and development", oktober 2012.

9

(10)  FN:s generalförsamling, december 1948.

10

(11)  Uppgifter från Världsbanken, UNDP, FAO, UN-Habitat, Unesco, Unicef, WHO och ILO.

11

(12)  Konsoliderade versioner av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUT, 2010/C 83/01, 30 mars 2010.

12

(13)  Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, EUT, 2010/C 83/02, 30 mars 2010.

13

(14)  EESK:s yttrande "Den externa dimensionen av EU:s samordning av social trygghet", punkt 1.10, EUT C 11, 15 januari 2013, s. 71–76.

14

(15)  Dessa måste uppfylla sina rättsliga åligganden beträffande finansiering av det sociala skyddet, i enlighet med de internationella organisationernas riktlinjer om multinationella företag.

15

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/87 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/87

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Blå tillväxt – möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn”

COM(2012) 494 final

2013/C 161/17

Föredragande: Christos POLYZOGOPOULOS

Den 13 september 2012 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

"Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Blå tillväxt – möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn"

COM(2012) 494 final.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 27 februari 2013.

Vid sin 488:e plenarsession den 20–21 mars 2013 (sammanträdet den 20 mars 2013) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 100 röster för, 2 röster emot och 2 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att kommissionens meddelande är en nödvändig och logisk fortsättning på insatserna för att skapa en integrerad havspolitik inom EU. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att kommissionens meddelande är en nödvändig och logisk fortsättning på insatserna för att skapa en integrerad havspolitik inom EU.

| 1.2 | Rent generellt anser EESK att meddelandet är ett förnuftigt bidrag till den integrerade havspolitiken inom EU, med hänvisningarna till Europa 2020-strategin och målet att åstadkomma ekonomisk återhämtning i Europa genom att utnyttja den maritima ekonomins potential för att skapa arbetstillfällen och stärka konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

1.2

Rent generellt anser EESK att meddelandet är ett förnuftigt bidrag till den integrerade havspolitiken inom EU, med hänvisningarna till Europa 2020-strategin och målet att åstadkomma ekonomisk återhämtning i Europa genom att utnyttja den maritima ekonomins potential för att skapa arbetstillfällen och stärka konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen.

| 1.3 | Ur detta perspektiv välkomnar EESK meddelandet, i synnerhet med tanke på att det sammanfaller med den rådande ekonomiska krisen, som har lett till ett svårbemästrat ekonomiskt landskap i Europa och bland annat inverkat negativt på de verksamhetsområden som hör samman med den maritima ekonomin. |
| --- | --- |

1.3

Ur detta perspektiv välkomnar EESK meddelandet, i synnerhet med tanke på att det sammanfaller med den rådande ekonomiska krisen, som har lett till ett svårbemästrat ekonomiskt landskap i Europa och bland annat inverkat negativt på de verksamhetsområden som hör samman med den maritima ekonomin.

| 1.4 | EESK anser att den nya syn på den integrerade havspolitiken som meddelandet vill förmedla förutsätter att man på ett enhetligt sätt använder och utvecklar de befintliga positiva initiativen och insatserna i kombination med den föreslagna nya ramen, så att EU inte förlorar detta tillfälle att utforma en välutvecklad integrerad havspolitik som motsvarar högt ställda krav. |
| --- | --- |

1.4

EESK anser att den nya syn på den integrerade havspolitiken som meddelandet vill förmedla förutsätter att man på ett enhetligt sätt använder och utvecklar de befintliga positiva initiativen och insatserna i kombination med den föreslagna nya ramen, så att EU inte förlorar detta tillfälle att utforma en välutvecklad integrerad havspolitik som motsvarar högt ställda krav.

| 1.5 | EESK anser att det krävs kontinuitet och konsekvens för att man ska lyckas genomföra den blå tillväxten. Kommittén understryker att det tydligt måste slås fast att de fem prioriterade områden som fastställs i studien "Blå tillväxt: scenarier för hållbar utveckling" (2012) ska läggas till de befintliga traditionella insatsområdena, och inte ersätta dem (https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/content/2946). |
| --- | --- |

1.5

EESK anser att det krävs kontinuitet och konsekvens för att man ska lyckas genomföra den blå tillväxten. Kommittén understryker att det tydligt måste slås fast att de fem prioriterade områden som fastställs i studien "Blå tillväxt: scenarier för hållbar utveckling" (2012) ska läggas till de befintliga traditionella insatsområdena, och inte ersätta dem (https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/content/2946).

| 1.6 | EESK understryker att om man betraktar blå tillväxt som en evig källa till outnyttjade resurser och med eftertryck hänvisar till blå tillväxt som en universallösning på EU-ekonomins svårigheter, så riskerar man att öka den massiva belastning som EU:s kuster och hav redan utsätts för. Kommittén rekommenderar därför ständig vaksamhet för att se till att det råder balans mellan de ekonomiska målsättningarna och principerna om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.6

EESK understryker att om man betraktar blå tillväxt som en evig källa till outnyttjade resurser och med eftertryck hänvisar till blå tillväxt som en universallösning på EU-ekonomins svårigheter, så riskerar man att öka den massiva belastning som EU:s kuster och hav redan utsätts för. Kommittén rekommenderar därför ständig vaksamhet för att se till att det råder balans mellan de ekonomiska målsättningarna och principerna om hållbar utveckling.

| 1.7 | EESK har utförligt hänvisat till den mänskliga faktorns betydelse för den marina ekonomin och rekommenderat att den sociala dimensionen ska ges vederbörlig uppmärksamhet i sökandet efter en balans mellan de ekonomiska, sociala och miljörelaterade dimensionerna i en hållbar integrerad havspolitik. |
| --- | --- |

1.7

EESK har utförligt hänvisat till den mänskliga faktorns betydelse för den marina ekonomin och rekommenderat att den sociala dimensionen ska ges vederbörlig uppmärksamhet i sökandet efter en balans mellan de ekonomiska, sociala och miljörelaterade dimensionerna i en hållbar integrerad havspolitik.

| 1.8 | EESK anser att den blå tillväxten måste medverka till att främja social integration, utan att stänga ute någon, genom att möjligheter till sysselsättning, utbildning och fullständigt deltagande tillhandahålls i synnerhet i lokal- och kustsamhällena – inklusive de avlägset belägna och glesbefolkade samhällena – med deras särdrag och särskilda behov. |
| --- | --- |

1.8

EESK anser att den blå tillväxten måste medverka till att främja social integration, utan att stänga ute någon, genom att möjligheter till sysselsättning, utbildning och fullständigt deltagande tillhandahålls i synnerhet i lokal- och kustsamhällena – inklusive de avlägset belägna och glesbefolkade samhällena – med deras särdrag och särskilda behov.

| 1.9 | EESK erinrar särskilt om sina tidigare synpunkter på havs- och sjöfartsforskning (1), och understryker forskningens och innovationens centrala betydelse för att se till att Europa har en stark och konkurrenskraftig ställning, särskilt inom de nya tillväxtsektorerna, och att vikten läggs vid grundforskning och avancerad forskning som är inriktad på nya tillämpningar och förbättrade metoder, till stöd för samarbete mellan näringslivet och den akademiska världen. |
| --- | --- |

1.9

EESK erinrar särskilt om sina tidigare synpunkter på havs- och sjöfartsforskning (1), och understryker forskningens och innovationens centrala betydelse för att se till att Europa har en stark och konkurrenskraftig ställning, särskilt inom de nya tillväxtsektorerna, och att vikten läggs vid grundforskning och avancerad forskning som är inriktad på nya tillämpningar och förbättrade metoder, till stöd för samarbete mellan näringslivet och den akademiska världen.

| 1.10 | EESK anser att frågan om utbildning är särskilt viktig och uppmanar kommissionen att utarbeta en lämplig nyskapande utbildningsram i syfte att locka högutbildade till en yrkeskarriär inom maritima verksamheter. |
| --- | --- |

1.10

EESK anser att frågan om utbildning är särskilt viktig och uppmanar kommissionen att utarbeta en lämplig nyskapande utbildningsram i syfte att locka högutbildade till en yrkeskarriär inom maritima verksamheter.

| 1.11 | Eftersom konsolidering av den blå tillväxten är ett särskilt ambitiöst och komplext projekt med enorm spännvidd, betonar EESK att det behövs ytterligare specialisering vid genomförandet, och kommittén lyfter i detta yttrande fram några centrala frågor och andra särskilda problem som behöver uppmärksammas för att man ska undvika att det uppstår en klyfta mellan de förväntade och de reella möjligheterna. |
| --- | --- |

1.11

Eftersom konsolidering av den blå tillväxten är ett särskilt ambitiöst och komplext projekt med enorm spännvidd, betonar EESK att det behövs ytterligare specialisering vid genomförandet, och kommittén lyfter i detta yttrande fram några centrala frågor och andra särskilda problem som behöver uppmärksammas för att man ska undvika att det uppstår en klyfta mellan de förväntade och de reella möjligheterna.

2.   Inledning

| 2.1 | Meddelandet koncentreras på blå tillväxt, med utgångspunkt i en övertygelse om att kusterna och haven kan medverka till att hantera de spänningar och problem som Europa konfronteras med och bidra till den ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

2.1

Meddelandet koncentreras på blå tillväxt, med utgångspunkt i en övertygelse om att kusterna och haven kan medverka till att hantera de spänningar och problem som Europa konfronteras med och bidra till den ekonomiska återhämtningen.

| 2.2 | Enligt kommissionen syftar den blå tillväxten till en "smart och hållbar tillväxt för alla" som koncentreras på innovation, och man inleder en process för att uppgradera den blå ekonomin på medlemsstaternas, regionernas, företagens och civilsamhällets dagordningar. |
| --- | --- |

2.2

Enligt kommissionen syftar den blå tillväxten till en "smart och hållbar tillväxt för alla" som koncentreras på innovation, och man inleder en process för att uppgradera den blå ekonomin på medlemsstaternas, regionernas, företagens och civilsamhällets dagordningar.

| 2.3 | I meddelandet beskrivs hur medlemsstaterna och EU redan stöder den blå ekonomin. På grundval av den tidigare nämnda studien (se punkt 1.5) kan man bland insatsområdena urskilja fem prioriterade områden med tillväxtpotential som med målinriktade insatser kan utvecklas ytterligare: i) havs-, kust- och kryssningsturism, ii) blå energi, iii) havets mineralresurser, iv) vattenbruk och v) blå bioteknik. |
| --- | --- |

2.3

I meddelandet beskrivs hur medlemsstaterna och EU redan stöder den blå ekonomin. På grundval av den tidigare nämnda studien (se punkt 1.5) kan man bland insatsområdena urskilja fem prioriterade områden med tillväxtpotential som med målinriktade insatser kan utvecklas ytterligare: i) havs-, kust- och kryssningsturism, ii) blå energi, iii) havets mineralresurser, iv) vattenbruk och v) blå bioteknik.

| 2.4 | Sektorerna och värdekedjorna i den blå ekonomin kan uppdelas i traditionella och fullständigt utvecklade sektorer (sjötransporter, havs- och kustturism), sektorer under utveckling (vattenbruk och havsövervakning) och tillväxtsektorer (förnybar havsenergi och blå bioteknik). |
| --- | --- |

2.4

Sektorerna och värdekedjorna i den blå ekonomin kan uppdelas i traditionella och fullständigt utvecklade sektorer (sjötransporter, havs- och kustturism), sektorer under utveckling (vattenbruk och havsövervakning) och tillväxtsektorer (förnybar havsenergi och blå bioteknik).

| 2.5 | "Reaktiveringen" av den integrerade havspolitiken bekräftades i början av oktober genom antagandet av Limassolförklaringen (2). Den är ett politiskt uttalande som syftar till att stödja och stärka den integrerade havspolitiken, och innehåller den framtida inriktningen för blå tillväxt inom en utvecklings- och sysselsättningsagenda. |
| --- | --- |

2.5

"Reaktiveringen" av den integrerade havspolitiken bekräftades i början av oktober genom antagandet av Limassolförklaringen (2). Den är ett politiskt uttalande som syftar till att stödja och stärka den integrerade havspolitiken, och innehåller den framtida inriktningen för blå tillväxt inom en utvecklings- och sysselsättningsagenda.

| 2.6 | Som långsiktig strategi syftar den blå tillväxten till att framhäva de synergier och den ömsesidiga påverkan som finns mellan sektorspolitiken och olika verksamheter, men även till att utreda de eventuella konsekvenserna för havsmiljön och den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

2.6

Som långsiktig strategi syftar den blå tillväxten till att framhäva de synergier och den ömsesidiga påverkan som finns mellan sektorspolitiken och olika verksamheter, men även till att utreda de eventuella konsekvenserna för havsmiljön och den biologiska mångfalden.

| 2.7 | Den syftar dessutom till att lokalisera och stödja insatser som har särskild tillväxtpotential på lång sikt genom att uppmuntra investeringar i forskning och innovation, och förbättra kompetensen genom utbildning. |
| --- | --- |

2.7

Den syftar dessutom till att lokalisera och stödja insatser som har särskild tillväxtpotential på lång sikt genom att uppmuntra investeringar i forskning och innovation, och förbättra kompetensen genom utbildning.

| 2.8 | Kommissionen ska efter ett långvarigt samråd inleda en rad insatser för att öka tillväxtpotentialen genom meddelanden om kust- och havsturism, blå energi, blå bioteknik och mineralutvinning till havs, samt strategiska riktlinjer för vattenbruket. |
| --- | --- |

2.8

Kommissionen ska efter ett långvarigt samråd inleda en rad insatser för att öka tillväxtpotentialen genom meddelanden om kust- och havsturism, blå energi, blå bioteknik och mineralutvinning till havs, samt strategiska riktlinjer för vattenbruket.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | I tidigare yttranden (3) har EESK genom sina viktiga påpekanden lyft fram en rad frågor som rör den blå tillväxten och uttalat sig positivt om kommissionens sätt att genomföra den integrerade havspolitiken sedan denna inrättades 2007 (4). Kommissionen strävar efter hållbar utveckling av den maritima ekonomin och förbättrat skydd av havsmiljön. |
| --- | --- |

3.1

I tidigare yttranden (3) har EESK genom sina viktiga påpekanden lyft fram en rad frågor som rör den blå tillväxten och uttalat sig positivt om kommissionens sätt att genomföra den integrerade havspolitiken sedan denna inrättades 2007 (4). Kommissionen strävar efter hållbar utveckling av den maritima ekonomin och förbättrat skydd av havsmiljön.

| 3.2 | EESK upprepar att den föreslagna konsolideringen av blå tillväxt är ett sammansatt och svårt projekt av enorm spännvidd med följande ramar: a) de sex havsområdena (Östersjön, Medelhavet, Nordsjön, Nordostatlanten, Norra ishavet, Svarta havet, samt EU:s yttersta randområden) med sina särskilda ekonomiska, sociala, miljörelaterade, geografiska, klimatrelaterade och institutionella kännetecken och behov, b) många sektorer och verksamheter med olika utvecklingsnivå samt olika tyngd och speciella särdrag, c) tillväxtstrategier som utnyttjar fördelarna och hanterar svagheterna i varje havsområde och inom varje sektor. |
| --- | --- |

3.2

EESK upprepar att den föreslagna konsolideringen av blå tillväxt är ett sammansatt och svårt projekt av enorm spännvidd med följande ramar: a) de sex havsområdena (Östersjön, Medelhavet, Nordsjön, Nordostatlanten, Norra ishavet, Svarta havet, samt EU:s yttersta randområden) med sina särskilda ekonomiska, sociala, miljörelaterade, geografiska, klimatrelaterade och institutionella kännetecken och behov, b) många sektorer och verksamheter med olika utvecklingsnivå samt olika tyngd och speciella särdrag, c) tillväxtstrategier som utnyttjar fördelarna och hanterar svagheterna i varje havsområde och inom varje sektor.

| 3.3 | EESK har som bekant uttalat sig för ett sektorsöverskridande och gränsöverskridande samarbete mellan alla aktörer så att Europas konkurrenskraft stärks och så att man säkerställer optimala förutsättningar för tillväxt i den maritima ekonomin. |
| --- | --- |

3.3

EESK har som bekant uttalat sig för ett sektorsöverskridande och gränsöverskridande samarbete mellan alla aktörer så att Europas konkurrenskraft stärks och så att man säkerställer optimala förutsättningar för tillväxt i den maritima ekonomin.

| 3.4 | EESK instämmer i den funktionella geografiska infallsvinkeln vad gäller blå tillväxt, med havsområdesstrategier som beaktar de speciella särdragen hos de europeiska havsområdena i förhållande till de olika maritima ekonomiska verksamheterna och till frågor om samverkan och synergier, men även om spänningar både inom och utanför EU:s gränser. |
| --- | --- |

3.4

EESK instämmer i den funktionella geografiska infallsvinkeln vad gäller blå tillväxt, med havsområdesstrategier som beaktar de speciella särdragen hos de europeiska havsområdena i förhållande till de olika maritima ekonomiska verksamheterna och till frågor om samverkan och synergier, men även om spänningar både inom och utanför EU:s gränser.

| 3.5 | EESK rekommenderar att man stärker maritima kluster och främjar partnerskap som kan bidra till innovation och utveckla nya operativa strategier. Genom regionala sammanslutningar för den offentliga och privata sektorn och icke-statliga organisationer, samt genom regionala maritima konventioner och undersökningar inriktade på havsområden, kan man hantera fragmenteringen av den maritima ekonomin, tack vare det gränsöverskridande samarbetet och EU-programmen. |
| --- | --- |

3.5

EESK rekommenderar att man stärker maritima kluster och främjar partnerskap som kan bidra till innovation och utveckla nya operativa strategier. Genom regionala sammanslutningar för den offentliga och privata sektorn och icke-statliga organisationer, samt genom regionala maritima konventioner och undersökningar inriktade på havsområden, kan man hantera fragmenteringen av den maritima ekonomin, tack vare det gränsöverskridande samarbetet och EU-programmen.

| 3.6 | Vad gäller lokalsamhällena i kustregionerna, på öarna och i de yttersta randområdena anser kommittén att man bör undvika stereotypa synsätt och uppmuntrar i stället till anpassade lokala strategier och samarbete med de lokala och regionala myndigheterna, lokalsamhällena och det civila samhällets lokala aktörer i syfte att skydda kulturarvet, de traditionella produktionssätten, jobben och naturresurserna. |
| --- | --- |

3.6

Vad gäller lokalsamhällena i kustregionerna, på öarna och i de yttersta randområdena anser kommittén att man bör undvika stereotypa synsätt och uppmuntrar i stället till anpassade lokala strategier och samarbete med de lokala och regionala myndigheterna, lokalsamhällena och det civila samhällets lokala aktörer i syfte att skydda kulturarvet, de traditionella produktionssätten, jobben och naturresurserna.

| 3.7 | EESK anser att man på ett tydligare sätt måste visa att främjande av blå tillväxt inom ramen för den integrerade havspolitiken inte enbart är en europeisk fråga, eftersom ekosystemen i haven och den maritima ekonomin sträcker sig över de nationella gränserna. Det är bara genom internationellt samarbete och samordnade insatser som man kommer att kunna hantera allvarliga utmaningar på ett effektivt sätt. Detta gäller för de globala utmaningarna, t.ex. hållbart utnyttjande av havsresurserna, klimatförändringen, förlusten av biologisk mångfald, rättvis konkurrens inom sjöfarten och varvsindustrin samt främjande av skäliga arbetsvillkor inom dessa branscher, men också för frågor som mest hör hemma på regional nivå, t.ex. skyddet av miljön i Medelhavet och Östersjön. |
| --- | --- |

3.7

EESK anser att man på ett tydligare sätt måste visa att främjande av blå tillväxt inom ramen för den integrerade havspolitiken inte enbart är en europeisk fråga, eftersom ekosystemen i haven och den maritima ekonomin sträcker sig över de nationella gränserna. Det är bara genom internationellt samarbete och samordnade insatser som man kommer att kunna hantera allvarliga utmaningar på ett effektivt sätt. Detta gäller för de globala utmaningarna, t.ex. hållbart utnyttjande av havsresurserna, klimatförändringen, förlusten av biologisk mångfald, rättvis konkurrens inom sjöfarten och varvsindustrin samt främjande av skäliga arbetsvillkor inom dessa branscher, men också för frågor som mest hör hemma på regional nivå, t.ex. skyddet av miljön i Medelhavet och Östersjön.

| 3.8 | EESK uppmanar kommissionen att sätta EU:s sju yttersta randområden (den spanska autonoma regionen Kanarieöarna, de autonoma portugisiska regionerna Azorerna och Madeira och de franska utomeuropeiska departementen Guadeloupe, Guyana, Martinique och Réunion) i centrum för den integrerade havspolitikens internationella dimension, eftersom de utgör unionens utposter i sina respektive zoner (5), samt att beakta prioriteringarna för ett stärkt partnerskap (6) och presentera regionala strategier för blå tillväxt i dessa områden, eftersom de gör EU till den största exklusiva ekonomiska zonen i världen och kan spela en betydande roll. |
| --- | --- |

3.8

EESK uppmanar kommissionen att sätta EU:s sju yttersta randområden (den spanska autonoma regionen Kanarieöarna, de autonoma portugisiska regionerna Azorerna och Madeira och de franska utomeuropeiska departementen Guadeloupe, Guyana, Martinique och Réunion) i centrum för den integrerade havspolitikens internationella dimension, eftersom de utgör unionens utposter i sina respektive zoner (5), samt att beakta prioriteringarna för ett stärkt partnerskap (6) och presentera regionala strategier för blå tillväxt i dessa områden, eftersom de gör EU till den största exklusiva ekonomiska zonen i världen och kan spela en betydande roll.

| 3.9 | EESK anser att det är positivt att meddelandet hänvisar till frågor om sysselsättning, utbildning och kompetens, men anser även att den sociala dimension de signalerar måste införlivas i den politik som lanseras genom den nya havs- och sjöfartsstrategin av den 8 oktober 2012, med hänvisning till Europa 2020-strategin Man bör också föreskriva riktade åtgärder för att förbättra levnads-, arbets- och utbildningsvillkoren med deltagande även av arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

3.9

EESK anser att det är positivt att meddelandet hänvisar till frågor om sysselsättning, utbildning och kompetens, men anser även att den sociala dimension de signalerar måste införlivas i den politik som lanseras genom den nya havs- och sjöfartsstrategin av den 8 oktober 2012, med hänvisning till Europa 2020-strategin Man bör också föreskriva riktade åtgärder för att förbättra levnads-, arbets- och utbildningsvillkoren med deltagande även av arbetsmarknadens parter.

| 3.10 | Eftersom man i meddelandet beskriver kunskapsbrist som ett viktigt hinder för blå tillväxt, anser EESK att det förutom minimikraven på utbildning för sjöfolk (7) är viktigt att utveckla yrkeskunskaperna och yrkeserfarenheterna så att de stämmer överens med kraven på kompetens på hög nivå inom tillväxtsektorerna. Kommittén rekommenderar därför en specialisering och utvidgning av befintlig politik och befintliga åtgärder med tanke på att den maritima utbildningen främst koncentreras på existerande verksamhet som redan nått en viss mognad (fiske och sjöfart). |
| --- | --- |

3.10

Eftersom man i meddelandet beskriver kunskapsbrist som ett viktigt hinder för blå tillväxt, anser EESK att det förutom minimikraven på utbildning för sjöfolk (7) är viktigt att utveckla yrkeskunskaperna och yrkeserfarenheterna så att de stämmer överens med kraven på kompetens på hög nivå inom tillväxtsektorerna. Kommittén rekommenderar därför en specialisering och utvidgning av befintlig politik och befintliga åtgärder med tanke på att den maritima utbildningen främst koncentreras på existerande verksamhet som redan nått en viss mognad (fiske och sjöfart).

4.   Ekonomisk dimension

| 4.1 | I meddelandet beskrivs den ekonomiska dimensionen och sysselsättningsaspekten inom havs- och sjöfartssektorerna, som redan erbjuder arbetstillfällen för 5,4 miljoner människor i Europa och har ett totalt bruttomervärde på ungefär 500 miljarder euro, militär verksamhet undantagen. Totalt sett är det 75 % av EU:s utrikeshandel och 37 % av inrikeshandeln (per tonkilometer) som sker på havet. Denna verksamhet är framför allt koncentrerad till Europas kuster. Dessutom utvecklar vissa länder som inte ligger vid havet ändå värdefull ekonomisk verksamhet som hör samman med havet, t.ex. produktion av fartygsutrustning. |
| --- | --- |

4.1

I meddelandet beskrivs den ekonomiska dimensionen och sysselsättningsaspekten inom havs- och sjöfartssektorerna, som redan erbjuder arbetstillfällen för 5,4 miljoner människor i Europa och har ett totalt bruttomervärde på ungefär 500 miljarder euro, militär verksamhet undantagen. Totalt sett är det 75 % av EU:s utrikeshandel och 37 % av inrikeshandeln (per tonkilometer) som sker på havet. Denna verksamhet är framför allt koncentrerad till Europas kuster. Dessutom utvecklar vissa länder som inte ligger vid havet ändå värdefull ekonomisk verksamhet som hör samman med havet, t.ex. produktion av fartygsutrustning.

| 4.2 | Framtidsutsikterna på grundval av värdekedjorna i den blå ekonomin vad gäller bruttomervärdet och sysselsättningen är betydande: Fram till 2020 kan arbetstillfällena öka till 7 miljoner och det totala bruttomervärdet till 600 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

4.2

Framtidsutsikterna på grundval av värdekedjorna i den blå ekonomin vad gäller bruttomervärdet och sysselsättningen är betydande: Fram till 2020 kan arbetstillfällena öka till 7 miljoner och det totala bruttomervärdet till 600 miljarder euro per år.

| 4.3 | I meddelandet utreds även vilken potential och framtida inriktning som är möjlig för vart och ett av de fem prioriterade områdena, med betoning på innovation och nya arbetstillfällen och på grundval av den tidigare nämnda studien om blå tillväxt (punkt 1.5). Detta innebär följande:






  4.3.1 | Kust- och havsturismen – den största sektorn vad gäller bruttomervärde och sysselsättning – sysselsätter 2,35 miljoner människor, vilket motsvarar 1,1 % av den totala sysselsättningen i EU. Över 90 % av företagen sysselsätter mindre än 10 personer. Den förväntade ökningen är 2–3 % fram till 2020, och kryssningsbranschen ensam kan skapa upp till 100 000 nya arbetstillfällen fram till 2020 i jämförelse med 2010. Fritidsbåttrafiken förväntas öka med 2–3 % per år, enligt European Cruise Council (8). |
| --- | --- | --- |

4.3

I meddelandet utreds även vilken potential och framtida inriktning som är möjlig för vart och ett av de fem prioriterade områdena, med betoning på innovation och nya arbetstillfällen och på grundval av den tidigare nämnda studien om blå tillväxt (punkt 1.5). Detta innebär följande:

4.3.1

Kust- och havsturismen – den största sektorn vad gäller bruttomervärde och sysselsättning – sysselsätter 2,35 miljoner människor, vilket motsvarar 1,1 % av den totala sysselsättningen i EU. Över 90 % av företagen sysselsätter mindre än 10 personer. Den förväntade ökningen är 2–3 % fram till 2020, och kryssningsbranschen ensam kan skapa upp till 100 000 nya arbetstillfällen fram till 2020 i jämförelse med 2010. Fritidsbåttrafiken förväntas öka med 2–3 % per år, enligt European Cruise Council (8).

| 4.3.2 | Havsbaserad vindkraft uppgick 2011 till 10 % av den installerade kapaciteten i Europa, och sysselsatte direkt och indirekt 35 000 personer, med 2,4 miljarder euro i årliga investeringar och en total kapacitet på ungefär 3,8 GW. På grundval av medlemsstaternas nationella handlingsplaner om förnybar energi förväntas vindkraften 2020 producera 494,6 TWh, varav 133,3 TWh till havs. Sysselsättningsutsikterna motsvarar 170 000 arbetstillfällen fram till 2020 och 300 000 fram till 2030. Det finns också optimistiska prognoser inom sektorer som befinner sig på ett tidigt utvecklingsstadium, t.ex. tidvattenkraft och vågkraft, där ett flertal medlemsstater redan har gjort stora investeringar. |
| --- | --- |

4.3.2

Havsbaserad vindkraft uppgick 2011 till 10 % av den installerade kapaciteten i Europa, och sysselsatte direkt och indirekt 35 000 personer, med 2,4 miljarder euro i årliga investeringar och en total kapacitet på ungefär 3,8 GW. På grundval av medlemsstaternas nationella handlingsplaner om förnybar energi förväntas vindkraften 2020 producera 494,6 TWh, varav 133,3 TWh till havs. Sysselsättningsutsikterna motsvarar 170 000 arbetstillfällen fram till 2020 och 300 000 fram till 2030. Det finns också optimistiska prognoser inom sektorer som befinner sig på ett tidigt utvecklingsstadium, t.ex. tidvattenkraft och vågkraft, där ett flertal medlemsstater redan har gjort stora investeringar.

| 4.3.3 | Den globala årsomsättningen för utvinning av mineraler till havs förväntas öka från i princip noll till 5 miljarder euro under det kommande årtiondet, och till uppemot 10 miljarder euro fram till 2030 (enligt uppskattningar från industrins sida i studien om den blå tillväxten). Globalt kan fram till 2020 5 % och fram till 2030 10 % av mineraler som kobolt, koppar och zink komma från havsbottnen. Mellan 2000 och 2010 ökade priset på många icke-energiråvaror med ungefär 15 %, främst på grund av ökad efterfrågan från utvecklingsekonomierna, enligt uppgifter från WTO (WTO Press/628, 7 april 2011). Exploateringen och utvinningen av mineraler, förutom sand och grus, från havet har emellertid bara börjat och utvecklas nu i grunda vatten. |
| --- | --- |

4.3.3

Den globala årsomsättningen för utvinning av mineraler till havs förväntas öka från i princip noll till 5 miljarder euro under det kommande årtiondet, och till uppemot 10 miljarder euro fram till 2030 (enligt uppskattningar från industrins sida i studien om den blå tillväxten). Globalt kan fram till 2020 5 % och fram till 2030 10 % av mineraler som kobolt, koppar och zink komma från havsbottnen. Mellan 2000 och 2010 ökade priset på många icke-energiråvaror med ungefär 15 %, främst på grund av ökad efterfrågan från utvecklingsekonomierna, enligt uppgifter från WTO (WTO Press/628, 7 april 2011). Exploateringen och utvinningen av mineraler, förutom sand och grus, från havet har emellertid bara börjat och utvecklas nu i grunda vatten.

| 4.3.4 | Den totala produktionen inom vattenbruket i EU var 2010 mindre än 1,3 miljoner ton, hade ett värde på ungefär 3,2 miljarder euro och gav upphov till 80 000 arbetstillfällen. Över 90 % av vattenbruksföretagen i EU är små eller medelstora företag. Vattenbruket ökade globalt med 6,6 % årligen mellan 2002 och 2009, från 40 miljoner ton till 53 miljoner ton, och är den sektor för animal livsmedelsproduktion som utvecklas snabbast (FAO (2010) "The State of World Fisheries and Aquaculture"). Även om den globala efterfrågan ökar, förblir dock den europeiska produktionen konstant och efterfrågan på fisk inom EU täcks av import som uppgår till 60–65 % av totalförsörjningen. När det gäller utvecklingsverktyg inom vattenbrukssektorn uppmanar EESK kommissionen att se över finansieringspolitiken för sektorn, som för perioden 2014–2020 har övergått från subventioner till direktstöd. |
| --- | --- |

4.3.4

Den totala produktionen inom vattenbruket i EU var 2010 mindre än 1,3 miljoner ton, hade ett värde på ungefär 3,2 miljarder euro och gav upphov till 80 000 arbetstillfällen. Över 90 % av vattenbruksföretagen i EU är små eller medelstora företag. Vattenbruket ökade globalt med 6,6 % årligen mellan 2002 och 2009, från 40 miljoner ton till 53 miljoner ton, och är den sektor för animal livsmedelsproduktion som utvecklas snabbast (FAO (2010) "The State of World Fisheries and Aquaculture"). Även om den globala efterfrågan ökar, förblir dock den europeiska produktionen konstant och efterfrågan på fisk inom EU täcks av import som uppgår till 60–65 % av totalförsörjningen. När det gäller utvecklingsverktyg inom vattenbrukssektorn uppmanar EESK kommissionen att se över finansieringspolitiken för sektorn, som för perioden 2014–2020 har övergått från subventioner till direktstöd.

| 4.3.5 | Tillväxtsektorn blå bioteknik har för närvarande en låg andel av sysselsättningen i Europa och bruttomervärdet uppskattas till 0,8 miljarder euro. På kort sikt kan den bli en nischmarknad för högkvalitativa produkter inom hälsa, kosmetika och industriella biomaterial. Fram till 2020 kan den växa till en medelstor marknad och utvidgas till framställning av metaboliter och primära ämnen (fettämnen, socker, polymerer och proteiner) för vidareframställning av livsmedel, foder och kemikalier. Om den får ett par tekniska genombrott kan den blå biotekniksektorn på lång sikt utvecklas till en massmarknad för produkter med högt mervärde. |
| --- | --- |

4.3.5

Tillväxtsektorn blå bioteknik har för närvarande en låg andel av sysselsättningen i Europa och bruttomervärdet uppskattas till 0,8 miljarder euro. På kort sikt kan den bli en nischmarknad för högkvalitativa produkter inom hälsa, kosmetika och industriella biomaterial. Fram till 2020 kan den växa till en medelstor marknad och utvidgas till framställning av metaboliter och primära ämnen (fettämnen, socker, polymerer och proteiner) för vidareframställning av livsmedel, foder och kemikalier. Om den får ett par tekniska genombrott kan den blå biotekniksektorn på lång sikt utvecklas till en massmarknad för produkter med högt mervärde.

| 4.4 | EESK understryker att de ekonomiska utsikterna för de fem ledande sektorerna beror på ett flertal förutsättningar, och att deras tillväxtpotential möter komplicerade utmaningar när det gäller teknik, miljö, forskning, investeringar, konkurrens och institutioner. Dessa utmaningar är ofta kopplade till den internationella dimensionen av den integrerade havspolitiken eller till internationell ekonomi, men även till annan utveckling, t.ex. till möjligheten att utfärda utvinningstillstånd för internationella vatten och till fluktuationer i oljepriset. |
| --- | --- |

4.4

EESK understryker att de ekonomiska utsikterna för de fem ledande sektorerna beror på ett flertal förutsättningar, och att deras tillväxtpotential möter komplicerade utmaningar när det gäller teknik, miljö, forskning, investeringar, konkurrens och institutioner. Dessa utmaningar är ofta kopplade till den internationella dimensionen av den integrerade havspolitiken eller till internationell ekonomi, men även till annan utveckling, t.ex. till möjligheten att utfärda utvinningstillstånd för internationella vatten och till fluktuationer i oljepriset.

| 4.5 | Vilken tillväxttakt som kommer att råda inom den blå tillväxten bestäms ytterst av vilket långsiktigt scenario som kommer att inrama den. En hållbar och stabil tillväxt kommer att ge ett bättre stöd, medan en svag ekonomisk återhämtning i kombination med begränsande internationella parametrar riskerar att hindra utvecklingen. |
| --- | --- |

4.5

Vilken tillväxttakt som kommer att råda inom den blå tillväxten bestäms ytterst av vilket långsiktigt scenario som kommer att inrama den. En hållbar och stabil tillväxt kommer att ge ett bättre stöd, medan en svag ekonomisk återhämtning i kombination med begränsande internationella parametrar riskerar att hindra utvecklingen.

| 4.6 | EESK kan emellertid konstatera att meddelandet inte i tillräckligt hög grad verkar ta hänsyn till de generella och specifika effekter av den rådande ekonomiska krisen som gör det svårt att hantera utmaningarna på kort och lång sikt både på europeisk och global nivå. |
| --- | --- |

4.6

EESK kan emellertid konstatera att meddelandet inte i tillräckligt hög grad verkar ta hänsyn till de generella och specifika effekter av den rådande ekonomiska krisen som gör det svårt att hantera utmaningarna på kort och lång sikt både på europeisk och global nivå.

| 4.7 | På nya marknader med inneboende risker beror de europeiska företagens konkurrenskraft på vilken tillgång de har till tillräcklig finansiering inom en lämplig ram, i syfte att locka till sig investeringar på ett insynsvänligt sätt. Tillgång till riskkapital är av vital betydelse för små och medelstora företag, och man bör ta särskild hänsyn till mikroföretagen, som kan utvecklas till en drivkraft för den blå tillväxten. |
| --- | --- |

4.7

På nya marknader med inneboende risker beror de europeiska företagens konkurrenskraft på vilken tillgång de har till tillräcklig finansiering inom en lämplig ram, i syfte att locka till sig investeringar på ett insynsvänligt sätt. Tillgång till riskkapital är av vital betydelse för små och medelstora företag, och man bör ta särskild hänsyn till mikroföretagen, som kan utvecklas till en drivkraft för den blå tillväxten.

| 4.8 | EESK vill fästa uppmärksamheten på den marina ekonomins särskilda betydelse för de medlemsstater som har exklusiva ekonomiska zoner och på behovet av att utveckla maritima ekonomiska kluster och stärka deras bidrag till tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

4.8

EESK vill fästa uppmärksamheten på den marina ekonomins särskilda betydelse för de medlemsstater som har exklusiva ekonomiska zoner och på behovet av att utveckla maritima ekonomiska kluster och stärka deras bidrag till tillväxt och sysselsättning.

| 4.9 | För att undvika att det uppstår en klyfta mellan förväntningarna och verkligheten anser EESK slutligen att den rådande svåra konjunkturen och de generellt dystra prognoserna för den europeiska ekonomin och världsekonomin bör tas under allvarligt övervägande genom ett realistiskt tillvägagångssätt vid den ytterligare specialisering som behövs för att genomföra den blå tillväxten. |
| --- | --- |

4.9

För att undvika att det uppstår en klyfta mellan förväntningarna och verkligheten anser EESK slutligen att den rådande svåra konjunkturen och de generellt dystra prognoserna för den europeiska ekonomin och världsekonomin bör tas under allvarligt övervägande genom ett realistiskt tillvägagångssätt vid den ytterligare specialisering som behövs för att genomföra den blå tillväxten.

5.   Styrelseformer och lagstiftningsfrågor

| 5.1 | Meddelandet innehåller hänvisningar till gällande politik och strategier för investeringar i blå tillväxt i medlemsstaterna och EU. EESK anser dock att dessa initiativ och insatser från medlemsstaternas sida fortfarande står i motsättning till de ambitiösa målen för den blå tillväxten och ännu inte erbjuder den kritiska massa som krävs för att konsolidera den. |
| --- | --- |

5.1

Meddelandet innehåller hänvisningar till gällande politik och strategier för investeringar i blå tillväxt i medlemsstaterna och EU. EESK anser dock att dessa initiativ och insatser från medlemsstaternas sida fortfarande står i motsättning till de ambitiösa målen för den blå tillväxten och ännu inte erbjuder den kritiska massa som krävs för att konsolidera den.

| 5.2 | EESK anser att effektiva styrelseformer är en förutsättning för att man ska kunna bygga upp den kritiska massa som behövs för att den blå tillväxten ska bli en drivkraft för sysselsättningen och företagandet i dessa kristider. |
| --- | --- |

5.2

EESK anser att effektiva styrelseformer är en förutsättning för att man ska kunna bygga upp den kritiska massa som behövs för att den blå tillväxten ska bli en drivkraft för sysselsättningen och företagandet i dessa kristider.

| 5.3 | Vi understryker att fungerande styrelseformer är en förutsättning för att åtgärda regleringsproblem och administrativa hinder, som framför allt visat sig i samrådsförfarandet. |
| --- | --- |

5.3

Vi understryker att fungerande styrelseformer är en förutsättning för att åtgärda regleringsproblem och administrativa hinder, som framför allt visat sig i samrådsförfarandet.

| 5.4 | Eftersom det konstant utvecklas nya sätt att utnyttja havet är det viktigt att medlemsstaterna inrättar stabila reglerings- och planeringssystem som gynnar långsiktiga investeringar, gränsöverskridande sammanhållning och synergierna i innovationspartnerskapen. |
| --- | --- |

5.4

Eftersom det konstant utvecklas nya sätt att utnyttja havet är det viktigt att medlemsstaterna inrättar stabila reglerings- och planeringssystem som gynnar långsiktiga investeringar, gränsöverskridande sammanhållning och synergierna i innovationspartnerskapen.

| 5.5 | I synnerhet inom nya områden som havsbioteknik saknar EU en enhetlig politik, och en sådan bör införas snarast eftersom de europeiska insatserna är fragmenterade, snarast grundar sig på nationella i stället för gemensamma europeiska prioriteringar och utgör en konkurrensmässig nackdel. |
| --- | --- |

5.5

I synnerhet inom nya områden som havsbioteknik saknar EU en enhetlig politik, och en sådan bör införas snarast eftersom de europeiska insatserna är fragmenterade, snarast grundar sig på nationella i stället för gemensamma europeiska prioriteringar och utgör en konkurrensmässig nackdel.

| 5.6 | EESK anser följaktligen att det är av avgörande betydelse att omgående hantera luckorna i lagstiftningen och undanröja de hinder som beror på en komplicerad och osäker rättslig ram, vilket bland annat visar sig genom osäkerheten om lagstiftningen efter 2020 (havsbaserad vindkraft) och luckorna i EU-lagstiftningen för vissa verksamheter (utnyttjande av djuphavsresurserna, vattenbruk och vindkraft till havs). |
| --- | --- |

5.6

EESK anser följaktligen att det är av avgörande betydelse att omgående hantera luckorna i lagstiftningen och undanröja de hinder som beror på en komplicerad och osäker rättslig ram, vilket bland annat visar sig genom osäkerheten om lagstiftningen efter 2020 (havsbaserad vindkraft) och luckorna i EU-lagstiftningen för vissa verksamheter (utnyttjande av djuphavsresurserna, vattenbruk och vindkraft till havs).

| 5.7 | Vi vill särskilt understryka att det behövs ett enhetligt hanterande av viktiga frågor som bristen på en integrerad marin fysisk planering, särskilt vad gäller vattenbruket och vindkraften till havs, de invecklade tillstånds- och godkännandeförfarandena (vindkraft till havs och blå bioteknik), hindren för att starta eller finansiera försöksbruk, men även de spänningar som finns, t.ex. mellan sjöfart och anläggningar för förnybar energi till havs (produktion av tidvattenkraft, omvandling av havsvärmens energi och vågkraft). |
| --- | --- |

5.7

Vi vill särskilt understryka att det behövs ett enhetligt hanterande av viktiga frågor som bristen på en integrerad marin fysisk planering, särskilt vad gäller vattenbruket och vindkraften till havs, de invecklade tillstånds- och godkännandeförfarandena (vindkraft till havs och blå bioteknik), hindren för att starta eller finansiera försöksbruk, men även de spänningar som finns, t.ex. mellan sjöfart och anläggningar för förnybar energi till havs (produktion av tidvattenkraft, omvandling av havsvärmens energi och vågkraft).

6.   Miljödimensionen

| 6.1 | EESK anser att ramdirektivet om en marin strategi (9) ska erkännas som bas för den hållbara utvecklingen, eftersom det utgör den integrerade havspolitikens miljöpelare och fastställer en enhetlig politik grundad på att kontinuerligt skydda och bevara havsmiljön samt undvika en degradering av den. |
| --- | --- |

6.1

EESK anser att ramdirektivet om en marin strategi (9) ska erkännas som bas för den hållbara utvecklingen, eftersom det utgör den integrerade havspolitikens miljöpelare och fastställer en enhetlig politik grundad på att kontinuerligt skydda och bevara havsmiljön samt undvika en degradering av den.

| 6.2 | EESK anser att man i Limassolförklaringen och i framtida politiska dokument bör införliva målet om att uppnå och bevara en god miljöstatus för EU:s havsvatten fram till 2020 och försiktighetsprincipen som grundläggande element för den integrerade havspolitiken och för blå tillväxt. |
| --- | --- |

6.2

EESK anser att man i Limassolförklaringen och i framtida politiska dokument bör införliva målet om att uppnå och bevara en god miljöstatus för EU:s havsvatten fram till 2020 och försiktighetsprincipen som grundläggande element för den integrerade havspolitiken och för blå tillväxt.

| 6.3 | Livskraftiga och sysselsättningsskapande marina verksamheter förutsätter ett långsiktigt och konsekvent tillvägagångssätt där man eftersträvar balans mellan ekonomisk tillväxt och miljöutmaningar och behöver ett tillräckligt stöd från lokal, nationell, internationell och europeisk politik på grundval av principen om hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

6.3

Livskraftiga och sysselsättningsskapande marina verksamheter förutsätter ett långsiktigt och konsekvent tillvägagångssätt där man eftersträvar balans mellan ekonomisk tillväxt och miljöutmaningar och behöver ett tillräckligt stöd från lokal, nationell, internationell och europeisk politik på grundval av principen om hållbar tillväxt.

| 6.4 | EESK framhåller att havsresurserna visserligen är betydande, men att de inte är oändliga. Kommittén vill fästa uppmärksamheten på risken för att man undergräver hållbarheten i den blå tillväxten och skapar ytterligare miljöbelastning om man upprepar tidigare allvarliga misstag i form av den överexploatering av resurser och den överdrivna utbyggnad som karaktäriserat tidigare tillväxtinitiativ. |
| --- | --- |

6.4

EESK framhåller att havsresurserna visserligen är betydande, men att de inte är oändliga. Kommittén vill fästa uppmärksamheten på risken för att man undergräver hållbarheten i den blå tillväxten och skapar ytterligare miljöbelastning om man upprepar tidigare allvarliga misstag i form av den överexploatering av resurser och den överdrivna utbyggnad som karaktäriserat tidigare tillväxtinitiativ.

| 6.5 | I meddelandet erkänns den miljörelaterade utmaningen, men man verkar ändå vara okunnig om att situationen för de europeiska haven har försämrats under de senaste årtiondena på grund av föroreningarna av mark, hav och luft, försurningen av haven, överexploateringen, de destruktiva fiskemetoderna och klimatförändringen. En försämring av havs- och kustekosystemen och av den biologiska mångfalden har konstaterats i Östersjön, Svarta havet, Medelhavet, Nordatlanten och Norra ishavet i enlighet med nyligen utförda undersökningar av gränserna för den blå tillväxten ("Limits to Blue Growth", 2012, http://www.seas-at-risk.org/news_n2.php?page=539). I en banbrytande undersökning som Stockholms internationella miljöinstitut (Stockholm Environment Institute – SEI) nyligen genomfört har man beräknat de långsiktiga kostnaderna för föroreningarna av havet – som ofta ignoreras vid utformningen av politiken – och de kommer att bli mycket stora om det inte vidtas åtgärder för att minska växthusgaserna (http://www.sei-international.org/publications?pid=2064). |
| --- | --- |

6.5

I meddelandet erkänns den miljörelaterade utmaningen, men man verkar ändå vara okunnig om att situationen för de europeiska haven har försämrats under de senaste årtiondena på grund av föroreningarna av mark, hav och luft, försurningen av haven, överexploateringen, de destruktiva fiskemetoderna och klimatförändringen. En försämring av havs- och kustekosystemen och av den biologiska mångfalden har konstaterats i Östersjön, Svarta havet, Medelhavet, Nordatlanten och Norra ishavet i enlighet med nyligen utförda undersökningar av gränserna för den blå tillväxten ("Limits to Blue Growth", 2012, http://www.seas-at-risk.org/news_n2.php?page=539). I en banbrytande undersökning som Stockholms internationella miljöinstitut (Stockholm Environment Institute – SEI) nyligen genomfört har man beräknat de långsiktiga kostnaderna för föroreningarna av havet – som ofta ignoreras vid utformningen av politiken – och de kommer att bli mycket stora om det inte vidtas åtgärder för att minska växthusgaserna (http://www.sei-international.org/publications?pid=2064).

| 6.6 | De maritima ekonomiska verksamheter som innebär hög risk för hållbarheten är olje- och naturgasanläggningar till havs, vattenbruk, kustturism och kryssningsfartyg, avskiljning och lagring av koldioxid, transporter längs kusterna, men även brytning av fossila bränslen till havs, vilket inte på något sätt är förenligt med begreppet hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

6.6

De maritima ekonomiska verksamheter som innebär hög risk för hållbarheten är olje- och naturgasanläggningar till havs, vattenbruk, kustturism och kryssningsfartyg, avskiljning och lagring av koldioxid, transporter längs kusterna, men även brytning av fossila bränslen till havs, vilket inte på något sätt är förenligt med begreppet hållbar tillväxt.

| 6.7 | Omfattningen av miljökonsekvenserna är fortfarande osäker, i synnerhet vad gäller blå förnybar energi, marina mineraltillgångar, vattenbruk och blå bioteknik, och de tillgängliga uppgifterna räcker inte till för att förstå det komplicerade samspelet i oceaner och djuphav. |
| --- | --- |

6.7

Omfattningen av miljökonsekvenserna är fortfarande osäker, i synnerhet vad gäller blå förnybar energi, marina mineraltillgångar, vattenbruk och blå bioteknik, och de tillgängliga uppgifterna räcker inte till för att förstå det komplicerade samspelet i oceaner och djuphav.

| 6.8 | EESK anser att fysisk planering i kust- och havsområden och integrerad förvaltning av kustområden, som kommissionen framhåller som de främsta verktygen för förvaltning av havsområdena och havsresurserna, måste kombineras med andra politiska verktyg (t.ex. strategiska miljöbedömningar, fastställande av skyddade zoner och internalisering av miljökostnaderna) i en förvaltningssyn som bygger på ekosystemet och en harmonisk samexistens mellan olika intensiva användningar som konkurrerar inbördes. |
| --- | --- |

6.8

EESK anser att fysisk planering i kust- och havsområden och integrerad förvaltning av kustområden, som kommissionen framhåller som de främsta verktygen för förvaltning av havsområdena och havsresurserna, måste kombineras med andra politiska verktyg (t.ex. strategiska miljöbedömningar, fastställande av skyddade zoner och internalisering av miljökostnaderna) i en förvaltningssyn som bygger på ekosystemet och en harmonisk samexistens mellan olika intensiva användningar som konkurrerar inbördes.

| 6.9 | EESK rekommenderar att kommissionen i högre grad övervakar att de europeiska miljö-, hygien- och kvalitetsnormerna iakttas, framför allt vid import av vattenbruksprodukter från tredje land, i syfte att skydda konsumenterna inom EU, men även företagen inom sektorn, från eventuell illojal konkurrens på detta område. |
| --- | --- |

6.9

EESK rekommenderar att kommissionen i högre grad övervakar att de europeiska miljö-, hygien- och kvalitetsnormerna iakttas, framför allt vid import av vattenbruksprodukter från tredje land, i syfte att skydda konsumenterna inom EU, men även företagen inom sektorn, från eventuell illojal konkurrens på detta område.

7.   Särskilda kommentarer

| 7.1 | Trots hänvisningarna till forskningens betydelse för konsolideringen av den blå tillväxten, särskilt inom de sektorer som håller på att utvecklas och växa fram, konstaterar EESK att meddelandet är allmänt formulerat och vagt och att det framför allt åberopar det kommande programmet Horisont 2020. |
| --- | --- |

7.1

Trots hänvisningarna till forskningens betydelse för konsolideringen av den blå tillväxten, särskilt inom de sektorer som håller på att utvecklas och växa fram, konstaterar EESK att meddelandet är allmänt formulerat och vagt och att det framför allt åberopar det kommande programmet Horisont 2020.

| 7.2 | Europa är inne i en period av nedskärningar i de offentliga utgifterna, vilket innebär att bästa möjliga resultat måste uppnås med begränsade medel. Den åtföljande nedgången i den offentligt finansierade forskningen, i kombination med otillräckligt riskkapital, förväntas försvaga den aktiva roll som de små och medelstora företagen spelar inom den maritima ekonomin när det gäller att utveckla nya produkter och ny teknik. |
| --- | --- |

7.2

Europa är inne i en period av nedskärningar i de offentliga utgifterna, vilket innebär att bästa möjliga resultat måste uppnås med begränsade medel. Den åtföljande nedgången i den offentligt finansierade forskningen, i kombination med otillräckligt riskkapital, förväntas försvaga den aktiva roll som de små och medelstora företagen spelar inom den maritima ekonomin när det gäller att utveckla nya produkter och ny teknik.

| 7.3 | EESK betonar att Europa, med sin starka kunskapsgrund och sitt forskningsförsprång inom nya och traditionella former av energi och vattenbruk, har kommit på efterkälken vad gäller reell innovation och kommersialisering inom de nya tillväxtsektorerna. På dessa områden kan de europeiska aktörerna för närvarande inte konkurrera med de internationella aktörerna (vilket framgår av antalet patent i jämförelse med Asien och USA inom avsaltning, kustskydd, algodling och blå bioteknik). |
| --- | --- |

7.3

EESK betonar att Europa, med sin starka kunskapsgrund och sitt forskningsförsprång inom nya och traditionella former av energi och vattenbruk, har kommit på efterkälken vad gäller reell innovation och kommersialisering inom de nya tillväxtsektorerna. På dessa områden kan de europeiska aktörerna för närvarande inte konkurrera med de internationella aktörerna (vilket framgår av antalet patent i jämförelse med Asien och USA inom avsaltning, kustskydd, algodling och blå bioteknik).

| 7.4 | EESK rekommenderar därför att man omgående åtgärdar bristen på riktad forskning och forskningsprofil, som till viss del beror på det breda spektrumet av forskningsområden och forskningsverksamheter som är relaterade till havsbioteknik och andra nya områden. |
| --- | --- |

7.4

EESK rekommenderar därför att man omgående åtgärdar bristen på riktad forskning och forskningsprofil, som till viss del beror på det breda spektrumet av forskningsområden och forskningsverksamheter som är relaterade till havsbioteknik och andra nya områden.

| 7.5 | Följande åtgärder kan medverka till att överbrygga klyftan mellan kunskaps- och tekniköverföring på alla prioriterade områden: Sammankoppling av den vetenskapliga forskningen med näringslivet och utbildningen, samarbete mellan näringsliv och universitet, förbättrad förvaltning av immaterialrätten, investeringar i demonstrationsprojekt för att visa på kommersiell gångbarhet, samt breda offentlig-privata partnerskap i syfte att skapa den kritiska massa som krävs för blå tillväxt. |
| --- | --- |

7.5

Följande åtgärder kan medverka till att överbrygga klyftan mellan kunskaps- och tekniköverföring på alla prioriterade områden: Sammankoppling av den vetenskapliga forskningen med näringslivet och utbildningen, samarbete mellan näringsliv och universitet, förbättrad förvaltning av immaterialrätten, investeringar i demonstrationsprojekt för att visa på kommersiell gångbarhet, samt breda offentlig-privata partnerskap i syfte att skapa den kritiska massa som krävs för blå tillväxt.

| 7.6 | Vilken framtid den blå tillväxten får under 2000-talet hör nära samman med forskarnas möjligheter att utveckla och delta i tvärvetenskapliga program, där färdigheter och koncept från andra forskningsområden införlivas. Utbildningen av nästa generation forskare måste koncentreras på tvärvetenskapliga och holistiska synsätt, så att de kan hantera de komplicerade tekniska och konkurrensrelaterade utmaningar som forskningen om marina organismer och havsmiljön står inför. |
| --- | --- |

7.6

Vilken framtid den blå tillväxten får under 2000-talet hör nära samman med forskarnas möjligheter att utveckla och delta i tvärvetenskapliga program, där färdigheter och koncept från andra forskningsområden införlivas. Utbildningen av nästa generation forskare måste koncentreras på tvärvetenskapliga och holistiska synsätt, så att de kan hantera de komplicerade tekniska och konkurrensrelaterade utmaningar som forskningen om marina organismer och havsmiljön står inför.

| 7.7 | EESK anser att man skyndsamt måste ta itu med den fragmenterade statistiken om haven som är utspridd på hundratals institutioner i Europa, vilket gör det svårt att få tillgång till den, använda den och sammanställa den. Kommittén uppmanar därför kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna göra denna kunskap tillgänglig och kartlägga vilka ytterligare ekonomiska resurser och andra resurser som behövs för att skapa ett gemensamt system för utbyte av information, bästa metoder och dataflöden i syfte att stärka forskningen och innovationen och förbättra miljöskyddet. |
| --- | --- |

7.7

EESK anser att man skyndsamt måste ta itu med den fragmenterade statistiken om haven som är utspridd på hundratals institutioner i Europa, vilket gör det svårt att få tillgång till den, använda den och sammanställa den. Kommittén uppmanar därför kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna göra denna kunskap tillgänglig och kartlägga vilka ytterligare ekonomiska resurser och andra resurser som behövs för att skapa ett gemensamt system för utbyte av information, bästa metoder och dataflöden i syfte att stärka forskningen och innovationen och förbättra miljöskyddet.

| 7.8 | Den nya digitala kartan över havsbottnen i de europeiska vattnen bör vara driftskompatibel, inte ha några användningsbegränsningar och understödja forskningen genom att tillhandahålla såväl fakta om konsekvenserna av människans aktiviteter som oceanografiska prognoser, så att medlemsstaterna kan maximera potentialen i sina egna program för observation, provtagning och forskning på det marina området. |
| --- | --- |

7.8

Den nya digitala kartan över havsbottnen i de europeiska vattnen bör vara driftskompatibel, inte ha några användningsbegränsningar och understödja forskningen genom att tillhandahålla såväl fakta om konsekvenserna av människans aktiviteter som oceanografiska prognoser, så att medlemsstaterna kan maximera potentialen i sina egna program för observation, provtagning och forskning på det marina området.

| 7.9 | Skyddet av Europas havsgränser och en effektiv övervakning (10) av havet är en utmaning som medlemsstaterna måste hantera för att kunna främja den blå tillväxten. Om man stärker kontrollen vid Schengenområdets yttre gränser och inrättar en mekanism för informationsutbyte, kommer detta att göra det möjligt för de myndigheter som övervakar medlemsstaternas gränser att minska antalet liv som går förlorade till havs, och att bekämpa den illegala invandringen till EU och sjöröveriet (11). |
| --- | --- |

7.9

Skyddet av Europas havsgränser och en effektiv övervakning (10) av havet är en utmaning som medlemsstaterna måste hantera för att kunna främja den blå tillväxten. Om man stärker kontrollen vid Schengenområdets yttre gränser och inrättar en mekanism för informationsutbyte, kommer detta att göra det möjligt för de myndigheter som övervakar medlemsstaternas gränser att minska antalet liv som går förlorade till havs, och att bekämpa den illegala invandringen till EU och sjöröveriet (11).

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  EUT C 306, 16.12.2009, s. 46–50.

1

(2)  Förklaring från EU:s ministrar med ansvar för den integrerade havspolitiken och från kommissionen om agendan på det marina området och sjöfartsområdet för tillväxt och sysselsättning, antagen i Limassol, Cypern, den 7 oktober 2012.

2

(3)  ΕUT C 299, 4.10.2012, s. 133–140, ΕUT C 255, 22.9.2010, s. 103–109, ΕUT C 267, 1.10.2010, s. 39–45, EUT C 306, 16.12.2009, s. 46–50, ΕUT C 211, 19.8.2008, s. 31–36, ΕUT C 172, 5.7.2008, s. 34–40, ΕUT C 168, 20.7.2007, s. 50–56, ΕUT C 146, 30.6.2007, s. 19–26, ΕUT C 206, 29.8.2006, s. 5–9, ΕUT C 185, 8.8.2006, s. 20–24 och ΕUT C 157, 28.6.2005, s. 141–146.

3

(4)  COM(2007) 575 final.

4

(5)  COM(2004) 343.

5

(6)  ΕUT C 294, 25.11.2005, s. 21–25.

6

(7)  EUT C 43, 15.2.2012, s. 69–72.

7

(8)  COM(2012) 494 final.

8

(9)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19–40.

9

(10)  EUT C 44, 11.2.2011, s. 173–177.

10

(11)  EUT C 76, 14.3.2013, s. 15.

11

---

| 6.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 161/93 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 161/93

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om marin utrustning och om upphävande av direktiv 96/98/EG”

COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD)

2013/C 161/18

Föredragande: Anna BREDIMA

Den 15 januari 2013 beslutade rådet och Europaparlamentet att i enlighet med artiklarna 100.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

"Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om marin utrustning och om upphävande av direktiv 96/98/EG"

COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD).

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 27 februari 2013.

Vid sin 448:e plenarsession den 20–21 mars (sammanträdet den 20 mars) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 113 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst.

1.   Slutsatser

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens förslag till nytt direktiv om marin utrustning och ställer sig bakom de övergripande syftena. Genom förslaget säkerställer man ett harmoniserat genomförande av Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) standarder för marin utrustning och ser till att inre marknaden för marin utrustning fungerar väl. Därmed ökar man sjöfartssäkerheten och förebygger föroreningar. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens förslag till nytt direktiv om marin utrustning och ställer sig bakom de övergripande syftena. Genom förslaget säkerställer man ett harmoniserat genomförande av Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) standarder för marin utrustning och ser till att inre marknaden för marin utrustning fungerar väl. Därmed ökar man sjöfartssäkerheten och förebygger föroreningar.

| 1.2 | EESK stöder helhjärtat direktivets angreppssätt som innebär följande: a) Marin utrustning som placeras på EU-registrerade fartyg ska uppfylla standarderna i IMO:s instrument. b) All utrustning som kan omfattas av andra unionsrättsakter ska nu omfattas av detta direktiv. c) Utrustning som uppfyller kraven i direktivet erkänns ömsesidigt och likvärdig utrustning godkänns. d) Fri rörlighet för marin utrustning inom EU säkerställs och tekniska handelshinder inom inre marknaden undanröjs. e) En mekanism införs för att förenkla och förtydliga införlivandet av ändringar av IMO:s standarder i EU-lagstiftning och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

1.2

EESK stöder helhjärtat direktivets angreppssätt som innebär följande: a) Marin utrustning som placeras på EU-registrerade fartyg ska uppfylla standarderna i IMO:s instrument. b) All utrustning som kan omfattas av andra unionsrättsakter ska nu omfattas av detta direktiv. c) Utrustning som uppfyller kraven i direktivet erkänns ömsesidigt och likvärdig utrustning godkänns. d) Fri rörlighet för marin utrustning inom EU säkerställs och tekniska handelshinder inom inre marknaden undanröjs. e) En mekanism införs för att förenkla och förtydliga införlivandet av ändringar av IMO:s standarder i EU-lagstiftning och nationell lagstiftning.

| 1.3 | IMO utvecklar standarder och provningsförfaranden för marin utrustning långt innan det blir obligatoriskt att installera utrustningen ombord. Medlemsstaternas kollektiva åtgärder i IMO-förfarandet kommer att säkerställa att direktivets mål beaktas utan att man behöver ta till unilaterala tillfälliga EU-standarder för utrustning som senare eventuellt inte kommer att uppfylla IMO:s standarder och därför antingen måste ersättas eller behållas med hänvisning till äldre regler. Det faktum att det alltjämt finns regionala standarder baserade på varierande sätt att tillämpa IMO-standarderna kan försämra konkurrenskraften i EU:s flotta och minska säkerhets- och miljöskyddsnivån. |
| --- | --- |

1.3

IMO utvecklar standarder och provningsförfaranden för marin utrustning långt innan det blir obligatoriskt att installera utrustningen ombord. Medlemsstaternas kollektiva åtgärder i IMO-förfarandet kommer att säkerställa att direktivets mål beaktas utan att man behöver ta till unilaterala tillfälliga EU-standarder för utrustning som senare eventuellt inte kommer att uppfylla IMO:s standarder och därför antingen måste ersättas eller behållas med hänvisning till äldre regler. Det faktum att det alltjämt finns regionala standarder baserade på varierande sätt att tillämpa IMO-standarderna kan försämra konkurrenskraften i EU:s flotta och minska säkerhets- och miljöskyddsnivån.

| 1.4 | EESK anser att ökad klarhet behövs när det gäller räckvidd för och tillämpning av vissa av direktivets bestämmelser i samband med de krav på ömsesidigt erkännande och godkännande av utrustning som fastställs i förordning 613/91/EEG om överflyttning av fartyg från ett register till ett annat inom gemenskapen, i förordningen om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg samt i avtalet från 2004 mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om ömsesidigt erkännande av överensstämmelseintyg för marin utrustning. |
| --- | --- |

1.4

EESK anser att ökad klarhet behövs när det gäller räckvidd för och tillämpning av vissa av direktivets bestämmelser i samband med de krav på ömsesidigt erkännande och godkännande av utrustning som fastställs i förordning 613/91/EEG om överflyttning av fartyg från ett register till ett annat inom gemenskapen, i förordningen om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg samt i avtalet från 2004 mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om ömsesidigt erkännande av överensstämmelseintyg för marin utrustning.

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | Kommissionen har fastställt fyra områden där direktiv 96/98/EG om marin utrustning inte helt uppfyller målen. Bland de aktörer som berörs finns europeiska tillverkare av marin utrustning, inbegripet små och medelstora företag, skeppsvarv, passagerare och besättningar på fartyg samt offentliga förvaltningar. Kommissionen lägger fram särskilda förslag för att komma till rätta med bristerna och upphäva direktivet. Fördelarna med det nya direktivförslaget är två: Det kommer att avsevärt förbättra genomförandet av IMO:s standarder inom EU, minska säkerhetsriskerna och sörja för en väl fungerande inre marknad för marin utrustning genom att förkorta och förenkla förfarandet för att införliva ändringar av IMO:s standarder. Samtidigt kommer direktivet att förenkla lagstiftningsmiljön och främja EU:s industri för marin utrustning. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen har fastställt fyra områden där direktiv 96/98/EG om marin utrustning inte helt uppfyller målen. Bland de aktörer som berörs finns europeiska tillverkare av marin utrustning, inbegripet små och medelstora företag, skeppsvarv, passagerare och besättningar på fartyg samt offentliga förvaltningar. Kommissionen lägger fram särskilda förslag för att komma till rätta med bristerna och upphäva direktivet. Fördelarna med det nya direktivförslaget är två: Det kommer att avsevärt förbättra genomförandet av IMO:s standarder inom EU, minska säkerhetsriskerna och sörja för en väl fungerande inre marknad för marin utrustning genom att förkorta och förenkla förfarandet för att införliva ändringar av IMO:s standarder. Samtidigt kommer direktivet att förenkla lagstiftningsmiljön och främja EU:s industri för marin utrustning.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Industrin för marin utrustning är en ledande industri med högt mervärde och en sektor som är nettoexportör, med höga investeringsnivåer i FoU, 5 000–6 000 företag och 300 000 arbetstillfällen. Förslaget till direktiv kommer att innebära ökad säkerhet för EU-fartyg och besättningar, och hjälpa industrin för marin utrustning att skapa sysselsättning och tillväxt. |
| --- | --- |

3.1

Industrin för marin utrustning är en ledande industri med högt mervärde och en sektor som är nettoexportör, med höga investeringsnivåer i FoU, 5 000–6 000 företag och 300 000 arbetstillfällen. Förslaget till direktiv kommer att innebära ökad säkerhet för EU-fartyg och besättningar, och hjälpa industrin för marin utrustning att skapa sysselsättning och tillväxt.

| 3.2 | Marin utrustning är all utrustning på ett fartyg som kan tillhandahållas i samband med att fartyget byggs eller som kan placeras på fartyget vid ett senare tillfälle. Begreppet täcker också havsbaserade verksamheter och omfattar en lång rad produkter, från navigeringsutrustning och lastutrustning till brandbekämpnings- och livräddningsutrustning samt specialutrustning för miljöändamål, t.ex. utrustning för hantering av ballastvatten eller skrubbrar för SOx-utsläpp. Värdet av den marina utrustningen utgör 40 %–80 % av nya fartygs totala värde. Förslaget kommer att minska kostnaderna för företagen och stärka den europeiska industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

3.2

Marin utrustning är all utrustning på ett fartyg som kan tillhandahållas i samband med att fartyget byggs eller som kan placeras på fartyget vid ett senare tillfälle. Begreppet täcker också havsbaserade verksamheter och omfattar en lång rad produkter, från navigeringsutrustning och lastutrustning till brandbekämpnings- och livräddningsutrustning samt specialutrustning för miljöändamål, t.ex. utrustning för hantering av ballastvatten eller skrubbrar för SOx-utsläpp. Värdet av den marina utrustningen utgör 40 %–80 % av nya fartygs totala värde. Förslaget kommer att minska kostnaderna för företagen och stärka den europeiska industrins konkurrenskraft.

| 3.3 | EESK vill påminna om sitt yttrande om förslaget till direktiv 96/98/EG (1) om marin utrustning, där vi helt ställde oss bakom samma grundläggande mål som finns i det nuvarande förslaget. |
| --- | --- |

3.3

EESK vill påminna om sitt yttrande om förslaget till direktiv 96/98/EG (1) om marin utrustning, där vi helt ställde oss bakom samma grundläggande mål som finns i det nuvarande förslaget.

| 3.4 | EESK ställer sig helt bakom angreppssättet i direktivförslaget och stöder dess mål, som kommer att stärka det befintliga regelverket och – inte minst – underlätta ett snabbt införlivande av ändringar av IMO:s standarder i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.4

EESK ställer sig helt bakom angreppssättet i direktivförslaget och stöder dess mål, som kommer att stärka det befintliga regelverket och – inte minst – underlätta ett snabbt införlivande av ändringar av IMO:s standarder i EU-lagstiftningen.

| 3.5 | Kommittén uppskattar att EU prioriterar det internationella regelverket för sjösäkerhet, eftersom sjöfarten är global till sin karaktär. De bestämmelser som ger kommissionen befogenheter att anta genomförandeakter för att uppdatera EU-lagstiftningen och anta gemensamma kriterier och förfaranden för tillämpningen av dessa krav och standarder samt offentliggöra relevant information kommer att främja direktivets mål. |
| --- | --- |

3.5

Kommittén uppskattar att EU prioriterar det internationella regelverket för sjösäkerhet, eftersom sjöfarten är global till sin karaktär. De bestämmelser som ger kommissionen befogenheter att anta genomförandeakter för att uppdatera EU-lagstiftningen och anta gemensamma kriterier och förfaranden för tillämpningen av dessa krav och standarder samt offentliggöra relevant information kommer att främja direktivets mål.

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Artikel 2 – Definitioner

EESK ser positivt på att 2004 års internationella konvention om kontroll och hantering av fartygs barlastvatten och sediment (BWMC), som förväntas träda i kraft inom en snar framtid, förs in i förteckningen över internationella konventioner. Vi föreslår att man ur förteckningen stryker 1966 års internationella lastlinjekonvention, eftersom den inte innehåller några bestämmelser om utrustning.

4.2   Artikel 3 – Räckvidd

| 4.2.1 | För den rättsliga klarhetens skull vore det lämpligt att uttryckligen klargöra att direktivet inte ska tillämpas på utrustning som redan finns ombord på fartyget det datum då direktivet träder i kraft. |
| --- | --- |

4.2.1

För den rättsliga klarhetens skull vore det lämpligt att uttryckligen klargöra att direktivet inte ska tillämpas på utrustning som redan finns ombord på fartyget det datum då direktivet träder i kraft.

| 4.2.2 | Vi tolkar det så att den mycket användbara bestämmelsen i artikel 3.2, om att marin utrustning endast ska omfattas av detta direktiv, hänför sig till förenlighetsaspekterna. Det bör klargöras huruvida denna tydliga formulering också omfattar ömsesidigt erkännande och godkännande av utrustning i enlighet med förordning 613/91/EEG om överflyttning av fartyg från ett register till ett annat inom gemenskapen och förordning 391/2009/EG om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg. |
| --- | --- |

4.2.2

Vi tolkar det så att den mycket användbara bestämmelsen i artikel 3.2, om att marin utrustning endast ska omfattas av detta direktiv, hänför sig till förenlighetsaspekterna. Det bör klargöras huruvida denna tydliga formulering också omfattar ömsesidigt erkännande och godkännande av utrustning i enlighet med förordning 613/91/EEG om överflyttning av fartyg från ett register till ett annat inom gemenskapen och förordning 391/2009/EG om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg.

4.3   Artikel 4 – Krav för marin utrustning

Bestämmelsen om att uppdaterade versioner av IMO:s konventioner och andra instrument ska tillämpas automatiskt innebär att det inte längre blir nödvändigt att ändra direktivet eller att bifoga de förteckningar över utrustning som för närvarande återfinns i bilagorna A.I och A.II.

4.4   Artikel 5 – Tillämpning

För att undvika feltolkningar av uttrycket "internationella instrument som är tillämpliga på utrustning som redan placerats ombord" bör det klargöras att detta syftar på de krav som är tillämpliga vid installationen, om inte krav som senare antas av IMO gäller utrustning som redan placerats ombord.

4.5   Artikel 6 – Den inre marknadens funktion

Artikel 6 utgör grunden för den fria rörligheten för marin utrustning inom EU och bygger på principen om ömsesidigt erkännande medlemsstaterna emellan av utrustning som uppfyller kraven i direktivet. Artikeln hänvisar också till placering av marin utrustning ombord på ett EU-fartyg, troligen också utanför EU. Detta kan dock försvagas genom tillämpning av artikel 7.2 (om utbyte av utrustning som inte uppfyller kraven), artikel 32.6 (som ger den mottagande staten rätt att upprepa provningar av innovativ utrustning) och artikel 34.4 (som innebär en möjlighet att inte godkänna likvärdig utrustning som ersatts utanför EU).

4.6   Artikel 7 – Överföring av ett fartyg till en medlemsstats register

I artikel 7.2 fastställs att utrustning som förvaltningen inte anser uppfyller kraven ska bytas ut. EESK undrar om det vore rimligt för den mottagande staten att i sådana fall – med beaktande av IMO-bestämmelserna om ömsesidigt erkännande av intyg – följa förfarandena i artikel 5 i förordning 613/1991 (som förutsätter att kommissionen underrättas på förhand om överflyttning till en ny flaggmedlemsstat).

4.7   Artikel 8 – Standarder för marin utrustning

EESK undrar om det är EU, och inte dess medlemsstater, som bör verka för utvecklingen av IMO:s internationella standarder. IMO utvecklar i alla händelser standarder och provningsförfaranden för marin utrustning långt innan det blir obligatoriskt att installera utrustningen ombord. Medlemsstaternas kollektiva åtgärder i IMO-förfarandet kommer att säkerställa att direktivets mål beaktas utan att man behöver ta till unilaterala tillfälliga EU-standarder för utrustning som eventuellt så småningom inte kommer att uppfylla IMO:s standarder och därför antingen måste ersättas eller behållas med hänvisning till äldre regler.

4.8   Artiklarna 9-11 – Rattmärket

Godkänd marin utrustning som installerats på fartyg kommer att kunna cirkulera fritt i alla medlemsstater eftersom den kommer att få en EU-märkning – rattmärket – som visar att utrustningen överensstämmer med IMO-standarder och kraven i direktivet om marin utrustning. EESK stöder möjligheten att komplettera eller ersätta rattmärket med elektronisk märkning, vilket skulle underlätta inspektion av fartyg som anlöper EU-hamnar och bidra till att bekämpa förfalskningar.

4.9   Artikel 26 – Samordning av anmälda organ

EESK ställer sig bakom förslaget om att "anmälda organ" bildar en samverkande grupp som kan fungera som den internationella föreningen för klassificeringssällskap (IACS), där de organisationer som erkänns av EU fungerar som anmälda organ.

Bryssel den 20 mars 2013

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Staffan NILSSON

---

(1)  EESK:s yttrande om "Förslag till rådets direktiv om marin utrustning", EUT C 97, 1.4.1996, s. 22; EESK:s yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om överflyttning av last- och passagerarfartyg mellan register inom gemenskapen", EUT C 80, 30.3.2004, s. 88-91.

1

"Förslag till rådets direktiv om marin utrustning"

"Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om överflyttning av last- och passagerarfartyg mellan register inom gemenskapen"

---