# Úřední věstník C 168/2013

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2013.168.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 168 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5614. června 2013 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2013.168.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 168

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5614. června 2013

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2013/C 168/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6871 – Mohawk Industries/Spano Invest) (
  1
  ) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2013/C 168/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6871 – Mohawk Industries/Spano Invest) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2013/C 168/02 | Závěry Rady o sociálním rozměru vysokoškolského vzdělávání | 2 |
| 2013/C 168/03 | Závěry Rady o přínosu kvalitní práce s mládeží pro rozvoj, dobré životní podmínky a sociální začleňování mladých lidí | 5 |
| 2013/C 168/04 | Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o dvojí kariéře sportovců | 10 |
| | Evropská komise |
| 2013/C 168/05 | Směnné kurzy vůči euru | 13 |
| 2013/C 168/06 | Společný podnik SESAR – Rozpočet na rok 2013 a plán pracovních míst na rok 2013 | 14 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2013/C 168/02

Závěry Rady o sociálním rozměru vysokoškolského vzdělávání

2

2013/C 168/03

Závěry Rady o přínosu kvalitní práce s mládeží pro rozvoj, dobré životní podmínky a sociální začleňování mladých lidí

5

2013/C 168/04

Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o dvojí kariéře sportovců

10

Evropská komise

2013/C 168/05

Směnné kurzy vůči euru

13

2013/C 168/06

Společný podnik SESAR – Rozpočet na rok 2013 a plán pracovních míst na rok 2013

14

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2013/C 168/07 | Sdělení Komise zveřejněné v souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ve věci AT.39398 – VISA MIF (
  1
  ) | 22 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2013/C 168/08 | Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin | 26 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2013/C 168/07

Sdělení Komise zveřejněné v souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ve věci AT.39398 – VISA MIF (
  1
  )

1

22

JINÉ AKTY

Evropská komise

2013/C 168/08

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 14.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 168/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.6871 – Mohawk Industries/Spano Invest)

(Text s významem pro EHP)

2013/C 168/01

Dne 23. dubna 2013 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32013M6871. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32013M6871. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 14.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 168/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 168/2

---

Závěry Rady o sociálním rozměru vysokoškolského vzdělávání

2013/C 168/02

RADA EVROPSKÉ UNIE,

V SOUVISLOSTI:

| 1. | s články 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
| --- | --- |

1.

s články 165 a 166 Smlouvy o fungování Evropské unie;

| 2. | se Strategií Evropa 2020, zejména s jedním z jejích z hlavních cílů, jímž je zvýšení podílu obyvatelstva ve věku od 30 do 34 let, které má ukončené terciární nebo odpovídající vzdělání, nejméně na 40 %; |
| --- | --- |

2.

se Strategií Evropa 2020, zejména s jedním z jejích z hlavních cílů, jímž je zvýšení podílu obyvatelstva ve věku od 30 do 34 let, které má ukončené terciární nebo odpovídající vzdělání, nejméně na 40 %;

| 3. | se závěry Rady ze dne 12. května 2009 zavádějícími strategický rámec evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) (1), ve kterých byla identifikována podpora spravedlivosti, sociální soudržnosti a aktivního občanství jakožto jeden ze čtyř strategických cílů tohoto rámce a ve kterých bylo zdůrazněno, že vzdělávání a odborná příprava by měly umožnit všem občanům, a to bez ohledu na jejich osobní, sociální či ekonomickou situaci, získávat, aktualizovat a rozvíjet v průběhu celého života specifické pracovní dovednosti a klíčové dovednosti a kompetence; |
| --- | --- |

3.

se závěry Rady ze dne 12. května 2009 zavádějícími strategický rámec evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) (1), ve kterých byla identifikována podpora spravedlivosti, sociální soudržnosti a aktivního občanství jakožto jeden ze čtyř strategických cílů tohoto rámce a ve kterých bylo zdůrazněno, že vzdělávání a odborná příprava by měly umožnit všem občanům, a to bez ohledu na jejich osobní, sociální či ekonomickou situaci, získávat, aktualizovat a rozvíjet v průběhu celého života specifické pracovní dovednosti a klíčové dovednosti a kompetence;

| 4. | se závěry Rady ze dne 11. května 2010 o sociálním rozměru vzdělávání a odborné přípravy (2), ve kterých byl vyzdvižen význam zajištění rovných příležitostí v přístupu ke kvalitnímu vzdělávání, jakož i zajištění rovného zacházení a výsledků, jež jsou nezávislé na společensko-ekonomickém prostředí osob a jiných faktorech, které mohou vést ke znevýhodnění při vzdělávání, ve kterých byl potvrzen hospodářský a sociální základ pro zvyšování celkové úrovně dosaženého vzdělání a rozvíjení vysokých úrovní dovedností a které poukázaly na skutečnost, že poskytování klíčových dovedností a kompetencí bude hrát zásadní úlohu při zlepšování zaměstnatelnosti občanů, jejich sociálního začlenění a osobního naplnění; |
| --- | --- |

4.

se závěry Rady ze dne 11. května 2010 o sociálním rozměru vzdělávání a odborné přípravy (2), ve kterých byl vyzdvižen význam zajištění rovných příležitostí v přístupu ke kvalitnímu vzdělávání, jakož i zajištění rovného zacházení a výsledků, jež jsou nezávislé na společensko-ekonomickém prostředí osob a jiných faktorech, které mohou vést ke znevýhodnění při vzdělávání, ve kterých byl potvrzen hospodářský a sociální základ pro zvyšování celkové úrovně dosaženého vzdělání a rozvíjení vysokých úrovní dovedností a které poukázaly na skutečnost, že poskytování klíčových dovedností a kompetencí bude hrát zásadní úlohu při zlepšování zaměstnatelnosti občanů, jejich sociálního začlenění a osobního naplnění;

| 5. | se závěry Rady ze dne 28. listopadu 2011 o modernizaci vysokoškolského vzdělávání (3), kterými byly členské státy vyzvány, aby podporovaly systematickou tvorbu účinných strategií za účelem zajištění přístupu znevýhodněným a nedostatečně zastoupeným skupinám a aby zvýšily úsilí, pokud jde o minimalizaci míry předčasného ukončování vysokoškolského studia, a to zvýšením kvality, relevantnosti a přitažlivosti nabízených kurzů, zejména podporováním učení vycházejícího z potřeb studentů a zajištěním vhodné pomoci, vedení a poradenství po přijetí ke studiu; |
| --- | --- |

5.

se závěry Rady ze dne 28. listopadu 2011 o modernizaci vysokoškolského vzdělávání (3), kterými byly členské státy vyzvány, aby podporovaly systematickou tvorbu účinných strategií za účelem zajištění přístupu znevýhodněným a nedostatečně zastoupeným skupinám a aby zvýšily úsilí, pokud jde o minimalizaci míry předčasného ukončování vysokoškolského studia, a to zvýšením kvality, relevantnosti a přitažlivosti nabízených kurzů, zejména podporováním učení vycházejícího z potřeb studentů a zajištěním vhodné pomoci, vedení a poradenství po přijetí ke studiu;

| 6. | s bukurešťským komuniké ministrů účastnících se ministerské konference k boloňskému procesu, která se konala ve dnech 26. a 27. dubna 2012 a v rámci které se ministři dohodli, že přijmou vnitrostátní opatření k rozšíření celkového přístupu k vysokoškolskému vzdělávání, opětovně zdůraznili cíl, podle něhož by znalosti studentů, kteří zahájí a úspěšně dokončí vysokoškolské vzdělávání, měly odrážet rozmanitost obyvatelstva Evropy, a znovu vyzdvihli specifický přístup k problematice sociálního rozměru ve vysokoškolském vzdělávání uplatněný ve zprávě o provádění boloňského procesu v roce 2012, ve které jsou posouzeny dostupné statistické údaje o dopadu původu studentů na jejich zapojení do vysokoškolského vzdělávání a rozdílné politické postupy ve věci rozšíření přístupu ke vzdělávání; |
| --- | --- |

6.

s bukurešťským komuniké ministrů účastnících se ministerské konference k boloňskému procesu, která se konala ve dnech 26. a 27. dubna 2012 a v rámci které se ministři dohodli, že přijmou vnitrostátní opatření k rozšíření celkového přístupu k vysokoškolskému vzdělávání, opětovně zdůraznili cíl, podle něhož by znalosti studentů, kteří zahájí a úspěšně dokončí vysokoškolské vzdělávání, měly odrážet rozmanitost obyvatelstva Evropy, a znovu vyzdvihli specifický přístup k problematice sociálního rozměru ve vysokoškolském vzdělávání uplatněný ve zprávě o provádění boloňského procesu v roce 2012, ve které jsou posouzeny dostupné statistické údaje o dopadu původu studentů na jejich zapojení do vysokoškolského vzdělávání a rozdílné politické postupy ve věci rozšíření přístupu ke vzdělávání;

| 7. | se sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 20. listopadu 2012, nazvaném Přehodnocení vzdělávání: investice do dovedností pro dosažení lepších socioekonomických výsledků
   (4), v jehož doprovodném pracovním dokumentu (5) je vyjádřena podpora rozvoji a posilování partnerství a flexibilních forem učení pro celoživotní rozvoj dovedností; |
| --- | --- |

7.

se sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 20. listopadu 2012, nazvaném Přehodnocení vzdělávání: investice do dovedností pro dosažení lepších socioekonomických výsledků
   (4), v jehož doprovodném pracovním dokumentu (5) je vyjádřena podpora rozvoji a posilování partnerství a flexibilních forem učení pro celoživotní rozvoj dovedností;

| 8. | s doporučením Rady ze dne 20. prosince roku 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (6), jímž členské státy souhlasily s tím, že budou mít fungující režim uznávání tohoto učení, který jednotlivcům umožní využít znalostí získaných mimo rámec formálního vzdělávání a odborné přípravy v zájmu své profesní dráhy a dalšího učení, mimo jiné i pro účely vysokoškolského vzdělávání; |
| --- | --- |

8.

s doporučením Rady ze dne 20. prosince roku 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (6), jímž členské státy souhlasily s tím, že budou mít fungující režim uznávání tohoto učení, který jednotlivcům umožní využít znalostí získaných mimo rámec formálního vzdělávání a odborné přípravy v zájmu své profesní dráhy a dalšího učení, mimo jiné i pro účely vysokoškolského vzdělávání;

| 9. | s roční analýzou růstu pro rok 2013, podle které je vzdělávání hlavní hnací silou růstu a konkurenceschopnosti, vedle inovací, výzkumu a rozvoje, a ve které je vyzdvižena ústřední úloha investic do lidského kapitálu pro řešení nezaměstnanosti a při přípravě hospodářského oživení; |
| --- | --- |

9.

s roční analýzou růstu pro rok 2013, podle které je vzdělávání hlavní hnací silou růstu a konkurenceschopnosti, vedle inovací, výzkumu a rozvoje, a ve které je vyzdvižena ústřední úloha investic do lidského kapitálu pro řešení nezaměstnanosti a při přípravě hospodářského oživení;

| 10. | se seminářem o politikách a postupech zacílených na minimalizaci míry předčasného ukončování vysokoškolského studia a zvýšení míry jeho dokončování, který formou činností vzájemného učení proběhl v Praze v březnu roku 2013 v rámci příprav strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) a který byl zaměřen na přístupy na vnitrostátní, institucionální a evropské úrovni, pokud jde o zvýšení míry dokončování vysokoškolského studia a přizpůsobení institucionálních podmínek rozmanitější skladbě studujících, a to na základě empirických údajů a analýz. |
| --- | --- |

10.

se seminářem o politikách a postupech zacílených na minimalizaci míry předčasného ukončování vysokoškolského studia a zvýšení míry jeho dokončování, který formou činností vzájemného učení proběhl v Praze v březnu roku 2013 v rámci příprav strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET 2020) a který byl zaměřen na přístupy na vnitrostátní, institucionální a evropské úrovni, pokud jde o zvýšení míry dokončování vysokoškolského studia a přizpůsobení institucionálních podmínek rozmanitější skladbě studujících, a to na základě empirických údajů a analýz.

SOUHLASÍ S TÍM, ŽE:

| 1. | problémy, kterým Evropa v dnešní době čelí, sice nelze vyřešit pouze vzděláváním a odbornou přípravou, avšak z ekonomického i sociálního hlediska je nezbytné poskytnout lidem takové dovednosti a kompetence na vysoké úrovni, jaké Evropa potřebuje, jakož i usilovat o zabezpečení větší rovnosti v přístupu k vysokoškolskému vzdělávání, v účasti na něm i v jeho úspěšnému dokončování. Existuje stále příliš velký počet schopných jednotlivců, kteří do vysokoškolského vzdělávání nejsou zapojeni ze sociálních, kulturních či ekonomických důvodů nebo následkem nedostatečných systémů podpory a poradenství; |
| --- | --- |

1.

problémy, kterým Evropa v dnešní době čelí, sice nelze vyřešit pouze vzděláváním a odbornou přípravou, avšak z ekonomického i sociálního hlediska je nezbytné poskytnout lidem takové dovednosti a kompetence na vysoké úrovni, jaké Evropa potřebuje, jakož i usilovat o zabezpečení větší rovnosti v přístupu k vysokoškolskému vzdělávání, v účasti na něm i v jeho úspěšnému dokončování. Existuje stále příliš velký počet schopných jednotlivců, kteří do vysokoškolského vzdělávání nejsou zapojeni ze sociálních, kulturních či ekonomických důvodů nebo následkem nedostatečných systémů podpory a poradenství;

| 2. | hospodářské oživení Evropy a hybná síla udržitelného růstu, včetně růstu dosahovaného prostřednictvím posíleného výzkumu a inovací, jsou rostoucí měrou závislé na schopnosti Evropy rozvíjet dovednosti všech svých občanů, což dokazuje vzájemnou závislost sociálních a ekonomických cílů. Souběžně se snahami o zlepšení dovedností prostřednictvím odborného vzdělávání a přípravy, hrají také vysokoškolské vzdělávání na vysoké úrovni a celoživotní učení klíčovou roli při zlepšování zaměstnatelnosti a zvyšování konkurenceschopnosti, a to za souběžné podpory osobního a profesionálního rozvoje studentů a absolventů a stimulace sociální solidarity a občanské angažovanosti; |
| --- | --- |

2.

hospodářské oživení Evropy a hybná síla udržitelného růstu, včetně růstu dosahovaného prostřednictvím posíleného výzkumu a inovací, jsou rostoucí měrou závislé na schopnosti Evropy rozvíjet dovednosti všech svých občanů, což dokazuje vzájemnou závislost sociálních a ekonomických cílů. Souběžně se snahami o zlepšení dovedností prostřednictvím odborného vzdělávání a přípravy, hrají také vysokoškolské vzdělávání na vysoké úrovni a celoživotní učení klíčovou roli při zlepšování zaměstnatelnosti a zvyšování konkurenceschopnosti, a to za souběžné podpory osobního a profesionálního rozvoje studentů a absolventů a stimulace sociální solidarity a občanské angažovanosti;

| 3. | boloňský proces a následný rozvoj Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání, politika EU v oblasti modernizace vysokoškolského vzdělávání, jakož i strategie Evropa 2020 jsou ukázkou toho, že evropská spolupráce a sdílená politická řešení mohou hodnotným způsobem přispět k řešení společných výzev, a to formou sdílení osvědčených postupů, komparativní, empiricky podloženou analýzou politik a poskytováním finanční podpory, jakož i prostřednictvím zřízení udržitelných mechanismů k usnadnění větší mobility různorodých skupin studentů. |
| --- | --- |

3.

boloňský proces a následný rozvoj Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání, politika EU v oblasti modernizace vysokoškolského vzdělávání, jakož i strategie Evropa 2020 jsou ukázkou toho, že evropská spolupráce a sdílená politická řešení mohou hodnotným způsobem přispět k řešení společných výzev, a to formou sdílení osvědčených postupů, komparativní, empiricky podloženou analýzou politik a poskytováním finanční podpory, jakož i prostřednictvím zřízení udržitelných mechanismů k usnadnění větší mobility různorodých skupin studentů.

VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY, ABY S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY A SAMOSTATNOSTI VYSOKOŠKOLSKÝCH INSTITUCÍ:

| 1. | přijaly vnitrostátní cíle, jejichž účelem bude zlepšit přístup nedostatečně zastoupených a znevýhodněných skupin k vysokoškolskému vzdělávání, posílit jejich účast na tomto vzdělávání a zvýšit u nich míru jeho dokončování, a tím dosáhnout pokroku při naplňování cíle boloňského procesu, jímž je dosáhnout toho, aby složení studentů, kteří zahájí, absolvují a úspěšně dokončí vysokoškolské studium na všech stupních, odráželo rozmanitost obyvatelstva členských států; |
| --- | --- |

1.

přijaly vnitrostátní cíle, jejichž účelem bude zlepšit přístup nedostatečně zastoupených a znevýhodněných skupin k vysokoškolskému vzdělávání, posílit jejich účast na tomto vzdělávání a zvýšit u nich míru jeho dokončování, a tím dosáhnout pokroku při naplňování cíle boloňského procesu, jímž je dosáhnout toho, aby složení studentů, kteří zahájí, absolvují a úspěšně dokončí vysokoškolské studium na všech stupních, odráželo rozmanitost obyvatelstva členských států;

| 2. | prosazovaly spolupráci mezi poskytovateli vzdělávání na všech úrovních, včetně poskytovatelů neformálního a informálního učení, a jinými příslušnými zúčastněnými stranami, a to za účelem identifikace konkrétních skupin, které jsou případně ve vysokoškolském vzdělávání nedostatečně zastoupeny, jakož i za účelem podpory většího zapojení nedostatečně zastoupených skupin v rámci vlastního učitelského povolání napříč všemi úrovněmi vzdělávání; |
| --- | --- |

2.

prosazovaly spolupráci mezi poskytovateli vzdělávání na všech úrovních, včetně poskytovatelů neformálního a informálního učení, a jinými příslušnými zúčastněnými stranami, a to za účelem identifikace konkrétních skupin, které jsou případně ve vysokoškolském vzdělávání nedostatečně zastoupeny, jakož i za účelem podpory většího zapojení nedostatečně zastoupených skupin v rámci vlastního učitelského povolání napříč všemi úrovněmi vzdělávání;

| 3. | usnadnily vytváření proaktivních strategií a souvisejících struktur na institucionální úrovni, včetně informačních činností a příležitostí k celoživotnímu učení, poskytování informací o příležitostech a výsledcích souvisejících se vzděláváním a trhem práce, poradenství v oblasti výběru vhodného studijního zaměření, vzájemného školení a výchovného poradenství a podpůrných služeb; |
| --- | --- |

3.

usnadnily vytváření proaktivních strategií a souvisejících struktur na institucionální úrovni, včetně informačních činností a příležitostí k celoživotnímu učení, poskytování informací o příležitostech a výsledcích souvisejících se vzděláváním a trhem práce, poradenství v oblasti výběru vhodného studijního zaměření, vzájemného školení a výchovného poradenství a podpůrných služeb;

| 4. | podporovaly propustnost a rozvoj flexibilních a transparentních plánů přechodu do vysokoškolského vzdělávání zejména z odborného vzdělávání a odborné přípravy a z neformálního a informálního učení, a tuto propustnost a rozvoj usnadňovaly transparentními nástroji, jako jsou vnitrostátní rámce kvalifikací související s evropským rámcem kvalifikací; |
| --- | --- |

4.

podporovaly propustnost a rozvoj flexibilních a transparentních plánů přechodu do vysokoškolského vzdělávání zejména z odborného vzdělávání a odborné přípravy a z neformálního a informálního učení, a tuto propustnost a rozvoj usnadňovaly transparentními nástroji, jako jsou vnitrostátní rámce kvalifikací související s evropským rámcem kvalifikací;

| 5. | zlepšovaly příležitosti pro flexibilní učení různorodými způsoby zprostředkování učební látky, například přijetím přístupů k výuce a učení, které vycházejí z potřeb studentů, širším poskytováním studia se sníženou časovou dotací, rozvíjením stáží hodnocených kredity, modularizací studijních programů a dálkového studia prostřednictvím využívání informačních a komunikačních technologií a rozvíjením kvalitních otevřených vzdělávacích zdrojů; |
| --- | --- |

5.

zlepšovaly příležitosti pro flexibilní učení různorodými způsoby zprostředkování učební látky, například přijetím přístupů k výuce a učení, které vycházejí z potřeb studentů, širším poskytováním studia se sníženou časovou dotací, rozvíjením stáží hodnocených kredity, modularizací studijních programů a dálkového studia prostřednictvím využívání informačních a komunikačních technologií a rozvíjením kvalitních otevřených vzdělávacích zdrojů;

| 6. | prozkoumaly, jakým způsobem by mohly finanční mechanismy dávat institucím pobídky k rozvíjení a poskytování kvalitních a flexibilních příležitostí učení; |
| --- | --- |

6.

prozkoumaly, jakým způsobem by mohly finanční mechanismy dávat institucím pobídky k rozvíjení a poskytování kvalitních a flexibilních příležitostí učení;

| 7. | přezkoumaly, jaký dopad má celková struktura institucionálního financování a studentských finančních podpor na zapojení nedostatečně zastoupených a znevýhodněných skupin do vysokoškolského vzdělávání, posoudily nejvhodnější způsob cíleného poskytování finančních podpor, a zvýšily tak míry přístupu ke vzdělávání, účasti na něm a dokončování; |
| --- | --- |

7.

přezkoumaly, jaký dopad má celková struktura institucionálního financování a studentských finančních podpor na zapojení nedostatečně zastoupených a znevýhodněných skupin do vysokoškolského vzdělávání, posoudily nejvhodnější způsob cíleného poskytování finančních podpor, a zvýšily tak míry přístupu ke vzdělávání, účasti na něm a dokončování;

| 8. | společně s vysokoškolskými institucemi a jinými příslušnými zúčastněnými stranami usilovaly o zvýšení míry dokončování vysokoškolského studia, a to zvyšováním kvality procesů výuky a učení, zejména zpružněním forem výuky a poskytováním vhodné pomoci po přijetí ke studiu a zvyšováním přitažlivosti nabízených kurzů a jejich relevantnosti z hlediska potřeb trhu práce; |
| --- | --- |

8.

společně s vysokoškolskými institucemi a jinými příslušnými zúčastněnými stranami usilovaly o zvýšení míry dokončování vysokoškolského studia, a to zvyšováním kvality procesů výuky a učení, zejména zpružněním forem výuky a poskytováním vhodné pomoci po přijetí ke studiu a zvyšováním přitažlivosti nabízených kurzů a jejich relevantnosti z hlediska potřeb trhu práce;

| 9. | posoudily veškeré regionální a geografické rozdíly mezi členskými státy a usilovaly o jejich snižování, pokud jde o přístup ke vzdělávání, účast na něm a jeho dokončování; |
| --- | --- |

9.

posoudily veškeré regionální a geografické rozdíly mezi členskými státy a usilovaly o jejich snižování, pokud jde o přístup ke vzdělávání, účast na něm a jeho dokončování;

| 10. | systematicky shromažďovaly relevantní srovnatelné údaje, a to při optimálním využití stávajících zdrojů, a tím rozšířily empirickou základnu pro rozvoj politik a umožnily účinné monitorování naplňování vnitrostátních cílů týkajících se přístupu k vysokoškolskému vzdělávání, účasti na něm a jeho dokončování, pokud jde o nedostatečně zastoupené a znevýhodněné skupiny. |
| --- | --- |

10.

systematicky shromažďovaly relevantní srovnatelné údaje, a to při optimálním využití stávajících zdrojů, a tím rozšířily empirickou základnu pro rozvoj politik a umožnily účinné monitorování naplňování vnitrostátních cílů týkajících se přístupu k vysokoškolskému vzdělávání, účasti na něm a jeho dokončování, pokud jde o nedostatečně zastoupené a znevýhodněné skupiny.

VÍTÁ ZÁMĚR KOMISE:

posílit empirickou základnu pro strategii Evropa 2020 na podporu opatření přijímaných členskými státy za účelem zvýšení přístupu k vysokoškolskému vzdělávání, účasti na něm a míry jeho dokončování

| a) | zahájením mapovací studie politik zaměřených na přístup k vysokoškolskému vzdělávání, na jeho předčasné ukončování a na míru jeho dokončování, a to za účelem provedení analýzy efektivnosti různých vnitrostátních a institucionálních přístupů a za účelem zjištění, do jaké míry strukturální, institucionální, osobní, socio-kulturní a socio-ekonomické faktory ovlivňují předčasné ukončování a úspěšné dokončení vzdělávání; |
| --- | --- |

a)

zahájením mapovací studie politik zaměřených na přístup k vysokoškolskému vzdělávání, na jeho předčasné ukončování a na míru jeho dokončování, a to za účelem provedení analýzy efektivnosti různých vnitrostátních a institucionálních přístupů a za účelem zjištění, do jaké míry strukturální, institucionální, osobní, socio-kulturní a socio-ekonomické faktory ovlivňují předčasné ukončování a úspěšné dokončení vzdělávání;

| b) | pokračující spoluprací s Eurostatem, jejímž předmětem je studie proveditelnosti ohledně zlepšení metodiky pro sběr administrativních údajů o délce studia a míry dokončování vysokoškolského vzdělání; |
| --- | --- |

b)

pokračující spoluprací s Eurostatem, jejímž předmětem je studie proveditelnosti ohledně zlepšení metodiky pro sběr administrativních údajů o délce studia a míry dokončování vysokoškolského vzdělání;

| c) | zpracováním studie o vlivu různých modelů financování či sdílení nákladů na efektivitu, účinnost a rovné podmínky vysokoškolského vzdělávání, a to v souladu se závazky uvedenými v programu z roku 2011 o modernizaci vysokoškolského vzdělávání (7). |
| --- | --- |

c)

zpracováním studie o vlivu různých modelů financování či sdílení nákladů na efektivitu, účinnost a rovné podmínky vysokoškolského vzdělávání, a to v souladu se závazky uvedenými v programu z roku 2011 o modernizaci vysokoškolského vzdělávání (7).

A VYZÝVÁ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY:

| 1. | pokračovaly v práci na sociálním rozměru vysokoškolského vzdělávání, například rozvíjením vzájemného učení a empiricky podložených analýz politik v této problematice, a to formou zapojení do otevřené metody koordinace, jakož i působením v rámci boloňského procesu a spoluprací s vhodnými subjekty a v rámci stávajících iniciativ; |
| --- | --- |

1.

pokračovaly v práci na sociálním rozměru vysokoškolského vzdělávání, například rozvíjením vzájemného učení a empiricky podložených analýz politik v této problematice, a to formou zapojení do otevřené metody koordinace, jakož i působením v rámci boloňského procesu a spoluprací s vhodnými subjekty a v rámci stávajících iniciativ;

| 2. | využívaly výsledky a výstupy studií a dalších činností prováděných Komisí i jiné odpovídající zdroje jako základ pro další diskusi a posuzování politik z hlediska problematiky přístupu k vysokoškolskému vzdělávání, účasti na něm a míry jeho dokončování, jakož i z hlediska problematiky dopadu různých modelů financování, pokud jde o vysokoškolské vzdělávání; |
| --- | --- |

2.

využívaly výsledky a výstupy studií a dalších činností prováděných Komisí i jiné odpovídající zdroje jako základ pro další diskusi a posuzování politik z hlediska problematiky přístupu k vysokoškolskému vzdělávání, účasti na něm a míry jeho dokončování, jakož i z hlediska problematiky dopadu různých modelů financování, pokud jde o vysokoškolské vzdělávání;

| 3. | posilovaly součinnost mezi EU a boloňským procesem v oblasti provádění sociálního rozměru vysokoškolského vzdělávání, a to prostřednictvím optimalizace poskytování finanční podpory v rámci programu Unie v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu pro období po roce 2013; |
| --- | --- |

3.

posilovaly součinnost mezi EU a boloňským procesem v oblasti provádění sociálního rozměru vysokoškolského vzdělávání, a to prostřednictvím optimalizace poskytování finanční podpory v rámci programu Unie v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, mládeže a sportu pro období po roce 2013;

| 4. | využívaly finanční podporu v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí za účelem poskytnutí cílených příležitostí vysokoškolského vzdělávání znevýhodněným a nezaměstnaným mladým lidem ve věku do 25 let, aby jim tak bylo umožněno nabýt specifických dovedností potřebných pro výkon zaměstnání. |
| --- | --- |

4.

využívaly finanční podporu v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí za účelem poskytnutí cílených příležitostí vysokoškolského vzdělávání znevýhodněným a nezaměstnaným mladým lidem ve věku do 25 let, aby jim tak bylo umožněno nabýt specifických dovedností potřebných pro výkon zaměstnání.

---

(1)  Úř. věst. C 119, 28.5.2009, s. 2.

(2)  Úř. věst. C 135, 26.5.2010, s. 2.

(3)  Úř. věst. C 372, 20.12.2011, s. 36.

(4)  14871/12.

(5)  Dokument 14871/12 ADD 6.

(6)  Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.

(7)  Viz poznámka pod čarou 3.

---

| 14.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 168/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 168/5

---

Závěry Rady o přínosu kvalitní práce s mládeží pro rozvoj, dobré životní podmínky a sociální začleňování mladých lidí

2013/C 168/03

RADA A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ ZASEDAJÍCÍ V RADĚ:

PŘIPOMÍNAJÍCE POLITICKÉ SOUVISLOSTI TÉTO OTÁZKY, A TO ZEJMÉNA:

| 1. | Evropskou spolupráci v oblasti mládeže (1), v rámci které jsou dobré životní podmínky a sociální začleňování označeny za dvě z osmi hlavních oblastí činností, podpora a rozvoj práce s mládeží jsou zdůrazněny coby meziodvětvová reakce při plnění obecných cílů rámce a v níž se doporučuje klást větší důraz na sociální začleňování, zdraví a dobré životní podmínky mladých lidí. |
| --- | --- |

1.

Evropskou spolupráci v oblasti mládeže (1), v rámci které jsou dobré životní podmínky a sociální začleňování označeny za dvě z osmi hlavních oblastí činností, podpora a rozvoj práce s mládeží jsou zdůrazněny coby meziodvětvová reakce při plnění obecných cílů rámce a v níž se doporučuje klást větší důraz na sociální začleňování, zdraví a dobré životní podmínky mladých lidí.

| 2. | Sdělení Komise „Evropa 2020“, potvrzené Evropskou radou, v němž se uznává úloha práce s mládeží pro poskytování příležitostí neformálního učení všem mladým lidem. |
| --- | --- |

2.

Sdělení Komise „Evropa 2020“, potvrzené Evropskou radou, v němž se uznává úloha práce s mládeží pro poskytování příležitostí neformálního učení všem mladým lidem.

| 3. | Doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (2). |
| --- | --- |

3.

Doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (2).

| 4. | Společné závěry konference EU o mládeži uspořádané irským předsednictvím ve dnech 11. až 13. března 2013 (3). |
| --- | --- |

4.

Společné závěry konference EU o mládeži uspořádané irským předsednictvím ve dnech 11. až 13. března 2013 (3).

VYCHÁZEJÍCE Z:

| 5. | Usnesení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 19. listopadu 2010 o práci s mládeží, jež vyzývá k lepšímu pochopení práce s mládeží a k posílení její úlohy, zejména v souvislosti s prosazováním, podporou a rozvíjením práce s mládeží na různých úrovních. |
| --- | --- |

5.

Usnesení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 19. listopadu 2010 o práci s mládeží, jež vyzývá k lepšímu pochopení práce s mládeží a k posílení její úlohy, zejména v souvislosti s prosazováním, podporou a rozvíjením práce s mládeží na různých úrovních.

UZNÁVAJÍ, ŽE:

| 6. | Mládež aktivně přispívá k sociální infrastruktuře a vitalitě geografických i zájmových společenství. Mladí lidé představují různorodou a dynamickou populaci vyznačující se různými skutečnostmi, potřebami, požadavky a ambicemi. Přímo se jich dotýkají a příležitostně je utvářejí takové aspekty, jako jsou demografie, biografie, rozmanitost, změny a příležitosti. Politika v oblasti mládeže by tudíž měla tyto aspekty odrážet, reagovat na ně a měla by všem mladým lidem poskytovat možnosti, posilovat jejich postavení a prosazovat jejich rovné příležitosti. |
| --- | --- |

6.

Mládež aktivně přispívá k sociální infrastruktuře a vitalitě geografických i zájmových společenství. Mladí lidé představují různorodou a dynamickou populaci vyznačující se různými skutečnostmi, potřebami, požadavky a ambicemi. Přímo se jich dotýkají a příležitostně je utvářejí takové aspekty, jako jsou demografie, biografie, rozmanitost, změny a příležitosti. Politika v oblasti mládeže by tudíž měla tyto aspekty odrážet, reagovat na ně a měla by všem mladým lidem poskytovat možnosti, posilovat jejich postavení a prosazovat jejich rovné příležitosti.

| 7. | „Práce s mládeží“ je široký pojem zahrnující celou škálu aktivit společenského, kulturního, vzdělávacího nebo politického rázu, které mladí lidé vykonávají, jsou do nich zapojeni nebo které jim jsou určeny. Mezi tyto aktivity spadá v rostoucí míře také sport a služby pro mladé lidi. Práce s mládeží patří do oblasti „mimoškolního vzdělávání“, jakož i do konkrétních volnočasových aktivit, které pořádají profesionální nebo dobrovolní pracovníci s mládeží a vedoucí mládeže. Je organizována různými způsoby (ze strany organizací vedených mládeží, organizací pro mládež, neformálních skupin nebo prostřednictvím služeb pro mládež a veřejnoprávních orgánů). Probíhá různými formami a v různých prostředích (například na základě volného přístupu, skupin, programů, prostřednictvím terénní práce – oslovováním mladých lidí s cílem nabídnout služby existujícího centra pro mládež nebo prací s mládeží v jejich vlastním prostředí) a její podoba je utvářena na místní, regionální, celostátní a evropské úrovni. |
| --- | --- |

7.

„Práce s mládeží“ je široký pojem zahrnující celou škálu aktivit společenského, kulturního, vzdělávacího nebo politického rázu, které mladí lidé vykonávají, jsou do nich zapojeni nebo které jim jsou určeny. Mezi tyto aktivity spadá v rostoucí míře také sport a služby pro mladé lidi. Práce s mládeží patří do oblasti „mimoškolního vzdělávání“, jakož i do konkrétních volnočasových aktivit, které pořádají profesionální nebo dobrovolní pracovníci s mládeží a vedoucí mládeže. Je organizována různými způsoby (ze strany organizací vedených mládeží, organizací pro mládež, neformálních skupin nebo prostřednictvím služeb pro mládež a veřejnoprávních orgánů). Probíhá různými formami a v různých prostředích (například na základě volného přístupu, skupin, programů, prostřednictvím terénní práce – oslovováním mladých lidí s cílem nabídnout služby existujícího centra pro mládež nebo prací s mládeží v jejich vlastním prostředí) a její podoba je utvářena na místní, regionální, celostátní a evropské úrovni.

| 8. | Práce s mládeží je zaměřena na osobní a sociální rozvoj mladých lidí a má široký dosah, díky němuž oslovuje a zapojuje mladé lidi na základě jejich potřeb a zájmů a s ohledem na prostředí, ve kterém se nacházejí. Takové pokrytí a záběr doplňují jiné reakce v rámci politik týkajících se mladých lidí; práce s mládeží může tudíž nabídnout mladým lidem kontaktní místa, možnost sdružovat se a dosahovat pokroku. |
| --- | --- |

8.

Práce s mládeží je zaměřena na osobní a sociální rozvoj mladých lidí a má široký dosah, díky němuž oslovuje a zapojuje mladé lidi na základě jejich potřeb a zájmů a s ohledem na prostředí, ve kterém se nacházejí. Takové pokrytí a záběr doplňují jiné reakce v rámci politik týkajících se mladých lidí; práce s mládeží může tudíž nabídnout mladým lidem kontaktní místa, možnost sdružovat se a dosahovat pokroku.

| 9. | Sociální začleňování vyžaduje komplexní a meziodvětvový přístup, aby bylo možno řešit mnohostrannou povahu sociální marginalizace a vyloučení. |
| --- | --- |

9.

Sociální začleňování vyžaduje komplexní a meziodvětvový přístup, aby bylo možno řešit mnohostrannou povahu sociální marginalizace a vyloučení.

| 10. | Práce s mládeží hraje významnou roli při předcházení sociálnímu vyloučení a při posilování sociálního začleňování. Práce s mládeží nabízí prostor a příležitosti k rozvoji všem mladým lidem a „je založena na neformálním a informálním učení (4) a na dobrovolné účasti“ (5). |
| --- | --- |

10.

Práce s mládeží hraje významnou roli při předcházení sociálnímu vyloučení a při posilování sociálního začleňování. Práce s mládeží nabízí prostor a příležitosti k rozvoji všem mladým lidem a „je založena na neformálním a informálním učení (4) a na dobrovolné účasti“ (5).

| 11. | Cílem efektivní práce s mládeží a iniciativ pro mládež je mladé lidi posílit a povzbudit je k aktivní účasti ve společnosti. Poskytuje jim dovednosti, kvalifikaci a zkušenosti potřebné pro život, čímž zvyšuje ochranné faktory, které přispívají k rozvoji, dobrým životním podmínkám, samostatnosti a sociálnímu začlenění všech mladých lidí, včetně těch, jejichž příležitosti jsou omezené. |
| --- | --- |

11.

Cílem efektivní práce s mládeží a iniciativ pro mládež je mladé lidi posílit a povzbudit je k aktivní účasti ve společnosti. Poskytuje jim dovednosti, kvalifikaci a zkušenosti potřebné pro život, čímž zvyšuje ochranné faktory, které přispívají k rozvoji, dobrým životním podmínkám, samostatnosti a sociálnímu začlenění všech mladých lidí, včetně těch, jejichž příležitosti jsou omezené.

| 12. | Kvalitní práce s mládeží je závazek neustále zajišťovat a zlepšovat poskytování optimální práce s mládeží a souvisejících praktických činností pro mladé lidi. Spočívá ve spolupráci mládežnických organizací, služeb pro mládež a pracovníků s mládeží s příslušnými zúčastněnými stranami s cílem připravit a provádět činnosti a programy, které jsou relevantní z hlediska zájmů, potřeb a zkušeností mladých lidí a reagují na ně a které jsou empiricky podložené a přinášejí výsledky. Kvalitní práce s mládeží by měla vést k tomu, aby mladí lidé ze své účasti na této práci vytěžili co největší užitek. |
| --- | --- |

12.

Kvalitní práce s mládeží je závazek neustále zajišťovat a zlepšovat poskytování optimální práce s mládeží a souvisejících praktických činností pro mladé lidi. Spočívá ve spolupráci mládežnických organizací, služeb pro mládež a pracovníků s mládeží s příslušnými zúčastněnými stranami s cílem připravit a provádět činnosti a programy, které jsou relevantní z hlediska zájmů, potřeb a zkušeností mladých lidí a reagují na ně a které jsou empiricky podložené a přinášejí výsledky. Kvalitní práce s mládeží by měla vést k tomu, aby mladí lidé ze své účasti na této práci vytěžili co největší užitek.

DOMNÍVAJÍ SE, ŽE:

| 13. | Sociální začleňování by se mělo týkat všech mladých lidí a jejich problémů, se zvláštním důrazem na mladé lidi, jejichž příležitosti jsou omezené.
  Potenciál práce s mládeží, pokud jde o jejich přispění k dosahování cílů politik, včetně sociálního začleňování, lze ještě zvýšit prostřednictvím empiricky podloženého přístupu zaměřeného na kvalitu, kdy se koncepce a výkon práce s mládeží soustředí na mladé lidi. Tento přístup podporuje účast, rozvoj a růst mladých lidí tak, aby upevnil jejich přednosti, posílil houževnatost a kompetence a ocenil jejich potenciál vytvářet individuální, kolektivní i společenský kapitál. Kvalitní práce s mládeží je všeobecným tématem, mladým lidem přináší užitek, zlepšuje praktické provádění této práce a přispívá k širším cílům politik.






  a) | Práce s mládeží zapojuje mladé lidi během podstatného vývojového období jejich života, zaujímá proto ideální postavení pro účely posilování rozvoje (osobního, sociálního, vzdělávacího, profesního a pracovního), dobrých životních podmínek a sociálního začleňování mladých lidí. |
| --- | --- | --- |

13.

Sociální začleňování by se mělo týkat všech mladých lidí a jejich problémů, se zvláštním důrazem na mladé lidi, jejichž příležitosti jsou omezené.

Potenciál práce s mládeží, pokud jde o jejich přispění k dosahování cílů politik, včetně sociálního začleňování, lze ještě zvýšit prostřednictvím empiricky podloženého přístupu zaměřeného na kvalitu, kdy se koncepce a výkon práce s mládeží soustředí na mladé lidi. Tento přístup podporuje účast, rozvoj a růst mladých lidí tak, aby upevnil jejich přednosti, posílil houževnatost a kompetence a ocenil jejich potenciál vytvářet individuální, kolektivní i společenský kapitál. Kvalitní práce s mládeží je všeobecným tématem, mladým lidem přináší užitek, zlepšuje praktické provádění této práce a přispívá k širším cílům politik.

a)

Práce s mládeží zapojuje mladé lidi během podstatného vývojového období jejich života, zaujímá proto ideální postavení pro účely posilování rozvoje (osobního, sociálního, vzdělávacího, profesního a pracovního), dobrých životních podmínek a sociálního začleňování mladých lidí.

| b) | Práce s mládeží nabízí zkušenosti a příležitosti pro všechny mladé lidi a probíhá jednak jako volně přístupná činnost, jednak jako cílená podpora, která může zvyšovat kompetence mladých lidí a současně řešit překážky, na které narážejí, a může hrát zvláštní roli v případě mladých lidí, jejichž příležitosti jsou omezené, a těch mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni, neúčastní se vzdělávání ani odborné přípravy. |
| --- | --- |

b)

Práce s mládeží nabízí zkušenosti a příležitosti pro všechny mladé lidi a probíhá jednak jako volně přístupná činnost, jednak jako cílená podpora, která může zvyšovat kompetence mladých lidí a současně řešit překážky, na které narážejí, a může hrát zvláštní roli v případě mladých lidí, jejichž příležitosti jsou omezené, a těch mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni, neúčastní se vzdělávání ani odborné přípravy.

| c) | Organizace práce s mládeží je rozmanitá. Tato bohatost a rozmanitost (odvětvová, organizační a tematická) by měla být uznána. |
| --- | --- |

c)

Organizace práce s mládeží je rozmanitá. Tato bohatost a rozmanitost (odvětvová, organizační a tematická) by měla být uznána.

| d) | V rámci celého systému vzdělávání a celoživotního učení by práce s mládeží měla mít jasně definované místo a měla by zahrnovat oblasti neformálního a informálního učení. Takové místo by mělo vyjadřovat uznání potenciálu práce s mládeží při naplňování jejích potřeb ve větší míře, než je tomu doposud, a ocenění úlohy této práce při budování společnosti podporující začleňování. |
| --- | --- |

d)

V rámci celého systému vzdělávání a celoživotního učení by práce s mládeží měla mít jasně definované místo a měla by zahrnovat oblasti neformálního a informálního učení. Takové místo by mělo vyjadřovat uznání potenciálu práce s mládeží při naplňování jejích potřeb ve větší míře, než je tomu doposud, a ocenění úlohy této práce při budování společnosti podporující začleňování.

| e) | Empiricky podložený přístup zaměřený na kvalitu se může stát důležitým nástrojem pro zvyšování dostupnosti, viditelnosti, vlivu a účinnosti politik a programů práce s mládeží. |
| --- | --- |

e)

Empiricky podložený přístup zaměřený na kvalitu se může stát důležitým nástrojem pro zvyšování dostupnosti, viditelnosti, vlivu a účinnosti politik a programů práce s mládeží.

| f) | Kvalitní práce s mládeží může zahrnovat vhodné systémy hodnocení založené na sebehodnocení nebo vzájemném hodnocení a, je-li to možné, potvrzené externím hodnocením. Tyto systémy pomáhají organizacím, programům a činnostem pro práci s mládeží a mohou zlepšovat organizační kapacitu a účinnost a objasňovat veřejnosti, co práce s mládeží nabízí a jaký má dopad. |
| --- | --- |

f)

Kvalitní práce s mládeží může zahrnovat vhodné systémy hodnocení založené na sebehodnocení nebo vzájemném hodnocení a, je-li to možné, potvrzené externím hodnocením. Tyto systémy pomáhají organizacím, programům a činnostem pro práci s mládeží a mohou zlepšovat organizační kapacitu a účinnost a objasňovat veřejnosti, co práce s mládeží nabízí a jaký má dopad.

| g) | Kvalitní systémy zajišťují, že centrem přípravy práce s mládeží a jejího uskutečňování jsou názory mladých lidí a že organizace, programy a činnosti reagují na potřeby a ambice mladých lidí a jsou v tomto ohledu relevantní. |
| --- | --- |

g)

Kvalitní systémy zajišťují, že centrem přípravy práce s mládeží a jejího uskutečňování jsou názory mladých lidí a že organizace, programy a činnosti reagují na potřeby a ambice mladých lidí a jsou v tomto ohledu relevantní.

| h) | Kvalitní systémy pomáhají pracovníkům s mládeží při rozvoji jejich praktických činností a dovedností tím, že vytvářejí strukturu a prostor k zamyšlení, dialogu a aktivitě. |
| --- | --- |

h)

Kvalitní systémy pomáhají pracovníkům s mládeží při rozvoji jejich praktických činností a dovedností tím, že vytvářejí strukturu a prostor k zamyšlení, dialogu a aktivitě.

| i) | Práce s mládeží díky jejímu důrazu na osobní i sociální rozvoj přispívá ke škále politických výsledků ve prospěch mladých lidí, a to zejména na poli vzdělávání, odborné přípravy, zdraví, zaměstnanosti a účasti v kultuře a sportu. Osobité funkce práce s mládeží jsou sice uznávány, nicméně by mohl být kladen větší důraz na způsob, jakým může práce s mládeží přispět v těchto širších politických oblastech. |
| --- | --- |

i)

Práce s mládeží díky jejímu důrazu na osobní i sociální rozvoj přispívá ke škále politických výsledků ve prospěch mladých lidí, a to zejména na poli vzdělávání, odborné přípravy, zdraví, zaměstnanosti a účasti v kultuře a sportu. Osobité funkce práce s mládeží jsou sice uznávány, nicméně by mohl být kladen větší důraz na způsob, jakým může práce s mládeží přispět v těchto širších politických oblastech.

STANOVÍ NÁSLEDUJÍCÍ PRIORITY ZAJIŠŤUJÍCÍ A POSILUJÍCÍ KVALITNÍ PRÁCI S MLÁDEŽÍ PRO ROZVOJ, DOBRÉ ŽIVOTNÍ PODMÍNKY A SOCIÁLNÍ ZAČLEŇOVÁNÍ MLADÝCH LIDÍ:

| 14. | S cílem zajistit, aby práce s mládeží byla relevantní a reagovala na zájmy a potřeby mladých lidí a aby její úloha byla optimalizována z hlediska přispění k jejich rozvoji, dobrým životním podmínkám a sociálnímu začleňování, byly stanoveny následující priority:






  a) | Posilovat doplňující postavení práce s mládeží v rámci celého systému vzdělávání a celoživotního učení s cílem zvyšovat zkušenosti mladých lidí a připravovat je na život. |
| --- | --- | --- |

14.

S cílem zajistit, aby práce s mládeží byla relevantní a reagovala na zájmy a potřeby mladých lidí a aby její úloha byla optimalizována z hlediska přispění k jejich rozvoji, dobrým životním podmínkám a sociálnímu začleňování, byly stanoveny následující priority:

a)

Posilovat doplňující postavení práce s mládeží v rámci celého systému vzdělávání a celoživotního učení s cílem zvyšovat zkušenosti mladých lidí a připravovat je na život.

| b) | Podporovat větší soulad mezi politikou v oblasti mládeže (jak jsou vymezovány její priority), programy (jak jsou uspořádány organizace, programy a činnosti) a prováděním (jak jsou organizace, programy a činnosti uskutečňovány), a to zdůrazněním užší spolupráce a výměny vědomostí mezi sférou politiky, výzkumu, praxe a komunitami mladých lidí, a zajistit tím koordinovanější a empiricky podloženou práci s mládeží. |
| --- | --- |

b)

Podporovat větší soulad mezi politikou v oblasti mládeže (jak jsou vymezovány její priority), programy (jak jsou uspořádány organizace, programy a činnosti) a prováděním (jak jsou organizace, programy a činnosti uskutečňovány), a to zdůrazněním užší spolupráce a výměny vědomostí mezi sférou politiky, výzkumu, praxe a komunitami mladých lidí, a zajistit tím koordinovanější a empiricky podloženou práci s mládeží.

| c) | Posilovat mechanismy zajišťující, aby práce s mládeží byla kvalitní, přinášela výsledky a byla empiricky podložená. |
| --- | --- |

c)

Posilovat mechanismy zajišťující, aby práce s mládeží byla kvalitní, přinášela výsledky a byla empiricky podložená.

| d) | Rozvíjet podpůrné rámce kvality, včetně nástrojů pro posuzování, jež budou využívány v práci s mládeží jakožto prostředek pro dosažení maximálního vlivu na rozvoj, dobré životní podmínky a sociální začlenění mladých lidí. Takové rámce je třeba provádět, podporovat a je třeba o nich vhodným způsobem komunikovat a zapojit všechny zainteresované strany, včetně mladých lidí. |
| --- | --- |

d)

Rozvíjet podpůrné rámce kvality, včetně nástrojů pro posuzování, jež budou využívány v práci s mládeží jakožto prostředek pro dosažení maximálního vlivu na rozvoj, dobré životní podmínky a sociální začlenění mladých lidí. Takové rámce je třeba provádět, podporovat a je třeba o nich vhodným způsobem komunikovat a zapojit všechny zainteresované strany, včetně mladých lidí.

| e) | Usilovat o zajištění toho, že iniciativy v oblasti práce s mládeží (programy a praxe) vychází z názorů a ambicí mladých lidí, čímž bude mladým lidem poskytnut prostor podporující je při rozvoji a posilování jejich postavení. |
| --- | --- |

e)

Usilovat o zajištění toho, že iniciativy v oblasti práce s mládeží (programy a praxe) vychází z názorů a ambicí mladých lidí, čímž bude mladým lidem poskytnut prostor podporující je při rozvoji a posilování jejich postavení.

| f) | Respektovat specifickou integritu a dopad práce s mládeží a současně stanovit a ocenit osobní, sociální a profesionální dovednosti a kompetence vyplývající z účasti mladých lidí na práci s mládeží, a zviditelnit tak dopad práce s mládeží na příslušné oblasti politiky a praktické disciplíny. |
| --- | --- |

f)

Respektovat specifickou integritu a dopad práce s mládeží a současně stanovit a ocenit osobní, sociální a profesionální dovednosti a kompetence vyplývající z účasti mladých lidí na práci s mládeží, a zviditelnit tak dopad práce s mládeží na příslušné oblasti politiky a praktické disciplíny.

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY A KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ A S NÁLEŽITÝM ZOHLEDNĚNÍM ZÁSADY SUBSIDIARITY:

| 15. | Podporovaly jak v rámci politiky, tak i v praxi posilování vztahů s oblastmi spojenými s mládeží, jako je zdraví, vzdělávání, odborná příprava, zaměstnanost, kultura a sport, a to prostřednictvím otevřené metody koordinace. |
| --- | --- |

15.

Podporovaly jak v rámci politiky, tak i v praxi posilování vztahů s oblastmi spojenými s mládeží, jako je zdraví, vzdělávání, odborná příprava, zaměstnanost, kultura a sport, a to prostřednictvím otevřené metody koordinace.

| 16. | V opatřeních i praxi práce s mládeží kladly důraz na kvalitu a dosahování výsledků této práce, které přispívají k rozvoji, dobrým životním podmínkám a sociálnímu začleňování mladých lidí. |
| --- | --- |

16.

V opatřeních i praxi práce s mládeží kladly důraz na kvalitu a dosahování výsledků této práce, které přispívají k rozvoji, dobrým životním podmínkám a sociálnímu začleňování mladých lidí.

| 17. | Podporovaly užší spolupráci mezi všemi zúčastněnými stranami zapojenými do práce s mládeží (zejména výzkumnými pracovníky, tvůrci politik, organizacemi občanské společnosti, lidmi z praxe a mladými lidmi) s cílem určit dopad kvalitní práce s mládeží na mladé lidi samotné, sektor mládeže a příslušné oblasti politiky například prokazováním dopadu kvalitní práce s mládeží, usnadněním a zlepšením uznávání a validace neformálního a informálního učení na vnitrostátní úrovni a úrovni EU. |
| --- | --- |

17.

Podporovaly užší spolupráci mezi všemi zúčastněnými stranami zapojenými do práce s mládeží (zejména výzkumnými pracovníky, tvůrci politik, organizacemi občanské společnosti, lidmi z praxe a mladými lidmi) s cílem určit dopad kvalitní práce s mládeží na mladé lidi samotné, sektor mládeže a příslušné oblasti politiky například prokazováním dopadu kvalitní práce s mládeží, usnadněním a zlepšením uznávání a validace neformálního a informálního učení na vnitrostátní úrovni a úrovni EU.

| 18. | Povzbuzovaly a podporovaly mladé lidi prostřednictvím vzdělávání, občanské společnosti a kvalitní práce s mládeží k účasti na demokratickém životě a k využívání stávajících a nových nástrojů s cílem přispět k rozvoji politik, čímž dojde k posílení jejich rozvoje, zlepšení životních podmínek a sociálnímu začlenění. |
| --- | --- |

18.

Povzbuzovaly a podporovaly mladé lidi prostřednictvím vzdělávání, občanské společnosti a kvalitní práce s mládeží k účasti na demokratickém životě a k využívání stávajících a nových nástrojů s cílem přispět k rozvoji politik, čímž dojde k posílení jejich rozvoje, zlepšení životních podmínek a sociálnímu začlenění.

| 19. | Prostřednictvím příležitostí a programů v rámci kvalitní práce s mládeží podporovaly u mladých lidí učení vycházející ze zkušeností a rozvoj dovedností, včetně přenositelných dovedností, a uznávání a validaci těchto dovedností a kompetencí. |
| --- | --- |

19.

Prostřednictvím příležitostí a programů v rámci kvalitní práce s mládeží podporovaly u mladých lidí učení vycházející ze zkušeností a rozvoj dovedností, včetně přenositelných dovedností, a uznávání a validaci těchto dovedností a kompetencí.

| 20. | Podporovaly sektor mládeže při rozvíjení jeho struktur, pracovních metod a komunikačních kanálů, aby bylo osloveno více mladých lidí, zejména těch, kteří jsou ohroženi sociálním vyloučením. |
| --- | --- |

20.

Podporovaly sektor mládeže při rozvíjení jeho struktur, pracovních metod a komunikačních kanálů, aby bylo osloveno více mladých lidí, zejména těch, kteří jsou ohroženi sociálním vyloučením.

| 21. | Povzbuzovaly a podporovaly dobrovolné zapojení do opatření pro mládež na podporu rozmanitosti, sociálního začleňování a budování společenského kapitálu. |
| --- | --- |

21.

Povzbuzovaly a podporovaly dobrovolné zapojení do opatření pro mládež na podporu rozmanitosti, sociálního začleňování a budování společenského kapitálu.

| 22. | Podporovaly přínos kvalitní práce s mládeží maximalizací možností financování na podporu účinné práce s mládeží. |
| --- | --- |

22.

Podporovaly přínos kvalitní práce s mládeží maximalizací možností financování na podporu účinné práce s mládeží.

| 23. | Prostřednictvím odpovídajících programů, platforem a patřičných zdrojů povzbuzovaly evropskou a mezinárodní výměnu osvědčených postupů, odbornou přípravu, získávání dovedností a vzájemné učení na poli práce s mládeží zaměřené na kvalitu. |
| --- | --- |

23.

Prostřednictvím odpovídajících programů, platforem a patřičných zdrojů povzbuzovaly evropskou a mezinárodní výměnu osvědčených postupů, odbornou přípravu, získávání dovedností a vzájemné učení na poli práce s mládeží zaměřené na kvalitu.

| 24. | Vytvořily tematickou odbornou skupinu, která posoudí kvalitu systémů zabývajících se prací s mládeží v členských státech EU a prozkoumá, jakým způsobem lze rozvíjet společné ukazatele nebo rámce. Náplň činnosti této skupiny bude vycházet z připravované studie Evropské komise. Výsledkem pak bude zpráva, v níž budou nastíněna doporučení pro Pracovní skupinu pro mládež. Návrh oblasti působnosti a členství v této tematické odborné skupině je uveden v příloze. |
| --- | --- |

24.

Vytvořily tematickou odbornou skupinu, která posoudí kvalitu systémů zabývajících se prací s mládeží v členských státech EU a prozkoumá, jakým způsobem lze rozvíjet společné ukazatele nebo rámce. Náplň činnosti této skupiny bude vycházet z připravované studie Evropské komise. Výsledkem pak bude zpráva, v níž budou nastíněna doporučení pro Pracovní skupinu pro mládež. Návrh oblasti působnosti a členství v této tematické odborné skupině je uveden v příloze.

VYZÝVAJÍ KOMISI, ABY:

| 25. | Při určování iniciativ, kterých je zapotřebí na podporu kvalitní a účinné práce s mládeží, vycházela z výsledků zjištění své připravované studie o významu práce s mládeží. |
| --- | --- |

25.

Při určování iniciativ, kterých je zapotřebí na podporu kvalitní a účinné práce s mládeží, vycházela z výsledků zjištění své připravované studie o významu práce s mládeží.

| 26. | Zohlednila další výzkumné studie a iniciativy v dané oblasti, šířila výsledky zjištění a rozvíjela vědomosti týkající se politiky práce s mládeží, výzkumu, praxe, komunit mladých lidí a souvisejících oblastí politik. |
| --- | --- |

26.

Zohlednila další výzkumné studie a iniciativy v dané oblasti, šířila výsledky zjištění a rozvíjela vědomosti týkající se politiky práce s mládeží, výzkumu, praxe, komunit mladých lidí a souvisejících oblastí politik.

| 27. | Zvážila vhodná opatření v návaznosti na připravovanou studii o významu práce s mládeží a výsledek činnosti tematické odborné skupiny pro kvalitní práci s mládeží. |
| --- | --- |

27.

Zvážila vhodná opatření v návaznosti na připravovanou studii o významu práce s mládeží a výsledek činnosti tematické odborné skupiny pro kvalitní práci s mládeží.

---

(1)  Usnesení Rady ze dne 27. listopadu 2009 o obnoveném rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže (2010–2018 – Úř. věst. C 311, 19.12.2009, s. 1) a společná zpráva Rady a Komise za rok 2012 o provádění obnoveného rámce evropské spolupráce v oblasti mládeže (Strategie EU pro mládež 2010–2018) (Úř. věst. C 394, 20.12.2012, s. 5).

(2)  Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.

(3)  Dokument 7808/13.

(4)  Neformální a informální učení jak jsou definovány v doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (Úř. věst. C 398, 22.12.2012).

(5)  Usnesení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 19. listopadu 2010 o práci s mládeží, s. 3.

---

PŘÍLOHA

Návrh oblasti působnosti a navrhovaná kritéria pro členství v tematické odborné skupině, která má být vytvořena členskými státy EU a Komisí

Účel

Posoudit kvalitu systémů práce s mládeží v členských státech EU a prozkoumat, jak lze rozvíjet společné ukazatele nebo rámce. Tato práce bude zahrnovat ukázky praxe, průběhu a výsledků práce s mládeží a jejího vlivu na zapojení, rozvoj a pokrok mladých lidí.

Členství

| — | Účast členských států v této tematické odborné skupině bude dobrovolná. Členské státy se mohou kdykoliv připojit. |
| --- | --- |

—

Účast členských států v této tematické odborné skupině bude dobrovolná. Členské státy se mohou kdykoliv připojit.

| — | Prostřednictvím Komise by členské státy měly jmenovat osoby vyznačující se zkušenostmi a odborností v dané tematické oblasti. Kandidáti zajistí, aby vnitrostátní orgány a další příslušné zúčastněné strany byly informovány o pokroku dosaženém odbornou skupinou. |
| --- | --- |

—

Prostřednictvím Komise by členské státy měly jmenovat osoby vyznačující se zkušenostmi a odborností v dané tematické oblasti. Kandidáti zajistí, aby vnitrostátní orgány a další příslušné zúčastněné strany byly informovány o pokroku dosaženém odbornou skupinou.

| — | V případě potřeby může tematická odborná skupina přizvat další kandidáty. |
| --- | --- |

—

V případě potřeby může tematická odborná skupina přizvat další kandidáty.

| — | Tematická odborná skupina může rovněž přizvat zástupce zúčastněných stran zapojených do práce s mládeží a zástupce zemí, které se nezúčastňují programu EU „Mládež v akci“ nebo následného programu, bude-li to považovat za vhodné. |
| --- | --- |

—

Tematická odborná skupina může rovněž přizvat zástupce zúčastněných stran zapojených do práce s mládeží a zástupce zemí, které se nezúčastňují programu EU „Mládež v akci“ nebo následného programu, bude-li to považovat za vhodné.

Pracovní postupy

| — | Činnost tematické odborné skupiny se bude zabývat příslušnými úkoly a bude časově omezena (maximálně 18 měsíců). Skupina vypracuje podrobný popis oblasti své působnosti a stručný pracovní program s měřitelnými a dosažitelnými výstupy. |
| --- | --- |

—

Činnost tematické odborné skupiny se bude zabývat příslušnými úkoly a bude časově omezena (maximálně 18 měsíců). Skupina vypracuje podrobný popis oblasti své působnosti a stručný pracovní program s měřitelnými a dosažitelnými výstupy.

| — | Na zahajujícím zasedání tematické odborné skupiny tato skupina jmenuje předsedu a místopředsedu. |
| --- | --- |

—

Na zahajujícím zasedání tematické odborné skupiny tato skupina jmenuje předsedu a místopředsedu.

| — | Všechna zasedání se budou konat v Bruselu, členské státy však budou případně moci samy uspořádat příležitostná zasedání. |
| --- | --- |

—

Všechna zasedání se budou konat v Bruselu, členské státy však budou případně moci samy uspořádat příležitostná zasedání.

| — | Pro vytvoření a činnost této odborné skupiny poskytne Komise příslušnou odbornou podporu a zajistí logistické a administrativní zázemí. |
| --- | --- |

—

Pro vytvoření a činnost této odborné skupiny poskytne Komise příslušnou odbornou podporu a zajistí logistické a administrativní zázemí.

| — | Skupina budou pravidelně informovat Pracovní skupinu pro mládež o pokroku. |
| --- | --- |

—

Skupina budou pravidelně informovat Pracovní skupinu pro mládež o pokroku.

| — | Předloží jí rovněž závěrečnou zprávu obsahující doporučení, aby ji informovala o vývoji politiky a opatření v oblasti práce s mládeží. |
| --- | --- |

—

Předloží jí rovněž závěrečnou zprávu obsahující doporučení, aby ji informovala o vývoji politiky a opatření v oblasti práce s mládeží.

---

| 14.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 168/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 168/10

---

Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o dvojí kariéře sportovců

2013/C 168/04

RADA EVROPSKÉ UNIE A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ,

PŘIPOMÍNAJÍCE:

že Rada stanovila dne 20. května 2011 pracovní plán Evropské unie v oblasti sportu na období let 2011–2014, v jehož rámci byla vyzdvižena úloha vzdělávání, odborné přípravy a kvalifikace v oblasti sportu a byla vytvořena odborná skupina pro vzdělávání a odbornou přípravu v oblasti sportu za účelem vypracování návrhu evropských pokynů týkajících se dvojí kariéry;

VÍTAJÍCE:

Pokyny EU ke dvojí kariéře sportovců, které členské státy a odborná skupina pro vzdělávání a odbornou přípravu v oblasti sportu spadající pod Komisi vypracovaly na základě návrhu ad hoc skupiny odborníků pro dvojí kariéru a které vyzývají k řadě politických opatření na podporu dvojí kariéry v oblasti sportu (1);

VĚDOMI SI TOHO, ŽE:

| 1. | pro účely těchto závěrů Rady by se „sportovcem“ měl rozumět „talentovaný sportovec“ nebo „vrcholový sportovec“, a to sportovci i sportovkyně, včetně zdravotně postižených sportovců, respektujíce Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením,






  — | „talentovaným sportovcem“ by se měl rozumět sportovec, kterého určitá sportovní organizace, řídící orgán nebo příslušný stát uznává jakožto sportovce s potenciálem k dosažení vrcholové sportovní kariéry, |
| --- | --- | --- |

1.

pro účely těchto závěrů Rady by se „sportovcem“ měl rozumět „talentovaný sportovec“ nebo „vrcholový sportovec“, a to sportovci i sportovkyně, včetně zdravotně postižených sportovců, respektujíce Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením,

—

„talentovaným sportovcem“ by se měl rozumět sportovec, kterého určitá sportovní organizace, řídící orgán nebo příslušný stát uznává jakožto sportovce s potenciálem k dosažení vrcholové sportovní kariéry,

| — | „vrcholovým sportovcem“ by se měl rozumět sportovec, který má profesionální smlouvu se zaměstnavatelem působícím v oblasti sportu nebo se sportovní organizací, nebo sportovec, jehož status vrcholového sportovce uznává určitá sportovní organizace, řídící orgán nebo příslušný stát na základě dosažených úspěchů a výsledků; |
| --- | --- |

—

„vrcholovým sportovcem“ by se měl rozumět sportovec, který má profesionální smlouvu se zaměstnavatelem působícím v oblasti sportu nebo se sportovní organizací, nebo sportovec, jehož status vrcholového sportovce uznává určitá sportovní organizace, řídící orgán nebo příslušný stát na základě dosažených úspěchů a výsledků;

| 2. | „dvojí kariérou“ by se měla rozumět situace, kdy sportovci mohou bez nepřiměřených osobních důsledků pružně kombinovat sportovní kariéru se vzděláváním nebo prací, aby chránili své morální, zdravotní, vzdělávací a profesionální zájmy, aniž by tím jeden z těchto cílů ohrozili, přičemž zvláštní důraz se klade na pokračující formální vzdělávání mladých sportovců; |
| --- | --- |

2.

„dvojí kariérou“ by se měla rozumět situace, kdy sportovci mohou bez nepřiměřených osobních důsledků pružně kombinovat sportovní kariéru se vzděláváním nebo prací, aby chránili své morální, zdravotní, vzdělávací a profesionální zájmy, aniž by tím jeden z těchto cílů ohrozili, přičemž zvláštní důraz se klade na pokračující formální vzdělávání mladých sportovců;

| 3. | je třeba, aby bylo možné zkombinovat vrcholové sportovní výkony se vzděláváním a kariérou, tak aby sportovci mohli využít své silné stránky k dalšímu přínosu pro společnost a prostřednictvím účasti na sportovní činnosti nabyli vědomosti, dovednosti a kompetence; na základě doporučení Rady o uznávání neformálního a informálního učení (2) by členské státy měly tyto vědomosti, dovednosti a kompetence zohledňovat a uznávat; |
| --- | --- |

3.

je třeba, aby bylo možné zkombinovat vrcholové sportovní výkony se vzděláváním a kariérou, tak aby sportovci mohli využít své silné stránky k dalšímu přínosu pro společnost a prostřednictvím účasti na sportovní činnosti nabyli vědomosti, dovednosti a kompetence; na základě doporučení Rady o uznávání neformálního a informálního učení (2) by členské státy měly tyto vědomosti, dovednosti a kompetence zohledňovat a uznávat;

| 4. | podpora dvojí kariéry přispívá k plnění řady cílů v rámci strategie Evropa 2020 (3) (předcházení předčasnému ukončování školní docházky, více osob s vysokoškolským vzděláním, vyšší zaměstnatelnost) a zvyšuje účinnost politik v oblasti sportu tím, že se více sportovců déle věnuje sportu; |
| --- | --- |

4.

podpora dvojí kariéry přispívá k plnění řady cílů v rámci strategie Evropa 2020 (3) (předcházení předčasnému ukončování školní docházky, více osob s vysokoškolským vzděláním, vyšší zaměstnatelnost) a zvyšuje účinnost politik v oblasti sportu tím, že se více sportovců déle věnuje sportu;

| 5. | stále více sportovců pravidelně trénuje nebo se účastní soutěží a závodů v zahraničí, což skloubení sportovní kariéry se školou, studiem nebo kariérou mimo oblast sportu komplikuje. V rámci evropské populace tito sportovci vykazují jednu z nejvyšších úrovní mezinárodní mobility; |
| --- | --- |

5.

stále více sportovců pravidelně trénuje nebo se účastní soutěží a závodů v zahraničí, což skloubení sportovní kariéry se školou, studiem nebo kariérou mimo oblast sportu komplikuje. V rámci evropské populace tito sportovci vykazují jednu z nejvyšších úrovní mezinárodní mobility;

| 6. | sportovci přispívají významně k obrazu sportu a fyzické aktivity, předávají společnosti pozitivní hodnoty, jako je spravedlnost a touha po úspěchu, a představují vzorové modely pro nábor mladých sportovců. Jsou rovněž významnými zástupci svých domovských zemí. V tomto kontextu je odpovědností všech sportovních organizací a vlád, aby umožnily sportovcům uspět v rámci dvojí kariéry a zajistily jim, že nebudou po skončení své kariéry znevýhodněni (4); |
| --- | --- |

6.

sportovci přispívají významně k obrazu sportu a fyzické aktivity, předávají společnosti pozitivní hodnoty, jako je spravedlnost a touha po úspěchu, a představují vzorové modely pro nábor mladých sportovců. Jsou rovněž významnými zástupci svých domovských zemí. V tomto kontextu je odpovědností všech sportovních organizací a vlád, aby umožnily sportovcům uspět v rámci dvojí kariéry a zajistily jim, že nebudou po skončení své kariéry znevýhodněni (4);

| 7. | sport dětí musí být vždy prováděn v souladu s Úmluvou OSN o právech dítěte. Zvláštní péče by měla být věnována tomu, aby se zajistilo, že zapojení dětí do přípravy na vrcholový sport není kontraproduktivní ani neškodí jejich dobrému fyzickému, sociálnímu a emocionálnímu stavu (4); |
| --- | --- |

7.

sport dětí musí být vždy prováděn v souladu s Úmluvou OSN o právech dítěte. Zvláštní péče by měla být věnována tomu, aby se zajistilo, že zapojení dětí do přípravy na vrcholový sport není kontraproduktivní ani neškodí jejich dobrému fyzickému, sociálnímu a emocionálnímu stavu (4);

| 8. | hlavními výzvami v souvislosti s kvalitou vzdělávání a podpůrných služeb pro sportovce, kteří se věnují vrcholovému sportu v Evropě, jsou:






  — | zajištění rozvoje sportovců, zejména mimo jiné pokud jde o druhy sportu vyžadující specializaci v raném věku (prováděné v souladu s Úmluvou OSN o právech dítěte), jakož i mladých lidí v rámci vzdělávání a odborné přípravy, |
| --- | --- | --- |

8.

hlavními výzvami v souvislosti s kvalitou vzdělávání a podpůrných služeb pro sportovce, kteří se věnují vrcholovému sportu v Evropě, jsou:

—

zajištění rozvoje sportovců, zejména mimo jiné pokud jde o druhy sportu vyžadující specializaci v raném věku (prováděné v souladu s Úmluvou OSN o právech dítěte), jakož i mladých lidí v rámci vzdělávání a odborné přípravy,

| — | dosažení rovnováhy mezi sportovní přípravou a vzděláváním a, později v životě, rovnováhy mezi sportovní přípravou a výkonem zaměstnání, |
| --- | --- |

—

dosažení rovnováhy mezi sportovní přípravou a vzděláváním a, později v životě, rovnováhy mezi sportovní přípravou a výkonem zaměstnání,

| — | fáze ukončování sportovní kariéry sportovců, včetně těch, kteří sportu zanechají předčasně (4); |
| --- | --- |

—

fáze ukončování sportovní kariéry sportovců, včetně těch, kteří sportu zanechají předčasně (4);

| 9. | chtějí-li sport provozovat na vysoké úrovni, jsou mnozí sportovci nuceni přispívat na financování své sportovní činnosti, a to často prostřednictvím podpory ze strany rodiny, studentských půjček či zaměstnání na částečný nebo plný úvazek. Někteří sportovci úplně opouštějí oblast sportu, protože je obtížné skloubit jejich sportovní kariéru se vzděláváním nebo prací; |
| --- | --- |

9.

chtějí-li sport provozovat na vysoké úrovni, jsou mnozí sportovci nuceni přispívat na financování své sportovní činnosti, a to často prostřednictvím podpory ze strany rodiny, studentských půjček či zaměstnání na částečný nebo plný úvazek. Někteří sportovci úplně opouštějí oblast sportu, protože je obtížné skloubit jejich sportovní kariéru se vzděláváním nebo prací;

| 10. | pokud dokáží sportovci skloubit sportovní kariéru se vzděláváním nebo prací, má to velký přínos, mimo jiné v oblasti zdraví (například vyvážený životní styl a méně stresu) a rozvoje (například rozvoj dovedností, které lze uplatnit při sportu, vzdělávání nebo v jiných oblastech života), v sociální oblasti (širší sociální sítě a systémy sociální podpory) a z hlediska lepších vyhlídek na budoucí zaměstnání; |
| --- | --- |

10.

pokud dokáží sportovci skloubit sportovní kariéru se vzděláváním nebo prací, má to velký přínos, mimo jiné v oblasti zdraví (například vyvážený životní styl a méně stresu) a rozvoje (například rozvoj dovedností, které lze uplatnit při sportu, vzdělávání nebo v jiných oblastech života), v sociální oblasti (širší sociální sítě a systémy sociální podpory) a z hlediska lepších vyhlídek na budoucí zaměstnání;

VYZÝVAJÍ V TÉTO SOUVISLOSTI ČLENSKÉ STÁTY EU, SPORTOVNÍ ORGANIZACE A ZÚČASTNĚNÉ STRANY, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ A OBLASTÍ ODPOVĚDNOSTI SE ZOHLEDNĚNÍM NEZÁVISLOSTI SPORTOVNÍCH ORGANIZACÍ:

| 1. | vypracovaly na základě zásad obsažených v pokynech EU ke dvojí kariéře sportovců politický rámec nebo vnitrostátní pokyny ke dvojí kariéře sportovců, přičemž do tohoto procesu by se měly zapojit všechny příslušné zúčastněné strany, například ministerstva sportu, zdravotnictví, vzdělávání, práce, obrany, mládeže, vnitra a financí a jiné orgány, sportovní organizace, řídící orgány, vzdělávací instituce, podniky, obchodní komory a odbory, jakož i orgány zastupující sportovce; |
| --- | --- |

1.

vypracovaly na základě zásad obsažených v pokynech EU ke dvojí kariéře sportovců politický rámec nebo vnitrostátní pokyny ke dvojí kariéře sportovců, přičemž do tohoto procesu by se měly zapojit všechny příslušné zúčastněné strany, například ministerstva sportu, zdravotnictví, vzdělávání, práce, obrany, mládeže, vnitra a financí a jiné orgány, sportovní organizace, řídící orgány, vzdělávací instituce, podniky, obchodní komory a odbory, jakož i orgány zastupující sportovce;

| 2. | podporovaly spolupráci a dohody mezi všemi příslušnými zúčastněnými stranami při vypracování a provádění opatření v oblasti dvojí kariéry; |
| --- | --- |

2.

podporovaly spolupráci a dohody mezi všemi příslušnými zúčastněnými stranami při vypracování a provádění opatření v oblasti dvojí kariéry;

| 3. | vybízely k meziodvětvové spolupráci a podporovaly opatření a výzkum s cílem vymezit a řešit problémy, s nimiž se sportovci potýkají, pokud jde o vzdělávání i pracovní prostředí; |
| --- | --- |

3.

vybízely k meziodvětvové spolupráci a podporovaly opatření a výzkum s cílem vymezit a řešit problémy, s nimiž se sportovci potýkají, pokud jde o vzdělávání i pracovní prostředí;

| 4. | prosazovaly výměnu osvědčených postupů a zkušeností týkajících se dvojí kariéry mezi členskými státy na místní a regionální úrovni i na úrovni členských států; |
| --- | --- |

4.

prosazovaly výměnu osvědčených postupů a zkušeností týkajících se dvojí kariéry mezi členskými státy na místní a regionální úrovni i na úrovni členských států;

| 5. | zajistily rovné uplatňování již existujících opatření na podporu dvojí kariéry, pokud jde o sportovce a sportovkyně, a zohlednily zvláštní potřeby zdravotně postižených sportovců; |
| --- | --- |

5.

zajistily rovné uplatňování již existujících opatření na podporu dvojí kariéry, pokud jde o sportovce a sportovkyně, a zohlednily zvláštní potřeby zdravotně postižených sportovců;

| 6. | vybízely sportovní organizace a vzdělávací instituce, aby zajistily, že práci nebo dobrovolnické činnosti na podporu sportovců s dvojí kariérou se věnují pouze vhodně kvalifikovaní nebo vyškolení pracovníci; |
| --- | --- |

6.

vybízely sportovní organizace a vzdělávací instituce, aby zajistily, že práci nebo dobrovolnické činnosti na podporu sportovců s dvojí kariérou se věnují pouze vhodně kvalifikovaní nebo vyškolení pracovníci;

| 7. | prosazovaly uplatňování standardů kvality ve sportovních akademiích a vrcholových tréninkových střediscích, například pokud jde o pracovníky věnující se otázce dvojí kariéry, bezpečnostní a ochranná opatření a transparentnost v oblasti práv sportovců; |
| --- | --- |

7.

prosazovaly uplatňování standardů kvality ve sportovních akademiích a vrcholových tréninkových střediscích, například pokud jde o pracovníky věnující se otázce dvojí kariéry, bezpečnostní a ochranná opatření a transparentnost v oblasti práv sportovců;

| 8. | pokud jde o vzdělávání sportovců,






  — | umožnily sportovcům v rámci souvisejících politik nebo právních systémů kombinovat sportovní činnosti se vzděláváním, případně i v rámci sítí vzdělávacích institucí. V tomto ohledu by mohly pomoci přizpůsobené akademické cykly, individuální studijní plány, dálkové studium a elektronické učení, doplňková výuka s pomocí tutorů a pružné termíny zkoušek, |
| --- | --- | --- |

8.

pokud jde o vzdělávání sportovců,

—

umožnily sportovcům v rámci souvisejících politik nebo právních systémů kombinovat sportovní činnosti se vzděláváním, případně i v rámci sítí vzdělávacích institucí. V tomto ohledu by mohly pomoci přizpůsobené akademické cykly, individuální studijní plány, dálkové studium a elektronické učení, doplňková výuka s pomocí tutorů a pružné termíny zkoušek,

| — | zvážily přínosy zavedení kvalitního systému akreditace na vnitrostátní úrovni pro služby v oblasti dvojí kariéry poskytované ve střediscích odborné přípravy, sportovních školách, sportovních akademiích, sportovních klubech, sportovních federacích nebo na univerzitách, |
| --- | --- |

—

zvážily přínosy zavedení kvalitního systému akreditace na vnitrostátní úrovni pro služby v oblasti dvojí kariéry poskytované ve střediscích odborné přípravy, sportovních školách, sportovních akademiích, sportovních klubech, sportovních federacích nebo na univerzitách,

| — | zvážily podporu vzdělávacích institucí na vnitrostátní úrovni a mezi členskými státy s cílem spolupracovat na přizpůsobených vzdělávacích programech a za prioritu považovat zavedení rovnocennosti mezi kvalifikačními úrovněmi popsanými v evropském rámci kvalifikací, |
| --- | --- |

—

zvážily podporu vzdělávacích institucí na vnitrostátní úrovni a mezi členskými státy s cílem spolupracovat na přizpůsobených vzdělávacích programech a za prioritu považovat zavedení rovnocennosti mezi kvalifikačními úrovněmi popsanými v evropském rámci kvalifikací,

| — | zvážily opatření, která usnadní a podpoří geografickou mobilitu sportovců s cílem umožnit skloubení jejich sportovní kariéry se vzdělávacími programy v zahraničí, |
| --- | --- |

—

zvážily opatření, která usnadní a podpoří geografickou mobilitu sportovců s cílem umožnit skloubení jejich sportovní kariéry se vzdělávacími programy v zahraničí,

| — | podporovaly rozvoj programů odborné přípravy nebo kvalifikací ve sportovním odvětví určených sportovcům prostřednictvím podpory vazeb mezi poskytovateli vzdělávání a sportovními organizacemi, |
| --- | --- |

—

podporovaly rozvoj programů odborné přípravy nebo kvalifikací ve sportovním odvětví určených sportovcům prostřednictvím podpory vazeb mezi poskytovateli vzdělávání a sportovními organizacemi,

| — | pokračovaly v práci na vnitrostátních rámcích kvalifikací za účelem sladění sportovních kurzů, kvalifikací a certifikací pro povolání v odvětví služeb podporujících dvojí kariéru s evropským rámcem kvalifikací, |
| --- | --- |

—

pokračovaly v práci na vnitrostátních rámcích kvalifikací za účelem sladění sportovních kurzů, kvalifikací a certifikací pro povolání v odvětví služeb podporujících dvojí kariéru s evropským rámcem kvalifikací,

| 9. | pokud jde o práci sportovců,






  — | podporovaly konkrétně zaměřené akce (semináře, konference, workshopy, společenské akce, burzy pracovních míst) pro sportovce s cílem zdůraznit význam dvojí kariéry a poskytnout sportovcům informace o dostupných službách a jiných opatřeních na podporu práce, |
| --- | --- | --- |

9.

pokud jde o práci sportovců,

—

podporovaly konkrétně zaměřené akce (semináře, konference, workshopy, společenské akce, burzy pracovních míst) pro sportovce s cílem zdůraznit význam dvojí kariéry a poskytnout sportovcům informace o dostupných službách a jiných opatřeních na podporu práce,

| — | zvážily zavedení zvláštních programů na podporu dvojí kariéry pro sportovce pracující ve veřejných službách, které by rovněž sloužily jako příklad osvědčených postupů pro jiné zaměstnavatele, |
| --- | --- |

—

zvážily zavedení zvláštních programů na podporu dvojí kariéry pro sportovce pracující ve veřejných službách, které by rovněž sloužily jako příklad osvědčených postupů pro jiné zaměstnavatele,

| — | zvážily prostor pro opatření kompenzující znevýhodnění sportovců v důsledku jejich nepravidelného zapojení do pracovního trhu, |
| --- | --- |

—

zvážily prostor pro opatření kompenzující znevýhodnění sportovců v důsledku jejich nepravidelného zapojení do pracovního trhu,

| — | prosazovaly pokyny a podporu pro vrcholové sportovce, kteří končí se sportovní činností, tak aby se mohli připravit na kariéru v rámci širšího pracovního trhu a zahájit a rozvíjet ji, až jejich sportovní kariéra skončí, |
| --- | --- |

—

prosazovaly pokyny a podporu pro vrcholové sportovce, kteří končí se sportovní činností, tak aby se mohli připravit na kariéru v rámci širšího pracovního trhu a zahájit a rozvíjet ji, až jejich sportovní kariéra skončí,

| — | zahrnuly otázku dvojí kariéry do programu sociálního dialogu na úrovni členských států a EU; |
| --- | --- |

—

zahrnuly otázku dvojí kariéry do programu sociálního dialogu na úrovni členských států a EU;

| 10. | pokud jde o zdraví sportovců,






  — | zvážily podporu spolupráce mezi orgány v oblasti sportu, ochrany zdraví a vzdělávání za účelem poskytnutí sportovcům zdravotní a psychologické pomoci prostřednictvím vzdělávacích programů v oblasti dovedností potřebných pro život, zdravého životního stylu, výživy, předcházení úrazům a rehabilitačních technik a zohlednily zejména morální integritu nezletilých osob a přechod sportovců na jiný způsob života po ukončení sportovní kariéry, |
| --- | --- | --- |

10.

pokud jde o zdraví sportovců,

—

zvážily podporu spolupráce mezi orgány v oblasti sportu, ochrany zdraví a vzdělávání za účelem poskytnutí sportovcům zdravotní a psychologické pomoci prostřednictvím vzdělávacích programů v oblasti dovedností potřebných pro život, zdravého životního stylu, výživy, předcházení úrazům a rehabilitačních technik a zohlednily zejména morální integritu nezletilých osob a přechod sportovců na jiný způsob života po ukončení sportovní kariéry,

| — | orgány působící v oblasti veřejného zdraví a poskytovatelé soukromého pojištění se vyzývají, aby případně uvažovaly o pojistných podmínkách, které by zaměstnavatelům, pracujícím sportovcům a bývalým sportovcům poskytly dodatečné zaměstnanecké krytí týkající se sportovních úrazů, a zohlednily zejména přechod na jiný způsob života po skončení sportovní kariéry; |
| --- | --- |

—

orgány působící v oblasti veřejného zdraví a poskytovatelé soukromého pojištění se vyzývají, aby případně uvažovaly o pojistných podmínkách, které by zaměstnavatelům, pracujícím sportovcům a bývalým sportovcům poskytly dodatečné zaměstnanecké krytí týkající se sportovních úrazů, a zohlednily zejména přechod na jiný způsob života po skončení sportovní kariéry;

| 11. | pokud jde o finanční otázky sportovců,






  — | se případně zabývaly možnostmi zavedení nebo dalšího rozvoje systémů finanční podpory sportovců z řad studentů, které by zohledňovaly různé fáze dvojí kariéry, |
| --- | --- | --- |

11.

pokud jde o finanční otázky sportovců,

—

se případně zabývaly možnostmi zavedení nebo dalšího rozvoje systémů finanční podpory sportovců z řad studentů, které by zohledňovaly různé fáze dvojí kariéry,

| — | zvážily případné vytvoření zvláštních stipendií na podporu dvojí kariéry na vzdělávacích institucích a institucích poskytujících odborné vzdělávání a přípravu, která by sportovcům umožnila skloubit vzdělávání se sportem. Tato stipendia by mohla sestávat z finanční pomoci týkající se některých výdajů souvisejících se sportem, plateb školného v rámci zvláštních vzdělávacích programů nebo podpůrných služeb specificky zohledňujících přechod na jiný způsob života po skončení sportovní kariéry; |
| --- | --- |

—

zvážily případné vytvoření zvláštních stipendií na podporu dvojí kariéry na vzdělávacích institucích a institucích poskytujících odborné vzdělávání a přípravu, která by sportovcům umožnila skloubit vzdělávání se sportem. Tato stipendia by mohla sestávat z finanční pomoci týkající se některých výdajů souvisejících se sportem, plateb školného v rámci zvláštních vzdělávacích programů nebo podpůrných služeb specificky zohledňujících přechod na jiný způsob života po skončení sportovní kariéry;

S OHLEDEM NA NEZÁVISLOST SPORTOVNÍCH ORGANIZACÍ TYTO ORGANIZACE VYZÝVAJÍ, ABY:

| 1. | zajistily podporu úspěchu dvojí kariéry sportovců na všech interních úrovních (například jmenováním kvalifikovaných poradců, kteří pomáhají sportovcům od počátku jejich sportovní kariéry do jejího konce/ukončení; tím, že příslušní trenéři a podpůrní pracovníci zohledňují nároky na vzdělávání nebo práci; plánováním vnitrostátních a mezinárodních sportovních událostí způsobem, který zohlední nároky související se vzděláváním nebo prací sportovců a chrání sportovce před nadměrnou zátěží) (5); |
| --- | --- |

1.

zajistily podporu úspěchu dvojí kariéry sportovců na všech interních úrovních (například jmenováním kvalifikovaných poradců, kteří pomáhají sportovcům od počátku jejich sportovní kariéry do jejího konce/ukončení; tím, že příslušní trenéři a podpůrní pracovníci zohledňují nároky na vzdělávání nebo práci; plánováním vnitrostátních a mezinárodních sportovních událostí způsobem, který zohlední nároky související se vzděláváním nebo prací sportovců a chrání sportovce před nadměrnou zátěží) (5);

| 2. | vyvíjely sítě a mechanismy zřízené v rámci členských států nebo veřejných sportovních orgánů a poskytovaly vedení a plně se do těchto sítí a mechanismů zapojovaly za účelem vytvoření a zavedení služeb na podporu dvojí kariéry sportovců; |
| --- | --- |

2.

vyvíjely sítě a mechanismy zřízené v rámci členských států nebo veřejných sportovních orgánů a poskytovaly vedení a plně se do těchto sítí a mechanismů zapojovaly za účelem vytvoření a zavedení služeb na podporu dvojí kariéry sportovců;

| 3. | zvážily jmenování zvláštních „ambasadorů“ z řad sportovců s dvojí kariérou na důkaz toho, že lze zároveň dosáhnout úspěchu ve vrcholovém sportu a ve vzdělávání nebo práci; |
| --- | --- |

3.

zvážily jmenování zvláštních „ambasadorů“ z řad sportovců s dvojí kariérou na důkaz toho, že lze zároveň dosáhnout úspěchu ve vrcholovém sportu a ve vzdělávání nebo práci;

| 4. | spolupracovaly s obchodními komorami a odbory, jakož i s podniky s cílem zvýšit povědomí o tom, jaká pozitiva a výhody mohou sportovci přinést zaměstnavatelům, a rovněž za účelem podpory pružných pracovních podmínek pro sportovce; |
| --- | --- |

4.

spolupracovaly s obchodními komorami a odbory, jakož i s podniky s cílem zvýšit povědomí o tom, jaká pozitiva a výhody mohou sportovci přinést zaměstnavatelům, a rovněž za účelem podpory pružných pracovních podmínek pro sportovce;

| 5. | podporovaly sjednávání sponzorských dohod se společnostmi, které umožní sportovcům získat pracovní zkušenosti, přednostní nábor nebo pružné pracovní podmínky ve sponzorské společnosti nebo jejích partnerských společnostech; |
| --- | --- |

5.

podporovaly sjednávání sponzorských dohod se společnostmi, které umožní sportovcům získat pracovní zkušenosti, přednostní nábor nebo pružné pracovní podmínky ve sponzorské společnosti nebo jejích partnerských společnostech;

| 6. | zapojily případně orgány zastupující sportovce do vypracovávání politik a opatření v oblasti dvojí kariéry; |
| --- | --- |

6.

zapojily případně orgány zastupující sportovce do vypracovávání politik a opatření v oblasti dvojí kariéry;

VYZÝVAJÍ EVROPSKOU KOMISI, ABY:

| 1. | na základě Pokynů EU ke dvojí kariéře sportovců zvážila vhodná navazující opatření v rámci druhého pracovního plánu Rady v oblasti sportu, včetně způsobů přesného hodnocení provádění politických opatření v oblasti dvojí kariéry napříč EU, které mohou členské státy využívat na volitelné bázi/podle uvážení; |
| --- | --- |

1.

na základě Pokynů EU ke dvojí kariéře sportovců zvážila vhodná navazující opatření v rámci druhého pracovního plánu Rady v oblasti sportu, včetně způsobů přesného hodnocení provádění politických opatření v oblasti dvojí kariéry napříč EU, které mohou členské státy využívat na volitelné bázi/podle uvážení;

| 2. | podporovala sítě na podporu dvojí kariéry sdružující asociace sportovců, podniky, obchodní komory a odbory, jakož i sportovní organizace, vzdělávací instituce, orgány s místní i celostátní působností a trenéry za účelem výměny informací a osvědčených postupů na úrovni EU; |
| --- | --- |

2.

podporovala sítě na podporu dvojí kariéry sdružující asociace sportovců, podniky, obchodní komory a odbory, jakož i sportovní organizace, vzdělávací instituce, orgány s místní i celostátní působností a trenéry za účelem výměny informací a osvědčených postupů na úrovni EU;

| 3. | prosazovala a podporovala v EU sdílení osvědčených postupů ohledně dvojí kariéry sportovců, mimo jiné podporou projektů a šířením jejich výsledků v rámci příslušných režimů a programů financování; |
| --- | --- |

3.

prosazovala a podporovala v EU sdílení osvědčených postupů ohledně dvojí kariéry sportovců, mimo jiné podporou projektů a šířením jejich výsledků v rámci příslušných režimů a programů financování;

| 4. | podporovala systém sledování nebo výzkum založený na mezinárodním rozměru programů na podporu dvojí kariéry, zejména pokud jde o dopady změn v životě sportovců, zajištění rozvoje sportovců, kteří se věnují sportům vyžadujícím specializaci v raném věku, účinnost opatření a podpůrných služeb v členských státech a opětovný vstup vrcholových sportovců na pracovní trh; |
| --- | --- |

4.

podporovala systém sledování nebo výzkum založený na mezinárodním rozměru programů na podporu dvojí kariéry, zejména pokud jde o dopady změn v životě sportovců, zajištění rozvoje sportovců, kteří se věnují sportům vyžadujícím specializaci v raném věku, účinnost opatření a podpůrných služeb v členských státech a opětovný vstup vrcholových sportovců na pracovní trh;

| 5. | podporovala ve spolupráci se zúčastněnými subjekty v této oblasti rozvoj soustavy minimálních požadavků na kvalitu na evropské úrovni, který by vnitrostátním službám a zařízením na podporu dvojí kariéry mohl sloužit jako referenční rámec a který by zajišťoval transparentnost a zaručoval kvalitu, zabezpečení a bezpečnost pro sportovce, včetně sportovců v zahraničí. |
| --- | --- |

5.

podporovala ve spolupráci se zúčastněnými subjekty v této oblasti rozvoj soustavy minimálních požadavků na kvalitu na evropské úrovni, který by vnitrostátním službám a zařízením na podporu dvojí kariéry mohl sloužit jako referenční rámec a který by zajišťoval transparentnost a zaručoval kvalitu, zabezpečení a bezpečnost pro sportovce, včetně sportovců v zahraničí.

---

(1)  Dokument 17208/12.

(2)  Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.

(3)  Dokument KOM(2010) 2020 v konečném znění.

(4)  Výhrada přezkumu ze strany IT.

(5)  Výhrada přezkumu ze strany IT.

---

Evropská komise

| 14.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 168/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 168/13

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

13. června 2013

2013/C 168/05

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3315 |
| JPY | japonský jen | 125,36 |
| DKK | dánská koruna | 7,4591 |
| GBP | britská libra | 0,84950 |
| SEK | švédská koruna | 8,6765 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2290 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,6770 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,728 |
| HUF | maďarský forint | 294,85 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7019 |
| PLN | polský zlotý | 4,2645 |
| RON | rumunský lei | 4,4715 |
| TRY | turecká lira | 2,4897 |
| AUD | australský dolar | 1,3919 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3541 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,3387 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6696 |
| SGD | singapurský dolar | 1,6669 |
| KRW | jihokorejský won | 1 510,58 |
| ZAR | jihoafrický rand | 13,2293 |
| CNY | čínský juan | 8,1680 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4725 |
| IDR | indonéská rupie | 13 155,71 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,1712 |
| PHP | filipínské peso | 57,224 |
| RUB | ruský rubl | 42,7500 |
| THB | thajský baht | 40,997 |
| BRL | brazilský real | 2,8511 |
| MXN | mexické peso | 17,1166 |
| INR | indická rupie | 77,3400 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3315

JPY

japonský jen

125,36

DKK

dánská koruna

7,4591

GBP

britská libra

0,84950

SEK

švédská koruna

8,6765

CHF

švýcarský frank

1,2290

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,6770

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,728

HUF

maďarský forint

294,85

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7019

PLN

polský zlotý

4,2645

RON

rumunský lei

4,4715

TRY

turecká lira

2,4897

AUD

australský dolar

1,3919

CAD

kanadský dolar

1,3541

HKD

hongkongský dolar

10,3387

NZD

novozélandský dolar

1,6696

SGD

singapurský dolar

1,6669

KRW

jihokorejský won

1 510,58

ZAR

jihoafrický rand

13,2293

CNY

čínský juan

8,1680

HRK

chorvatská kuna

7,4725

IDR

indonéská rupie

13 155,71

MYR

malajsijský ringgit

4,1712

PHP

filipínské peso

57,224

RUB

ruský rubl

42,7500

THB

thajský baht

40,997

BRL

brazilský real

2,8511

MXN

mexické peso

17,1166

INR

indická rupie

77,3400

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 14.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 168/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 168/14

---

SPOLEČNÝ PODNIK SESAR

ROZPOČET NA ROK 2013 A PLÁN PRACOVNÍCH MÍST NA ROK 2013

2013/C 168/06

ROZPOČET NA ROK 2013

VÝKAZ PŘÍJMŮ

| Všechny údaje jsou uvedeny v eurech |
| --- |
| Hlava/kapitola | Programové odhady
  září 2009 | Prostředky na závazky | Prostředky na platby |
| Rok 2011 | Rozpočet 2012 | Revid. rozpočet II s výhradou schválení | Rozpočet 2013 | Rok 2011 | Rozpočet 2012 | Revid. rozpočet II s výhradou schválení | Rozpočet 2013 |
| 1. | Příspěvek Evropské unie |

Všechny údaje jsou uvedeny v eurech

Hlava/kapitola

Programové odhady

září 2009

Prostředky na závazky

Prostředky na platby

Rok 2011

Rozpočet 2012

Revid. rozpočet II s výhradou schválení

Rozpočet 2013

Rok 2011

Rozpočet 2012

Revid. rozpočet II s výhradou schválení

Rozpočet 2013

1.

700 000 000

109 994 680

110 123 600

110 123 600

59 881 720

18 000 000

91 170 000

69 713 000

91 631 020

| 1.1 | 7. rámcový program pro výzkum a vývoj |
| --- | --- |

1.1

7. rámcový program pro výzkum a vývoj

350 000 000

59 994 680

60 123 600

60 123 600

59 881 720

9 000 000

46 170 000

34 887 000

46 631 020

| 1.2 | Program transevropských sítí |
| --- | --- |

1.2

Program transevropských sítí

350 000 000

50 000 000

50 000 000

50 000 000

9 000 000

45 000 000

34 826 000

45 000 000

| 2. | Příspěvek organizace Eurocontrol |
| --- | --- |

2.

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

11 165 408

14 456 000

34 418 200

12 790 000

| 2.1 | Peněžní příspěvek |
| --- | --- |

2.1

Peněžní příspěvek

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

11 165 408

14 456 000

34 418 200

12 790 000

| 3. | Příspěvky jiných členů |
| --- | --- |

3.

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

4 599 776

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 3.1 | Peněžní příspěvek |
| --- | --- |

3.1

Peněžní příspěvek

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

4 599 776

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 4. | Jiné příjmy |
| --- | --- |

4.

56 747

100 000

100 000

100 000

206 283

100 000

100 000

100 000

| 4.1 | Přijaté úroky |
| --- | --- |

4.1

Přijaté úroky

56 747

400 000

400 000

400 000

636 640

400 000

400 000

400 000

| 4.2 | Příjmy z vrácených daní |
| --- | --- |

4.2

Příjmy z vrácených daní

| 4.3 | Programové příjmy od třetích osob |
| --- | --- |

4.3

Programové příjmy od třetích osob

| 4.4 | Úroky k vrácení EU |
| --- | --- |

4.4

Úroky k vrácení EU

300 000

300 000

300 000

430 357

300 000

300 000

300 000

Výsledek plnění rozpočtu v předchozím roce

11 767 877

488 760

57 183 031

15 571 258

PŘÍJMY CELKEM

895 774 983

147 669 572

129 076 026

156 564 786

77 018 081

91 154 498

110 122 426

124 198 884

108 767 381

VÝKAZ VÝDAJŮ

| Všechny údaje jsou uvedeny v eurech |
| --- |
| Hlava/kapitola | Programové odhady
  září 2009 | Prostředky na závazky | Prostředky na platby |
| Rok 2011 | Rozpočet 2012 | Revid. rozpočet II s výhradou schválení | Rozpočet 2013 | Rok 2011 | Rozpočet 2012 | Revid. rozpočet II s výhradou schválení | Rozpočet 2013 |
| 1. | Výdaje na zaměstnance |

Všechny údaje jsou uvedeny v eurech

Hlava/kapitola

Programové odhady

září 2009

Prostředky na závazky

Prostředky na platby

Rok 2011

Rozpočet 2012

Revid. rozpočet II s výhradou schválení

Rozpočet 2013

Rok 2011

Rozpočet 2012

Revid. rozpočet II s výhradou schválení

Rozpočet 2013

1.

55 000 000

5 420 000

6 085 000

5 556 000

5 970 000

4 729 025

6 085 000

5 556 000

5 970 000

| 1.1 | Výdaje na zaměstnance podle plánu pracovních míst |
| --- | --- |

1.1

Výdaje na zaměstnance podle plánu pracovních míst

50 000 000

2 630 000

3 350 000

3 000 000

3 460 000

2 502 472

3 350 000

3 000 000

3 460 000

| 1.2 | Smluvní zaměstnanci, prozatímní zaměstnanci |
| --- | --- |

1.2

Smluvní zaměstnanci, prozatímní zaměstnanci

380 000

350 000

350 000

380 000

281 631

350 000

350 000

380 000

| 1.3 | Dočasně přidělení pracovníci od členů |
| --- | --- |

1.3

Dočasně přidělení pracovníci od členů

5 000 000

1 890 000

1 450 000

1 550 000

1 300 000

1 410 637

1 450 000

1 550 000

1 300 000

| 1.4 | Dočasně přidělení národní odborníci |
| --- | --- |

1.4

Dočasně přidělení národní odborníci

150 000

160 000

90 000

170 000

99 001

160 000

90 000

170 000

| 1.5 | Náklady na služební cesty |
| --- | --- |

1.5

Náklady na služební cesty

192 000

600 000

391 000

500 000

308 177

600 000

391 000

500 000

| 1.6 | Jiné výdaje na zaměstnance |
| --- | --- |

1.6

Jiné výdaje na zaměstnance

178 000

175 000

175 000

160 000

127 107

175 000

175 000

160 000

| 2. | Správní výdaje |
| --- | --- |

2.

45 774 983

3 110 035

3 290 000

3 231 500

3 274 600

2 906 687

3 290 000

3 231 500

3 274 600

| 2.1 | Pronájem budov a související náklady |
| --- | --- |

2.1

Pronájem budov a související náklady

708 213

794 000

854 648

905 600

705 304

794 000

854 648

905 600

| 2.2 | Movitý majetek a související náklady |
| --- | --- |

2.2

Movitý majetek a související náklady

30 000

50 000

50 000

50 000

39 094

50 000

50 000

50 000

| 2.3 | Vztahy s veřejností a akce |
| --- | --- |

2.3

Vztahy s veřejností a akce

299 686

300 000

300 000

300 000

333 743

300 000

300 000

300 000

| 2.4 | Poštovné a telekomunikační poplatky |
| --- | --- |

2.4

Poštovné a telekomunikační poplatky

173 225

180 000

180 000

243 000

151 892

180 000

180 000

243 000

| 2.5 | Výdaje správní rady |
| --- | --- |

2.5

Výdaje správní rady

25 000

30 000

17 500

30 000

7 499

30 000

17 500

30 000

| 2.6 | Běžné správní výdaje |
| --- | --- |

2.6

Běžné správní výdaje

221 666

340 000

263 882

300 000

136 793

340 000

263 882

300 000

| 2.7 | Výdaje na IT a technická zařízení |
| --- | --- |

2.7

Výdaje na IT a technická zařízení

1 575 637

1 500 000

1 500 470

1 350 000

1 487 779

1 500 000

1 500 470

1 350 000

| 2.8 | Administrativní podpora |
| --- | --- |

2.8

Administrativní podpora

76 608

96 000

65 000

96 000

44 583

96 000

65 000

96 000

| 3. | Provozní výdaje |
| --- | --- |

3.

795 000 000

138 650 777

119 701 026

147 777 286

67 773 481

67 947 528

100 747 426

115 411 384

99 522 781

| 3.1 | Studie/vývoj prováděné společným podnikem SESAR |
| --- | --- |

3.1

Studie/vývoj prováděné společným podnikem SESAR

179 500 345

26 520 000

23 913 000

23 913 000

29 824 000

18 482 604

43 748 366

28 000 000

31 782 560

| 3.2 | Studie/vývoj prováděné organizací EUROCONTROL |
| --- | --- |

3.2

Studie/vývoj prováděné organizací EUROCONTROL

702 853

| 3.3 | Studie/vývoj prováděné členy |
| --- | --- |

3.3

Studie/vývoj prováděné členy

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

48 762 071

56 999 060

87 411 384

67 740 221

VÝDAJE CELKEM

895 774 983

147 180 812

129 076 026

156 564 786

77 018 081

75 583 240

110 122 426

124 198 884

108 767 381

VÝSLEDEK PLNĚNÍ ROZPOČTU

488 760

15 571 258

---

PŘÍLOHA I

VĚCNÝ PŘÍSPĚVEK A VÝDAJE

VĚCNÝ PŘÍSPĚVEK

| (Všechny údaje jsou uvedeny v eurech) |
| --- |
| Hlava/kapitola | Programové odhady
  září 2009 | Prostředky na závazky |
| Rok 2011 | Rozpočet 2012 | Revid. rozpočet II s výhradou schválení | Rozpočet 2013 |
| 1.   Příspěvek Evropské unie |
| 1.1 | 7. rámcový program pro výzkum a vývoj |

(Všechny údaje jsou uvedeny v eurech)

Hlava/kapitola

Programové odhady

září 2009

Prostředky na závazky

Rok 2011

Rozpočet 2012

Revid. rozpočet II s výhradou schválení

Rozpočet 2013

1.   Příspěvek Evropské unie

1.1

7. rámcový program pro výzkum a vývoj

| 1.2 | Program transevropských sítí |
| --- | --- |

1.2

Program transevropských sítí

| 2. | Příspěvek organizace Eurocontrol |
| --- | --- |

2.

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 2.1 | Peněžní příspěvek |
| --- | --- |

2.1

Peněžní příspěvek

| 2.2 | Věcný příspěvek |
| --- | --- |

2.2

Věcný příspěvek

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3. | Příspěvky jiných členů |
| --- | --- |

3.

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 3.1 | Peněžní příspěvek |
| --- | --- |

3.1

Peněžní příspěvek

| 3.2 | Věcný příspěvek |
| --- | --- |

3.2

Věcný příspěvek

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 4. | Jiné příjmy |
| --- | --- |

4.

53 725 363

| 4.1 | Přijaté úroky |
| --- | --- |

4.1

Přijaté úroky

| 4.2 | Příjmy z vrácených daní |
| --- | --- |

4.2

Příjmy z vrácených daní

| 4.3 | Programové příjmy od třetích osob |
| --- | --- |

4.3

Programové příjmy od třetích osob

53 725 363

| 4.4 | Úroky k vrácení EU |
| --- | --- |

4.4

Úroky k vrácení EU

Výsledek plnění rozpočtu v předchozím roce

PŘÍJMY CELKEM

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

VĚCNÉ VÝDAJE

| (Všechny údaje jsou uvedeny v eurech) |
| --- |
| Hlava/kapitola | Programové odhady
  září 2009 | Prostředky na závazky |
| Rok 2011 | Rozpočet 2012 | Revid. rozpočet II s výhradou schválení | Rozpočet 2013 |
| 1.   Výdaje na zaměstnance |
| 1.1 | Výdaje na zaměstnance podle plánu pracovních míst |

(Všechny údaje jsou uvedeny v eurech)

Hlava/kapitola

Programové odhady

září 2009

Prostředky na závazky

Rok 2011

Rozpočet 2012

Revid. rozpočet II s výhradou schválení

Rozpočet 2013

1.   Výdaje na zaměstnance

1.1

Výdaje na zaměstnance podle plánu pracovních míst

| 1.2 | Smluvní zaměstnanci, prozatímní zaměstnanci |
| --- | --- |

1.2

Smluvní zaměstnanci, prozatímní zaměstnanci

| 1.3 | Dočasně přidělení pracovníci od členů |
| --- | --- |

1.3

Dočasně přidělení pracovníci od členů

| 1.4 | Dočasně přidělení národní odborníci |
| --- | --- |

1.4

Dočasně přidělení národní odborníci

| 1.5 | Náklady na služební cesty |
| --- | --- |

1.5

Náklady na služební cesty

| 1.6 | Jiné výdaje na zaměstnance |
| --- | --- |

1.6

Jiné výdaje na zaměstnance

2.   Správní výdaje

| 2.1 | Pronájem budov a související náklady |
| --- | --- |

2.1

Pronájem budov a související náklady

| 2.2 | Movitý majetek a související náklady |
| --- | --- |

2.2

Movitý majetek a související náklady

| 2.3 | Vztahy s veřejností a akce |
| --- | --- |

2.3

Vztahy s veřejností a akce

| 2.4 | Poštovné a telekomunikační poplatky |
| --- | --- |

2.4

Poštovné a telekomunikační poplatky

| 2.5 | Výdaje správní rady |
| --- | --- |

2.5

Výdaje správní rady

| 2.6 | Běžné správní výdaje |
| --- | --- |

2.6

Běžné správní výdaje

| 2.7 | Výdaje na IT a technická zařízení |
| --- | --- |

2.7

Výdaje na IT a technická zařízení

| 2.8 | Administrativní podpora |
| --- | --- |

2.8

Administrativní podpora

| 3. | Provozní výdaje |
| --- | --- |

3.

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

| 3.1 | Studie/vývoj prováděné společným podnikem Sesar |
| --- | --- |

3.1

Studie/vývoj prováděné společným podnikem Sesar

53 725 363

| 3.2 | Studie/vývoj prováděné organizací EUROCONTROL |
| --- | --- |

3.2

Studie/vývoj prováděné organizací EUROCONTROL

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3.3 | Studie/vývoj prováděné členy |
| --- | --- |

3.3

Studie/vývoj prováděné členy

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

VÝDAJE CELKEM

1 204 225 018

181 930 777

170 593 026

198 669 286

113 449 481

VÝSLEDEK PLNĚNÍ ROZPOČTU

---

PŘÍLOHA II

CELKEM

PŘÍJMY (peněžní a věcné)

| (Všechny údaje jsou uvedeny v eurech) |
| --- |
| Hlava/kapitola | Programové odhady
  září 2009 | Prostředky na závazky |
| Rok 2011 | Rozpočet 2012 | Revid. rozpočet II s výhradou schválení | Rozpočet 2013 |
| 1. | Příspěvek Evropské unie |

(Všechny údaje jsou uvedeny v eurech)

Hlava/kapitola

Programové odhady

září 2009

Prostředky na závazky

Rok 2011

Rozpočet 2012

Revid. rozpočet II s výhradou schválení

Rozpočet 2013

1.

700 000 000

109 994 680

110 123 600

110 123 600

59 881 720

| 1.1 | 7. rámcový program pro výzkum a vývoj |
| --- | --- |

1.1

7. rámcový program pro výzkum a vývoj

350 000 000

59 994 680

60 123 600

60 123 600

59 881 720

| 1.2 | Program transevropských sítí |
| --- | --- |

1.2

Program transevropských sítí

350 000 000

50 000 000

50 000 000

50 000 000

| 2. | Příspěvek organizace Eurocontrol |
| --- | --- |

2.

700 000 000

90 807 543

89 261 000

116 261 000

88 290 000

| 2.1 | Peněžní příspěvek |
| --- | --- |

2.1

Peněžní příspěvek

165 000 000

21 007 543

14 456 000

41 456 000

12 790 000

| 2.2 | Věcný příspěvek |
| --- | --- |

2.2

Věcný příspěvek

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3. | Příspěvky jiných členů |
| --- | --- |

3.

646 274 638

116 973 502

100 184 452

128 260 712

42 195 842

| 3.1 | Peněžní příspěvek |
| --- | --- |

3.1

Peněžní příspěvek

30 774 983

4 842 725

4 396 426

4 396 426

4 246 361

| 3.2 | Věcný příspěvek |
| --- | --- |

3.2

Věcný příspěvek

615 499 655

112 130 777

95 788 026

123 864 286

37 949 481

| 4. | Jiné příjmy |
| --- | --- |

4.

53 725 363

56 747

100 000

100 000

100 000

| 4.1 | Přijaté úroky |
| --- | --- |

4.1

Přijaté úroky

56 747

400 000

400 000

400 000

| 4.2 | Příjmy z vrácených daní |
| --- | --- |

4.2

Příjmy z vrácených daní

| 4.3 | Programové příjmy od třetích osob |
| --- | --- |

4.3

Programové příjmy od třetích osob

53 725 363

| 4.4 | Úroky k vrácení EU |
| --- | --- |

4.4

Úroky k vrácení EU

300 000

300 000

300 000

Výsledek plnění rozpočtu v předchozím roce

11 767 877

488 760

PŘÍJMY CELKEM

2 100 000 000

329 600 349

299 669 052

355 234 072

190 467 562

VÝDAJE (peněžní a věcné)

| (Všechny údaje jsou uvedeny v eurech) |
| --- |
| Hlava/kapitola | Programové odhady
  září 2009 | Prostředky na závazky |
| Rok 2011 | Rozpočet 2012 | Revid. rozpočet II s výhradou schválení | Rozpočet 2013 |
| 1. | Výdaje na zaměstnance |

(Všechny údaje jsou uvedeny v eurech)

Hlava/kapitola

Programové odhady

září 2009

Prostředky na závazky

Rok 2011

Rozpočet 2012

Revid. rozpočet II s výhradou schválení

Rozpočet 2013

1.

55 000 000

5 420 000

6 085 000

5 556 000

5 970 000

| 1.1 | Výdaje na zaměstnance podle plánu pracovních míst |
| --- | --- |

1.1

Výdaje na zaměstnance podle plánu pracovních míst

50 000 000

2 630 000

3 350 000

3 000 000

3 460 000

| 1.2 | Smluvní zaměstnanci, prozatímní zaměstnanci |
| --- | --- |

1.2

Smluvní zaměstnanci, prozatímní zaměstnanci

380 000

350 000

350 000

380 000

| 1.3 | Dočasně přidělení pracovníci od členů |
| --- | --- |

1.3

Dočasně přidělení pracovníci od členů

5 000 000

1 890 000

1 450 000

1 550 000

1 300 000

| 1.4 | Dočasně přidělení národní odborníci |
| --- | --- |

1.4

Dočasně přidělení národní odborníci

150 000

160 000

90 000

170 000

| 1.5 | Náklady na služební cesty |
| --- | --- |

1.5

Náklady na služební cesty

192 000

600 000

391 000

500 000

| 1.6 | Jiné výdaje na zaměstnance |
| --- | --- |

1.6

Jiné výdaje na zaměstnance

178 000

175 000

175 000

160 000

| 2. | Správní výdaje |
| --- | --- |

2.

45 774 983

3 110 035

3 290 000

3 231 500

3 274 600

| 2.1 | Pronájem budov a související náklady |
| --- | --- |

2.1

Pronájem budov a související náklady

708 213

794 000

854 648

905 600

| 2.2 | Movitý majetek a související náklady |
| --- | --- |

2.2

Movitý majetek a související náklady

30 000

50 000

50 000

50 000

| 2.3 | Vztahy s veřejností a akce |
| --- | --- |

2.3

Vztahy s veřejností a akce

299 686

300 000

300 000

300 000

| 2.4 | Poštovné a telekomunikační poplatky |
| --- | --- |

2.4

Poštovné a telekomunikační poplatky

173 225

180 000

180 000

243 000

| 2.5 | Výdaje správní rady |
| --- | --- |

2.5

Výdaje správní rady

25 000

30 000

17 500

30 000

| 2.6 | Běžné správní výdaje |
| --- | --- |

2.6

Běžné správní výdaje

221 666

340 000

263 882

300 000

| 2.7 | Výdaje na IT a technická zařízení |
| --- | --- |

2.7

Výdaje na IT a technická zařízení

1 575 637

1 500 000

1 500 470

1 350 000

| 2.8 | Administrativní podpora |
| --- | --- |

2.8

Administrativní podpora

76 608

96 000

65 000

96 000

| 3. | Provozní výdaje |
| --- | --- |

3.

1 999 225 017

320 581 554

290 294 052

346 446 572

181 222 962

| 3.1 | Studie/vývoj prováděné společným podnikem Sesar |
| --- | --- |

3.1

Studie/vývoj prováděné společným podnikem Sesar

233 225 707

26 520 000

23 913 000

23 913 000

29 824 000

| 3.2 | Studie/vývoj prováděné organizací EUROCONTROL |
| --- | --- |

3.2

Studie/vývoj prováděné organizací EUROCONTROL

535 000 000

69 800 000

74 805 000

74 805 000

75 500 000

| 3.3 | Studie/vývoj prováděné členy |
| --- | --- |

3.3

Studie/vývoj prováděné členy

1 230 999 310

224 261 554

191 576 052

247 728 572

75 898 962

VÝDAJE CELKEM

2 100 000 000

329 111 589

299 669 052

355 234 072

190 467 562

VÝSLEDEK PLNĚNÍ ROZPOČTU

488,760

PLÁN PRACOVNÍCH MÍST PRO ROK 2013

| Rozpočet na rok 2013 |
| --- |
| ZAMĚSTNANCI SPOLEČNÉHO PODNIKU SESAR | PLATOVÁ TŘÍDA | Dočas. zam. | Smluv. zam. | Dočas. přiděl. prac. | Dočas. přiděl. národ. odborníci | Celkem |
| Výkonný ředitel | AD 14 | 1 | | | | 1 |
| Náměstek výkonného ředitele správy a financí | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Vedoucí oddělení technologie a inovací | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Vedoucí oddělení strategií a mezinárodních vztahů | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Vedoucí oddělení regulačních záležitostí | AD 12 | 1 | | | | 1 |
| Vedoucí oddělení komunikace společného podniku | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Vedoucí oddělení ekonomiky a životního prostředí | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Poradce výkonného ředitele | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Hlavní poradce pro vojenské záležitosti | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Vedoucí oddělení právních záležitostí a smluv | není k disp. | | | 1 | | 1 |
| Vedoucí finančního a rozpočtového oddělení | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Náměstek výkonného ředitele pro operace a program | není k disp. | | | 1 | | 1 |
| Vedoucí oddělení systémů ATM | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Systémový inženýr | AD 8 | 1 | | | | 1 |
| Styčný referent | AD 10 | 1 | | | | 1 |
| Poradce pro právní a smluvní záležitosti | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Referent pro finanční a správní záležitosti | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Referent pro oblast životního prostředí | AD 7 | 1 | | | | 1 |
| Vedoucí oddělení ověřování | AD 7 | | | 1 | | 1 |
| Odborník na ATM | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| Poradce pro ověřování | není k disp. | | | 1 | | 1 |
| Odborník na ATM | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| Finanční referent | AD 6 | 1 | | | | 1 |
| Inženýr systémů ATM | není k disp. | | | 1 | | 1 |
| Referent pro komunikaci | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Ekonom | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Právník pro oblast lidských zdrojů | není k disp. | | 1 | | | 1 |
| Auditor projektů | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Poradce DAF | není k disp. | | 1 | | | 1 |
| Interní auditor | AD 5 | 1 | | | | 1 |
| Hlavní odborník pro oblast řízení programů a kvality | není k disp. | | | 1 | | 1 |
| Odborník pro oblast řízení programů a kvality | není k disp. | | | 1 | | 1 |
| Odborník na program ATM | není k disp. | | | 1 | | 1 |
| Referent pro lidské zdroje | AST 7 | 1 | | | | 1 |
| Finanční účetní | AST 5 | 1 | | | | 1 |
| Administrativní asistent | AST 3 | 1 | | | | 1 |
| Právník | není k disp. | | 1 | | | 1 |
| Sekretář(ka) programového ředitele | AST 1 | 1 | | | | 1 |
| Sekretář(ka) výkonného ředitele | AST 1 | 1 | | | | 1 |
| CELKEM | 28 | 3 | 8 | | 39 |
| Dočasně přidělení národní odborníci | | | | | |
| Odborník na koncepci operací a ověřování | | | | | 1 | 1 |
| Dočasně přidělení národní odborníci | | | | | 1 | 1 |
| Poradce pro institucionální záležitosti | | | | | 1 | 1 |
| CELKEM | | | | | 3 | 3 |

Rozpočet na rok 2013

ZAMĚSTNANCI SPOLEČNÉHO PODNIKU SESAR

PLATOVÁ TŘÍDA

Dočas. zam.

Smluv. zam.

Dočas. přiděl. prac.

Dočas. přiděl. národ. odborníci

Celkem

Výkonný ředitel

AD 14

1

1

Náměstek výkonného ředitele správy a financí

AD 12

1

1

Vedoucí oddělení technologie a inovací

AD 12

1

1

Vedoucí oddělení strategií a mezinárodních vztahů

AD 12

1

1

Vedoucí oddělení regulačních záležitostí

AD 12

1

1

Vedoucí oddělení komunikace společného podniku

AD 10

1

1

Vedoucí oddělení ekonomiky a životního prostředí

AD 10

1

1

Poradce výkonného ředitele

AD 10

1

1

Hlavní poradce pro vojenské záležitosti

AD 10

1

1

Vedoucí oddělení právních záležitostí a smluv

není k disp.

1

1

Vedoucí finančního a rozpočtového oddělení

AD 8

1

1

Náměstek výkonného ředitele pro operace a program

není k disp.

1

1

Vedoucí oddělení systémů ATM

AD 8

1

1

Systémový inženýr

AD 8

1

1

Styčný referent

AD 10

1

1

Poradce pro právní a smluvní záležitosti

AD 7

1

1

Referent pro finanční a správní záležitosti

AD 7

1

1

Referent pro oblast životního prostředí

AD 7

1

1

Vedoucí oddělení ověřování

AD 7

1

1

Odborník na ATM

AD 6

1

1

Poradce pro ověřování

není k disp.

1

1

Odborník na ATM

AD 6

1

1

Finanční referent

AD 6

1

1

Inženýr systémů ATM

není k disp.

1

1

Referent pro komunikaci

AD 5

1

1

Ekonom

AD 5

1

1

Právník pro oblast lidských zdrojů

není k disp.

1

1

Auditor projektů

AD 5

1

1

Poradce DAF

není k disp.

1

1

Interní auditor

AD 5

1

1

Hlavní odborník pro oblast řízení programů a kvality

není k disp.

1

1

Odborník pro oblast řízení programů a kvality

není k disp.

1

1

Odborník na program ATM

není k disp.

1

1

Referent pro lidské zdroje

AST 7

1

1

Finanční účetní

AST 5

1

1

Administrativní asistent

AST 3

1

1

Právník

není k disp.

1

1

Sekretář(ka) programového ředitele

AST 1

1

1

Sekretář(ka) výkonného ředitele

AST 1

1

1

CELKEM

28

3

8

39

Dočasně přidělení národní odborníci

Odborník na koncepci operací a ověřování

1

1

Dočasně přidělení národní odborníci

1

1

Poradce pro institucionální záležitosti

1

1

CELKEM

3

3

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 14.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 168/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 168/22

---

Sdělení Komise zveřejněné v souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ve věci AT.39398 – VISA MIF

(Text s významem pro EHP)

2013/C 168/07

1.   ÚVOD

| 1. | Podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (1) může Komise – v případech, kdy zamýšlí přijmout rozhodnutí, které nařizuje ukončení protiprávního jednání, a dotyčné strany nabídnou Komisi závazky takové povahy, že reagují na výhrady, o nichž tyto strany Komise informovala ve svém předběžném posouzení – prohlásit tyto závazky svým rozhodnutím pro dotyčné podniky za závazné. Takové rozhodnutí může být přijato na dobu určitou a musí konstatovat, že důvody pro zásah Komise pominuly. Podle čl. 27 odst. 4 téhož nařízení zveřejní Komise stručné shrnutí případu a hlavní obsah závazků. Zúčastněné strany mohou předložit svá vyjádření ve lhůtě, kterou stanoví Komise. |
| --- | --- |

1.

Podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (1) může Komise – v případech, kdy zamýšlí přijmout rozhodnutí, které nařizuje ukončení protiprávního jednání, a dotyčné strany nabídnou Komisi závazky takové povahy, že reagují na výhrady, o nichž tyto strany Komise informovala ve svém předběžném posouzení – prohlásit tyto závazky svým rozhodnutím pro dotyčné podniky za závazné. Takové rozhodnutí může být přijato na dobu určitou a musí konstatovat, že důvody pro zásah Komise pominuly. Podle čl. 27 odst. 4 téhož nařízení zveřejní Komise stručné shrnutí případu a hlavní obsah závazků. Zúčastněné strany mohou předložit svá vyjádření ve lhůtě, kterou stanoví Komise.

2.   SHRNUTÍ PŘÍPADU

| 2. | Komise dne 3. dubna 2009 přijala prohlášení o námitkách vůči společnostem Visa Europe Limited (dále jen „Visa Europe“), Visa Inc. a Visa International Services Association. |
| --- | --- |

2.

Komise dne 3. dubna 2009 přijala prohlášení o námitkách vůči společnostem Visa Europe Limited (dále jen „Visa Europe“), Visa Inc. a Visa International Services Association.

| 3. | Prohlášení o námitkách obsahuje předběžné stanovisko Komise, že společnost Visa Europe, Visa Inc. a Visa International Services Association porušily článek 101 SFEU a článek 53 Dohody o EHP tím, že stanoví vícestranně dohodnuté mezibankovní poplatky (dále jen „vícestranné mezibankovní poplatky“), které jsou uplatňované na přeshraniční transakce a určité domácí transakce pomocí platebních karet typu VISA, VISA Electron a V PAY na domácích platebních místech v EHP. |
| --- | --- |

3.

Prohlášení o námitkách obsahuje předběžné stanovisko Komise, že společnost Visa Europe, Visa Inc. a Visa International Services Association porušily článek 101 SFEU a článek 53 Dohody o EHP tím, že stanoví vícestranně dohodnuté mezibankovní poplatky (dále jen „vícestranné mezibankovní poplatky“), které jsou uplatňované na přeshraniční transakce a určité domácí transakce pomocí platebních karet typu VISA, VISA Electron a V PAY na domácích platebních místech v EHP.

| 4. | Mezibankovní poplatky v podstatě platí banka obchodníka (dále jen „zúčtovací subjekt“) bance držitele karty (dále jen „vydavatel karty“) za každou transakci uskutečněnou platební kartou v provozovně obchodníka. Když držitel karty platební kartu použije k nákupu zboží nebo služeb od obchodníka, obchodník v podstatě zaplatí transakční poplatek svému zúčtovacímu subjektu. Zúčtovací subjekt si část tohoto poplatku ponechá (marže zúčtovacího subjektu) a zbytek postoupí vydavateli (vícestranné mezibankovní poplatky) a provozovateli systému (v tomto případě společnosti Visa Europe a Visa Inc.). V praxi určuje výši transakčních poplatků z velké části výše vícestranných mezibankovních poplatků. |
| --- | --- |

4.

Mezibankovní poplatky v podstatě platí banka obchodníka (dále jen „zúčtovací subjekt“) bance držitele karty (dále jen „vydavatel karty“) za každou transakci uskutečněnou platební kartou v provozovně obchodníka. Když držitel karty platební kartu použije k nákupu zboží nebo služeb od obchodníka, obchodník v podstatě zaplatí transakční poplatek svému zúčtovacímu subjektu. Zúčtovací subjekt si část tohoto poplatku ponechá (marže zúčtovacího subjektu) a zbytek postoupí vydavateli (vícestranné mezibankovní poplatky) a provozovateli systému (v tomto případě společnosti Visa Europe a Visa Inc.). V praxi určuje výši transakčních poplatků z velké části výše vícestranných mezibankovních poplatků.

| 5. | V prohlášení o námitkách bylo uvedeno předběžné stanovisko, že účelem a důsledkem vícestranných mezibankovních poplatků je výrazné omezení hospodářské soutěže na trzích zúčtování karetních plateb na úkor obchodníků a nepřímo také jejich zákazníků. Jevilo se totiž, že vícestranné mezibankovní poplatky zvyšují základ, ze kterého zúčtovací subjekty stanovují transakční poplatky, a to tím, že vytvářejí významnou nákladovou položku společnou všem zúčtovacím subjektům. Podle předběžného stanoviska Komise vícestranné mezibankovní poplatky objektivně nebyly nezbytné. Omezující účinek na trzích zúčtování karetních plateb byl dále zesilován vlivem vícestranných mezibankovních poplatků na trh platebních systémů a trh vydávání platebních karet, jakož i dalšími pravidly a postupy platebního systému (povinnost obchodníků přijímat všechny platební karty („Honour All Cards Rule“), pravidlo o nediskriminaci („No Discrimination Rule“), jednotné poplatky (tzv. blending). Navíc podle předběžného stanoviska Komise uvedeného ve sdělení o námitkách vícestranné mezibankovní poplatky nesplnily požadavky pro udělení výjimky podle čl. 101 odst. 3 SFEU v tom smyslu, že by zlepšovaly účinnost a přiměřený podíl na výhodách z toho vyplývajících by se přenášel na spotřebitele. |
| --- | --- |

5.

V prohlášení o námitkách bylo uvedeno předběžné stanovisko, že účelem a důsledkem vícestranných mezibankovních poplatků je výrazné omezení hospodářské soutěže na trzích zúčtování karetních plateb na úkor obchodníků a nepřímo také jejich zákazníků. Jevilo se totiž, že vícestranné mezibankovní poplatky zvyšují základ, ze kterého zúčtovací subjekty stanovují transakční poplatky, a to tím, že vytvářejí významnou nákladovou položku společnou všem zúčtovacím subjektům. Podle předběžného stanoviska Komise vícestranné mezibankovní poplatky objektivně nebyly nezbytné. Omezující účinek na trzích zúčtování karetních plateb byl dále zesilován vlivem vícestranných mezibankovních poplatků na trh platebních systémů a trh vydávání platebních karet, jakož i dalšími pravidly a postupy platebního systému (povinnost obchodníků přijímat všechny platební karty („Honour All Cards Rule“), pravidlo o nediskriminaci („No Discrimination Rule“), jednotné poplatky (tzv. blending). Navíc podle předběžného stanoviska Komise uvedeného ve sdělení o námitkách vícestranné mezibankovní poplatky nesplnily požadavky pro udělení výjimky podle čl. 101 odst. 3 SFEU v tom smyslu, že by zlepšovaly účinnost a přiměřený podíl na výhodách z toho vyplývajících by se přenášel na spotřebitele.

| 6. | Komise dne 8. prosince 2010 přijala rozhodnutí podle článku 9 nařízení č. 1/2003 (dále jen „rozhodnutí o závazcích“). Toto rozhodnutí učinilo právně závaznými závazky společnosti Visa Europe na čtyři roky i) omezit na míru 0,2 % vážené průměrné vícestranné mezibankovní poplatky uplatnitelné na transakce spotřebitelskými debetními kartami, jichž se týká řízení, a ii) zachovat a/nebo zavést řadu změn týkajících se pravidel jejího platebního systému („opatření k zajištění transparentnosti“). |
| --- | --- |

6.

Komise dne 8. prosince 2010 přijala rozhodnutí podle článku 9 nařízení č. 1/2003 (dále jen „rozhodnutí o závazcích“). Toto rozhodnutí učinilo právně závaznými závazky společnosti Visa Europe na čtyři roky i) omezit na míru 0,2 % vážené průměrné vícestranné mezibankovní poplatky uplatnitelné na transakce spotřebitelskými debetními kartami, jichž se týká řízení, a ii) zachovat a/nebo zavést řadu změn týkajících se pravidel jejího platebního systému („opatření k zajištění transparentnosti“).

| 7. | Závazky se však nevztahovaly na vícestranné mezibankovní poplatky v souvislosti se spotřebitelskými kreditními kartami, kvůli nimž Komise dne 31. července 2012 vydala doplňující prohlášení o námitkách. V doplňujícím prohlášení o námitkách, které představuje předběžné posouzení ve smyslu čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003, bylo rozvedeno prohlášení o námitkách a zahrnulo změny v rozsahu řízení, a to sice že se vztahuje pouze na vícestranné mezibankovní poplatky v souvislosti se spotřebitelskými kreditními kartami. Dodatečné prohlášení o námitkách rovněž rozšířilo rozsah řízení, aby přímo zahrnovalo meziregionální (nebo mezinárodní) vícestranné mezibankovní poplatky, pokud obchodníci sídlí v EHP, a upozorňuje na potenciální porušování, které se týká pravidel pro přeshraniční zúčtování společnosti Visa Europe. |
| --- | --- |

7.

Závazky se však nevztahovaly na vícestranné mezibankovní poplatky v souvislosti se spotřebitelskými kreditními kartami, kvůli nimž Komise dne 31. července 2012 vydala doplňující prohlášení o námitkách. V doplňujícím prohlášení o námitkách, které představuje předběžné posouzení ve smyslu čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003, bylo rozvedeno prohlášení o námitkách a zahrnulo změny v rozsahu řízení, a to sice že se vztahuje pouze na vícestranné mezibankovní poplatky v souvislosti se spotřebitelskými kreditními kartami. Dodatečné prohlášení o námitkách rovněž rozšířilo rozsah řízení, aby přímo zahrnovalo meziregionální (nebo mezinárodní) vícestranné mezibankovní poplatky, pokud obchodníci sídlí v EHP, a upozorňuje na potenciální porušování, které se týká pravidel pro přeshraniční zúčtování společnosti Visa Europe.

| 8. | Řízení tedy v současné době zahrnují (uveden je pouze souhrn):






  — | meziregionální vícestranně dohodnuté výměnné mezibankovní poplatky za platby kreditními kartami stanovené společností Visa Europe (dále jen „meziregionální vícestranné mezibankovní poplatky“), které se uplatňují buď přímo na přeshraniční transakce nebo automaticky na domácí transkace (2). |
| --- | --- | --- |

8.

Řízení tedy v současné době zahrnují (uveden je pouze souhrn):

—

meziregionální vícestranně dohodnuté výměnné mezibankovní poplatky za platby kreditními kartami stanovené společností Visa Europe (dále jen „meziregionální vícestranné mezibankovní poplatky“), které se uplatňují buď přímo na přeshraniční transakce nebo automaticky na domácí transkace (2).

| — | vícestranné mezibankovní poplatky za platby kreditními kartami stanovené společností Visa Europe v jednotlivých státech (3). |
| --- | --- |

—

vícestranné mezibankovní poplatky za platby kreditními kartami stanovené společností Visa Europe v jednotlivých státech (3).

| — | potenciálně automatické uplatňování meziregionálních vícestranných mezibankovních poplatků, pokud neexistují ekvivalentní mezibankovní poplatky a jejich přímé uplatnění na transakce, při kterých se u obchodníků sídlících v EHP používají karty, které byly vydány mimo EHP (4). |
| --- | --- |

—

potenciálně automatické uplatňování meziregionálních vícestranných mezibankovních poplatků, pokud neexistují ekvivalentní mezibankovní poplatky a jejich přímé uplatnění na transakce, při kterých se u obchodníků sídlících v EHP používají karty, které byly vydány mimo EHP (4).

| — | pravidla týkající se přeshraničního získávání jako narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

—

pravidla týkající se přeshraničního získávání jako narušení hospodářské soutěže.

| 9. | Řízení se týká pravidel systému společnosti Visa Europe ohledně vícestranných mezibankovních poplatků, které již byly uvedeny v prohlášení o námitkách, a sice pravidla přijímat všechny karty, pravidla nediskriminace a rozšířené praxe používání jednotných manipulačních poplatků (blending). Posledně jmenovaná pravidla nejsou hodnocena jako potenciální porušení pravidel hospodářské soutěže sama o sobě, ale právě kvůli své schopnosti zvýšit omezující účinek vícestranných mezibankovních poplatků. |
| --- | --- |

9.

Řízení se týká pravidel systému společnosti Visa Europe ohledně vícestranných mezibankovních poplatků, které již byly uvedeny v prohlášení o námitkách, a sice pravidla přijímat všechny karty, pravidla nediskriminace a rozšířené praxe používání jednotných manipulačních poplatků (blending). Posledně jmenovaná pravidla nejsou hodnocena jako potenciální porušení pravidel hospodářské soutěže sama o sobě, ale právě kvůli své schopnosti zvýšit omezující účinek vícestranných mezibankovních poplatků.

| 10. | Doplňující prohlášení o námitkách bylo dne 24. dubna 2013 rovněž zasláno společnostem Visa Inc. a Visa International Service Association. |
| --- | --- |

10.

Doplňující prohlášení o námitkách bylo dne 24. dubna 2013 rovněž zasláno společnostem Visa Inc. a Visa International Service Association.

3.   HLAVNÍ OBSAH NABÍDNUTÝCH ZÁVAZKŮ

| 11. | Jako jedna ze stran, které jsou předmětem řízení, společnost Visa Europe nesouhlasí s předběžným posouzením Komise. V souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1/2003 nicméně nabídla závazky, kterými reagovala na obavy Komise z narušení hospodářské soutěže. Tyto závazky jsou stručně shrnuty v následující části a v úplnosti zveřejněny v anglickém znění na internetové adrese Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:
  http://ec.europa.eu/competition/index_en.html |
| --- | --- |

11.

Jako jedna ze stran, které jsou předmětem řízení, společnost Visa Europe nesouhlasí s předběžným posouzením Komise. V souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 1/2003 nicméně nabídla závazky, kterými reagovala na obavy Komise z narušení hospodářské soutěže. Tyto závazky jsou stručně shrnuty v následující části a v úplnosti zveřejněny v anglickém znění na internetové adrese Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

| 12. | Společnost Visa Europe se zavazuje, že sníží svůj roční vážený průměr vícestranných mezibankovních poplatků za transakce jejími spotřebitelskými kreditními kartami v EHP na úroveň 0,3 % dva měsíce ode dne oznámení rozhodnutí o závazcích společnosti Visa Europe. |
| --- | --- |

12.

Společnost Visa Europe se zavazuje, že sníží svůj roční vážený průměr vícestranných mezibankovních poplatků za transakce jejími spotřebitelskými kreditními kartami v EHP na úroveň 0,3 % dva měsíce ode dne oznámení rozhodnutí o závazcích společnosti Visa Europe.

| 13. | Maximální hranice bude platit i individuálně v každém z těch států EHP, pro které společnost Visa Europe přímo stanovuje zvláštní sazby vícestranných mezibankovních poplatků za domácí transakce spotřebitelskými kreditními kartami, a v těch státech EHP, kde se v případě neexistence jiných vícestranných mezibankovních poplatků za domácí transakce vztahují sazby vícestranných mezibankovních poplatků na kreditní karty v rámci EHP. |
| --- | --- |

13.

Maximální hranice bude platit i individuálně v každém z těch států EHP, pro které společnost Visa Europe přímo stanovuje zvláštní sazby vícestranných mezibankovních poplatků za domácí transakce spotřebitelskými kreditními kartami, a v těch státech EHP, kde se v případě neexistence jiných vícestranných mezibankovních poplatků za domácí transakce vztahují sazby vícestranných mezibankovních poplatků na kreditní karty v rámci EHP.

| 14. | Společnost Visa Europe rovněž navrhuje, že od 1. ledna 2015 zajistí:






  — | uplatňování maximální hranice vícestranných mezibankovních poplatků ve výši 0,3 % za platby kreditními kartami na všechny vícestranné mezibankovní poplatky, které společnost Visa Europe stanovila v souvislosti s transakcemi uskutečněnými u obchodníků sídlících v EHP, spotřebitelskými kreditními kartami Visa vydanými ve státech mimo EHP náležejících do území Visa Europe (5) („vícestranné mezibankovní poplatky za platby kreditními kartami v rámci Visa Europe mimo EHP“) a |
| --- | --- | --- |

14.

Společnost Visa Europe rovněž navrhuje, že od 1. ledna 2015 zajistí:

—

uplatňování maximální hranice vícestranných mezibankovních poplatků ve výši 0,3 % za platby kreditními kartami na všechny vícestranné mezibankovní poplatky, které společnost Visa Europe stanovila v souvislosti s transakcemi uskutečněnými u obchodníků sídlících v EHP, spotřebitelskými kreditními kartami Visa vydanými ve státech mimo EHP náležejících do území Visa Europe (5) („vícestranné mezibankovní poplatky za platby kreditními kartami v rámci Visa Europe mimo EHP“) a

| — | uplatňování maximální hranice vícestranných mezibankovních poplatků ve výši 0,2 % za platby debetními kartami na všechny vícestranné mezibankovní poplatky, které společnost Visa Europe stanovila v souvislosti s transakcemi uskutečněnými u obchodníků sídlících v EHP spotřebitelskými debetními kartami Visa vydanými ve státech mimo EHP náležejících do území Visa Europe („vícestranné mezibankovní poplatky za platby debetními kartami v rámci Visa Europe mimo EHP“). |
| --- | --- |

—

uplatňování maximální hranice vícestranných mezibankovních poplatků ve výši 0,2 % za platby debetními kartami na všechny vícestranné mezibankovní poplatky, které společnost Visa Europe stanovila v souvislosti s transakcemi uskutečněnými u obchodníků sídlících v EHP spotřebitelskými debetními kartami Visa vydanými ve státech mimo EHP náležejících do území Visa Europe („vícestranné mezibankovní poplatky za platby debetními kartami v rámci Visa Europe mimo EHP“).

| 15. | Společnost Visa Europe se zavazuje, že od 1. ledna 2015 změní svá pravidla pro přeshraniční zúčtovací subjekty tak, že přeshraničním zúčtovacím bankám umožní nabízet buď domácí vícestranné mezibankovní poplatky za platby debetními kartami nebo domácí vícestranné mezibankovní poplatky za platby kreditními kartami uplatnitelné na místě, kde obchodník sídlí, nebo sazbu vícestranných mezibankovních poplatků ve výši 0,2 % za spotřebitelské debetní transakce a 0,3 % za spotřebitelské kreditní transakce, s výhradou splnění určitých podmínek. |
| --- | --- |

15.

Společnost Visa Europe se zavazuje, že od 1. ledna 2015 změní svá pravidla pro přeshraniční zúčtovací subjekty tak, že přeshraničním zúčtovacím bankám umožní nabízet buď domácí vícestranné mezibankovní poplatky za platby debetními kartami nebo domácí vícestranné mezibankovní poplatky za platby kreditními kartami uplatnitelné na místě, kde obchodník sídlí, nebo sazbu vícestranných mezibankovních poplatků ve výši 0,2 % za spotřebitelské debetní transakce a 0,3 % za spotřebitelské kreditní transakce, s výhradou splnění určitých podmínek.

| 16. | Společnost Visa Europe se zavazuje, že bude nadále pokračovat v zavádění dalších opatření na zvýšení transparentnosti. Společnost Visa Europe se zavazuje zejména k tomu, že:






  — | zavede pravidlo, na jehož základě se od zúčtovacích subjektů bude vyžadovat, aby obchodníkům nabídly transakční poplatky stanovené na základě pravidla „vícestranné mezibankovní poplatky plus plus“ za administrativní poplatek (jinými slovy musí zúčtovací banky na požádání ve svých smlouvách a na fakturách zřetelně rozdělit transakční poplatky za služby na tři části, a to na vícestranné mezibankovní poplatky, všechny ostatní příslušné poplatky platebního systému a poplatek zúčtovacího subjektu). Společnost Visa Europe bude po zúčtovacích subjektech vyžadovat zavedení tohoto pravidla do 12 měsíců ode dne oznámení rozhodnutí o závazcích společnosti Visa Europe, pokud jde o veškeré nové dohody, a do 18 měsíců pro stávající smlouvy, |
| --- | --- | --- |

16.

Společnost Visa Europe se zavazuje, že bude nadále pokračovat v zavádění dalších opatření na zvýšení transparentnosti. Společnost Visa Europe se zavazuje zejména k tomu, že:

—

zavede pravidlo, na jehož základě se od zúčtovacích subjektů bude vyžadovat, aby obchodníkům nabídly transakční poplatky stanovené na základě pravidla „vícestranné mezibankovní poplatky plus plus“ za administrativní poplatek (jinými slovy musí zúčtovací banky na požádání ve svých smlouvách a na fakturách zřetelně rozdělit transakční poplatky za služby na tři části, a to na vícestranné mezibankovní poplatky, všechny ostatní příslušné poplatky platebního systému a poplatek zúčtovacího subjektu). Společnost Visa Europe bude po zúčtovacích subjektech vyžadovat zavedení tohoto pravidla do 12 měsíců ode dne oznámení rozhodnutí o závazcích společnosti Visa Europe, pokud jde o veškeré nové dohody, a do 18 měsíců pro stávající smlouvy,

| — | zavede zjednodušenou strukturu vícestranných mezibankovních poplatků stanovených společností Visa Europe, aby bylo dosaženo nejméně 25 % snížení počtu kategorií poplatků, což podpoří transparentnost a možnost srovnání jednotlivých sazeb. |
| --- | --- |

—

zavede zjednodušenou strukturu vícestranných mezibankovních poplatků stanovených společností Visa Europe, aby bylo dosaženo nejméně 25 % snížení počtu kategorií poplatků, což podpoří transparentnost a možnost srovnání jednotlivých sazeb.

| 17. | Společnost Visa Europe jmenuje kontrolního správce, který bude sledovat plnění závazků ze strany společnosti Visa Europe. Před tímto jmenováním je Komise oprávněna navrženého správce schválit, nebo zamítnout. |
| --- | --- |

17.

Společnost Visa Europe jmenuje kontrolního správce, který bude sledovat plnění závazků ze strany společnosti Visa Europe. Před tímto jmenováním je Komise oprávněna navrženého správce schválit, nebo zamítnout.

| 18. | Závazky jsou platné po dobu čtyř let ode dne oznámení rozhodnutí o závazcích společnosti Visa Europe. |
| --- | --- |

18.

Závazky jsou platné po dobu čtyř let ode dne oznámení rozhodnutí o závazcích společnosti Visa Europe.

| 19. | Tyto závazky se vztahují pouze na společnost Visa Europe. Stávající antimonopolní šetření (viz bod 7) proti společnostem Visa Inc. a Visa International Services Association zůstane otevřené až do dalšího posouzení Komise, které bude pravděpodobně obsahovat připomínky k tomuto sdělení |
| --- | --- |

19.

Tyto závazky se vztahují pouze na společnost Visa Europe. Stávající antimonopolní šetření (viz bod 7) proti společnostem Visa Inc. a Visa International Services Association zůstane otevřené až do dalšího posouzení Komise, které bude pravděpodobně obsahovat připomínky k tomuto sdělení

4.   VÝZVA K PŘEDKLÁDÁNÍ PŘIPOMÍNEK

| 20. | S výhradou tržního testu má Komise v úmyslu přijmout rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003, kterým prohlásí závazky, jejichž shrnutí je uvedeno výše a jež jsou zveřejněny na internetové stránce Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž, za závazné. |
| --- | --- |

20.

S výhradou tržního testu má Komise v úmyslu přijmout rozhodnutí podle čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1/2003, kterým prohlásí závazky, jejichž shrnutí je uvedeno výše a jež jsou zveřejněny na internetové stránce Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž, za závazné.

| 21. | V souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003 vyzývá Komise zúčastněné třetí strany, aby k navrženým závazkům předložily svá vyjádření. Vyjádření musí být Komisi doručena nejpozději do jednoho měsíce od zveřejnění tohoto sdělení. Komise dále zúčastněné třetí strany vyzývá, aby předložily takovou verzi připomínek, v níž budou všechny informace, jež tyto třetí strany považují za obchodní tajemství, a další důvěrné informace podle potřeby vypuštěny a nahrazeny shrnutím nedůvěrné povahy nebo slovy „obchodní tajemství“ či „důvěrné“. |
| --- | --- |

21.

V souladu s čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 1/2003 vyzývá Komise zúčastněné třetí strany, aby k navrženým závazkům předložily svá vyjádření. Vyjádření musí být Komisi doručena nejpozději do jednoho měsíce od zveřejnění tohoto sdělení. Komise dále zúčastněné třetí strany vyzývá, aby předložily takovou verzi připomínek, v níž budou všechny informace, jež tyto třetí strany považují za obchodní tajemství, a další důvěrné informace podle potřeby vypuštěny a nahrazeny shrnutím nedůvěrné povahy nebo slovy „obchodní tajemství“ či „důvěrné“.

| 22. | Odpovědi a připomínky by měly pokud možno obsahovat odůvodnění a uvádět relevantní fakta. Pokud v jakékoli části navržených závazků zjistíte problém, dovoluje si Vás Komise v takovém případě vyzvat k navržení možného řešení. |
| --- | --- |

22.

Odpovědi a připomínky by měly pokud možno obsahovat odůvodnění a uvádět relevantní fakta. Pokud v jakékoli části navržených závazků zjistíte problém, dovoluje si Vás Komise v takovém případě vyzvat k navržení možného řešení.

| 23. | Vyjádření s uvedením čísla jednacího AT.39398 VISA MIF lze Komisi zaslat buď e-mailem (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu) nebo faxem na číslo +32 22950128 či poštou na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

23.

Vyjádření s uvedením čísla jednacího AT.39398 VISA MIF lze Komisi zaslat buď e-mailem (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu) nebo faxem na číslo +32 22950128 či poštou na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1. S účinností ode dne 1. prosince 2009 se články 81 a 82 Smlouvy o ES staly články 101 a 102 Smlouvy o fungování EU. Oba soubory ustanovení jsou obsahově totožné. Pro účely tohoto sdělení by měly být odkazy na články 101 a 102 Smlouvy o fungování EU v případě jejich použitelnosti chápány jako odkazy na články 81 a 82 Smlouvy o ES.

(2)  V současné době v Lotyšsku.

(3)  V současné době v Belgii, Maďarsku, na Islandu, v Irsku, Itálii, Lucembursku, na Maltě, v Nizozemsku a Švédsku, pokud neexistují další mezibankovní poplatky.

(4)  V závazcích jsou uvedeny jako mezinárodní vícestranné mezibankovní poplatky a vícestranné mezibankovní poplatky společnosti Visa Europe mimo EHP.

(5)  Území společnosti Visa Europe zahrnuje EHP, Andorru, Faerské ostrovy, Grónsko, Izrael, Monako, San Marino, Špicberky a ostrov Jan Mayen, Švýcarsko, Turecko a Vatikán.

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 14.6.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 168/26

---

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin

2013/C 168/08

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 51 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (1).

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (2)

ŽÁDOST O ZMĚNU PODLE ČLÁNKU 9

„CÍTRICOS VALENCIANOS“/„CÍTRICS VALENCIANS“

č. ES: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

| — |  | Název produktu |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Popis produktu |
| — | ☒ | Zeměpisná oblast |
| — |  | Důkaz původu |
| — |  | Metoda produkce |
| — |  | Souvislost |
| — |  | Označování |
| — |  | Vnitrostátní požadavky |
| — |  | Jiná (uveďte) |

—



Název produktu

—

☒

Popis produktu

—

☒

Zeměpisná oblast

—



Důkaz původu

—



Metoda produkce

—



Souvislost

—



Označování

—



Vnitrostátní požadavky

—



Jiná (uveďte)

2.   Druh změny (změn)

| — | ☒ | Změna jednotného dokumentu nebo přehledu |
| --- | --- | --- |
| — |  | Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled |
| — |  | Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006) |
| — |  | Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006) |

—

☒

Změna jednotného dokumentu nebo přehledu

—



Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled

—



Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006)

—



Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006)

3.   Změna (změny)

3.1   Popis produktu

Doplnění nových schválených odrůd

Skutečnost, že zhruba 60 % objemu celkové valencijské produkce citrusů je soustředěno do období od listopadu do února, vede ke stagnaci a ztrátě příjmů.

Díky spolupráci s výzkumným zemědělským ústavem ve Valencii (Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias, IVIA), který je světovou jedničkou v technologiích a výzkumu v oblasti pěstování citrusů a udává směr ve vývoji nových odrůd, vzorů a přípravků proti škůdcům, jež pomáhají zvyšovat produkci citrusů, a vlivem dynamického rozvoje obchodu v tomto odvětví se podařilo přizpůsobit produkci poptávce a vytvořit nové ranější a pozdější odrůdy s dobrými organoleptickými vlastnostmi, aniž by se narušily tradice, zavedené formy či způsoby pěstování.

Nové odrůdy, o jejichž doplnění se žádá, se dokonale přizpůsobily středomořskému podnebí s mírnými zimami a nepříliš horkými léty, jasnými rozdíly mezi dnem a nocí a nepříliš teplými nebo suchými větry. Jejich prostředí jim tedy dodalo jisté výrazné určující znaky, jež je dostatečně odlišují od stejných odrůd pocházejících z jiného prostředí.

Jinými slovy, jedinečné vlastnosti valencijských citrusů jsou způsobeny klimatickými podmínkami panujícími v této oblasti. Organoleptické vlastnosti týkající se chuti, barvy a vůně jsou ovlivněny teplotními podmínkami typickými pro oblasti pěstování valencijských citrusů.

Odrůdy, o jejichž doplnění do jednotného dokumentu regulační rady se žádá a jež byly zapsány do rejstříku obchodních odrůd zveřejněného ministerstvem životního prostředí, venkova a mořského životního prostředí ve španělském úředním věstníku BOE, jsou:

| | Mandarinky: | Skupina satsum: Iwasaki |
| --- | --- | --- |

Mandarinky:

Skupina satsum: Iwasaki

| | Skupina klementinek: Beatriz, Capola (Mioro), Clemenpons, Clemenrubí, Loretina, Nour |
| --- | --- |

Skupina klementinek: Beatriz, Capola (Mioro), Clemenpons, Clemenrubí, Loretina, Nour

| | Skupina hybridů: Moncada |
| --- | --- |

Skupina hybridů: Moncada

| | Pomeranče: | Skupina sladkých pomerančů: Barnfield Late, Caracara, Chislett Summer, Fukumoto, Powell Summer a Rohde Summer |
| --- | --- | --- |

Pomeranče:

Skupina sladkých pomerančů: Barnfield Late, Caracara, Chislett Summer, Fukumoto, Powell Summer a Rohde Summer

| | Skupina bílých pomerančů: Valencia Delta Seedless, Valencia Midknight a Barberina |
| --- | --- |

Skupina bílých pomerančů: Valencia Delta Seedless, Valencia Midknight a Barberina

| | Skupina krvavých pomerančů: Sanguinelli |
| --- | --- |

Skupina krvavých pomerančů: Sanguinelli

| | Citrony: Eureka |
| --- | --- |

Citrony: Eureka

3.2   Zeměpisná oblast

Vlivem klimatické změny v oblasti produkce vznikly ekosystémy příznivé pro pěstování citrusů jednotným způsobem a umožňující dosáhnout jednotné kvality co do organoleptických vlastností citrusů. Díky tomu se do produkce citrusů, jejichž kvalita je zaručená chráněným zeměpisným označením „Cítricos Valencianos“, zapojily některé další obce, zatímco jiné od ní ustoupily.

Nová oblast produkce citrusů chráněných CHZO „Cítricos Valencianos“ zahrnuje náplavová území v povodí toků zavlažujících roviny středomořského pobřeží, které se nacházejí mezi horskými systémy a samotným pobřežím. Oblast je charakteristická mírnými léty s převahou vlhkých větrů, což je jeden z dalších faktorů, které plodům svědčí a odráží se především v jejich vzhledu.

Se stále častějším sdružováním obcí do větších správních celků comarcas lze v rámci Evropské unie přesněji vymezit jednotlivé zeměpisné oblasti:

| | CASTELLÓ/CASTELLÓN: El Baix Maestrat.– doplňuje se: Cervera del Maestre a Traiguera; La Plana Alta.– doplňuje se: les Coves de Vinromà a Vilanova d’Alcolea; La Plana Baixa.– doplňuje se: Alfondeguilla a Eslida; L’Alt Millars.– doplňuje se: Espadilla, Toga, Torrechiva y Vallat; L’Alt Palància.– doplňuje se: Navajas. |
| --- | --- |

CASTELLÓ/CASTELLÓN: El Baix Maestrat.– doplňuje se: Cervera del Maestre a Traiguera; La Plana Alta.– doplňuje se: les Coves de Vinromà a Vilanova d’Alcolea; La Plana Baixa.– doplňuje se: Alfondeguilla a Eslida; L’Alt Millars.– doplňuje se: Espadilla, Toga, Torrechiva y Vallat; L’Alt Palància.– doplňuje se: Navajas.

| | VALÈNCIA/VALENCIA: L’Horta Oest.– vypouští se: Mislata; L’Horta Sud.– doplňuje se: Llocnou de la Corona; vypouští se: Benetússer; El Camp de Túria.- doplňuje se: l’Eliana, Loriguilla y San Antonio de Benagéber; Els Serrans.– doplňuje se: Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera a Villar del Arzobispo; La Foia de Bunyol.– doplňuje se: Dos Aguas a Yátova; La Ribera Baixa.– doplňuje se: Benicull de Xúquer; La Vall d’Albaida.– doplňuje se: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montichelvo/Montitxelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc a Rugat; vypouští se: Bellús. |
| --- | --- |

VALÈNCIA/VALENCIA: L’Horta Oest.– vypouští se: Mislata; L’Horta Sud.– doplňuje se: Llocnou de la Corona; vypouští se: Benetússer; El Camp de Túria.- doplňuje se: l’Eliana, Loriguilla y San Antonio de Benagéber; Els Serrans.– doplňuje se: Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera a Villar del Arzobispo; La Foia de Bunyol.– doplňuje se: Dos Aguas a Yátova; La Ribera Baixa.– doplňuje se: Benicull de Xúquer; La Vall d’Albaida.– doplňuje se: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montichelvo/Montitxelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc a Rugat; vypouští se: Bellús.

| | ALACANT/ALICANTE: La Marina Alta.– doplňuje se: els Poblets; La Marina Baixa.– vypouští se: Relleu; L’Alacantí.– vypouští se: Busot, Xixona; El Vinalopó Mitjà.– vypouští se: Aspe a tedy i kraj (comarca); El Baix Segura.– doplňuje se: Los Montesinos a San Isidro. |
| --- | --- |

ALACANT/ALICANTE: La Marina Alta.– doplňuje se: els Poblets; La Marina Baixa.– vypouští se: Relleu; L’Alacantí.– vypouští se: Busot, Xixona; El Vinalopó Mitjà.– vypouští se: Aspe a tedy i kraj (comarca); El Baix Segura.– doplňuje se: Los Montesinos a San Isidro.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin
   (3)

„CÍTRICOS VALENCIANOS“/„CÍTRICS VALENCIANS“

č. ES: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název

„Cítricos Valencianos“/„Cítrics Valencians“

2.   Členský stát nebo třetí země

Španělsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Druh produktu

| Třída 1.6 | Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované |
| --- | --- |

Třída 1.6

Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Plody pomerančovníku (Citrus sinensis, L.), mandarinky (Citrus reticulata Blanco) a citroníku (Citrus limon, L.).

Citrusy s CHZO „Cítricos Valencianos“ jsou tyto:

| — | pomeranče skupiny sladkých pomerančů, bílých pomerančů a krvavých pomerančů odrůd a vlastností uvedených v tabulce níže, |
| --- | --- |

—

pomeranče skupiny sladkých pomerančů, bílých pomerančů a krvavých pomerančů odrůd a vlastností uvedených v tabulce níže,

| — | mandarinky skupin satsum, klementinek a hybridů odrůd a vlastností uvedených v tabulce níže, |
| --- | --- |

—

mandarinky skupin satsum, klementinek a hybridů odrůd a vlastností uvedených v tabulce níže,

| — | citrony odrůd a vlastností uvedených v tabulce níže. |
| --- | --- |

—

citrony odrůd a vlastností uvedených v tabulce níže.

| SKUPINA | ODRŮDA | PRŮMĚR (mm) | % ŠŤÁVY (4) | STUPEŇ ZRALOSTI (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SATSUMY | CLAUSELLINA | 54–78 | 40 | 7 |
| | OKITSU | 54–78 | 40 | 7 |
| | OWARI | 54–78 | 40 | 7 |
| | IWASAKI | 54–78 | 40 | 7 |
| HYBRIDY | ELLENDALE | 54–78 | 40 | 7,5 |
| | FORTUNE | 54–78 | 40 | 8 |
| | KARA | 54–78 | 40 | 7,5 |
| | NOVA | 54–78 | 40 | 7,5 |
| | ORTANIQUE | 54–78 | 40 | 8 |
| | MONCADA | 54–78 | 40 | 7,5 |
| KLEMENTINKY | ARRUFATINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENTARD | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENTINA FINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENULES | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | ESBAL | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | HERNANDINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | MARISOL | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | OROGRANDE | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | ORONULES | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | OROVAL | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | TOMATERA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | LORETINA | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | BEATRIZ | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENPONS | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | NOUR | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CAPOLA (MIORO) | 46–78 | 40 | 7,5 |
| | CLEMENRUBÍ | 46–78 | 40 | 7,5 |
| SLADKÉ POMERANČE | LANE LATE | 70–100 | 35 | 7 |
| | NAVELATE | 70–100 | 35 | 7 |
| | NAVELINA | 70–100 | 35 | 7 |
| | NEWHALL | 70–100 | 35 | 7 |
| | WASHINGTON NAVEL | 70–100 | 35 | 7 |
| | CARACARA | 70–100 | 35 | 7 |
| | POWELL SUMMER | 70–100 | 35 | 7 |
| | BARNFIELD LATE | 70–100 | 35 | 7 |
| | CHISLETT SUMMER | 70–100 | 35 | 7 |
| | FUKUMOTO | 70–100 | 35 | 7 |
| | ROHDE SUMMER | 70–100 | 35 | 7 |
| BÍLÉ POMERANČE | SALUSTIANA | 67–96 | 35 | 7 |
| | VALENCIA LATE | 67–96 | 35 | 7 |
| | V. DELTA SEEDLESS | 67–96 | 35 | 7 |
| | V. MIDKNIGHT | 67–96 | 35 | 7 |
| | BARBERINA | 67–96 | 35 | 7 |
| KRVAVÉ POMERANČE | SANGUINELLI | 60–96 | 35 | 7 |
| CITRONY | FINO (MESERO) | 48–67 | 25 | — |
| | VERNA | 48–67 | 30 | — |
| | EUREKA | 48–67 | 25 | — |

SKUPINA

ODRŮDA

PRŮMĚR (mm)

% ŠŤÁVY (4)

STUPEŇ ZRALOSTI (5)

SATSUMY

CLAUSELLINA

54–78

40

7

OKITSU

54–78

40

7

OWARI

54–78

40

7

IWASAKI

54–78

40

7

HYBRIDY

ELLENDALE

54–78

40

7,5

FORTUNE

54–78

40

8

KARA

54–78

40

7,5

NOVA

54–78

40

7,5

ORTANIQUE

54–78

40

8

MONCADA

54–78

40

7,5

KLEMENTINKY

ARRUFATINA

46–78

40

7,5

CLEMENTARD

46–78

40

7,5

CLEMENTINA FINA

46–78

40

7,5

CLEMENULES

46–78

40

7,5

ESBAL

46–78

40

7,5

HERNANDINA

46–78

40

7,5

MARISOL

46–78

40

7,5

OROGRANDE

46–78

40

7,5

ORONULES

46–78

40

7,5

OROVAL

46–78

40

7,5

TOMATERA

46–78

40

7,5

LORETINA

46–78

40

7,5

BEATRIZ

46–78

40

7,5

CLEMENPONS

46–78

40

7,5

NOUR

46–78

40

7,5

CAPOLA (MIORO)

46–78

40

7,5

CLEMENRUBÍ

46–78

40

7,5

SLADKÉ POMERANČE

LANE LATE

70–100

35

7

NAVELATE

70–100

35

7

NAVELINA

70–100

35

7

NEWHALL

70–100

35

7

WASHINGTON NAVEL

70–100

35

7

CARACARA

70–100

35

7

POWELL SUMMER

70–100

35

7

BARNFIELD LATE

70–100

35

7

CHISLETT SUMMER

70–100

35

7

FUKUMOTO

70–100

35

7

ROHDE SUMMER

70–100

35

7

BÍLÉ POMERANČE

SALUSTIANA

67–96

35

7

VALENCIA LATE

67–96

35

7

V. DELTA SEEDLESS

67–96

35

7

V. MIDKNIGHT

67–96

35

7

BARBERINA

67–96

35

7

KRVAVÉ POMERANČE

SANGUINELLI

60–96

35

7

CITRONY

FINO (MESERO)

48–67

25

—

VERNA

48–67

30

—

EUREKA

48–67

25

—

Citrusové plody s uvedeným CHZO se řadí do jakostních tříd „Výběr“ a „I“ v souladu s příslušnou jakostní normou.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

—

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

—

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

—

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Produkty se balí do obalů určených pro použití v potravinářství.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Citrusové plody s CHZO lze uvádět na trh výhradně v obalech opatřených číslovaným kontrolním štítkem. Na etiketě i kontrolním štítku musí být uvedeno chráněné zeměpisné označení „Cítricos Valencianos“ nebo „Cítrics Valencians“.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Do oblasti produkce citrusů s CHZO „Cítricos Valencianos“ spadají kraje (comarcas) provincií Castellón, Valencia a Alicante, které mají oprávnění pěstovat citrusy s CHZO „Cítricos Valencianos“ a které jsou vyjmenovány níže:

| | CASTELLÓ/CASTELLÓN | El Baix Maestrat. Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera a Vinaròs. |
| --- | --- | --- |

CASTELLÓ/CASTELLÓN

El Baix Maestrat. Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera a Vinaròs.

| | La Plana Alta. Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca a Vilanova d’Alcolea. |
| --- | --- |

La Plana Alta. Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca a Vilanova d’Alcolea.

| | La Plana Baixa. Alfondeguilla, Almenara. Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, la Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, la Vall d’Uixó, Vilareal a la Vilavella. |
| --- | --- |

La Plana Baixa. Alfondeguilla, Almenara. Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, la Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, la Vall d’Uixó, Vilareal a la Vilavella.

| | L’Alcalatén. l’Alcora. |
| --- | --- |

L’Alcalatén. l’Alcora.

| | L’Alt Millars. Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva a Vallat. |
| --- | --- |

L’Alt Millars. Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva a Vallat.

| | L’Alt Palància. Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja a Sot de Ferrer. |
| --- | --- |

L’Alt Palància. Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja a Sot de Ferrer.

| | VALÈNCIA/VALENCIA | El Camp de Morvedre. Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d’En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart a Torres Torres. |
| --- | --- | --- |

VALÈNCIA/VALENCIA

El Camp de Morvedre. Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d’En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart a Torres Torres.

| | L’Horta Nord. Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, la Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques a Vinalesa. |
| --- | --- |

L’Horta Nord. Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, la Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques a Vinalesa.

| | L’Horta Oest. Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella a València. |
| --- | --- |

L’Horta Oest. Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella a València.

| | L’Horta Sud. Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví a Silla. |
| --- | --- |

L’Horta Sud. Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví a Silla.

| | El Camp de Túria. Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, l’Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, la Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra a Vilamarxant. |
| --- | --- |

El Camp de Túria. Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, l’Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, la Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra a Vilamarxant.

| | Els Serrans. Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera a Villar del Arzobispo. |
| --- | --- |

Els Serrans. Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera a Villar del Arzobispo.

| | La Foia de Bunyol. Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre a Yátova. |
| --- | --- |

La Foia de Bunyol. Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre a Yátova.

| | La Ribera Alta. Alberic, Alcàntera de Xúquer, l’Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, l’Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, la Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís a Villanueva de Castellón. |
| --- | --- |

La Ribera Alta. Alberic, Alcàntera de Xúquer, l’Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, l’Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, la Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís a Villanueva de Castellón.

| | La Ribera Baixa. Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana a Sueca. |
| --- | --- |

La Ribera Baixa. Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana a Sueca.

| | La Canal de Navarrés. Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés a Quesa. |
| --- | --- |

La Canal de Navarrés. Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés a Quesa.

| | La Costera. l’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’En Fenollet, la Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés, Xàtiva a Xàtiva (el Realenc). |
| --- | --- |

La Costera. l’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’En Fenollet, la Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés, Xàtiva a Xàtiva (el Realenc).

| | La Safor. Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, l’Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, la Font d’En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco a Xeresa. |
| --- | --- |

La Safor. Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, l’Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, la Font d’En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco a Xeresa.

| | La Vall d’Albaida. Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat a Terrateig. |
| --- | --- |

La Vall d’Albaida. Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat a Terrateig.

| | ALACANT/ALICANTE | La Marina Alta. Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, la Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, el Verger a Xàbia/Jávea. |
| --- | --- | --- |

ALACANT/ALICANTE

La Marina Alta. Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, la Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, el Verger a Xàbia/Jávea.

| | La Marina Baixa. l’Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa d’En Sarrià, Confrides, Finestrat, el Castell de Guadalest, la Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena a la Vila Joiosa/ Villajoyosa. |
| --- | --- |

La Marina Baixa. l’Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa d’En Sarrià, Confrides, Finestrat, el Castell de Guadalest, la Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena a la Vila Joiosa/ Villajoyosa.

| | L’Alacantí. Aigües, Alacant/Alicante, el Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig a Sant Joan d’Alacant. |
| --- | --- |

L’Alacantí. Aigües, Alacant/Alicante, el Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig a Sant Joan d’Alacant.

| | El Baix Vinalopó. Crevillent, Elx/Elche a Santa Pola. |
| --- | --- |

El Baix Vinalopó. Crevillent, Elx/Elche a Santa Pola.

| | El Baix Segura. Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas a Torrevieja. |
| --- | --- |

El Baix Segura. Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas a Torrevieja.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

Historické souvislosti

Autonomní oblast Valencie je místem s nejstarší světovou tradicí pěstování citrusů. O citrusových plodech a jejich pěstování na území Valencie se dochovaly velmi staré historické záznamy. Už Francesc Eiximenis (1340–1409) se ve svém díle o správě věcí veřejných Regiment de la Cosa Pública v souvislosti s krásami Valencie zmiňuje o pomerančovníkových a citroníkových hájích. Muntzer ve svém cestopise Viaje por España y Portugal (1494) píše o Valencii jako o „překypující pomerančovníky, citroníky, cedráty a dalšími nesčetnými ovocnými stromy“ a dodává: „ukazují nám městský sad bohatě osázený citroníky, pomerančovníky, cedráty a palmami“. V překladu Dioscoridova De materia medica (1570) dodává Laguna o pomerančích a citronech, že „Valencijští nazývají pomeranč místo „naranja“„toronja“ “. Na konci 18. století mluví botanik Cabanilles o „úrodě z více než 4 000 tahullas (stará murcijská plošná míra, 1 tahulla odpovídá přibližně 0,3 akru) čínských pomerančů, které vynesly více než kterákoliv jiná sklizeň“.

První komerční výsadba zaměřená na pěstování pomerančů určených ke konzumaci v čerstvém stavu se datuje do konce 18. století a od té doby se nepřetržitě rozšiřovala až na dnešních zhruba 85 000 ha plochy osázené pomerančovníky, 83 000 ha osázených mandarinkami a přibližně 15 000 ha osázených citroníky. Vyvinula se tak specifická kultura pěstování a techniky založené na optimálním přizpůsobení agroklimatickým podmínkám a na kvalitě výsledné produkce.

Význam pěstování pomerančů v autonomní oblasti Valencie dokládá i založení Muzea pomerančů v obci Buriana v provincii Castellón.

Přírodní souvislosti

Množství srážek v autonomní oblasti Valencie se směrem od severu k jihu zmenšuje, ze zhruba 450 mm na severu provincie Castellón na méně než 300 mm na jihu Alicante.

Pěstování citrusů je rozšířené ve všech třech provinciích autonomní oblasti Valencie, tedy v Alicante, Valencii i Castellónu, a ačkoliv pěstitelské oblasti se kvůli mrazům hrozícím ve vnitrozemí tradičně nacházely na pobřeží a v údolích řek, v současnosti jsou pro pěstování citrusů příhodné i části vnitrozemí, kde jsou nyní v důsledku klimatických změn mírné zimy a nepříliš horká léta, jasně vymezené teplotní rozdíly mezi dnem a nocí a nepříliš horké ani suché větry.

5.2   Specifičnost produktu

Pomeranče

Díky technické úrovni valencijských pěstitelů a dokonalé znalosti pěstované plodiny i klimatickým a půdním podmínkám se místní pomeranče odlišují svými organoleptickými vlastnostmi, a to jak chutí (poměrem sladkosti a kyselosti), tak barvou (výraznější oranžovou), vůní a šťavnatostí.

Valencijské pomeranče mají tenkou slupku s minimem skvrn a povrchových vad.

Žádná jiná pěstitelská oblast nemůže nabídnout takové množství odrůd s autentickými barvami a přetrvávajícími vůněmi.

Mandarinky

Díky technické úrovni valencijských pěstitelů a dokonalé znalosti pěstované plodiny i klimatickým a půdním podmínkám se místní mandarinky odlišují svými organoleptickými vlastnostmi, a to jak chutí (poměrem sladkosti a kyselosti), tak barvou (výraznější oranžovou), vůní a šťavnatostí.

Valencijské mandarinky mají tenkou slupku s minimem skvrn a povrchových vad.

Žádná jiná pěstitelská oblast nemůže nabídnout takové množství odrůd s autentickými barvami a přetrvávajícími vůněmi. Díky tomu jsme největším světovým vývozcem mandarinek.

Citrony

Díky technické úrovni valencijských pěstitelů a dokonalé znalosti pěstované plodiny i klimatickým a půdním podmínkám mají místní citrony jedinečné vlastnosti, jejich dužina obsahuje vysoké množství velmi kyselé šťávy, jejich žlutá barva je intenzivnější a vůně výjimečná.

Valencijské citrony mají tenkou slupku s minimem skvrn a povrchových vad.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Pomeranče

Prostředí, v němž se valencijské pomeranče pěstují už od dob, kdy je Arabové přinesli do Španělska, jim dodává jisté výrazné charakteristické znaky, které je odlišují od pomerančů z jiných míst, a to vlivem několika faktorů:

Během růstu valencijských pomerančů nedochází k fyziologickým poškozením, která v jiných regionech způsobují teplé a suché větry, a mají proto tenkou slupku s minimem skvrn a povrchových vad.

Oproti jiným pěstitelským regionům leží oblasti, kde se pěstují valencijské pomeranče, z hlediska teplot v hraničních pásmech, což přispívá k jejich kvalitě, a to z několika důvodů:

| 1. | Díky mírným zimám a nepříliš horkým létům dozrávají pomeranče pomalu, a uchovávají si tak vyváženější poměr mezi sladkostí a kyselostí než pomeranče, které pocházejí z teplejších oblastí (obecně sladší a s méně výraznou chutí). Chuť valencijských pomerančů je proto mnohem příjemnější. |
| --- | --- |

1.

Díky mírným zimám a nepříliš horkým létům dozrávají pomeranče pomalu, a uchovávají si tak vyváženější poměr mezi sladkostí a kyselostí než pomeranče, které pocházejí z teplejších oblastí (obecně sladší a s méně výraznou chutí). Chuť valencijských pomerančů je proto mnohem příjemnější.

| 2. | Zřetelné rozdíly mezi denními a nočními teplotami umocňují barvu plodů, jak na povrchu, tak uvnitř. Barva valencijských pomerančů je charakteristická tím, že je výraznější než u pomerančů z jiných regionů. |
| --- | --- |

2.

Zřetelné rozdíly mezi denními a nočními teplotami umocňují barvu plodů, jak na povrchu, tak uvnitř. Barva valencijských pomerančů je charakteristická tím, že je výraznější než u pomerančů z jiných regionů.

| 3. | Mírné teploty také podporují tvorbu vonných silic ve slupce, jež se pak projevují ve vůni plodu. |
| --- | --- |

3.

Mírné teploty také podporují tvorbu vonných silic ve slupce, jež se pak projevují ve vůni plodu.

Organoleptické vlastnosti týkající se chuti, barvy a vůně jsou tedy ovlivněny teplotními podmínkami typickými pro oblasti pěstování valencijských citrusů.

Středomořské podnebí charakteristické nepříliš horkými léty a převahou vlhkých větrů je dalším faktorem, který pomerančům svědčí a odráží se především v jejich vzhledu.

Mandarinky

Prostředí, v němž se valencijské mandarinky pěstují už od dob, kdy je Arabové přinesli do Španělska, jim dodává jisté výrazné charakteristické znaky, které je odlišují od mandarinek z jiných míst, a to vlivem několika faktorů:

Během růstu valencijských mandarinek nedochází k fyziologickým poškozením, která v jiných regionech způsobují teplé a suché větry, a mají proto tenkou slupku s minimem skvrn a povrchových vad.

Oproti jiným pěstitelským regionům leží oblasti, kde se pěstují valencijské mandarinky, z hlediska teplot v hraničních pásmech, což přispívá k jejich kvalitě, a to z několika důvodů:

| 1. | Díky mírným zimám a nepříliš horkým létům dozrávají mandarinky pomalu, a uchovávají si tak vyváženější poměr mezi sladkostí a kyselostí než mandarinky, které pocházejí z teplejších oblastí (obecně sladší a s méně výraznou chutí). Chuť valencijských mandarinek je proto mnohem příjemnější. |
| --- | --- |

1.

Díky mírným zimám a nepříliš horkým létům dozrávají mandarinky pomalu, a uchovávají si tak vyváženější poměr mezi sladkostí a kyselostí než mandarinky, které pocházejí z teplejších oblastí (obecně sladší a s méně výraznou chutí). Chuť valencijských mandarinek je proto mnohem příjemnější.

| 2. | Zřetelné rozdíly mezi denními a nočními teplotami umocňují barvu plodů, jak na povrchu, tak uvnitř. Barva valencijských mandarinek je charakteristická tím, že je výraznější než u mandarinek z jiných regionů. |
| --- | --- |

2.

Zřetelné rozdíly mezi denními a nočními teplotami umocňují barvu plodů, jak na povrchu, tak uvnitř. Barva valencijských mandarinek je charakteristická tím, že je výraznější než u mandarinek z jiných regionů.

| 3. | Mírné teploty také podporují tvorbu vonných silic ve slupce, jež se pak projevují ve vůni plodu. |
| --- | --- |

3.

Mírné teploty také podporují tvorbu vonných silic ve slupce, jež se pak projevují ve vůni plodu.

Organoleptické vlastnosti týkající se chuti, barvy a vůně jsou tedy ovlivněny teplotními podmínkami typickými pro oblasti pěstování valencijských citrusů.

Středomořské podnebí charakteristické nepříliš horkými léty a převahou vlhkých větrů je dalším faktorem, který mandarinkám svědčí a odráží se především v jejich vzhledu.

Citrony

Prostředí, v němž se valencijské citrony pěstují už od dob, kdy je Arabové přinesli do Španělska, jim dodává jisté výrazné charakteristické znaky, které je odlišují od citronů z jiných míst, a to vlivem několika faktorů:

Během růstu valencijských citronů nedochází k fyziologickým poškozením, která v jiných regionech způsobují teplé a suché větry, a mají proto tenkou slupku s minimem skvrn a povrchových vad.

Oproti jiným pěstitelským regionům leží oblasti, kde se pěstují valencijské citrony, z hlediska teplot v hraničních pásmech, což přispívá k jejich kvalitě, a to z několika důvodů:

| 1. | Díky mírným zimám a nepříliš horkým létům dozrávají citrony pomalu, a získávají tak přiměřenější kyselost než citrony, které pocházejí z teplejších oblastí (obecně méně výrazné chuti). |
| --- | --- |

1.

Díky mírným zimám a nepříliš horkým létům dozrávají citrony pomalu, a získávají tak přiměřenější kyselost než citrony, které pocházejí z teplejších oblastí (obecně méně výrazné chuti).

| 2. | Zřetelné rozdíly mezi denními a nočními teplotami umocňují barvu plodů, jak na povrchu, tak uvnitř. Barva valencijských citronů je charakteristická tím, že je výraznější než u citronů z jiných regionů. |
| --- | --- |

2.

Zřetelné rozdíly mezi denními a nočními teplotami umocňují barvu plodů, jak na povrchu, tak uvnitř. Barva valencijských citronů je charakteristická tím, že je výraznější než u citronů z jiných regionů.

| 3. | Mírné teploty také podporují tvorbu vonných silic ve slupce, jež se pak projevují ve vůni plodu. |
| --- | --- |

3.

Mírné teploty také podporují tvorbu vonných silic ve slupce, jež se pak projevují ve vůni plodu.

Organoleptické vlastnosti týkající se kyselosti, barvy a vůně jsou tedy ovlivněny teplotními podmínkami typickými pro oblasti pěstování valencijských citrusů.

Středomořské podnebí charakteristické nepříliš horkými léty a převahou vlhkých větrů je dalším faktorem, který citronům svědčí a odráží se především v jejich vzhledu.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006 (6))

Odkaz na specifikaci produktu zveřejněnou na webové stránce:

http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=311b8844-1ac9-4ac2-9301-e81705c4452f&groupId=16

---

(1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(3)  Nahrazeno nařízením (EU) č. 1151/2012.

(4)  V poměru k celkové váze plodu. Extrakce pomocí ručního lisu.

(5)  Minimální poměr cukr/kyselost definovaný nařízením Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny.

(6)  Viz poznámka pod čarou 3.

---