# Az Európai Unió C 170/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.170.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 170 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. június 15. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.170.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 170

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. június 15.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Rendszerkockázati Testület |
| 2013/C 170/01 | Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2013. április 4.) a makroprudenciális politika köztes célkitűzéseiről és eszközeiről (ERKT/2013/1) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Rendszerkockázati Testület

2013/C 170/01

Az Európai Rendszerkockázati Testület ajánlása (2013. április 4.) a makroprudenciális politika köztes célkitűzéseiről és eszközeiről (ERKT/2013/1)

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 170/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV) (
  1
  ) | 20 |
| 2013/C 170/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) (
  1
  ) | 20 |
| 2013/C 170/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne) (
  1
  ) | 21 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2013/C 170/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV) (
  1
  )

1

20

2013/C 170/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) (
  1
  )

1

20

2013/C 170/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne) (
  1
  )

1

21

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 170/05 | Euroátváltási árfolyamok | 22 |
| 2013/C 170/06 | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. június 14.) az Európai Unió információs politikájával és a nemzetközi szervezetek támogatásával kapcsolatos, valamint az élelmiszerre, a takarmányra és a növényegészségügyre vonatkozó jogszabályok alkalmazásának biztosításához szükséges, az állategészségügy területén végzett tevékenységekhez nyújtott 2013. évi finanszírozásról | 23 |
| 2013/C 170/07 | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. június 10.) a Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért című program keretében az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy, az állatjólét és a növényegészségügy terén folytatott képzésről szóló, 2013. évi munkaprogram finanszírozásáról | 38 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 170/05

Euroátváltási árfolyamok

22

2013/C 170/06

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. június 14.) az Európai Unió információs politikájával és a nemzetközi szervezetek támogatásával kapcsolatos, valamint az élelmiszerre, a takarmányra és a növényegészségügyre vonatkozó jogszabályok alkalmazásának biztosításához szükséges, az állategészségügy területén végzett tevékenységekhez nyújtott 2013. évi finanszírozásról

23

2013/C 170/07

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. június 10.) a Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért című program keretében az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy, az állatjólét és a növényegészségügy terén folytatott képzésről szóló, 2013. évi munkaprogram finanszírozásáról

38

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 170/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 43 |
| 2013/C 170/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 44 |
| 2013/C 170/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  ) | 45 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 170/11 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 46 |
| 2013/C 170/12 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 51 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 170/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

43

2013/C 170/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

44

2013/C 170/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  )

1

45

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2013/C 170/11

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

46

2013/C 170/12

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

51

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2013/C 170/13 | Helyesbítés az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (Parma, Olaszország) Tudományos testületeiben való tagságra irányuló szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhíváshoz – Hiv.: EFSA/E/2013/001 (HL C 107., 2013.4.13.) | 55 |

Helyesbítések

2013/C 170/13

Helyesbítés az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (Parma, Olaszország) Tudományos testületeiben való tagságra irányuló szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhíváshoz – Hiv.: EFSA/E/2013/001 (HL C 107., 2013.4.13.)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Rendszerkockázati Testület

| 15.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/1

---

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET AJÁNLÁSA

(2013. április 4.)

a makroprudenciális politika köztes célkitűzéseiről és eszközeiről

(ERKT/2013/1)

2013/C 170/01

AZ EURÓPAI RENDSZERKOCKÁZATI TESTÜLET IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésének b), d) és f) pontjára, valamint 16-18. cikkére,

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület igazgatótanácsának az Európai Rendszerkockázati Testület eljárási szabályzatának létrehozásáról szóló, 2011. január 20-i ERKT/2011/1 határozatára (2) és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésének e) pontjára és 18-20. cikkére,

mivel:

| (1) | A pénzügyi stabilitás előfeltétele annak, hogy a pénzügyi rendszer a fenntartható növekedést támogató hiteleket nyújtson. A pénzügyi válság egyértelműen felszínre hozta a pénzügyi rendszer rendszerszintű kockázatait mérséklő és megelőző makroprudenciális felügyelet szükségességét. Ennek az ajánlásnak a célja, hogy megtegye a következő szükségszerű lépést a működő makroprudenciális felügyelet irányába. |
| --- | --- |

(1)

A pénzügyi stabilitás előfeltétele annak, hogy a pénzügyi rendszer a fenntartható növekedést támogató hiteleket nyújtson. A pénzügyi válság egyértelműen felszínre hozta a pénzügyi rendszer rendszerszintű kockázatait mérséklő és megelőző makroprudenciális felügyelet szükségességét. Ennek az ajánlásnak a célja, hogy megtegye a következő szükségszerű lépést a működő makroprudenciális felügyelet irányába.

| (2) | Az Unió rendszerkockázatokkal szembeni ellenállóképessége azon múlik, hogy a mikroprudenciális felügyelet mellett létrejöjjön egy stabil makroprudenciális politikai keret. Ez az ajánlás az Európai Rendszerkockázati Testületnek a nemzeti hatóságok makroprudenciális felhatalmazásáról szóló, 2011. december 22-i ERKT/2011/3 ajánlását (3) követi nyomon – a makroprudenciális politika köztes célkitűzéseinek és eszközeinek kidolgozásával. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió rendszerkockázatokkal szembeni ellenállóképessége azon múlik, hogy a mikroprudenciális felügyelet mellett létrejöjjön egy stabil makroprudenciális politikai keret. Ez az ajánlás az Európai Rendszerkockázati Testületnek a nemzeti hatóságok makroprudenciális felhatalmazásáról szóló, 2011. december 22-i ERKT/2011/3 ajánlását (3) követi nyomon – a makroprudenciális politika köztes célkitűzéseinek és eszközeinek kidolgozásával.

| (3) | Az ERKT/2011/3 ajánlás előírja a tagállamoknak, hogy jelöljenek ki egy, a makroprudenciális politika viteléért felelős hatóságot. Hasonlóképpen, a hitelintézetek prudenciális követelményeit létrehozó javasolt új keret (a továbbiakban: a CRD IV/CRR) előírja a tagállamok számára a nemzeti szintű pénzügyi stabilitásra fenyegetést képező rendszerkockázatok megelőzéséhez vagy mérsékléséhez szükséges intézkedések meghozataláért felelős, kijelölt hatóság felállítását. (4) |
| --- | --- |

(3)

Az ERKT/2011/3 ajánlás előírja a tagállamoknak, hogy jelöljenek ki egy, a makroprudenciális politika viteléért felelős hatóságot. Hasonlóképpen, a hitelintézetek prudenciális követelményeit létrehozó javasolt új keret (a továbbiakban: a CRD IV/CRR) előírja a tagállamok számára a nemzeti szintű pénzügyi stabilitásra fenyegetést képező rendszerkockázatok megelőzéséhez vagy mérsékléséhez szükséges intézkedések meghozataláért felelős, kijelölt hatóság felállítását. (4)

| (4) | A makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenállóképességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását. |
| --- | --- |

(4)

A makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenállóképességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását.

| (5) | Az ERKT/2011/3 ajánlás olyan köztes szakpolitikai célok azonosítására utal, amelyek a végső cél operatív meghatározásai. A köztes célok azonosítása a makroprudenciális politikát operatívabbá, átláthatóbbá és elszámoltathatóbbá teszi, valamint megteremti az eszközválasztás gazdasági alapját. |
| --- | --- |

(5)

Az ERKT/2011/3 ajánlás olyan köztes szakpolitikai célok azonosítására utal, amelyek a végső cél operatív meghatározásai. A köztes célok azonosítása a makroprudenciális politikát operatívabbá, átláthatóbbá és elszámoltathatóbbá teszi, valamint megteremti az eszközválasztás gazdasági alapját.

| (6) | Ezen túlmenően az uniós makroprudenciális politika eredményessége egy olyan makroprudenciális eszközrendszer kialakításán múlik, amelyet – a szakértők általi megítélés mellett egy mutatókészlet által is vezérelt – az érintett makroprudenciális hatóságok eredményesen alkalmazhatnak. A makroprudenciális hatóságoknak a közvetlen ellenőrzési vagy ajánlástételi hatáskörükben rendelkezniük kell a szükséges makroprudenciális eszközökkel, jelesül a makroprudenciális politikai minden egyes célkitűzése tekintetében egy vagy több eszközzel. A makroprudenciális politikai irányvonal szigorítására használt eszközöket be kell vetni, ha ezt a pénzügyi ciklus stabilizáláshoz szükségesnek tekintik. A makroprudenciális eszközök alkalmazhatóak a kitettségek tágabb vagy célzott kategóriáira, ez utóbbi körbe tartoznak például az adott külföldi fizetőeszköznek való kitettségek. |
| --- | --- |

(6)

Ezen túlmenően az uniós makroprudenciális politika eredményessége egy olyan makroprudenciális eszközrendszer kialakításán múlik, amelyet – a szakértők általi megítélés mellett egy mutatókészlet által is vezérelt – az érintett makroprudenciális hatóságok eredményesen alkalmazhatnak. A makroprudenciális hatóságoknak a közvetlen ellenőrzési vagy ajánlástételi hatáskörükben rendelkezniük kell a szükséges makroprudenciális eszközökkel, jelesül a makroprudenciális politikai minden egyes célkitűzése tekintetében egy vagy több eszközzel. A makroprudenciális politikai irányvonal szigorítására használt eszközöket be kell vetni, ha ezt a pénzügyi ciklus stabilizáláshoz szükségesnek tekintik. A makroprudenciális eszközök alkalmazhatóak a kitettségek tágabb vagy célzott kategóriáira, ez utóbbi körbe tartoznak például az adott külföldi fizetőeszköznek való kitettségek.

| (7) | Az Európai Rendszerkockázati Testület („ERKT”) a Tanácshoz, az Európai Bizottsághoz és az Európai Parlamenthez intézett 2012. március 29-i levelében hangot a makroprudenciális hatóságoknak a CRD IV/CRR-ben meghatározott makroprudenciális eszközök végrehajtásával kapcsolatos képességére vonatkozó álláspontjának. Az ERKT kiemelte különösen, hogy a tagállami és uniós szintű makroprudenciális hatóságoknak egyaránt mérlegelési jogkörrel kell rendelkezniük arra, hogy időlegesen szűkítsék az I. pillér sokszínű követelményrendszerének kalibrálását és további közzétételt követeljenek meg. E követelmények körébe tartoznak az aggregált tőkeszintek, likviditási követelmények és a nagy kitettségekre, illetve a tőkeáttételre vonatkozó limitek, valamint az egyes szektorokat megcélzó, vagy pedig a banki mérleg különböző részeiben megmutatkozó gyenge pontokat kezelő tőkekövetelmények. A CRD IV/CRR – noha főként mikroprudenciális irányultságú – előirányozza a megfelelő makroprudenciális hatóság által bizonyos feltételek mellett alkalmazandó makroprudenciális eszközkészletet is. Ez az ajánlás olyan indikatív eszközlistát javasol– nem kizárólagos jelleggel ideértve a CRD IV/CRR-ben javasolt eszközöket is – amelyekkel a tagállamok az azonosított köztes célkitűzések megvalósítása érdekében a makroprudenciális hatóságokat felruházhatják, ugyanakkor nem korlátozza a tagállamokat további eszközök alkalmazásában. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Rendszerkockázati Testület („ERKT”) a Tanácshoz, az Európai Bizottsághoz és az Európai Parlamenthez intézett 2012. március 29-i levelében hangot a makroprudenciális hatóságoknak a CRD IV/CRR-ben meghatározott makroprudenciális eszközök végrehajtásával kapcsolatos képességére vonatkozó álláspontjának. Az ERKT kiemelte különösen, hogy a tagállami és uniós szintű makroprudenciális hatóságoknak egyaránt mérlegelési jogkörrel kell rendelkezniük arra, hogy időlegesen szűkítsék az I. pillér sokszínű követelményrendszerének kalibrálását és további közzétételt követeljenek meg. E követelmények körébe tartoznak az aggregált tőkeszintek, likviditási követelmények és a nagy kitettségekre, illetve a tőkeáttételre vonatkozó limitek, valamint az egyes szektorokat megcélzó, vagy pedig a banki mérleg különböző részeiben megmutatkozó gyenge pontokat kezelő tőkekövetelmények. A CRD IV/CRR – noha főként mikroprudenciális irányultságú – előirányozza a megfelelő makroprudenciális hatóság által bizonyos feltételek mellett alkalmazandó makroprudenciális eszközkészletet is. Ez az ajánlás olyan indikatív eszközlistát javasol– nem kizárólagos jelleggel ideértve a CRD IV/CRR-ben javasolt eszközöket is – amelyekkel a tagállamok az azonosított köztes célkitűzések megvalósítása érdekében a makroprudenciális hatóságokat felruházhatják, ugyanakkor nem korlátozza a tagállamokat további eszközök alkalmazásában.

| (8) | A makroprudenciális hatóságoknak továbbá átfogó politikai stratégiát kell kialakítaniuk a makroprudenciális eszközök döntéshozatalt, kommunikációt és a makroprudenciális politika elszámoltathatóságának elősegítését célzó alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(8)

A makroprudenciális hatóságoknak továbbá átfogó politikai stratégiát kell kialakítaniuk a makroprudenciális eszközök döntéshozatalt, kommunikációt és a makroprudenciális politika elszámoltathatóságának elősegítését célzó alkalmazásáról.

| (9) | A makroprudenciális politika eredményessége egyben a tagállamok között a makroprudenciális eszközök nemzeti szintű alkalmazása tekintetében folyó koordináción is múlik. Noha a makroprudenciális politikának általánosságban jelentős határokon átnyúló tovagyűrűző hatásai lesznek, esetenként előfordulhatnak a határokon átnyúló kedvezőtlen hatások is. A makroprudenciális hatóságoknak – az egységes piac védelme érdekében is – értékelniük kell e kedvező és kedvezőtlen tovagyűrűző hatások együttes hatásának jelentőségét. Az ERKT a vonatkozó uniós jogi rendelkezések sérelme nélkül fogja vizsgálni a makroprudenciális politika határokon átnyúló lehetséges tovagyűrűző hatásait, és e kérdések kezeléséhez egy megfelelő koordinációs keretrendszert fog előmozdítani. |
| --- | --- |

(9)

A makroprudenciális politika eredményessége egyben a tagállamok között a makroprudenciális eszközök nemzeti szintű alkalmazása tekintetében folyó koordináción is múlik. Noha a makroprudenciális politikának általánosságban jelentős határokon átnyúló tovagyűrűző hatásai lesznek, esetenként előfordulhatnak a határokon átnyúló kedvezőtlen hatások is. A makroprudenciális hatóságoknak – az egységes piac védelme érdekében is – értékelniük kell e kedvező és kedvezőtlen tovagyűrűző hatások együttes hatásának jelentőségét. Az ERKT a vonatkozó uniós jogi rendelkezések sérelme nélkül fogja vizsgálni a makroprudenciális politika határokon átnyúló lehetséges tovagyűrűző hatásait, és e kérdések kezeléséhez egy megfelelő koordinációs keretrendszert fog előmozdítani.

| (10) | Idővel – ahogy a hatóságok megismerik a különféle makroprudenciális eszközök eredményességét – sor kerülhet a köztes politikai célkitűzések és/vagy a makroprudenciális eszközök felülvizsgálatára, figyelembe véve a pénzügyi stabilitást érintő lehetséges új kockázatokat is. Ehhez szükség van a megállapított köztes politikai célkitűzések és makroprudenciális eszközök megfelelőségének időszakos felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

(10)

Idővel – ahogy a hatóságok megismerik a különféle makroprudenciális eszközök eredményességét – sor kerülhet a köztes politikai célkitűzések és/vagy a makroprudenciális eszközök felülvizsgálatára, figyelembe véve a pénzügyi stabilitást érintő lehetséges új kockázatokat is. Ehhez szükség van a megállapított köztes politikai célkitűzések és makroprudenciális eszközök megfelelőségének időszakos felülvizsgálatára.

| (11) | A hatályos és a javasolt uniós jogszabályi keretet összetett és sokszínű makroprudenciális rendelkezésekből áll, amelyek tekintetében a jövőbeli felülvizsgálatok során rendkívül hasznos lenne az egyszerűsítés és az átfogó összhang megteremtése. Az uniós intézmények mérlegelhetik a makroprudenciális eszközöknek a pénzügyi szektor bankszektortól eltérő területeit érintő jogszabályokba történő felvételét is. |
| --- | --- |

(11)

A hatályos és a javasolt uniós jogszabályi keretet összetett és sokszínű makroprudenciális rendelkezésekből áll, amelyek tekintetében a jövőbeli felülvizsgálatok során rendkívül hasznos lenne az egyszerűsítés és az átfogó összhang megteremtése. Az uniós intézmények mérlegelhetik a makroprudenciális eszközöknek a pénzügyi szektor bankszektortól eltérő területeit érintő jogszabályokba történő felvételét is.

| (12) | A makroprudenciális eszközök következetes alkalmazásának megvalósítása és az egész Unióra kiterjedő makroprudenciális felügyelet biztosítása érdekében az ERKT a jövőben mérlegelheti az ajánlásoknak a makroprudenciális hatóságokhoz történő intézését is, annak érdekében, hogy útmutatást nyújtson a makroprudenciális eszközök általuk történő alkalmazása tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

A makroprudenciális eszközök következetes alkalmazásának megvalósítása és az egész Unióra kiterjedő makroprudenciális felügyelet biztosítása érdekében az ERKT a jövőben mérlegelheti az ajánlásoknak a makroprudenciális hatóságokhoz történő intézését is, annak érdekében, hogy útmutatást nyújtson a makroprudenciális eszközök általuk történő alkalmazása tekintetében.

| (13) | A politikai döntéshozók Európán belül és azon kívül is értékelik a rendszerkockázatok megelőzése vagy mérséklése céljából egy még kiterjedtebb eszközkészlet, továbbá a pénzügyi rendszer kockázatainak elhatárolását szolgáló jogalkotási reform előnyeit és hátrányait. Az ERKT folytatja a makroprudenciális politikai keret részeként megvitatás alatt álló más eszközök eredményességének és hatásosságának elemzését. |
| --- | --- |

(13)

A politikai döntéshozók Európán belül és azon kívül is értékelik a rendszerkockázatok megelőzése vagy mérséklése céljából egy még kiterjedtebb eszközkészlet, továbbá a pénzügyi rendszer kockázatainak elhatárolását szolgáló jogalkotási reform előnyeit és hátrányait. Az ERKT folytatja a makroprudenciális politikai keret részeként megvitatás alatt álló más eszközök eredményességének és hatásosságának elemzését.

| (14) | A Tanács által 2012. december 12-én elfogadott, az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozásáról szóló tanácsi rendelet iránti javaslat (5) az Európai Központi Bankra hatáskört ruház atekintetben, hogy szükségesnek tartott esetben a tőkepufferekre a részt vevő tagállamok illetékes vagy kijelölt hatóságai által alkalmazottnál magasabb követelményeket, illetve szigorúbb intézkedéseket alkalmazzon a rendszerszintű vagy makroprudenciális kockázatok kezelése céljából, a CRD IV/CRR keretben meghatározott eljárásoknak megfelelően, és a vonatkozó uniós jogszabályokban konkrétan meghatározott esetekben. Az ERKT célja az egységes felügyeleti mechanizmust alkotó EKB-val és nemzeti illetékes hatóságokkal, illetőleg az európai felügyeleti hatóságokkal és az ERKT más tagjaival való együttműködés a következetes uniós makroprudenciális politikák megvalósítása tekintetében. |
| --- | --- |

(14)

A Tanács által 2012. december 12-én elfogadott, az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozásáról szóló tanácsi rendelet iránti javaslat (5) az Európai Központi Bankra hatáskört ruház atekintetben, hogy szükségesnek tartott esetben a tőkepufferekre a részt vevő tagállamok illetékes vagy kijelölt hatóságai által alkalmazottnál magasabb követelményeket, illetve szigorúbb intézkedéseket alkalmazzon a rendszerszintű vagy makroprudenciális kockázatok kezelése céljából, a CRD IV/CRR keretben meghatározott eljárásoknak megfelelően, és a vonatkozó uniós jogszabályokban konkrétan meghatározott esetekben. Az ERKT célja az egységes felügyeleti mechanizmust alkotó EKB-val és nemzeti illetékes hatóságokkal, illetőleg az európai felügyeleti hatóságokkal és az ERKT más tagjaival való együttműködés a következetes uniós makroprudenciális politikák megvalósítása tekintetében.

| (15) | Ez az ajánlás nem érinti az Unió központi bankjainak monetáris politikai megbízatását és azok fizetési, klíring és elszámolási infrastruktúrák tekintetében fennálló, felvigyázói szerepkörét. |
| --- | --- |

(15)

Ez az ajánlás nem érinti az Unió központi bankjainak monetáris politikai megbízatását és azok fizetési, klíring és elszámolási infrastruktúrák tekintetében fennálló, felvigyázói szerepkörét.

| (16) | Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak, |
| --- | --- |

(16)

Az ERKT ajánlásait azt követően teszik közzé, hogy az Európai Unió Tanácsát az igazgatótanács erre vonatkozó szándékáról értesítették, és a Tanács számára reagálási lehetőséget biztosítottak,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

1   SZAKASZ

AJÁNLÁSOK

A. ajánlás –   A köztes célkitűzések fogalmának meghatározása

A makroprudenciális hatóságok számára ajánlott:

| 1. | nemzeti pénzügyi rendszerük egészére vonatkozóan makroprudenciális politikai köztes célkitűzések meghatározása és követése. E köztes célkitűzéseknek a makroprudenciális politika végső céljának operatív meghatározásaként kell működniük, amely cél a pénzügyi rendszer egészének védelméhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenállóképességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását. Ez többek között olyan eszközök bevetésével is jár, amelyeket korábban a makroprudenciális politikai irányvonal szigorítására használtak; |
| --- | --- |

1.

nemzeti pénzügyi rendszerük egészére vonatkozóan makroprudenciális politikai köztes célkitűzések meghatározása és követése. E köztes célkitűzéseknek a makroprudenciális politika végső céljának operatív meghatározásaként kell működniük, amely cél a pénzügyi rendszer egészének védelméhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenállóképességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulását. Ez többek között olyan eszközök bevetésével is jár, amelyeket korábban a makroprudenciális politikai irányvonal szigorítására használtak;

| 2. | e köztes célkitűzéseknek ki kell terjedniük a következőkre:






  a) | a túlzott hitelnövekedés és tőkeáttétel mérséklése és megelőzése; |
| --- | --- | --- |

2.

e köztes célkitűzéseknek ki kell terjedniük a következőkre:

a)

a túlzott hitelnövekedés és tőkeáttétel mérséklése és megelőzése;

| b) | a futamidő-szerkezetek túlzott mértékű eltérésének és a piaci likviditáshiánynak az enyhítése és megelőzése; |
| --- | --- |

b)

a futamidő-szerkezetek túlzott mértékű eltérésének és a piaci likviditáshiánynak az enyhítése és megelőzése;

| c) | a közvetett és közvetlen kitettség koncentráltságának korlátozása; |
| --- | --- |

c)

a közvetett és közvetlen kitettség koncentráltságának korlátozása;

| d) | a rossz irányban ható ösztönzők rendszerhatásának korlátozása az erkölcsi kockázat csökkentése céljából; |
| --- | --- |

d)

a rossz irányban ható ösztönzők rendszerhatásának korlátozása az erkölcsi kockázat csökkentése céljából;

| e) | a pénzügyi infrastruktúra alkalmazkodóképességének megerősítése; |
| --- | --- |

e)

a pénzügyi infrastruktúra alkalmazkodóképességének megerősítése;

| 3. | a további köztes célkitűzések szükségességének értékelése a mögöttes piaci kudarcok és az ország és/vagy az Unió pénzügyi rendszerének esetlegesen rendszerkockázatot keletkeztető egyedi strukturális sajátosságai alapján. |
| --- | --- |

3.

a további köztes célkitűzések szükségességének értékelése a mögöttes piaci kudarcok és az ország és/vagy az Unió pénzügyi rendszerének esetlegesen rendszerkockázatot keletkeztető egyedi strukturális sajátosságai alapján.

B. ajánlás –   A makroprudenciális eszközök kiválasztása

A tagállamok számára ajánlott:

| 1. | a makroprudenciális hatóságokkal együttműködésben annak értékelése, hogy jelenleg az e hatóságok közvetlen ellenőrzése alá vagy ajánlástételi hatáskörébe tartozó makroprudenciális eszközök elégségesek-e a makroprudenciális politika ERKT/2011/3 iránymutatásban meghatározott végső céljának, illetve az A. ajánlásnak megfelelően meghatározott köztes célkitűzéseik eredményes és hatékony eléréséhez. Az értékeléskor figyelembe kell venni azt, hogy a makroprudenciális hatóságok közvetlen ellenőrzése alatt vagy ajánlástételi hatáskörében minden egyes köztes makroprudenciális célkitűzés tekintetében legalább egy eszköznek kell szerepelnie, noha több eszközre is szükség lehet; |
| --- | --- |

1.

a makroprudenciális hatóságokkal együttműködésben annak értékelése, hogy jelenleg az e hatóságok közvetlen ellenőrzése alá vagy ajánlástételi hatáskörébe tartozó makroprudenciális eszközök elégségesek-e a makroprudenciális politika ERKT/2011/3 iránymutatásban meghatározott végső céljának, illetve az A. ajánlásnak megfelelően meghatározott köztes célkitűzéseik eredményes és hatékony eléréséhez. Az értékeléskor figyelembe kell venni azt, hogy a makroprudenciális hatóságok közvetlen ellenőrzése alatt vagy ajánlástételi hatáskörében minden egyes köztes makroprudenciális célkitűzés tekintetében legalább egy eszköznek kell szerepelnie, noha több eszközre is szükség lehet;

| 2. | ha az értékelés azt jelzi, hogy a rendelkezésre álló eszközök nem elégségesek, a nemzeti makroprudenciális hatóságokkal együttműködve további olyan makroprudenciális eszközök mérlegelése, amelyeknek be kell kerülniük az utóbbi hatóságok közvetlen ellenőrzése alá vagy ajánlástételi hatáskörei közé. Ebből a célból az alábbi 1. táblázat tartalmazza a mérlegelésre javasolt eszközök indikatív listáját:

  1.   táblázat


  A makroprudenciális eszközök indikatív listája

  1.   A túlzott hitelnövekedés és tőkeáttétel mérséklése, megelőzése

  Anticiklikus tőkepuffer
  Szektorális tőkekövetelmények (ideértve a pénzügyi rendszeren belüli követelményeket is)
  Makroprudenciális tőkeáttételi ráta
  Hitelfedezeti követelmények (LTV)
  A hitel és a jövedelem, az adósságtörlesztés és a jövedelem arányra vonatkozó követelmények (LTI)
  2.   A futamidő-szerkezetek túlzott mértékű eltérésének és a piaci likviditáshiánynak az enyhítése és megelőzése

  A likviditási ráta (pl. likviditásfedezeti ráta) makroprudenciális kiigazítása
  A finanszírozási forrásokkal kapcsolatos makroprudenciális korlátozások (pl. stabil nettó finanszírozási arány)
  A kevésbé stabil finanszírozásra kirótt súlyozatlan makroprudenciális határérték (pl. a hitel és a betét egymáshoz viszonyított rátája)
  Biztonsági letét és haircut követelmények
  3.   A közvetett és a közvetlen kockázati pozíciók koncentráltságának korlátozása

  A nagy nyitott pozíciók korlátozása
  Kötelező KSZF-en keresztüli elszámolás
  4.   A rossz irányban ható ösztönzők rendszerhatásának korlátozása az erkölcsi kockázat csökkentése céljából

  Többlet tőkekövetelmény a SIFI-kre vonatkozóan
  5.   A pénzügyi infrastruktúra alkalmazkodóképességének megerősítése

  A KSZF-elszámolás során a biztonsági letétre és haircutra vonatkozó követelmények
  Fokozott közzététel
  Strukturális rendszerkockázati puffer |
| --- | --- |

2.

ha az értékelés azt jelzi, hogy a rendelkezésre álló eszközök nem elégségesek, a nemzeti makroprudenciális hatóságokkal együttműködve további olyan makroprudenciális eszközök mérlegelése, amelyeknek be kell kerülniük az utóbbi hatóságok közvetlen ellenőrzése alá vagy ajánlástételi hatáskörei közé. Ebből a célból az alábbi 1. táblázat tartalmazza a mérlegelésre javasolt eszközök indikatív listáját:

1.   táblázat

A makroprudenciális eszközök indikatív listája

1.   A túlzott hitelnövekedés és tőkeáttétel mérséklése, megelőzése

Anticiklikus tőkepuffer

Szektorális tőkekövetelmények (ideértve a pénzügyi rendszeren belüli követelményeket is)

Makroprudenciális tőkeáttételi ráta

Hitelfedezeti követelmények (LTV)

A hitel és a jövedelem, az adósságtörlesztés és a jövedelem arányra vonatkozó követelmények (LTI)

2.   A futamidő-szerkezetek túlzott mértékű eltérésének és a piaci likviditáshiánynak az enyhítése és megelőzése

A likviditási ráta (pl. likviditásfedezeti ráta) makroprudenciális kiigazítása

A finanszírozási forrásokkal kapcsolatos makroprudenciális korlátozások (pl. stabil nettó finanszírozási arány)

A kevésbé stabil finanszírozásra kirótt súlyozatlan makroprudenciális határérték (pl. a hitel és a betét egymáshoz viszonyított rátája)

Biztonsági letét és haircut követelmények

3.   A közvetett és a közvetlen kockázati pozíciók koncentráltságának korlátozása

A nagy nyitott pozíciók korlátozása

Kötelező KSZF-en keresztüli elszámolás

4.   A rossz irányban ható ösztönzők rendszerhatásának korlátozása az erkölcsi kockázat csökkentése céljából

Többlet tőkekövetelmény a SIFI-kre vonatkozóan

5.   A pénzügyi infrastruktúra alkalmazkodóképességének megerősítése

A KSZF-elszámolás során a biztonsági letétre és haircutra vonatkozó követelmények

Fokozott közzététel

Strukturális rendszerkockázati puffer

| 3. | az (1) és (2) bekezdés nyomán bármely más makroprudenciális eszköz kiválasztása, figyelembe véve az alábbiakat:






  a) | az adott országon belüli egyes köztes célkitűzéseknek az A. ajánlásnak megfelelően történő elérése tekintetében fennálló eredményességük és hatékonyságuk; |
| --- | --- | --- |

3.

az (1) és (2) bekezdés nyomán bármely más makroprudenciális eszköz kiválasztása, figyelembe véve az alábbiakat:

a)

az adott országon belüli egyes köztes célkitűzéseknek az A. ajánlásnak megfelelően történő elérése tekintetében fennálló eredményességük és hatékonyságuk;

| b) | az adott országon belül a rendszerkockázatok strukturális és ciklikus dimenzióinak kezelésére vonatkozó képességük; |
| --- | --- |

b)

az adott országon belül a rendszerkockázatok strukturális és ciklikus dimenzióinak kezelésére vonatkozó képességük;

| 4. | a makroprudenciális eszközök kiválasztásán túlmenően annak biztosítása, hogy a makroprudenciális hatóságok részt vegyenek az alábbiak kialakításában és nemzeti szintű végrehajtásában:






  a) | a banki és nem banki pénzügyi intézmények helyreállítási és szanálási rendszerei; |
| --- | --- | --- |

4.

a makroprudenciális eszközök kiválasztásán túlmenően annak biztosítása, hogy a makroprudenciális hatóságok részt vegyenek az alábbiak kialakításában és nemzeti szintű végrehajtásában:

a)

a banki és nem banki pénzügyi intézmények helyreállítási és szanálási rendszerei;

| b) | betétbiztosítási rendszerek, |
| --- | --- |

b)

betétbiztosítási rendszerek,

| 5. | olyan jogi keret kialakítása, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ezen ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását. |
| --- | --- |

5.

olyan jogi keret kialakítása, amely lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára az ezen ajánlás szerint kiválasztott makroprudenciális eszközök feletti közvetlen ellenőrzés vagy ajánlástételi hatáskörök gyakorlását.

C. ajánlás –   Politikai stratégia

A makroprudenciális hatóságok számára ajánlott:

| 1. | olyan politikai stratégia meghatározása, amely






  a) | összekapcsolja a makroprudenciális politika végső célkitűzését a köztes célkitűzésekkel, és a közvetlen ellenőrzésük alá vagy ajánlástételi hatáskörükbe tartozó makroprudenciális eszközökkel; |
| --- | --- | --- |

1.

olyan politikai stratégia meghatározása, amely

a)

összekapcsolja a makroprudenciális politika végső célkitűzését a köztes célkitűzésekkel, és a közvetlen ellenőrzésük alá vagy ajánlástételi hatáskörükbe tartozó makroprudenciális eszközökkel;

| b) | szilárd keretet teremt a közvetlen ellenőrzésük alá vagy ajánlástételi hatáskörükbe tartozó makroprudenciális eszközöknek a makroprudenciális politika végső és köztes célkitűzései elérését célzó alkalmazásához. Ebbe bele kell tartoznia a megfelelő mutatóknak a rendszerkockázatok megjelenésének figyelemmel kísérése és az időben változtathatóan alkalmazható makroprudenciális eszközök alkalmazására, leállítására vagy kalibrálására vonatkozó döntések befolyásolása érdekében, továbbá az érintett nemzeti szintű hatóságokkal történő koordináció megfelelő mechanizmusának is; |
| --- | --- |

b)

szilárd keretet teremt a közvetlen ellenőrzésük alá vagy ajánlástételi hatáskörükbe tartozó makroprudenciális eszközöknek a makroprudenciális politika végső és köztes célkitűzései elérését célzó alkalmazásához. Ebbe bele kell tartoznia a megfelelő mutatóknak a rendszerkockázatok megjelenésének figyelemmel kísérése és az időben változtathatóan alkalmazható makroprudenciális eszközök alkalmazására, leállítására vagy kalibrálására vonatkozó döntések befolyásolása érdekében, továbbá az érintett nemzeti szintű hatóságokkal történő koordináció megfelelő mechanizmusának is;

| c) | támogatja a makroprudenciális politika átláthatóságát és elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

c)

támogatja a makroprudenciális politika átláthatóságát és elszámoltathatóságát;

| 2. | a makroprudenciális eszközök gyakorlati alkalmazása alapján további elemzés elvégzése a makroprudenciális politikai stratégia megerősítése érdekében, beleértve az alábbiak elemzését:






  a) | az uniós jogszabályokban nem meghonosodott eszközök, például a hitelfedezeti és a hitel/jövedelem követelmények, valamint a futamidő-szerkezetek túlzott mértékű eltérésének és a piaci likviditáshiánynak az enyhítését és megelőzését szolgáló eszközök; |
| --- | --- | --- |

2.

a makroprudenciális eszközök gyakorlati alkalmazása alapján további elemzés elvégzése a makroprudenciális politikai stratégia megerősítése érdekében, beleértve az alábbiak elemzését:

a)

az uniós jogszabályokban nem meghonosodott eszközök, például a hitelfedezeti és a hitel/jövedelem követelmények, valamint a futamidő-szerkezetek túlzott mértékű eltérésének és a piaci likviditáshiánynak az enyhítését és megelőzését szolgáló eszközök;

| b) | az eszközök átviteli mechanizmusai, illetve azon mutatók meghatározása, amelyek hozzájárulhatnak az alkalmazásukra, leállításukra és kalibrálásukra vonatkozó döntések alátámasztásához. |
| --- | --- |

b)

az eszközök átviteli mechanizmusai, illetve azon mutatók meghatározása, amelyek hozzájárulhatnak az alkalmazásukra, leállításukra és kalibrálásukra vonatkozó döntések alátámasztásához.

| 3. | az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül az ERKT tájékoztatása a makroprudenciális eszközök nemzeti szintű alkalmazásáról, ha várhatóak jelentős határokon átnyúló, az egyéb tagállamokban felmerülő vagy a belső piacra gyakorolt hatások. |
| --- | --- |

3.

az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül az ERKT tájékoztatása a makroprudenciális eszközök nemzeti szintű alkalmazásáról, ha várhatóak jelentős határokon átnyúló, az egyéb tagállamokban felmerülő vagy a belső piacra gyakorolt hatások.

D. ajánlás –   A köztes célkitűzések időszakos értékelése

A makroprudenciális hatóságok számára ajánlott:

| 1. | az A. ajánlásnak megfelelően meghatározott köztes célkitűzések megfelelőségének időszakos értékelése, figyelemmel a makroprudenciális keret működtetésében szerzett tapasztalatokra, a pénzügyi rendszer strukturális fejleményeire és a rendszerkockázatok új típusainak megjelenésére; |
| --- | --- |

1.

az A. ajánlásnak megfelelően meghatározott köztes célkitűzések megfelelőségének időszakos értékelése, figyelemmel a makroprudenciális keret működtetésében szerzett tapasztalatokra, a pénzügyi rendszer strukturális fejleményeire és a rendszerkockázatok új típusainak megjelenésére;

| 2. | a B. ajánlásnak megfelelően kiválasztott makroprudenciális eszközök makroprudenciális politika végső és köztes célkitűzéseinek elérésében mutatkozó eredményességének időszakos felülvizsgálata; |
| --- | --- |

2.

a B. ajánlásnak megfelelően kiválasztott makroprudenciális eszközök makroprudenciális politika végső és köztes célkitűzéseinek elérésében mutatkozó eredményességének időszakos felülvizsgálata;

| 3. | ha az (1) bekezdés szerint elemzés indokolja, a köztes célkitűzések csoportjának szükség szerinti és különösen a pénzügyi stabilitást fenyegető, a meglévő keretben nem kezelhető új kockázatok megjelenése esetében történő kiigazítása; |
| --- | --- |

3.

ha az (1) bekezdés szerint elemzés indokolja, a köztes célkitűzések csoportjának szükség szerinti és különösen a pénzügyi stabilitást fenyegető, a meglévő keretben nem kezelhető új kockázatok megjelenése esetében történő kiigazítása;

| 4. | tagállamukon belül az illetékes hatóság tájékoztatása a megfelelő jogi keret kialakítása érdekében, amennyiben új makroprudenciális eszközöket tartanak szükségesnek; |
| --- | --- |

4.

tagállamukon belül az illetékes hatóság tájékoztatása a megfelelő jogi keret kialakítása érdekében, amennyiben új makroprudenciális eszközöket tartanak szükségesnek;

| 5. | a beszámolás az ERKT-nek a köztes célkitűzések csoportjának és a közvetlen ellenőrzésükbe vagy ajánlástételi hatásköreikbe tartozó köztes makroprudenciális célkitűzéseknek a változásairól, a változást alátámasztó mögöttes elemzésekkel együtt. |
| --- | --- |

5.

a beszámolás az ERKT-nek a köztes célkitűzések csoportjának és a közvetlen ellenőrzésükbe vagy ajánlástételi hatásköreikbe tartozó köztes makroprudenciális célkitűzéseknek a változásairól, a változást alátámasztó mögöttes elemzésekkel együtt.

E. ajánlás –   Egységes piac és uniós jogalkotás

A Bizottság számára az uniós jogszabályok küszöbön álló felülvizsgálatára figyelemmel ajánlott:

| 1. | a pénzügyi rendszert érintő koherens makroprudenciális eszközcsoport kialakítása szükségességének figyelembe vétele, beleértve a pénzügyi közvetítők, piacok, termékek és piaci infrastruktúrák minden típusát; |
| --- | --- |

1.

a pénzügyi rendszert érintő koherens makroprudenciális eszközcsoport kialakítása szükségességének figyelembe vétele, beleértve a pénzügyi közvetítők, piacok, termékek és piaci infrastruktúrák minden típusát;

| 2. | annak biztosítása, hogy az elfogadott mechanizmusok lehetővé tegyék az uniós intézmények és a tagállamok számára a hatékony együttműködést, valamint a makroprudenciális hatóságok számára a rugalmasság elégséges szintjét e makroprudenciális eszközök szükség szerinti, ugyanakkor az egységes piac megóvásával történő aktiválását; |
| --- | --- |

2.

annak biztosítása, hogy az elfogadott mechanizmusok lehetővé tegyék az uniós intézmények és a tagállamok számára a hatékony együttműködést, valamint a makroprudenciális hatóságok számára a rugalmasság elégséges szintjét e makroprudenciális eszközök szükség szerinti, ugyanakkor az egységes piac megóvásával történő aktiválását;

2.   SZAKASZ

VÉGREHAJTÁS

1.   Értelmezés

| 1. | Ennek az ajánlásnak az alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
  a)   „pénzügyi rendszer”: az 1092/2010/EU rendeletben meghatározott pénzügyi rendszer;
  b)   „makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóságok;
  c)   „közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetek tekintetében valamely végső vagy köztes célkitűzés előírására, módosítására vagy szükség esetén elérésére;
  d)   „ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;
  e)   „rendszerkockázat strukturális dimenziója”: a pénzügyi rendszeren belüli kockázateloszlás;
  f)   „rendszerkockázatok ciklikus dimenziója”: a rendszerkockázatok időbeli változásai, amelyek abból erednek, hogy a pénzügyi intézmények fellendülés idején hajlamosak túlzott kockázat vállalására, visszaesés idején viszont a túlzott kockázatkerülésre;
  g)   „az eszköz eredményessége”: annak mértéke, hogy az eszköz mennyiben képes piaci kudarcok kezelésére, valamint a végső és köztes célkitűzések elérésére;
  h)   „az eszköz hatékonysága”: az eszköz végső vagy időközi célkitűzések minimális költséggel való elérésére vonatkozó képessége. |
| --- | --- |

1.

Ennek az ajánlásnak az alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „pénzügyi rendszer”: az 1092/2010/EU rendeletben meghatározott pénzügyi rendszer;

b)   „makroprudenciális hatóság”: az ERKT/2011/3 ajánlásban meghatározott célkitűzésekkel, szabályokkal, hatáskörökkel, elszámoltathatósági követelményekkel és más jellemzőkkel rendelkező nemzeti makroprudenciális hatóságok;

c)   „közvetlen ellenőrzés”: valós és tényleges képesség az adott makroprudenciális hatóság intézkedési körébe tartozó hitelintézetek tekintetében valamely végső vagy köztes célkitűzés előírására, módosítására vagy szükség esetén elérésére;

d)   „ajánlástételi hatáskör”: a makroprudenciális eszközök alkalmazásának ajánlások révén történő befolyásolási képessége, szükség szerint valamely végső vagy köztes célkitűzés elérésére;

e)   „rendszerkockázat strukturális dimenziója”: a pénzügyi rendszeren belüli kockázateloszlás;

f)   „rendszerkockázatok ciklikus dimenziója”: a rendszerkockázatok időbeli változásai, amelyek abból erednek, hogy a pénzügyi intézmények fellendülés idején hajlamosak túlzott kockázat vállalására, visszaesés idején viszont a túlzott kockázatkerülésre;

g)   „az eszköz eredményessége”: annak mértéke, hogy az eszköz mennyiben képes piaci kudarcok kezelésére, valamint a végső és köztes célkitűzések elérésére;

h)   „az eszköz hatékonysága”: az eszköz végső vagy időközi célkitűzések minimális költséggel való elérésére vonatkozó képessége.

| 2. | A melléklet az ajánlás szerves részét képezi. Az ajánlás rendelkező része és melléklete közötti eltérés esetén a rendelkező rész az irányadó. |
| --- | --- |

2.

A melléklet az ajánlás szerves részét képezi. Az ajánlás rendelkező része és melléklete közötti eltérés esetén a rendelkező rész az irányadó.

2.   Végrehajtási kritériumok

| 1. | Az ajánlás végrehajtására a következő kritériumok vonatkoznak:






  a) | a szabályozói arbitrázst kerülni kell; |
| --- | --- | --- |

1.

Az ajánlás végrehajtására a következő kritériumok vonatkoznak:

a)

a szabályozói arbitrázst kerülni kell;

| b) | a végrehajtás során megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a pénzügyi intézmények eltérő rendszerszintű fontosságára és a különféle intézményi rendszerekre figyelemmel, és számításba véve az egyes ajánlások célkitűzését és tartalmát. |
| --- | --- |

b)

a végrehajtás során megfelelő figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a pénzügyi intézmények eltérő rendszerszintű fontosságára és a különféle intézményi rendszerekre figyelemmel, és számításba véve az egyes ajánlások célkitűzését és tartalmát.

| 2. | A címzetteknek közölniük kell az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk. A jelentés minimális tartalma az alábbi:






  a) | a meghozott intézkedés érdemére és határidejére vonatkozó tájékoztatás; |
| --- | --- | --- |

2.

A címzetteknek közölniük kell az ezen ajánlás nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés mellőzését megfelelően meg kell indokolniuk. A jelentés minimális tartalma az alábbi:

a)

a meghozott intézkedés érdemére és határidejére vonatkozó tájékoztatás;

| b) | a meghozott intézkedések működésének az ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelése; |
| --- | --- |

b)

a meghozott intézkedések működésének az ajánlás célkitűzései szempontjából történő értékelése;

| c) | részletes indokolás az intézkedés mellőzésére vagy az ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is. |
| --- | --- |

c)

részletes indokolás az intézkedés mellőzésére vagy az ajánlástól való eltérésre, beleértve a késedelmet is.

| 3. | Az ajánlás melléklete további tájékoztatást tartalmaz a javasolt köztes célkitűzések jellemzőiről és egyedi sajátosságairól, a köztes célkitűzések elérésére szolgáló makroprudenciális eszközök indikatív listájával együtt. A melléklet segítséget nyújthat a címzetteknek a makroprudenciális eszközök megválasztásában, illetve az alkalmazásukra vonatkozó politikai stratégia elkészítésében. |
| --- | --- |

3.

Az ajánlás melléklete további tájékoztatást tartalmaz a javasolt köztes célkitűzések jellemzőiről és egyedi sajátosságairól, a köztes célkitűzések elérésére szolgáló makroprudenciális eszközök indikatív listájával együtt. A melléklet segítséget nyújthat a címzetteknek a makroprudenciális eszközök megválasztásában, illetve az alkalmazásukra vonatkozó politikai stratégia elkészítésében.

3.   A nyomon követésre vonatkozó határidők

| 1. | A címzetteknek az alábbi bekezdésekben meghatározottak szerint közölniük kell az ajánlások nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés elmaradását megfelelően meg kell indokolniuk.






  a) | az A. és a B. ajánlás tekintetében – a címzetteknek 2014. december 31-ig kell az ERKT, az Európai Bankhatóság („EBH”), és a Tanács rendelkezésére bocsátaniuk a jelentésüket, amelyben kifejtik az A. és B. ajánlás tartalmának való megfelelés tett intézkedéseket. A tagállamok makroprudenciális hatóságukon keresztül is jelenthetik a B. ajánlással kapcsolatban meghozott intézkedéseket; |
| --- | --- | --- |

1.

A címzetteknek az alábbi bekezdésekben meghatározottak szerint közölniük kell az ajánlások nyomán hozott intézkedéseket, vagy az intézkedés elmaradását megfelelően meg kell indokolniuk.

a)

az A. és a B. ajánlás tekintetében – a címzetteknek 2014. december 31-ig kell az ERKT, az Európai Bankhatóság („EBH”), és a Tanács rendelkezésére bocsátaniuk a jelentésüket, amelyben kifejtik az A. és B. ajánlás tartalmának való megfelelés tett intézkedéseket. A tagállamok makroprudenciális hatóságukon keresztül is jelenthetik a B. ajánlással kapcsolatban meghozott intézkedéseket;

| b) | C. ajánlás – a makroprudenciális hatóságoknak 2015. december 31-ig kell az ERKT, az EBH és a Tanács rendelkezésére bocsátaniuk a jelentésüket, amelyben kifejtik a C.(1) ajánlás tartalmának való megfelelés érdekében hozott intézkedéseket. A C.(2) és a C.(3) ajánlás nem igényel konkrét beszámolási határidőt. A C.(3) ajánlás alapján a makroprudenciális hatóságoknak ésszerű határidővel kell az információkat az ERKT rendelkezésére bocsátaniuk; |
| --- | --- |

b)

C. ajánlás – a makroprudenciális hatóságoknak 2015. december 31-ig kell az ERKT, az EBH és a Tanács rendelkezésére bocsátaniuk a jelentésüket, amelyben kifejtik a C.(1) ajánlás tartalmának való megfelelés érdekében hozott intézkedéseket. A C.(2) és a C.(3) ajánlás nem igényel konkrét beszámolási határidőt. A C.(3) ajánlás alapján a makroprudenciális hatóságoknak ésszerű határidővel kell az információkat az ERKT rendelkezésére bocsátaniuk;

| c) | D. ajánlás – a D. ajánlás nem igényel egységes beszámolási határidőt. Ha változás következik be a köztes célkitűzésekben és a makroprudenciális hatóságok közvetlen ellenőrzése alá vagy ajánlástételi hatáskörébe tartozó makroprudenciális eszközökben, e hatóságoknak a D.(5) ajánlással összhangban megfelelő időben kell jelentést küldeniük az ERKT-nek; |
| --- | --- |

c)

D. ajánlás – a D. ajánlás nem igényel egységes beszámolási határidőt. Ha változás következik be a köztes célkitűzésekben és a makroprudenciális hatóságok közvetlen ellenőrzése alá vagy ajánlástételi hatáskörébe tartozó makroprudenciális eszközökben, e hatóságoknak a D.(5) ajánlással összhangban megfelelő időben kell jelentést küldeniük az ERKT-nek;

| d) | E. ajánlás – az E. ajánlás nem igényel konkrét beszámolási határidőt. A Bizottság kétévente jelentést tesz az ERKT-nek a makroprudenciális politikai célkitűzések pénzügyi jogszabály-előkészítésben történő figyelembe vételének módjáról. Az első jelentést 2014. december 31-ig kell benyújtani. |
| --- | --- |

d)

E. ajánlás – az E. ajánlás nem igényel konkrét beszámolási határidőt. A Bizottság kétévente jelentést tesz az ERKT-nek a makroprudenciális politikai célkitűzések pénzügyi jogszabály-előkészítésben történő figyelembe vételének módjáról. Az első jelentést 2014. december 31-ig kell benyújtani.

| 2. | Az igazgatótanács az előző bekezdésekben meghatározott határidőket meghosszabbíthatja, amennyiben egy vagy több ajánlás teljesítése érdekében jogalkotási kezdeményezések szükségesek. |
| --- | --- |

2.

Az igazgatótanács az előző bekezdésekben meghatározott határidőket meghosszabbíthatja, amennyiben egy vagy több ajánlás teljesítése érdekében jogalkotási kezdeményezések szükségesek.

4.   Figyelemmel kísérés és értékelés

| 1. | Az ERKT titkársága:






  a) | támogatást nyújt a címzetteknek, ideértve az összehangolt jelentéstétel elősegítését, a megfelelő sablonok megadását, szükség szerint részletezve a nyomon követés módszertanát és határidőit; |
| --- | --- | --- |

1.

Az ERKT titkársága:

a)

támogatást nyújt a címzetteknek, ideértve az összehangolt jelentéstétel elősegítését, a megfelelő sablonok megadását, szükség szerint részletezve a nyomon követés módszertanát és határidőit;

| b) | ellenőrzi a címzettek általi nyomon követést, ideértve azt, hogy kérésre részükre segítséget nyújt, és az irányítóbizottságon keresztül beszámol az igazgatótanácsnak a nyomon követésről. |
| --- | --- |

b)

ellenőrzi a címzettek általi nyomon követést, ideértve azt, hogy kérésre részükre segítséget nyújt, és az irányítóbizottságon keresztül beszámol az igazgatótanácsnak a nyomon követésről.

| 2. | Az igazgatótanács értékeli a címzettek jelentésében szereplő intézkedéseket és indokolásokat, és adott esetben határoz arról, hogy ezt az ajánlást nem tartották be, és ha a címzettek nem adtak megfelelő indokolást az intézkedés mellőzésére. |
| --- | --- |

2.

Az igazgatótanács értékeli a címzettek jelentésében szereplő intézkedéseket és indokolásokat, és adott esetben határoz arról, hogy ezt az ajánlást nem tartották be, és ha a címzettek nem adtak megfelelő indokolást az intézkedés mellőzésére.

3.   SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

1.   ERKT-útmutatás a makroprudenciális eszközök alkalmazásáról

Az ERKT az 1092/2010/EU rendelet 16. cikkének megfelelő ajánlások révén útmutatást nyújthat a makroprudenciális hatóságoknak a makroprudenciális eszközök megfelelőbb végrehajtásának és alkalmazásának mikéntje tekintetében. Ebbe beletartozhatnak a makroprudenciális eszközök alkalmazását befolyásoló mutatók is.

2.   A makroprudenciális eszközkészlet jövőbeli reformja

Az ERKT a jövőben mérlegelheti a makroprudenciális eszközök ebben az ajánlásban szereplő indikatív listájának az 1092/2010/EU rendelet 16. cikke szerinti ajánlások révén történő bővítését.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. április 4-én.

az ERKT elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(2)  HL C 58., 2011.2.24., 4. o.

2

(3)  HL C 41., 2012.2.14., 1. o.

3

(4)  A hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslat (COM(2011) 453 final), és a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat (COM(2011) 452 final).

4

(5)  Javaslat az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre (COM(2012) 511 végleges).

5

---

FÜGGELÉK A MAKROPRUDENCIÁLIS POLITIKA KÖZTES CÉLJAIRÓL ÉS ESZKÖZEIRŐL SZÓLÓ AJÁNLÁSHOZ

1.   Bevezetés

A legtöbb uniós tagállamban már vagy megkezdték, vagy le is bonyolították a makroprudenciális hatóságok felállítását. A makroprudenciális politika működőképessé tételének következő lépése az, hogy kiválasszanak egy eredményes és hatékony makroprudenciális eszköztárat, amellyel megakadályozhatók és enyhíthetők a pénzügyi rendszer egészében fellépő rendszerkockázatok. Jelen függelékben a kiválasztási folyamatra vonatkozó keretrendszert mutatjuk be.

Az ERKT-nek a nemzeti hatóságok (1) makroprudenciális felhatalmazásáról szóló ajánlása olyan köztes szakpolitikai célok azonosítására vonatkozik, amelyek „a végső cél operatív részletezései”. A köztes célok azonosítása a makroprudenciális politikát operatívabbá, átláthatóbbá és elszámoltathatóbbá teszi, valamint megteremti az eszközválasztás gazdasági alapját. Ezért az ebben a függelékben bemutatott keretrendszer egy csoport előre meghatározott, átfogó jellegű köztes célon alapul. Részletesen leírjuk, hogyan tennék a tájékoztató jelleggel megadott eszközök lehetővé ezeknek a köztes céloknak a megvalósítását, és hogy milyen mutatók jelzik az eszközök aktiválásának, illetve deaktiválásának szükségességét. Az egyes eszközök jogi alapjáról is tájékoztatunk. Néhány eszköz esetében uniós jogszabály van készülőben, amely lefekteti a közös jogi alapokat.

A keretrendszer alkalmazása során a makroprudenciális hatóságoknak az országos szinten fellelhető árstabilitási kockázatokból érdemes kiindulniuk. Ezek a kockázatok országonként változhatnak, hiszen a pénzügyi rendszerek és pénzügyi ciklusok jellemzői eltérnek egymástól az unión belül. Ennek következtében, valamint amiatt, hogy a makroprudenciális politika kidolgozása még kezdeti stádiumban van, az egyes tagállamok más-más eszközt választhatnak ki. Ugyanakkor az uniós pénzügyi piacok nagyfokú integráltsága indokolná az összehangolt megközelítést. A koordináció az arbitrázs és a „szivárgás” korlátozásával erősítheti a makroprudenciális politika eredményességét és hatékonyságát. Az összehangolásnak abban is döntő szerepe van, hogy a más tagállamok pénzügyi rendszereibe és gazdaságaiba átgyűrűző pozitív és negatív hatásokat figyelembe vegyék, és védjék az egységes piac működését. Míg idővel várható az unión belüli makroprudenciális eszköztár konvergenciája, az eszközök alkalmazása során figyelembe kell venni az eltérő pénzügyi ciklusokat és a heterogén kockázatokat.

A függelék felépítése a következő:

| — | A 2. részben a makroprudenciális politika köztes céljait állapítjuk meg, és hozzákapcsoljuk őket a makroprudenciális politikai szempontból legfontosabb mögöttes piaci kudarcokhoz. |
| --- | --- |

—

A 2. részben a makroprudenciális politika köztes céljait állapítjuk meg, és hozzákapcsoljuk őket a makroprudenciális politikai szempontból legfontosabb mögöttes piaci kudarcokhoz.

| — | A 3. részben javaslatot teszünk a makroprudenciális eszközök kiválasztási kritériumaira, továbbá áttekintjük a köztes célokat és az indikatív makroprudenciális eszközöket. |
| --- | --- |

—

A 3. részben javaslatot teszünk a makroprudenciális eszközök kiválasztási kritériumaira, továbbá áttekintjük a köztes célokat és az indikatív makroprudenciális eszközöket.

| — | Az 1. melléklet az egyes makroprudenciális eszközök elemzését tartalmazza, míg a 2. mellékletben a biztosítás makroprudenciális elemeivel ismerkedhetünk meg. |
| --- | --- |

—

Az 1. melléklet az egyes makroprudenciális eszközök elemzését tartalmazza, míg a 2. mellékletben a biztosítás makroprudenciális elemeivel ismerkedhetünk meg.

2.   A köztes célok azonosítása

Az ERKT az országos hatóságok makroprudenciális mandátumáról szóló ajánlásában felhívja a tagállamok figyelmét annak meghatározására, „hogy a makroprudenciális politika végső célja a pénzügyi rendszer egésze stabilitásának megőrzéséhez való hozzájárulás – beleértve a pénzügyi rendszer ellenállóképességének növelésén és a rendszerszintű kockázatok felgyülemlésének csökkentésén keresztül történő hozzájárulást –, ezzel biztosítva a pénzügyi szektor gazdasági növekedéshez való, fenntartható hozzájárulását”.

A szakirodalom a rendszerkockázatot strukturális és ciklikus dimenzióra bontja. A strukturális dimenzió a pénzügyi rendszeren belüli kockázateloszlásra vonatkozik, a ciklikus dimenzió pedig a bankoknak arra való hajlamára utal, hogy fellendülés idején túl nagy kockázatot vállalnak, visszaesés idején viszont túlzottan kerülik a kockázatot. Míg a rendszerkockázat mozgatórugóinak és a megfelelő eszközöknek a meghatározása céljából hasznos a strukturális és a ciklikus dimenziók figyelembevétele, a kettő szoros összefonódása miatt nehezen különíthetők el egyértelműen egymástól.

A köztes céloknak a szakirodalomban dokumentált, konkrét piaci kudarcok alapján történő kitűzése lehetővé teszi a makroprudenciális eszközök egyértelműbb osztályozását, megteremti az eszközök kalibrálásához és alkalmazásához szükséges gazdasági bázist, továbbá elősegíti a makroprudenciális hatóságok elszámoltathatóságát. A gyakorlatban a makroprudenciális eszközök már most is gyakran köztes célokhoz kapcsolódnak. Az anticiklikus tőkepuffer célja például a túlzott hitelbővülésből származó rendszerkockázat mérséklése. A köztes célokról való átfogó kép alkotása érdekében ebben a függelékben a szakirodalom felhasználásával azonosítjuk a makroprudenciális politikai szempontból figyelemre méltó piaci kudarcokat, majd hozzárendeljük őket az egyes célokhoz (lásd az 1. táblázatot) (2).

Az első köztes cél a túlzott mértékű hitelnövekedés és tőkeáttétel enyhítése és megelőzése. A túlzott ütemű hitelbővülésről megállapították, hogy a pénzügyi válság egyik hajtómotorja, amelynek hatása a tőkeáttétel csatornáján keresztül felerősödik. A tőkeáttétel fontosságát jól érzékelteti, ha szembeállítjuk egymással a jórészt részvényfinanszírozású „dot-com” buborék kipukkanásának hatását a túlzott mértékű hitelkiáramláson alapuló „subprime” jelzáloghitelek összeomlásának hatásával. Ezzel kapcsolatban megkülönböztethetjük a pénzügyi rendszeren belüli tőkeáttételt, valamint a pénzügyi intézmények és a reálgazdasági hitelfelvevők közötti tőkeáttételt (a pénzügyi rendszeren belüli követelések nettósításával). A makroprudenciális politika a fellendülés során tapasztalható túlzott mértékű kockázatvállalást a tőke- és biztosítékkövetelmények szigorításával tudja kezelni. A veszteség úgy semlegesíthető, hogy a fellendülés során képzett tőkepuffert a visszaesés során felszabadítják, ami mérsékli a tőkeáttétel csökkentésének szükségességét, megelőzi a bankpánikot, mindeközben támogatja a gazdasági növekedést fenntartó hitelnyújtást.

1.   táblázat

A makroprudenciális politika köztes céljai és a hozzájuk kapcsolódó piaci kudarcok

| Köztes cél | Mögöttes piaci kudarc |
| --- | --- |
| A túlzott hitelnövekedés és tőkeáttétel mérséklése, megelőzése | Hitelszűkéből eredő externáliák: a hitelfelvételhez szükséges feltételek hirtelen szigorodása, ami miatt csökken a nem pénzügyi szektor rendelkezésére álló hitel.
  Endogén kockázatvállalás: azok az ösztönzők, amelyek konjunktúra idején túlzott kockázatvállalásra késztetnek, a bankok esetében pedig rontják a hitelezési standardokat. Magyarázatai: szakértelem jelzése, piaci nyomás a hozamjavítás irányába, intézmények közötti stratégiai kölcsönhatás.
  Kockázati illúzió: a kockázat kollektív alábecslése, ami a gyors felejtéssel és a pénzügyi válságok ritka előfordulásával függ össze.
  Bankpánik: vállalati és a lakossági finanszírozás kivonása valós vagy vélt fizetésképtelenség esetén.
  Az egymásrautaltságból fakadó externáliák: az egyes intézményeken vagy piacokon belüli eseményekkel kapcsolatos bizonytalanság „fertőző” hatása. |
| A futamidő-szerkezetek túlzott mértékű eltérésének és a piaci likviditáshiánynak az enyhítése és megelőzése | Kényszerértékesítéshez kapcsolódó externáliák: az eszköz- és forrásoldal lejárati szerkezetének túlzott mértékű eltérése okozza. Likviditási spirált okozhat, ahogy a csökkenő eszközárak további eladást, tőkeáttétel-csökkentést és a hatásoknak a hasonló eszközosztályú pénzügyi intézményekbe való átgyűrűzését generálja.
  Bankpánik
  Piaci likviditáshiány: a bankközi és a tőkepiaci források elapadása, ami az általános bizalomesésből vagy az igen pesszimista várakozásokból ered. |
| A közvetett és közvetlen kockázati pozíciók koncentráltságának korlátozása | Egymásrautaltsági externáliák
  Kényszerértékesítési externáliák: (itt) a pénzügyi rendszeren belüli kockázati pozíciók eloszlása miatti kényszerű eszközeladás a rendestől eltérő áron. |
| A nem megfelelő irányba ható ösztönzők rendszerhatásának korlátozása az erkölcsi kockázat kisebbítése céljából | Erkölcsi kockázat és a „túl nagy ahhoz, hogy csődbe menjen” jelensége: a túlzott mérvű kockázatvállalás azért lehetséges, mert az adott pénzügyi intézmény olyan fontos szerepet tölt be a rendszer egésze szempontjából, hogy arra számít, kimentik a bajból. |
| A pénzügyi infrastruktúra alkalmazkodóképességének megerősítése | Egymásrautaltsági externáliák
  Kényszerértékesítési externáliák
  Kockázati illúzió
  Hiányos szerződések: olyan kompenzációs struktúra, amely kockázatos magatartásra késztet. |

Köztes cél

Mögöttes piaci kudarc

A túlzott hitelnövekedés és tőkeáttétel mérséklése, megelőzése

Hitelszűkéből eredő externáliák: a hitelfelvételhez szükséges feltételek hirtelen szigorodása, ami miatt csökken a nem pénzügyi szektor rendelkezésére álló hitel.

Endogén kockázatvállalás: azok az ösztönzők, amelyek konjunktúra idején túlzott kockázatvállalásra késztetnek, a bankok esetében pedig rontják a hitelezési standardokat. Magyarázatai: szakértelem jelzése, piaci nyomás a hozamjavítás irányába, intézmények közötti stratégiai kölcsönhatás.

Kockázati illúzió: a kockázat kollektív alábecslése, ami a gyors felejtéssel és a pénzügyi válságok ritka előfordulásával függ össze.

Bankpánik: vállalati és a lakossági finanszírozás kivonása valós vagy vélt fizetésképtelenség esetén.

Az egymásrautaltságból fakadó externáliák: az egyes intézményeken vagy piacokon belüli eseményekkel kapcsolatos bizonytalanság „fertőző” hatása.

A futamidő-szerkezetek túlzott mértékű eltérésének és a piaci likviditáshiánynak az enyhítése és megelőzése

Kényszerértékesítéshez kapcsolódó externáliák: az eszköz- és forrásoldal lejárati szerkezetének túlzott mértékű eltérése okozza. Likviditási spirált okozhat, ahogy a csökkenő eszközárak további eladást, tőkeáttétel-csökkentést és a hatásoknak a hasonló eszközosztályú pénzügyi intézményekbe való átgyűrűzését generálja.

Bankpánik

Piaci likviditáshiány: a bankközi és a tőkepiaci források elapadása, ami az általános bizalomesésből vagy az igen pesszimista várakozásokból ered.

A közvetett és közvetlen kockázati pozíciók koncentráltságának korlátozása

Egymásrautaltsági externáliák

Kényszerértékesítési externáliák: (itt) a pénzügyi rendszeren belüli kockázati pozíciók eloszlása miatti kényszerű eszközeladás a rendestől eltérő áron.

A nem megfelelő irányba ható ösztönzők rendszerhatásának korlátozása az erkölcsi kockázat kisebbítése céljából

Erkölcsi kockázat és a „túl nagy ahhoz, hogy csődbe menjen” jelensége: a túlzott mérvű kockázatvállalás azért lehetséges, mert az adott pénzügyi intézmény olyan fontos szerepet tölt be a rendszer egésze szempontjából, hogy arra számít, kimentik a bajból.

A pénzügyi infrastruktúra alkalmazkodóképességének megerősítése

Egymásrautaltsági externáliák

Kényszerértékesítési externáliák

Kockázati illúzió

Hiányos szerződések: olyan kompenzációs struktúra, amely kockázatos magatartásra késztet.

A második köztes cél a futamidő-szerkezet túlzott mértékű eltéréséhez kapcsolódik, ami azt jelenti, hogy milyen mértékben finanszírozzák a hosszú lejáratú eszközöket a rövid lejáratú kötelezettségekkel. A tapasztalat azt mutatja, hogy a hitelezési ciklusok egybeesnek a rövid távú finanszírozás megnövekedett igénybevételével. Ilyenkor az erősödő likviditáshiány, a kényszerértékesítések és a fertőzési hatás miatt megnő a pénzügyi stabilitást fenyegető kockázat. Ez a köztes cél elsősorban a piaci eszközoldali likviditásra, a rövid távú források igénybevételére és a finanszírozási problémákat potenciálisan az eszközárakhoz kapcsoló információs aszimmetriára irányul. A futamidőre vonatkozó eltérések kezelése érdekében a makroprudenciális politika kötelezővé teheti a bankok számára, hogy a nem likvid eszközeiket stabil forrásokkal finanszírozzák, és hogy magas likviditású eszközállományokkal rendelkezzenek, hogy a rövid lejáratú forrásaikat refinanszírozni tudják. Ezek az intézkedések azt a célt szolgálnák, hogy a bankokat megvédjék a piaci likviditáshiánytól és a kapcsolódó kényszerértékesítési nyomástól, valamint a betétesek és egyéb pénzügyi intézmények pánikszerű forráskivonásától.

A harmadik köztes cél a közvetlen és közvetett kockázati pozíciók koncentrálódásának korlátozására irányul, figyelembe véve a kockázatossági fokot. A közvetlen koncentrációs kockázat forrása a nempénzügyi szektorral (pl. lakáspiac, országok) szembeni, valamint a pénzügyi szektorok és/vagy pénzügyi piaci szereplők közötti nagy kockázati pozíciók megléte. Ehhez járulnak a közvetett kockázati pozíciók, amelyek a rendszeren belül, a pénzügyi intézmények egymásrautaltsága és a közös kitettség fertőző hatásai miatt keletkeznek. A nagy kockázati pozíciók korlátozása az egyes pénzügyi szektoroknak és üzletfél(csoportok)nak kiszabott felső határértékek vagy olyan „megszakítók” bevezetésével érhető el, mint a központi szerződő fél (KSZF), amely segít a váratlan csődhelyzetből vagy a pénzügyi intézmények közös kockázati pozícióiból eredő lehetséges dominóhatás (pl. fertőzés, kényszerértékesítés) féken tartásában.

A negyedik köztes cél a rossz irányba ható ösztönzők rendszerhatásának korlátozását célozza, amivel csökkenthető az erkölcsi kockázat. Ez magában foglalja a rendszerszempontból fontos intézmények alkalmazkodóképességének megerősítését, ugyanakkor ellensúlyozza az implicit kormánygarancia negatív hatásait is. A hiteles felszámolási és szanálási megállapodások is elengedhetetlenek az erkölcsi kockázat kezeléséhez. Végül egyéb intézkedéseket is be lehetne vezetni, mint például a piaci résztvevők ösztönzése, hogy maguk is kivegyék a részüket a kockázatból, vagy például a vezetőség javadalmazásával kapcsolatos intézkedések.

Az ötödik köztes cél a pénzügyi infrastruktúrák alkalmazkodóképességének megerősítése. Ez kétféleképpen érthető el: a pénzügyi rendszer infrastruktúráján (3) belüli externáliák kezelésével és az intézményrendszerből potenciálisan származó erkölcsi kockázat korrigálásával. Ez kiterjedhet a jogrendszerekre, a hitelminősítőkre, a betétgarancia-rendszerekre és a piaci gyakorlatokra.

3.   A makroprudenciális eszközök kiválasztása

A makroprudenciális politika köztes céljainak kitűzése után a következő lépés a célok elérését szolgáló eszközök kiválasztása. A folyamat során érdemes figyelembe venni, hogy az egyes eszközök mennyire eredményesen és hatékonyan alkalmazhatók a köztes és végleges célok megvalósítása céljából.

Az eredményesség azt jelöli, hogy az adott eszközzel milyen hatásosan kezelhetők a piaci kudarcok, valamint érhetők el a köztes és végső célok. Minimálisan legalább egy eredményes eszközre van szükség minden egyes köztes cél eléréséhez („Tinbergen-szabály”). A gyakorlatban indokolható többféle, egymást kiegészítő eszköz alkalmazása, különösen, ha mérsékeli a szabályozói arbitrázs hatását és a transzmissziós mechanizmussal kapcsolatos bizonytalanságot.

Ebben az összefüggésben fontos szempont, hogyan lehet koordinálással elkerülni a szabályozói arbitrázst: míg egyes eszközök (pl. a hitel/fedezet vagy a hitel/jövedelem arányra kiszabott limitek) eredményesen alkalmazhatók országos szinten, másokat (pl. a biztonsági letétre és haircutra vonatkozó előírások, KSZF-elszámolási követelmény) legalábbis uniós szinten kell alkalmazni. Ugyan a legtöbb eszköz már országos szinten is pozitív hatással járhat, az unión belüli összehangolás további előnyökkel kecsegtet. A koordinálás nem csak az adott eszköz eredményességét növeli, hanem a más tagállamok pénzügyi rendszereiből átgyűrűző pozitív és negatív hatások figyelembevétele és az egységes piac helyes működésének védelme szempontjából is fontos.

Hatékonyságon azt értjük, hogy a célokat a lehető legkisebb költségen valósítjuk meg. Az alkalmazkodóképesség és a növekedés közötti átválthatóság döntő szempont, hiszen előző javítása nem mentes a költségektől. Ez azt jelenti, hogy a rendszerkockázat korlátozása során azokat az eszközöket érdemes előnyben részesíteni, amelyek támogatják a hosszú távú növekedést, továbbá azokat, amelyek kevéssé hatnak az egyéb szakpolitikai eszközökre.

A 2. táblázatban a makroprudenciális eszközöket köztes cél szerinti bontásban mutatjuk be tájékoztató jelleggel. (4) A táblázatban felsorolt eszközök mellett a tagállamok olyan eszközök kiválasztására is törekedhetnek, amelyek a legmegfelelőbben kezelik az országos szinten fellépő konkrét pénzügyi stabilitási kockázatokat. A rendszeres időközönként értékelendő cél- és eszközkereteknek tükrözniük kell a makroprudenciális politikai ismeretek fejlődését, valamint az új rendszerkockázati források megjelenését.

2.   táblázat

Köztes célok és tájékoztató jellegű makroprudenciális eszközök

1.   A túlzott hitelnövekedés és tőkeáttétel mérséklése, megelőzése

| — | Anticiklikus tőkepuffer |
| --- | --- |

—

Anticiklikus tőkepuffer

| — | Szektorális tőkekövetelmények (ideértve a pénzügyi rendszeren belüli követelményeket is) |
| --- | --- |

—

Szektorális tőkekövetelmények (ideértve a pénzügyi rendszeren belüli követelményeket is)

| — | Makroprudenciális tőkeáttételi ráta |
| --- | --- |

—

Makroprudenciális tőkeáttételi ráta

| — | Hitel/fedezeti követelmények (LTV) |
| --- | --- |

—

Hitel/fedezeti követelmények (LTV)

| — | Hitel/jövedelem és adósságtörlesztés/jövedelem arányra vonatkozó követelmények (LTI) |
| --- | --- |

—

Hitel/jövedelem és adósságtörlesztés/jövedelem arányra vonatkozó követelmények (LTI)

2.   A futamidő-szerkezetek túlzott mértékű eltérésének és a piaci likviditáshiánynak az enyhítése és megelőzése

| — | A likviditási ráta (pl. likviditásfedezeti ráta) makroprudenciális kiigazítása |
| --- | --- |

—

A likviditási ráta (pl. likviditásfedezeti ráta) makroprudenciális kiigazítása

| — | A finanszírozási forrásokkal kapcsolatos makroprudenciális korlátozások (pl. stabil nettó finanszírozási arány) |
| --- | --- |

—

A finanszírozási forrásokkal kapcsolatos makroprudenciális korlátozások (pl. stabil nettó finanszírozási arány)

| — | A kevésbé stabil finanszírozásra kiszabott súlyozatlan makroprudenciális határérték (pl. hitel/betét ráta) |
| --- | --- |

—

A kevésbé stabil finanszírozásra kiszabott súlyozatlan makroprudenciális határérték (pl. hitel/betét ráta)

| — | Biztonsági letét és haircut követelmények |
| --- | --- |

—

Biztonsági letét és haircut követelmények

3.   A közvetett és a közvetlen kockázati pozíciók koncentráltságának korlátozása

| — | A nagy nyitott kockázati pozíciók korlátozása |
| --- | --- |

—

A nagy nyitott kockázati pozíciók korlátozása

| — | KSZF-en keresztüli elszámolási követelmény |
| --- | --- |

—

KSZF-en keresztüli elszámolási követelmény

4.   A rossz irányban ható ösztönzők rendszerhatásának korlátozása az erkölcsi kockázat csökkentése céljából

| — | SIFI-tőketartalék-követelmények |
| --- | --- |

—

SIFI-tőketartalék-követelmények

5.   A pénzügyi infrastruktúra alkalmazkodóképességének megerősítése

| — | A KSZF-elszámolás során a biztonsági letétre és haircutra vonatkozó követelmények |
| --- | --- |

—

A KSZF-elszámolás során a biztonsági letétre és haircutra vonatkozó követelmények

| — | Fokozott közzététel |
| --- | --- |

—

Fokozott közzététel

| — | Strukturális rendszerkockázati puffer |
| --- | --- |

—

Strukturális rendszerkockázati puffer

A makroprudenciális eszközök korlátozott alkalmazása miatt nehezen lehet eredményességükről és hatékonyságukról megbízható kvantitatív elemzést készíteni. Az országos szintű tapasztalatokról összességében csak kevés adat áll rendelkezésre. Az 1. mellékletben bemutatott eszközök transzmissziójának és gyakorlati alkalmazásának elemzéséből kiderül, hogy egyes eszközökről (pl. tőkealapú eszközök, nagy nyitott pozícióra kiszabott határértékek, LTV/LTI-határértékek) többet tudunk, mint másokról (pl. biztonsági letétre és haircutra vonatkozó előírások, KSZF-elszámolási követelmény). Az eszközök különböző transzmissziós csatornái és alkalmazási területei támogatják a lehetséges komplementaritást. Például a tőkealapú eszközöket (amelyek az eszközárakat érintik) és az LTV/LTI-határértékeket (amelyek a pénzügyi szolgáltatások mennyiségét fogják vissza) egymással párhuzamosan lehet alkalmazni, hogy korlátozzák a túlzott mértékű hitelnövekedést. A nagy nyitott pozíciók korlátozását és a KSZF-elszámolási követelményeket is lehet egyidejűleg alkalmazni, mivel a partnerkockázatot eltérő tranzakciófajtáknál szabályozzák. A makroprudenciális hatóságoknak a 2. táblázatban felsorolt eszközök mellett a helyreállítási és szanálási tervek és betétgarancia-rendszerek kialakításában és alkalmazásában is érdemes részt venniük, hiszen ezek befolyásolják a pénzügyi rendszer megfelelő működését. Míg a 2. táblázatban felsorolt néhány konkrét eszközt kifejezetten a bankszektor számára alakítottak ki, más szektorban is alkalmazhatók: a 2. melléklet a makroprudenciális politikának a biztosítás terén betöltött lehetséges szerepével foglalkozik.

Végül a jogi bázis tekintetében a bankoknak és nagy befektetési társaságoknak készülő tőkekövetelmény-irányelv és -rendelet (CRR/CRD IV) várhatóan rugalmasan lehetővé teszi, hogy a 2. táblázatban felsorolt eszközök kalibrációját bizonyos feltételek mellett szigorítsák. Ez megfelel annak az ERKT-levélnek, amely a bankszektorra vonatkozó uniós jogszabályok makroprudenciális politikai alapelveit fogalmazza meg (5). Azok az eszközök, amelyeket nem foglaltak bele az uniós jogba, (6) alkalmazhatók országos szinten, amennyiben rendelkeznek a megfelelő jogi bázissal (7). Az uniósszintű szabályok nemléte ugyanakkor nem jelenti azt, hogy a tagállamok teljesen szabadon felállíthatnak nemzeti szintű szabályokat, mivel néhány uniós jogi alapelv, például a szabad tőkeáramlás korlátozásának tilalma, gátat szab a nemzeti mérlegelésnek.

1.   melléklet

Az ERKT által elemzett makroprudenciális eszközök

A melléklet az ERKT által elemzett makroprudenciális eszközökre vonatkozó meglátásokat foglalja össze köztes célok szerint csoportosítva. Összefoglaljuk az egyes eszközök meghatározásának és működésének módját (amit a transzmissziós mechanizmusról tudunk), felsoroljuk azokat a mutatókat, amelyek a szakértői megítélés mellett segíthetnek az eszközaktiválással és -deaktiválással kapcsolatos döntési folyamatban, felvázoljuk, hogy az adott eszköz hogyan egészíthet ki más eszközöket. Míg több eszköz esetében az elméleti elemzés már haladó fázisban van, kevés az unión belüli alkalmazásukra vonatkozó tapasztalat (annak ellenére, hogy néhány eszköz, például az LTV/LTI-határértékek alkalmazása már nem új keletű). Elengedhetetlen az eszközök potenciális hatásának, a mutatóknak és a komplementaritás lehetőségének további elemzése.

1.   A túlzott hitelnövekedés és tőkeáttétel mérséklése, megelőzése

Anticiklikus tőkepuffer (CCB)

A CCB a tőkevédelmi tartalék feletti többlet tőkekövetelmény. Mértékét anticiklikus módon lehet emelni és csökkenteni aszerint, hogy miként változik időben a rendszerkockázat különösen a hitelciklus hatására. A CCB célja, hogy megvédje a bankrendszert a potenciális veszteségektől, amikor a túlzott hitelnövekedés összekapcsolódik az egész rendszerre kiterjedő kockázatnövekedéssel. Az eszköz közvetlenül befolyásolja az alkalmazkodóképességet: a tőkepuffert olyan időszakban halmozzák fel, amikor nő a rendszerszintű kockázat, és olyankor használható fel, amikor enyhül a kockázat.

A CCB lehetséges közvetett hatása, hogy a hitelkínálat csökkentésével és a hitelköltség növelésével segíthet a hitelciklus expanzív szakaszának visszafogásában. A hitelkínálat úgy csökkenhet, ha a bankok a kockázattal súlyozott eszközállomány csökkentésével növelik a tőkearányt. A hitelköltség a tőke magasabb összköltsége miatt emelkedhet, és a megemelkedett költséget a bankok a magasabb hitelkamatokon keresztül áthárítják az ügyfelekre. Mindkét transzmissziós csatorna hozzájárulhat a hitelvolumen csökkenéséhez, ami pedig segít abban, hogy elkerüljék az egész rendszerre kiterjedő kockázat felhalmozódását. Ugyanígy, a tőkepuffer felszabadításával csökkenthető annak a kockázata, hogy a hitelciklus megfordulása esetén a szabályozói tőkekövetelmények korlátozzák a hitelkínálatot. A közvetett kockázatot nagyobb bizonytalanság övezi, mint a közvetlen kockázatot, de a témában további kutatásra van szükség. Az, hogy a hitelciklus felfelé ívelő szakaszában esetleg mérséklődik a hitelnövekedés inkább pozitív potenciális mellékhatásnak tekintendő, mint a CCB-rendszer céljának.

A CCB megállapítása során a döntéshozók megítélését egyéb releváns mutatók mellett a GDP-arányos hitelmutató hosszú távú trendtől való eltérése is befolyásolhatja. Az empirikus irodalomban ez idáig elsősorban a GDP-arányos hitelrés tulajdonságaival foglalkoztak. A rés a GDP-arányos hitelmutatónak a hosszú távú trendtől való eltérését fejezi ki, ahol a pozitív rést a túlzott hitelnövekedés közelítő mutatójának tekintik. A Nemzetközi Fizetések Bankja által készített, nemzetközi tanulmányokban kiemelik, hogy a GDP-arányos hitelrés hosszú távú összehasonlításban is igen alkalmas a pénzügyi válság előrejelzésére. Az országos szintű tapasztalatok ugyanakkor arra utalnak, hogy a rés nem minden esetben jelzi előre helyesen, hogy aktiválni kell-e a tőkepuffert, és a felszabadítási szakasz előrejelzésében sem teljesít konzisztensen. Az ERKT szakértői csoportot állított fel a puffer megállapításával kapcsolatos további tanácsadó feladatok elvégzésére, amelyeket elsősorban az uniós tagállamokban alkalmazható egyéb lehetséges mutatók nemzetközi elemzésével lát el.

A CCB-ről a CRD IV tervezetében rendelkeznek, tehát alkalmazása a nemzeti jogban kötelező érvényű. A CCB-rendszertervezet lehetővé teszi a makroprudenciális hatóságok számára, hogy a mutatókra (8) vonatkozó alapelvek és iránymutatás figyelembevételével rugalmasan állapíthassák meg a puffer nagyságát, továbbá biztosítja a közöttük levő reciprocitást.

Szektorális tőkekövetelmények (beleértve a pénzügyi rendszeren belüli követelményeket is)

Az olyan aggregált tőkekövetelményekkel, mint például az anticiklikus tőkepuffer bizonyos szektorokban nem lehet megfelelően kezelni a „túlzott lelkesedés” jelenségét. Az ilyen esetekben a szektorális tőkekövetelmények (9) valószínűleg jobban megfelelnek a célnak, amennyiben a rendszerkockázat mikroprudenciális követelmények felállításával nem kezelhető jól. Előbbieket alkalmazhatják úgy, hogy (a) az adott szektorhoz vagy eszközosztályhoz kapcsolódó mikroprudenciális követelményeket növelik egy meghatározott multiplikátorral, vagy (b) a banknak az adott szektorral vagy eszközosztállyal szembeni kockázattal súlyozott nyitott pozícióira többlet tőkekövetelményt vagy pótlólagos tartalékot rónak. Ezenkívül minimális kockázati súlyokat is meg lehet állapítani.

A transzmissziós mechanizmus két különbséggel a CCB-éhez hasonlít. Az első különbség szerint egy adott szektorra vonatkozó tőkekövetelmény emelkedése megváltoztatja a relatív árakat, és ezzel csökkenti a célszektorba irányuló hitelezést (vagy növekedését), mivel a szektor relatív marginális finanszírozási költsége általában megemelkedik. Másodszor, elképzelhető, hogy a bankok inkább nyitott kockázati pozícióikat csökkentik, mint hogy tőkét emelnének, amennyiben egy adott szektort különösen kockázatosnak tekintenek.

Ezt az eszközt akkor ajánlott alkalmazni, amikor egy adott szektoron vagy eszközosztályon belül a rendszerkockázat láthatóan felhalmozódik. A felhalmozódás lehetséges mutatói az adott szektor hiteladatai, amelyeket a szektor GDP-arányos hitelréseként lehet számolni. Az olyan kiegészítő adatok, mint az ingatlanszektor esetében a jelzálogvolumen vagy az ingatlanár, ugyancsak jól jelezhetik a kockázat felhalmozódását.

A CRR-tervezet előrevetíti annak a lehetőségét, hogy a lakáscélú és kereskedelmi ingatlanokra, valamint a pénzügyi rendszeren belüli kockázati pozíciókra vonatkozó tőkekövetelményeket makroprudenciális vagy rendszerkockázati okból, uniós szintű eljárás függvényében módosítani lehessen.

Makroprudenciális tőkeáttételi ráta

A tőkeáttételi rátát a bank részvénytőkéjének a teljes (kockázattal nem súlyozott) eszközállományához viszonyított arányaként definiáljuk. Makroprudenciális célból minden bank számára kötelezővé tehető a tőkeáttételi arányra vonatkozó többletkövetelmény, mégpedig akár időben változó módon is. Különösen ott, ahol a makroprudenciális, kockázattal súlyozott tőkekövetelményeket időben változtathatóan alkalmazzák, a tőkeáttételi rátára vonatkozó követelmény is változhat időben, amivel biztosítható a védőháló-funkció. A tőkeáttételiráta-követelménynek mint makroprudenciális eszköznek előnye, hogy viszonylag egyszerű és transzparens.

A tőkeáttételi követelmény transzmissziós mechanizmusa hasonló a kockázattal súlyozott tőkekövetelményekéhez. Ahol a tőkeáttételi ráta a kockázattal súlyozott követelményeknél restriktívebb, a bankok tőkeemeléssel, a nyereség újrabefektetésével vagy eszközállományuk redukálásával tudnak megfelelni a magasabb követelménynek (10). A hitel ára ebben az esetben valószínűleg emelkedne, a hitelkihelyezés mennyisége pedig csökkenne (11).

A tőkeáttételi rátát néha a rendszerkockázat mutatójának tekintik. Egy BCBS-tanulmány szerint a tőkeáttételi ráta segítségével lehetett meghatározni azoknak a bankoknak a körét, amelyek a pénzügyi válság során állami támogatásra szorultak (12). Emellett a tőkeáttételi arányra vonatkozó döntéshozatal során egyéb, potenciálisan az anticiklikus tőkepuffer szempontjából is releváns mutatókat is fel lehet használni.

Miután a tőkeáttételi rátára vonatkozó követelményt a tervezett CRR-nek megfelelő megfigyelési időszak után – mint részletes kötelező érvényű eszközt – elfogadják, makroprudenciális célból lehetséges lesz szigorítani uniós szintű eljárás keretében. Az uniós szintű harmonizáció előtt sor kerülhet országos szintű alkalmazására.

Hitel/fedezet (LTV) és a hitel/jövedelem / adósság(törlesztés)/jövedelem (LTI) követelmények

Az LTV-követelmény a hitelértékre adott határérték a mögötte álló fedezethez (pl. ingatlan) viszonyítva; az LTI-követelmény az adósságtörlesztési költség határértéke a rendelkezésre álló jövedelem arányában. A referenciapont eltér az eddig tárgyalt eszközökéétől: most az ügyfél és a pénzügyi intézmény közötti szerződés, nem pedig maga a pénzügyi intézmény.

Az LTV és az LTI makroprudenciális célja az, hogy fékezze a hitelciklust és javítsa a pénzügyi intézmények alkalmazkodóképességét. A hitelciklus kilengésére gyakorolt hatás a szigorúbb LTV-rátáknak a „pénzügyi akcelerátor” mechanizmusát visszafogó hatásából ered: amikor egy pozitív jövedelmi „sokk” hatására emelkednek az ingatlanárak, a hitelfelvétel várhatóan nagyobb lesz azokban az országokban, ahol kisebb az LTV-ráta. (13) A kisebb LTV-határértékek ezenkívül javíthatják a bankrendszer alkalmazkodóképességét, mivel nemfizetés esetén kisebb a veszteség, míg a kisebb LTI-határértékek csökkenthetik a nemfizetés valószínűségét. Az LTV- és LTI-határértékeket általában egymást kiegészítő eszközöknek tekintjük. Mivel a jövedelmek stabilabbak, mint az ingatlanárak, az LTI-határérték emelkedő ingatlanárak időszakában restriktívebbé válhat. Bár a két határértéket a gyakorlatban jellemzően statikus limitként alkalmazzák, lehetőség van időben változó módon való alkalmazásukra is. A várakozások ugyanakkor destabilizáló szerepet játszhatnak. Amennyiben a háztartások a határértékek szigorítását várják, ez arra késztetheti őket, hogy gyorsan magas LTV/LTI-rátájú hitelt vegyenek fel.

Habár több EU-s országban is maximálták az LTV- és az LTI-arányokat, alkalmazásuk nincs az egész unióban összehangolva. Mivel uniós szinten ezeknek az eszközöknek nincs harmonizált meghatározásuk, és nem vonatkoznak rájuk útmutatások, az ERKT által végzett alaposabb vizsgálat hasznos útmutatást nyújthat a makroprudenciális hatóságoknak.

Komplementaritás

A CCB, a szektorális tőkekövetelmények és a tőkeáttételi rátára vonatkozó követelmény kiegészítik egymást aszerint, hogy mekkora (a tágabbtól a szűkebbig) területet céloznak meg, milyen a kockázatérzékenységük, és hogyan alkalmazzák őket (egyesek a rendszerkockázat ciklikus, mások a strukturális megjelenésével foglalkoznak). A lakáspiac esetében az LTV/LTI-határértékeket időnként a szektorális tőkekövetelmény helyettesítőjének tekintik. Ugyanakkor több okból is tekinthetők a tőkealapú eszközök kiegészítésének is. Először is, mivel a tőkealapú eszközök főként a hitelkínálatot befolyásolják, az LTV/LTI-határértékek elsősorban a keresleti oldalra, tehát a bankhitelt felvevő ügyfelekre hatnak. Másodszor, ha például a szektorális tőkekövetelmények nem kezelik megfelelően a lakáspiaci kockázatot, az LTV/LTI-limitek tölthetik be a szükséges védőháló-szerepet. Végül a tőkealapú eszközök hatásosságát befolyásolhatja a tagállamok közötti koordináció igénye, ami az LTV/LTI-limitekre nem igaz, hiszen ezek esetében a referenciapont jellemzően az ügyfél és a pénzügyi intézmény közötti szerződés, nem pedig maga a pénzügyi intézmény. Ezért kevésbé vannak kitéve a tranzakciókat külföldre vagy az árnyékbankrendszerbe átterelő szabályozói arbitrázsnak (14).

2.   A futamidő-szerkezetek túlzott mértékű eltérésének és a piaci likviditáshiánynak mérséklése, megelőzése

A likviditási ráta (pl. likviditásfedezeti – LCR) makroprudenciális kiigazítása és a finanszírozási források makroprudenciális korlátozása (pl. nettó stabil finanszírozási ráta – NSFR)

Az LCR (a jó minőségű likvid eszközök teljes nettó készpénz-kiáramláshoz viszonyított aránya a következő 30 napban) azt méri, hogy a bankok mennyire képesek egy likviditási nehézségekkel jellemezhető, előre meghatározott, rövid időszakot átvészelni, és biztosítja, hogy a bankok likvid eszközállományával meg lehessen őrizni az egyensúlyt, amikor egy esetleges rövid ideig tartó stresszhelyzetben pénzkiáramlás következik be; a rátát a bázeli bizottsággal egyeztetve definiálták. Az NSFR (a rendelkezésre álló stabil finanszírozás mennyiségének a szükséges összeghez viszonyított aránya) célja, hogy előírják a bankok számára, hogy a kevésbé likvid eszközállománnyal szemben minimálisan mekkora hosszú lejáratú forrásállománnyal rendelkezzenek; a fogalom pontos definiálása még a bázeli bizottságra vár. A makroprudenciális politikai lépések mind a két eszköz szabályozószintje tekintetében vagy pótlólagos tőkekövetelmény vagy egyéb makroprudenciális kiigazítás formáját ölthetik; arra is lehetőség van, hogy nem az egész bankszektort, hanem csak meghatározott bankcsoportot (pl. rendszerszempontból fontos bankok) vegyenek célba.

Ezeknek az eszközöknek az elsődleges köztes célja a lejárati szerkezetek túlzott mértékű eltérésének és a finanszírozási kockázatnak az enyhítése (15). Ezenkívül növelhetik a rendszernek a túlzott hitelkiáramláshoz és tőkeáttételhez való alkalmazkodóképességét is (16). A bankok a fenti likviditási követelményeket a finanszírozási források lejáratának a meghosszabbításával vagy a likvid eszközökbe való befektetéssel (vagy mindkettővel) teljesíthetik. A cikluserősítő hatás elkerülése céljából érdemes a bankoknak engedélyezni, hogy likviditási nehézségekkel jellemezhető időszakban felhasználják a tartalékpuffert.

A követelmények szigorítását jelző mutatók közé be lehet számítani a banki mérlegeket, a gazdasági mutatókat és piaci (részvény, CDS) adatokat. Az olyan mutatók mint a bankközi volumenek és ráták erős változásai, az EKB állandóan rendelkezésre álló konstrukciói, a fedezetek alkalmazása és elérhetősége és a bankpánikra utaló jelek (pl. hirtelen pénzkivonás vagy kifizetés) segíthetnek eldönteni, hogy mikor indokolt a határértékek enyhítése (17). Néhány mutató egybeeshet az időben változó tőkealapú eszközökhöz kapcsolódó mutatókkal.

Az LCR-t és az NSFR-t a CRR várhatóan csak megfelelő megfigyelési időszak elteltével vezeti be részletes, kötelező érvényű követelmények formájában. Az eszközök uniós szintű harmonizálása előtt a tagállamoknak várhatóan lehetőségük lesz arra, hogy több szempont, például a rendszerszintű likviditási kockázat figyelembevételével országos szinten alkalmazzanak likviditási követelményeket vagy prudenciális díjakat. Az uniós jogszabálytervezet ezenkívül előrevetíti annak a lehetőségét, hogy uniós szintű eljárás függvényében makroprudenciális célból kiigazítsák a likviditási eszközöket.

A kevésbé stabil finanszírozásra kirótt súlyozatlan makroprudenciális határérték (pl. hitel/betét ráta)

Néhány országban a kevésbé stabil finanszírozásra súlyozatlan makroprudenciális határértéket, például hitel/betét rátát (LTD) állapítottak meg, hogy korlátozzák a kevésbé stabil forrásoktól való túlzott függést. Az ügyfélbetétet általában stabil finanszírozási forrásnak tekintjük, ami azt jelenti, hogy az LTD-ráta (vagy annak kiterjesztett fajtája) alkalmas arra, hogy korlátozzák vele a kevésbé stabil piaci finanszírozástól való túlzott strukturális függőséget. Ez az eszköz ugyanakkor nem veszi figyelembe a piaci finanszírozás lejárati szerkezetét, valamint hatása aszerint változik, hogy milyen üzleti modellt alkalmaz az adott bank. Az alapfinanszírozási ráták vagy a „wholesale” finanszírozási ráták egymással rokon mutatók.

Az LTD-követelményt vagy a hitelnyújtás csökkentésével, vagy a betétállomány növelésével lehet teljesíteni. Az legutóbbi válság tapasztalatai rámutatnak, hogy visszaesés idején bizonyos esetben a betétek a hitelhez képest előtérbe kerülnek, mivel az előbbi stabil marad, sőt még bővül is (a más megtakarítási fajták átcsoportosítása révén), míg az utóbbi iránti kereslet csökken a gazdasági növekedés visszaesése miatt. Az LTD-ráta tehát cikluskövető lehet, ami miatt a rá vonatkozó követelmény fellendülés idején restriktív, visszaesés idején pedig nem restriktív hatású. Amennyiben a hitelek és a betétek nincsenek megfelelően definiálva, ez a bankokat szabályozói arbitrázsra késztetheti, például adósságpapírok alkalmazásával új finanszírozási struktúrákat állíthatnak fel, hogy így a kölcsönt ne kelljen feltüntetniük a ráta számlálójában.

Ahol szükséges, az LTD-ráta felhasználható a túlzott tőkeáttétel vagy hitelnövekedés (amelyet a GDP-arányos hitelmutató alakulása jelez) kezelése, valamint a bankok strukturális likviditási pozíciójának javítása érdekében.

Biztonsági letét és haircut követelmények

A haircut és az induló biztonsági letét határozza meg a biztosítékkal fedezett finanszírozás és a származtatott tranzakciók fedezettségi szintjét. Általában véve a biztosítékkal fedezett ügyletekben a fedezettel való ellátottság szintjét az a haircut határozza meg, amelyet a fedezetként kapott értékpapírra alkalmaznak. A származtatott ügyletekben a fedezeti szint elsősorban az indító biztonsági letétkövetelménytől függ (amely a piaci szereplőt megvédi, ha esetleg megváltozik a pozíció értéke, amennyiben az üzleti partner nem tud fizetni), valamint attól a haircuttól, amelyet az elhelyezett értékpapírok után a követelmény teljesítésére megállapítottak. A felügyeleti haircut és biztonsági letét alkalmazásával lefékezhető a finanszírozási boom, visszaesés idején pedig nem szorul annyira háttérbe a biztosítékkal fedezett finanszírozás, tehát mérsékli a piaci likviditás prociklikus hatását, ami pedig potenciálisan enyhíti a likviditáshalmozást és a kényszerértékesítést. Emellett ezek az eszközök a túlzott hitelnövekedés és tőkeáttétel korlátozásában is szerepet játszanak.

A teljes ciklust tekintő megközelítés alkalmazása (amelyben nehezebb és stabilabb piaci viszonyokat egyaránt tartalmazó hosszú időtáv adatsorait veszik figyelembe) azt jelenti, hogy a margin és a haircut kevésbé függ az aktuális piaci helyzettől. Ezt kiegészíthetik egy diszkrecionális anticiklikus tartalékkövetelménnyel, amely szükség esetén szabályozza a biztosítékkal fedezett finanszírozást, biztosítva a reálisabb kockázatárazást és a túlzott lelkesedés lehűtését. A követelmények szigorítása azonban, különösen a pénzügyi ciklus tetőpontján, destabilizálhatja a piacokat, mivel tovább nehezíti a finanszírozást. Ennek következtében eshetnek az eszközárak, ami megemeli a haircutot és a biztonsági letétet, és lefelé mozgó spirál kialakulásához vezet (18).

Az aktuális jogszabályok nem rendelkeznek a makroprudenciális hatóságok ilyen irányú szerepéről. A tőzsdén kívüli derivatívák esetében elképzelhető, hogy az európai piaci infrastruktúra rendelet (EMIR) első felülvizsgálata során foglalkoznak ezzel a kérdéssel. Megemlítendő, hogy mivel a biztonsági letét és a haircut – amelyek piaci ügyleteket célzó eszközök – szabályozói arbitrázs tárgyai lehetnek, globális alkalmazásuk előnyös lenne.

Komplementaritás

Az LCR-, az NSFR- és az LTD-követelmények előreláthatólag kiegészíthetik egymást, ami nagyrészt annak köszönhető, hogy eltérnek egymástól futamidő, hatókör és kockázatérzékenység szempontjából. A likviditási eszközök is alkalmasak olyan szolvenciaeszközök kiegészítésére mint a CCB, mivel csökkentik a tőkeáttételt és javítják az alkalmazkodóképességet. A biztonsági letétre és a haircutra vonatkozó követelmények továbbá a bankspecifikus intézkedéseket (különösen az NSFR-t és az LTD-t) is kiegészítik, mivel hatással lehetnek az aggregált piaci likviditásra és a finanszírozás stabilitására.

3.   A közvetett és a közvetlen kockázati pozíciók koncentráltságának korlátozása

A nagy nyitott pozíciók korlátozása

A CRD a következőképpen definiálja a nagyfokú kitettséget: „egy hitelintézet esetében a kitettség egy ügyfélhez vagy az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjához kapcsolódóan akkor tekinthető nagy kockázatvállalásnak, ha értéke eléri vagy meghaladja a szavatolótőke 10 %-át”. A hitelintézetek és a befektetési társaságok egy ügyféllel, illetve ügyfélcsoporttal szembeni nyitott pozíciója nem haladhatja meg szavatolótőkéjének 25 %-át. A CRD továbbá a tagállamok belátására bízza, hogy egyes (pl. a rendszerszempontból meghatározó szektorokkal szembeni) kitettségi típusokat a kockázatosság szempontjából hogyan kezeljenek, ami némi mozgásteret biztosít a makroprudenciális beavatkozáshoz. A nagy nyitott pozíciók korlátozása enyhítheti a koncentrációs kockázatot, csökkentheti a partnerkockázatot és az esetleges fertőzést (így az árnyékbankrendszerbe való átgyűrűzést is) (19). További előnye, hogy a pénzügyi intézmények nem reagálnak túl érzékenyen a közös vagy az egyes szektorokat érő sokkokra.

Amennyiben konkrét partnerek vagy szektorok (pl. ingatlanpiac, pénzintézeti szektor) tekintetében kitettségi korlátot vezetnek be, mindez közvetlenül elősegíti a kockázatok szétterítődését a rendszerben (20). Az intézkedés „mélyebbé” teszi a bankközi piacot, és diverzifikálja mind a pénzügyi, mind a nem pénzügyi intézmények finanszírozását, valamint korlátozza egy adott partner csődjének potenciális hatását. A legtöbb makroprudenciális eszközhöz hasonlóan ennek az esetében is számolni kell a cikluserősítő hatással: a tőkeállománynak a gazdasági fellendüléssel együtt járó megnövekedése megemelheti a kitettségi korlátot, míg visszaeséssel járó tőkeveszteség miatt szigorodhat a küszöbérték. A szigorítás továbbá megakaszthatja a növekedést, vagy akadályozhatja a pénzügyi intézményeket abban, hogy egy adott szektorban szerzett szakértelmükre támaszkodjanak.

A CRD a szavatolótőke 10 %-át meghaladó nyitott pozíciók tekintetében jelentéstételi kötelezettséget ró a pénzügyi intézményekre. Ezen információkból hálózati elemzés segítségével megállapítható, hogy megfelelőnek tekinthetők-e a makroprudenciális korlátozások. A jelentéstételi küszöböt szükség esetén csökkenteni is lehet, hogy a rendszerszempontból meghatározó, globális, nagy tőkebázissal rendelkező pénzügyi intézmények körére is vonatkozzon. A CRR-javaslatban szerepel a lehetősége annak, hogy makroprudenciális célból, uniós szintű eljárás keretében szigorítsanak a nagy nyitott pozíciókra vonatkozó követelményeken.

Kötelező KSZF-en keresztüli elszámolás

A felügyeletek előírhatják a pénzügyi intézmények számára, hogy bizonyos tranzakciókat központi szerződő feleken (KSZF) keresztül számoljanak el. Amennyiben a kétoldalú nyitott pozíciók hálózatát egy olyan struktúra váltaná fel, amelyben a résztvevőknek egyetlen, KSZF-fel szembeni nyitott pozíciója van, újraosztódna az ügyfélkockázat, valamint centralizálódna a kockázat- és csődkezelés. Mindez segíthet megakadályozni az átgyűrűzést, és megőrizni a bankközi piac stabilitását.

Az intézkedés ugyanakkor bizonyos tranzakciós költségekkel jár, továbbá megnöveli a szabályozói arbitrázs veszélyét (pl. olyan ügyletek előtérbe kerülése, amelyeket nem a KSZF-en keresztül kell elszámolni). További kedvezőtlen hatása, hogy fokozza a KSZF-nek a rendszerben játszott, az ügyfélkockázat koncentrálódásából adódó szerepét, ami adott esetben túlzott piaci befolyást, erkölcsi kockázatot és (a csődökből kifolyólag) rendszerkockázatot eredményezhet. (21) Ráadásul a KSZF-ek kockázatkezelési és kockázatfelfogó kapacitásának korlátait eddig alig tesztelték, különösen nagyságrendekkel magasabb tranzakciószám esetén. Éppen ezért szigorúan szabályozni kell a KSZF-eket, aminek részeként megfelelő KSZF-szanálási és -helyreállítási terveket kell kidolgozni. Gondosan körül kell határolni azoknak a termékeknek a körét is, amelyeket KSZF-en keresztül kell elszámolni.

A KSZF-elszámolásra kötelezendő kontraktusok kiválasztásához igénybe vehető mutatók a szabványosítás, a likviditás, az összetettség, a kockázati profil, valamint az, hogy mennyire képesek csökkenteni a rendszerkockázatot, és mennyire alkalmasak a nemzetközi harmonizációra.

Napjainkban globális erőfeszítések történnek a szabványosított, tőzsdén kívüli derivatívák központi elszámolásának kötelezővé tételére, amelyet uniós szinten az EMIR valósít meg. Ennek ellenére a rendelet végrehajtásának további vizsgálata szükséges ahhoz, hogy ez az intézkedés is bekerülhessen a makroprudenciális eszköztárba. Ezenkívül ahhoz, hogy eredményes legyen, uniós, sőt világgazdasági szinten kell bevezetni.

Komplementaritás

Az említett két intézkedés kiegészíti egymást, hiszen különböző tranzakciótípusok körében mindkettő enyhítheti az ügyfélkockázat rendszerszintű hatásait. Amíg a nagy nyitott pozíciók korlátozása a kockázatoknak az egy-egy partnerre, illetve szektorra történő koncentrálódását csökkenti, addig a KSZF-en keresztüli kötelező elszámolás a tömeges ügyfélcsőd kockázatát szorítja vissza azáltal, hogy a kockázatot ott kezeli, ahol az egyszersmind korlátok között is tartható. A nagy nyitott pozíciók korlátozásának szigorítása szektorszintű tőkekövetelmények, illetve LTV-határértékek, valamint strukturális pufferek mellett is lehetséges. A központi elszámolást a KSZF-ek esetében biztonsági letétre és haircutra vonatkozó követelményeknek kell kiegészíteniük – hogy ellenállóbbakká váljanak a partnerkockázattal szemben –, amelyeket aztán összhangba kell hozni a nem központilag elszámolt tranzakciók követelményeivel.

4.   A rossz irányba ható ösztönzők rendszerhatásának korlátozása az erkölcsi kockázat csökkentése céljából

Többlet tőkekövetelmény a SIFI-kre vonatkozóan

A rendszerszempontból meghatározó pénzügyi intézményekre (SIFI) további tőkepuffer-követelményeket lehetne kiróni. A SIFI-k veszteségfelfogó-képességének javítását célzó intézkedés a stresszesemény kialakulásának valószínűségét és várható hatását is csökkentené. A tőkepuffert a rendszerszempontból meghatározó bankokra is alkalmazni lehetne, vagy akár más rendszerszempontból fontos intézményekre is ki lehetne terjeszteni.

A puffer korrigálhatná továbbá a SIFI-k potenciális – implicit állami kezességvállalásból eredő – finanszírozási támogatásának hatását. A kis- és közép- (rendszerszempontból nem meghatározó) bankok körében így egyenlőek maradnának a versenyfeltételek, a SIFI-k pedig jobban fel lennének vértezve a sokkok ellen. Ami a negatív következményeket illeti, a többletkövetelmény egyrészt bizonyos tevékenységeket az árnyékbankrendszerbe terelhet, és egyértelművé teheti, mely intézmények rendelkeznek SIFI státussal, ami implicit finanszírozási támogatást generál, és torzítja a versenyt. A makrogazdasági értékelő csoport összességében úgy ítélte meg, hogy a SIFI-k többlet tőkekövetelményének pénzügyi stabilitási hozadékai nagyobbak, mint az intézkedés (átmeneti GDP-csökkenésként kifejezett) gazdasági költségei.

A bankoknak (és más pénzügyi intézményeknek) a rendszer szempontjából elfoglalt pozícióját a méretet, az egymásrautaltságot, a helyettesíthetőséget és az összetettséget mérő mutatók összehasonlításával határozzák meg. A bankokra vonatkozó követelményeket a Bázel III tőkefenntartási és anticiklikus pufferével párhuzamosan tervezik bevezetni. A SIFI-k többlet tőkekövetelményét uniós szinten várhatóan a készülő CRD IV vezeti be.

Helyreállítási és szanálási rendszerek

A felügyeleteknek bizonyos eszközökkel kell rendelkezniük ahhoz, hogy meg tudják előzni a pénzügyi válsághelyzeteket, illetve, amennyiben már kialakultak, enyhíteni tudják következményeiket. A megelőzéshez és az enyhítéshez (a bankok által összeállított) helyreállítási és szanálási tervek szükségesek. A hatóságok korai beavatkozási jogkörük révén lépéseket tehetnek a bankcsőd megelőzésére, amennyiben a bankok saját helyreállítási intézkedései elégtelennek bizonyulnak. Szanálási jogkörük révén pedig átvehetik az irányítást a csődbe jutott bank felett, amennyiben a bank vagy a hatóságok megelőző intézkedései kudarcot vallanak. A banki helyreállítási és szanálási irányelvtervezetben (BRRD) javasolt szisztéma célja a lehető legkisebbre csökkenteni a banki válsághelyzet, illetve csőd rendszerszintű hatásait. Mindez a banki funkciók folytonosságának biztosításával, a csőd hatásainak féken tartásával, a veszteségeknek az érdekeltekre való hárításával (pl. bail-inen vagy felszámolási eljárás során hátrasorolásukon keresztül, amellyel egyidejűleg a pénzintézet legfontosabb funkcióit egy áthidaló bank, illetve külső vásárló veszi át), és így az adófizetőket érő kár minimalizálásával érhető el. Makroprudenciális szempontból a BRRD segít a lehető legalacsonyabbra csökkenteni a nyitott pozíciók koncentrálódásának rendszerszintű hatásait, még jobban megérteni a pénzügyi intézmények egymásrautaltságát, és enyhíteni a válsággal összefüggő externáliák hatását.

A hatásmechanizmus két fő csatornán keresztül működik. Az első: az eredményes szanálási rendszer azáltal, hogy a hitelezőkre, nem pedig harmadik félre (pl. állam) hárítja a banki csődből eredő veszteségeket, korlátozza mind a rendszerszempontból meghatározó bankok erkölcsi kockázatát, mind az általuk élvezett implicit állami támogatást. A második: az eredményes szanálás enyhíti egy adott bank csődjének más szereplőkre történő közvetlen vagy közvetett átgyűrűzését (fertőzés), továbbá erősítheti a pénzügyi intézményekbe vetett bizalmat. Az implicit állami garanciák felszámolása révén a bankok finanszírozási költségei várhatóan megközelítőleg ugyanannyival emelkednek, mint amennyivel az államé csökkennek. A banki finanszírozási költségek jóval drasztikusabb növekedéséhez vezetne viszont, ha az állami mentőcsomag egyetlen alternatívája a bonyolult, valószínűleg hosszadalmas és költséges csődeljárás lenne. Az eredményes szanálási rendszer tehát közép- és hosszú távon összességében javítja a reálgazdaság hitelhez jutását.

Alááshatja a csődbe jutott bank eredményes kezelését, ha az illetékes hatóság nem rendelkezik szanálási jogkörrel és eszköztárral, ha ezeket nem tudja kellő hitelességgel alkalmazni, vagy ha nem áll rendelkezésre kellő mennyiségű áthidaló finanszírozás a felszámolási intézkedések támogatásához szükséges likviditás biztosításához. A szanálási rendszerek kidolgozása során figyelembe kell venni és ki kell küszöbölni ezeket a hiányosságokat.

Komplementaritás

A SIFI-kre vonatkozó többlet tőkekövetelmény és a szanálási rendszerek kiegészítik egymást, hiszen mindkettő csökkenti az implicit állami támogatást, a versenytorzító hatásokat és a csődök rendszerszintű hatásait. A többlettőke ex ante hatása kiegészítheti a szanálási eljárás ex post hatását (22). A SIFI-kre kirótt többlet tőkekövetelményt egy tőkekövetelmény-csomag (tőkefenntartási, anticiklikus és szerkezeti puffer) részeként érdemes felfogni.

5.   A pénzügyi infrastruktúra alkalmazkodóképességének megerősítése

Betétgarancia rendszer

Banki csőd esetén a betétgarancia rendszerek (BGR) a számlatulajdonosok számára egyfajta biztonsági háló szerepét töltik be, mivel egy bizonyos összeghatárig visszatérítik az általuk a bankban elhelyezett pénzt. Ellenállóbbá teszik tehát a pénzügyi infrastruktúrát azáltal, hogy segítenek elkerülni a bankpánikot és erősítik a pénzügyi rendszerbe vetett bizalmat. A BGR-ek továbbá a fizetési rendszerek stabilitását is fenntartják, hiszen a bankbetétek a pénzforgalmi rendszereknek is integráns részei.

Mivel a betétállomány garantált, banki válsághelyzet esetén a betétesek kevésbé vannak ösztönözve bankbetéteik felszámolására, ami segít elkerülni a bankpánikot, illetve ennek a pénzügyi rendszer egészét érintő következményeit. Még általánosabban megfogalmazva: a BGR-ek biztonsági háló szerepükből adódóan növelik a bizalmat és ezáltal pénzügyi rendszer hatékonyságát. A BGR-ek eredményessége hitelességükön múlik, amely a megfelelő finanszírozási konstrukciókkal van összefüggésben. Banki kockázaton alapuló ex ante finanszírozásuk anticiklikus, éppen ezért közvetlen makroprudenciális stabilitási hatásokkal járhat (23).

Amennyiben a garantált összeg felső határa nagyon magas, helytelenül definiált vagy nincs is ilyen összeghatár, illetőleg amennyiben a finanszírozás nem kockázatalapú, káros ösztönzők alakulhatnak ki; a betétesek pedig előfordulhat, hogy nem kísérik szoros figyelemmel a bankok működését, ami erkölcsi kockázatot eredményez. A nem alapszerű BGR-ek ráadásul gazdasági visszaesés idején befizetésre kötelezhetik a bankokat, ami negatív cikluserősítő hatásokat válthat ki. Végül, ha a határon átnyúló tevékenység nincs összehangolva, a BGR-ek között nemkívánatos verseny alakulhat ki. Ezért fontos, hogy az EU további erőfeszítéseket tegyen a BGR-ek szerkezetének harmonizálására, ami a róluk szóló átdolgozott bizottsági irányelvtervezettel is összhangban van. A makroprudenciális hatóságoknak szorosan figyelemmel kell kísérniük és befolyásolniuk kell a BGR-ek tervezését és kialakítását, különösen a garantált összeghatárral és a finanszírozási szisztémával összefüggésben.

A KSZF-elszámolás során a biztonsági letétre és haircutra vonatkozó követelmények

A kétoldalúan elszámolt műveletekhez hasonlóan a központilag elszámolt tranzakciók biztonsági tartalékra és haircutra vonatkozó követelményeinek is lehetnek rendszerszintű következményei. A haircut és az alapletét megfelelő szintjének meghatározása során a KSZF-eknek a piaci likviditást, a cikluserősítő hatásokat és a rendszerkockázatot is figyelembe kell venniük. Konkrétabban, az úgynevezett visszatekintési időszak (a hosszú távú ingadozás kiszámításához alkalmazott időhorizont) hosszát úgy kell megadni, hogy el lehessen kerülni a túlzott prociklikusságot. Mindez gátat szab a tartalékkövetelmény nem kívánt megváltozásának, továbbá átláthatóvá és kiszámíthatóvá teszi a követelmények kiigazításának folyamatát. A KSZF-ek bevonása csökkentheti a kereskedelmi hitelminősítőkkel szembeni kiszolgáltatottságot a biztonsági tartalék és a haircut kiszámításánál. Mindkét követelmény szerepel az EMIR-t támogató műszaki szabványok tervezetében.

A követelmények alkalmazása során a KSZF-eknek rugalmasaknak kell maradniuk és továbbra is felelősen kell eljárniuk, ötvözve az önvédelem szükségességét a rendszerstabilitás biztosításának igényével. Lévén, hogy a jövőben a KSZF-ek rendszerszintű szerepének előtérbe kerülése valószínűsíthető, megfelelő felügyeletük is egyre szükségesebbé válik, ami mikroprudenciális szempontból az EMIR-ben is megfogalmazódik. Noha utóbbi a makroprudenciális hatóságokat egyelőre nem ruházza fel a KSZF-ek biztonsági letétre vonatkozó követelményei meghatározásának jogkörével, minderre a tervezett első felülvizsgálat során még sor kerülhet.

Fokozott közzététel

A mikroprudenciális célú adatszolgáltatási kötelezettség mellett a makroprudenciális hatóságok további adatszolgáltatási követelményeket is bevezethetnek a strukturális és a ciklikus kockázatok figyelembevételével. Az átláthatóság révén a piaci folyamatok fegyelmező mechanizmus szerepét töltik be az egyes intézmények tekintetében, emellett pontosabbá teszik a kockázatok beárazását a pénzügyi rendszerben. Mivel a közzététel csökkenti a bizonytalanságot a nyitott pozíciók és a rendszerkapcsolatok földrajzi elhelyezkedését illetően, segítségével korlátozni lehet a negatív hatások felerősödését a pénzügyi rendszerben.

Amennyiben a közzétett információk egyértelműbbek, elő lehet mozdítani a kockázattudatos magatartás térnyerését és fokozni a piaci fegyelmet. Mindez növeli a piaci bizalmat és fenntartja a pénzügyi stabilitást, elkerülve az olyan helyzeteket, mint a bankközi piacnak a Lehman Brothers csődjét követő összeomlása. A makro- és mikroprudenciális nyilvánosságra hozatali követelmény ugyanakkor nem mindig fedi egymást. Amennyiben összességében javul az adatszolgáltatás, egyértelművé válik, mely bankok küzdenek nehézségekkel, egy-egy pénzintézet csődje nem jár rendszerszintű következményekkel. A rendelkezésre álló empirikus adatok összességében a nagyobb nyilvánosságra hozatalt támogatják. (24) Ami a jogi végrehajtást illeti, a CRR-javaslatban szerepel a lehetősége annak, hogy makroprudenciális célból, uniós szintű eljárás keretében szigorítsanak a nyilvánosságra hozatali követelményeken.

Strukturális rendszerkockázati puffer

A készülőben lévő CRD IV várhatóan rendszerkockázati puffert vezet be a strukturális kockázat elkerülésére és enyhítésére (a továbbiakban strukturális rendszerkockázati puffer), amelyre uniós eljárás keretében kerülhet sor. A strukturális puffer erősíti a bankrendszernek, illetve egyes banki szegmenseknek a strukturális rendszerkockázatból adódó sokkokhoz való alkalmazkodóképességét. Ilyen kockázatok a következő tényezőkből eredhetnek: megváltozhatnak a jogszabályok vagy a számviteli standardok, a reálgazdaságból bizonyos ciklikus hatások átgyűrűzhetnek a bankrendszerbe, a GDP-hez viszonyítva túlságosan nagy lehet az adott ország pénzügyi rendszere, a pénzügyi innováció esetleg növeli a rendszer komplexitását.

A strukturális puffer a veszteségfelfogó-képesség növelésén keresztül teszi ellenállóbbá a pénzügyi rendszert. Azáltal, hogy több lefelé irányuló kockázatot hárít a részvényesekre és növeli a fizetőképességet, csökkenti a strukturális kockázat realizálódásának valószínűségét. A strukturális puffer lehetséges negatív hatásai között megemlítendő, hogy országhatárok között egyenlőtlenné teszi a versenyfeltételeket, csökkenti a bankok önkéntes tőkéjét, és az árnyékbankrendszerbe terelheti a pénzmozgásokat. Ugyanakkor visszafogja a tőkeáttételt és a kockázatvállalást.

Nehéz olyan mutatókat találni, amelyek egyértelműen indokolják a strukturális puffer alkalmazását; az imént említett strukturális gyengeségek némi iránymutatásként szolgálnak. Elegendő tapasztalat híján csak a későbbiekben lehet majd elemezni, hogy a strukturális puffer alkalmazásával mennyire kezelhetők a strukturális kockázatok.

Komplementaritás

Mivel az említett intézkedések célja a pénzügyi rendszer egésze alkalmazkodóképességének növelése, hatásukat több más eszközzel együtt fejtik ki. A BGR-ek például azáltal, hogy stabil betétfinanszírozási bázist biztosítanak, kiegészíthetnék a likviditási eszközöket. De (más tőkealapú eszközökkel együtt) a strukturális puffert is ki lehetne velük egészíteni, hiszen enyhítik a banki csődök hatását. A biztonsági letétnek és haircutnak a KSZF-ekre és a nem központilag elszámolt tranzakciókra vonatkozó követelményeit ajánlott összhangba hozni egymással az egyenlő versenyfeltételek biztosítására. Utóbbiak (mind a KSZF-ek, mind az egyéb tranzakciók tekintetében) kiegészíthetik a tőkeáttételiráta-követelményt, mivel csökkentik a túlzott tőkeáttételt. A közzététel azáltal, hogy csökkenti az információs aszimmetriát, potenciálisan javíthatja a piaci bizalmat és növelheti a piac likviditását.

A strukturális puffer hatása kölcsönhatásban lehet más tőkealapú eszközökével, így például az anticiklikus pufferekével. Éppen ezért a tőkekövetelmények megfelelő aggregált szintjének meghatározásakor koordinációra van szükség.

2.   melléklet

A makroprudenciális politika köztes céljai a biztosítók vonatkozásában

A biztosítási szektorra vonatkozó makroprudenciális megfontolások egyelőre kezdeti stádiumban vannak. Ennek okai a következők:

| — | A biztosítók többsége viszonylag érintetlenül vészelte át a válságot. |
| --- | --- |

—

A biztosítók többsége viszonylag érintetlenül vészelte át a válságot.

| — | A hagyományos biztosítói tevékenység – amely jórészt forrásvezérelt befektetési stratégiával, a helyettesíthetőség magas fokával és a pánikszerű rohamok kis valószínűségével jellemezhető – alacsony rendszerkockázattal jár. |
| --- | --- |

—

A hagyományos biztosítói tevékenység – amely jórészt forrásvezérelt befektetési stratégiával, a helyettesíthetőség magas fokával és a pánikszerű rohamok kis valószínűségével jellemezhető – alacsony rendszerkockázattal jár.

| — | A biztosítók felügyeletének nincsenek nemzetközi normái, jóllehet a Szolvencia II keretrendszer uniós szinten ilyen közös normákat vezet be. |
| --- | --- |

—

A biztosítók felügyeletének nincsenek nemzetközi normái, jóllehet a Szolvencia II keretrendszer uniós szinten ilyen közös normákat vezet be.

Ennek ellenére egyes biztosítók olyan területekre is kiterjesztették tevékenységüket, amelyek nagyobb valószínűséggel járulhatnak hozzá a rendszerkockázathoz, illetve erősíthetik fel azt. Nevezetesen a nem hagyományos biztosítói tevékenység és a nem biztosítói tevékenység egymással korreláló, közös nyitott pozíciókat eredményezhetnek a pénzügyi és az üzleti ciklussal szemben. Ez a helyzet például a nem fedezeti célú hitel-nemteljesítési csereügyletek (CDS) esetében (25).

A nem hagyományos biztosítói tevékenységnek átfogóbb hatása lehet a pénzügyi rendszerre és a gazdaságra, mint ahogy például a pénzügyi garanciák esetén történt, amelyekkel a válság előtt a komplex strukturált pénzügyi termékek minősítését próbálták javítani. A nem biztosítói tevékenység (pl. értékpapír-kölcsönzés) és a csoportstruktúrák (pl. bankbiztosítási modell) szintén fokozhatják a pénzügyi rendszeren belüli egymásrautaltságot. Az ilyen tevékenységi köröknek a Biztosításfelügyeletek Nemzetközi Szövetsége (IAIS) – amely a globális, rendszerszinten meghatározó biztosítók körének azonosításához használja őket – szerint is nagyobb rendszerhatása van.

Az IAIS által nem hagyományos biztosítói és nem biztosítói tevékenységként definiált tevékenységek szabályozása nem könnyű feladat. Ennek az az oka, hogy a tevékenységi körök nincsenek egyértelműen elhatárolva egymástól, így ugyanazt a tevékenységet az egyes felügyeletek sokszor egymástól eltérően sorolják be (pl. harmadik fél vagyonkezelése). Ezért egy-egy konkrét termék vagy szolgáltatás kockázatosságának megállapításához a „tartalom fontosabb, mint a forma” (substance over form) megközelítésű elemzés szükséges.

Az említett strukturális megfontolások mellett a biztosítási szektor rendszerkockázatának ciklikus dimenziója is van, mivel a biztosítók egyúttal fontos befektetők is, akiknek kockázatos vagy kevésbé kockázatos eszközök lehetnek a birtokukban. Az Európai Unióban a Szolvencia II keretrendszer piaccal konzisztens értékelést (market-consistent valuation) vezet be a biztosítók mérlegének tekintetében. Ez azt jelenti, hogy míg az eszközöket piaci alapon, addig a forrásokat a cash flow-k kockázatmentes kamatlábbal történő diszkontálásával értékelik. A hosszabb futamidejű termékeket értékesítő biztosítók számára mindez mérlegeik és tőkeállományuk volatilisebbé válását eredményezi, ami a prociklikus dinamika felerősödésével járhat mind a szektoron belül, mind a pénzügyi rendszer egészében. Fellendülés idején – a kockázatos eszközök túlárazottsága miatt – a szabályozói tőkekövetelményhez képest megemelkedhet a piaccal konzisztens tőkeállomány, visszaesés idején viszont csökkenhet. Mindez fellendülés idején túlzott kockázatvállaláshoz, visszaeséskor viszont a kockázatos eszközök kényszerértékesítéséhez vezethet. A Szolvencia II éppen ezért jelenleg bizonyos anticiklikus mechanizmusokat tartalmaz: a részvénykockázat esetében az „árfolyamfék” (equity dampener), a visszatérítési időszak meghosszabbításának lehetősége, a kockázatmentes kamatgörbének egy végső, rögzített határidős kamatra történő extrapolálása. Emellett tárgyalások folynak az anticiklikus felár (countercyclical premium) és a kiegyenlítő kiigazítások (matching adjustment) beépítéséről, amelyek mindegyike a tőkeszint korrigálását szolgálja a túlzott volatilitás figyelembevételével. Körültekintő tervezés hiányában a javasolt mechanizmusok bizonyos nem kívánt következményekkel járhatnak mind a biztosítók körében, mind a rendszer egészében. Fontos, hogy a mechanizmusok transzparensek legyenek, és fellendülés idején a pufferek felduzzasztására ösztönözzenek, amelyekre aztán visszaesés idején támaszkodni lehet.

Összességében elmondható, hogy a rendszerkockázat strukturális dimenziója elsősorban a nem hagyományos és a nem biztosítói tevékenységet érinti. Ezek ugyanis azok a tevékenységi körök, amelyek a leginkább szétterítik a kockázatot a pénzügyi rendszerben, és amelyek leginkább besorolhatók az ebben a dokumentumban felvázolt köztes célkitűzések és eszközök közé. Attól függően, hogy e tevékenységi körök mennyiben azonosak a rendszerszinten meghatározó biztosítók azonosításához szükséges kritériumokkal, „a rossz irányban ható ösztönzők rendszerhatásának korlátozása az erkölcsi kockázat csökkentése céljából” köztes cél vonatkozik rájuk. Megjegyzendő ugyanakkor, hogy ez a forgatókönyv a biztosítók esetében nem olyan gyakori, mint a bankokéban. A strukturális dimenzió a biztosítók és a többi pénzügyi piaci szereplő egymásrautaltságával és a kockázat továbbterjedésének ebből adódó lehetőségével is összefügg. Minderre „a közvetett és a közvetlen kitettség koncentráltságának korlátozása” cél vonatkozik. Végül a ciklikus dimenzió szorosan összefügg az endogén kockázatvállalással és a kényszerértékesítéssel.

---

(1)  ERKT/2011/03, http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2011/ESRB_2011_3.hu.pdf

(2)  Jelen függelék keretei között nincs lehetőség a teljes szakirodalom összefoglalására. Lásd pl. ,,Brunnermeier, M., Crockett, A., Goodhart, C., Persaud, A. és Shin, H. (2009), „The Fundamental Principles of Financial Regulation”, Geneva Report on the World Economy 11, ICBM, Genf, és CEPR, London; Gorton, G. és He, P. (2008), „Bank Credit Cycles”, Review of Economic Studies 75(4), 1181–1214, Blackwell Publishing; Bank of England (2009), „The Role of Macro-prudential Policy”, Discussion Paper; Bank of England, (2011), „Instruments of macroprudential policy”, Discussion Paper; Hellwig, M. (1995), „Systemic aspects of risk management in banking and finance”, Schweizerische Zeitschrift für Volkswirtschaft und Statistik, 131, 723–37. o.; Acharya, V.V. (2009), „A Theory of Systemic Risk and Design of Prudential Bank Regulation”, Journal of Financial Stability, 5(3), 224–255. o.; Hanson, S., Kashyap, A. és Stein, J. (2011), „A Macro-prudential Approach to Financial Regulation”, Journal of Economic Perspectives 25, 3–28. o.; Longworth, D. (2011), „A Survey of Macro-prudential Policy Issues”, Mimeo, Carleton University.

(3)  A központi bankok felvigyázói szerepét rendszerint a pénzügyi stabilitás fenntartására irányuló funkciójuk szerves részének tekintik. Az intézményi struktúrára való tekintet nélkül a makroprudenciális hatóságnak ajánlott szorosan együttműködnie az infrastruktúrát felvigyázó hatósággal, hogy megvalósuljon a köztes cél.

(4)  Az eszközöket egy hosszú potenciális listáról választottuk a felülről lefelé irányuló „réselemzés”, valamint egy felmérés alapján, amelyet az eszköztárral foglalkozó ERKT-munkacsoport tagjai körében végeztünk.

(5)  ERKT, Principles for macro-prudential policies in EU legislation on the banking sector, (A bankszektorra vonatkozó uniós jogszabályok makroprudenciális politikai alapelvei); 2012. április 2., http://www.esrb.europa.eu/news/pr/2012/html/pr120402.en.html

(6)  A 2. táblázatban nem szereplő néhány eszközzel (pl. a shortolás tiltása) a tervek szerint uniós jogszabály rendelkezik majd.

(7)  Az ERKT-nek az EU-s jogban nem lefektetett eszközökről készült leltára alapján 16 tagállam országos prudenciális keretrendszerében szerepelnek LTV-határértékek, de közülük csak heten alkalmazzák őket makroprudenciális célra; az LTI-határértékek 12 tagállam országos prudenciális keretrendszerében szerepelnek, de csak ketten alkalmazhatják őket makroprudenciális célra; három tagállam rendszere tartalmaz makroprudenciális célra is alkalmazható súlyozatlan likviditási rátát; 11 tagállamban helyreállítási és szanálási rendszer, illetve terv található az országos prudenciális rendszerben; ebből nyolcat lehet makroprudenciális célra alkalmazni. Hat tagállamban tettek lépéseket ilyen rendszer bevezetésére. Ezek közül négyben a helyreállítási és szanálási rendszer várhatóan makroprudenciális célokra is elérhető lesz.

(8)  A korlátozott mérlegelés (constrained discretion) elve az ERKT iránymutatására, a makrováltozóra adott referenciaértékre, a kommunikációra és a transzparenciára utal.

(9)  A szektorális tőkekövetelmények mind a kockázati súlyokat, mind az egyes szektorok vagy eszközosztályok belső minősítésen alapuló modelljeinek kalibrálását lefedik.

(10)  Lásd a kockázattal súlyozott tőkeeszközök transzmissziós mechanizmusáról szóló részt.

(11)  A követelmények lazítása ennek az ellenkezőjét eredményezné. A piaci nyomás azonban azt jelentheti, hogy a bankok nem csökkenthetik a tőkeáttételi (vagy a kockázattal súlyozott tőkére vonatkozó) rátát a teljes összeggel, ami visszaesés idején potenciálisan rontja az adott eszköz eredményességét.

(12)  Lásd: „Calibrating regulatory minimum capital requirements and capital buffers: a top-down approach”, BCBS (2010). Emellett több tanulmány megállapítása szerint a tőkeáttétel a rendszerkockázatot is igen jól jelzi – például Barrell, Davis és Liadze (2010), „Calibrating Macro-prudential Policy”; Kato, Kobayashi és Sita (2010), „Calibrating the level of capital: the way we see it”; Adrian és Shin (2010), „Liquidity and Leverage”; és Papanikolaou és Wolff (2010), „Leverage and risk in US commercial banking in the light of the current financial crisis”.

(13)  Almedia, H., Campello, M. és Liu, C. (2006), „The financial accelerator: evidence from international housing markets”, Review of Finance 10, 1-32. o. 1-32.

(14)  Ugyanakkor az LTV-határértékek is megkerülhetők, amennyiben a bankok biztosítékkal nem fedezett kölcsönhöz folyamodnak. Amennyiben a bankok mérlegelésére van bízva, hogy megállapítsák, mennyit ér az adott biztosíték (pl. amikor a hitel egy részét a lakás minőségének javítására fordítják), ez arra késztetheti őket, hogy a lakásra optimistább értékbecslést adjanak, hogy ezzel az LTV korlátozó hatását enyhítsék.

(15)  A likviditásalapú makroprudenciális eszközök eredményességéről kevés adat áll rendelkezésre. Néhány tanulmány eredményei alapján az LCR vagy az NSFR anticiklikus alkalmazása jótékony hatású a likviditási nyomással jellemezhető helyzetek kezelésére. Lásd például Giordana és Schumacher, „The impact of the Basel III liquidity regulations on the bank lending channel: A Luxembourg case study”, Working Paper No 61, 2011. június; Bloor, Craigie és Munro, „The macroeconomic effects of a stable funding requirement”, Reserve Bank of New Zealand Discussion Paper Series DP 2012/05, 2012. augusztus; vagy Van den End és Kruidhof, „Modelling the liquidity ratio as a macro-prudential instrument”, DNB Working Paper No 342, 2012. április.

(16)  Lásd a makroprudenciális eszközök kiválasztásával és alkalmazásával (SAM) foglalkozó CGFS munkacsoport „Transmission Mechanisms of Macro-prudential Instruments” címmel a 4-es számú munkafolyamat évközi jelentését (2012. március).

(17)  Heijmans and Heuver, „Is this bank ill? The diagnosis of doctor Target 2”, DNB Working Paper No 316, 2011. augusztus.

(18)  Lásd pl. Brunnermeier, M. és Pedersen, L. (2009), „Market Liquidity and Funding Liquidity,”Review of Financial Studies, Society for Financial Studies, 22(6), 2201-2238. o., June és Gorton, G. és Metrick, A. (2012), „Securitized banking and the run on repo,”Journal of Financial Economics, Elsevier, 104(3), 425-451. o.

(19)  Ide vonatkozóan kevés empirikus adat áll rendelkezésre, ám a múltbéli tapasztalatok azt mutatják, hogy egyes szektorokban (pl. ingatlanpiac) a pénzügyi instabilitás egyik fő okozója éppen a koncentráció.

(20)  Megjegyzendő, hogy az államadósság tekintetében jelenleg nincs érvényben kitettségi korlát.

(21)  Ezeket a kedvezőtlen hatásokat többek között az alábbi tanulmányok tárgyalják részletesebben: Pirrong, C, (2011), „The economics of central clearing: theory and practice”, International Swaps and Derivatives Association Discussion Paper No 1 és Singh, M., (2011), „Making OTC Derivatives Safe — A Fresh Look”, IMF Working Paper 11/66.

(22)  Lásd például Claessens, Herring and Schoenmaker, 2010, „A Safer World Financial System: Improving the Resolution of Systemic Institutions”, Geneva Reports on the World Economy (London, UK: CEPR), és Claessens et al, „Crisis Management and Resolution: Early Lessons from the Financial Crisis”, IMF Staff Discussion Note 11/05, 2011. március 9.

(23)  Lásd például Acharya, Santos és Yorulmazer: „Systemic Risk and Deposit Insurance Premiums”, FRBNY Economic Policy Review, 2010. augusztus.

(24)  Hirtle, B., 2007, „Public disclosure, risk, and performance at bank holding companies”, Staff Report no. 293, Federal Reserve Bank of New York; Goldstein, M. A., Hotchkiss, E. S., Sirri, E. R., 2007, „Transparency and liquidity: A controlled experiment on corporate bonds”, The Review of Financial Studies 20(2), 235–273. o.; Botosan, C. A., 1997, „Disclosure Level and the Cost of Equity Capital”, The Accounting Review, 72. évf., 3. sz., 323–349. o.

(25)  Biztosításfelügyeletek Nemzetközi Szövetsége (IAIS), 2011, „Insurance and Financial Stability”.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 15.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/20

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 170/02

2013. június 3-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6915 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6915 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 15.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/20

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 170/03

2013. június 6-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6909 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6909 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 15.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/21

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 170/04

2013. május 13-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak franciául nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6889 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6889 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 15.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/22

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2013. június 14.

2013/C 170/05

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3303 |
| JPY | Japán yen | 126,37 |
| DKK | Dán korona | 7,4582 |
| GBP | Angol font | 0,85150 |
| SEK | Svéd korona | 8,6096 |
| CHF | Svájci frank | 1,2322 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,6405 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,718 |
| HUF | Magyar forint | 291,41 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7017 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2347 |
| RON | Román lej | 4,4588 |
| TRY | Török líra | 2,4674 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3841 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3524 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,3258 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6469 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6638 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 498,62 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,2051 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,1558 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4718 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 139,52 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,1445 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,895 |
| RUB | Orosz rubel | 42,2453 |
| THB | Thaiföldi baht | 40,681 |
| BRL | Brazil real | 2,8302 |
| MXN | Mexikói peso | 16,8411 |
| INR | Indiai rúpia | 76,5390 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3303

JPY

Japán yen

126,37

DKK

Dán korona

7,4582

GBP

Angol font

0,85150

SEK

Svéd korona

8,6096

CHF

Svájci frank

1,2322

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,6405

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,718

HUF

Magyar forint

291,41

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7017

PLN

Lengyel zloty

4,2347

RON

Román lej

4,4588

TRY

Török líra

2,4674

AUD

Ausztrál dollár

1,3841

CAD

Kanadai dollár

1,3524

HKD

Hongkongi dollár

10,3258

NZD

Új-zélandi dollár

1,6469

SGD

Szingapúri dollár

1,6638

KRW

Dél-Koreai won

1 498,62

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,2051

CNY

Kínai renminbi

8,1558

HRK

Horvát kuna

7,4718

IDR

Indonéz rúpia

13 139,52

MYR

Maláj ringgit

4,1445

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,895

RUB

Orosz rubel

42,2453

THB

Thaiföldi baht

40,681

BRL

Brazil real

2,8302

MXN

Mexikói peso

16,8411

INR

Indiai rúpia

76,5390

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 15.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/23

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. június 14.)

az Európai Unió információs politikájával és a nemzetközi szervezetek támogatásával kapcsolatos, valamint az élelmiszerre, a takarmányra és a növényegészségügyre vonatkozó jogszabályok alkalmazásának biztosításához szükséges, az állategészségügy területén végzett tevékenységekhez nyújtott 2013. évi finanszírozásról

2013/C 170/06

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) és különösen annak 84. cikkére,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozatra (2) és különösen annak 16., 19., 20., 21., 23. és 27. cikkére,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 76. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) és különösen annak 66. cikke (1) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | A költségvetési rendelet 84. cikkének és az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) (a továbbiakban: alkalmazási szabályok) 94. cikkének megfelelően az uniós költségvetésből a kiadásokra vállalt kötelezettségeket meg kell előznie az intézmény vagy az intézmény által rájuk ruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által elfogadott finanszírozási határozatnak, amely meghatározza a kiadásokkal járó intézkedések alapvető elemeit. |
| --- | --- |

(1)

A költségvetési rendelet 84. cikkének és az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) (a továbbiakban: alkalmazási szabályok) 94. cikkének megfelelően az uniós költségvetésből a kiadásokra vállalt kötelezettségeket meg kell előznie az intézmény vagy az intézmény által rájuk ruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által elfogadott finanszírozási határozatnak, amely meghatározza a kiadásokkal járó intézkedések alapvető elemeit.

| (2) | Az alkalmazási szabályok azt is előírják, hogy milyen részletezettség mellett tekinthető elégségesnek a finanszírozási határozatban meghatározott keretrendszer leírása. |
| --- | --- |

(2)

Az alkalmazási szabályok azt is előírják, hogy milyen részletezettség mellett tekinthető elégségesnek a finanszírozási határozatban meghatározott keretrendszer leírása.

| (3) | A költségvetési rendelet 128. cikke szerint a támogatásokra éves munkaprogramot kell elfogadni. |
| --- | --- |

(3)

A költségvetési rendelet 128. cikke szerint a támogatásokra éves munkaprogramot kell elfogadni.

| (4) | Az állategészségügy területén végzett, az információs politikával, a nemzetközi szervezetek támogatásával és az állat-egészségügyi eljárások számítógépesítésével kapcsolatos uniós tevékenységekhez munkaprogramot kell kidolgozni. |
| --- | --- |

(4)

Az állategészségügy területén végzett, az információs politikával, a nemzetközi szervezetek támogatásával és az állat-egészségügyi eljárások számítógépesítésével kapcsolatos uniós tevékenységekhez munkaprogramot kell kidolgozni.

| (5) | Mivel a mellékletekben szereplő munkaprogram az alkalmazási szabályok 94. cikkének értelmében megfelelően részletes keret, ez a határozat a támogatások és beszerzések munkaprogramjában meghatározott kiadások tekintetében finanszírozási határozatnak minősül. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a mellékletekben szereplő munkaprogram az alkalmazási szabályok 94. cikkének értelmében megfelelően részletes keret, ez a határozat a támogatások és beszerzések munkaprogramjában meghatározott kiadások tekintetében finanszírozási határozatnak minősül.

| (6) | A 2009/470/EK határozat 22. cikke értelmében az Unió végrehajthatja az uniós állat-egészségügyi jogszabályoknak és az állatorvosi oktatásnak és képzésnek a továbbfejlesztéséhez szükséges műszaki és tudományos intézkedéseket, vagy segítséget nyújthat a tagállamoknak vagy nemzetközi szervezeteknek az ilyen intézkedések végrehajtásában. |
| --- | --- |

(6)

A 2009/470/EK határozat 22. cikke értelmében az Unió végrehajthatja az uniós állat-egészségügyi jogszabályoknak és az állatorvosi oktatásnak és képzésnek a továbbfejlesztéséhez szükséges műszaki és tudományos intézkedéseket, vagy segítséget nyújthat a tagállamoknak vagy nemzetközi szervezeteknek az ilyen intézkedések végrehajtásában.

| (7) | Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (6) 53d. cikkének megfelelően az engedélyezésre jogosult tisztviselő bizonyítékokat szerzett be arra vonatkozóan, hogy az Unió költségvetésének közös igazgatással való végrehajtásával megbízni tervezett OIE és FAO nemzetközi szervezetek az elszámolási, audit-, belső ellenőrzési és beszerzési eljárásaikban olyan szabványokat alkalmaznak, amelyek nemzetközileg elfogadott szabványoknak megfelelő garanciát nyújtanak. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (6) 53d. cikkének megfelelően az engedélyezésre jogosult tisztviselő bizonyítékokat szerzett be arra vonatkozóan, hogy az Unió költségvetésének közös igazgatással való végrehajtásával megbízni tervezett OIE és FAO nemzetközi szervezetek az elszámolási, audit-, belső ellenőrzési és beszerzési eljárásaikban olyan szabványokat alkalmaznak, amelyek nemzetközileg elfogadott szabványoknak megfelelő garanciát nyújtanak.

| (8) | Közös EU–OIE projekt zárult le a jelentős állatbetegségek – beleértve az állatról emberre terjedő betegségeket is – jegyzékbe foglalására és kategóriáinak meghatározására irányuló tanulmány kapcsán. E projekt keretében eszközt fejlesztettek ki a betegségek kategóriáinak és fontossági sorrendjének meghatározására. Jelenleg a vízi állatok betegségeire vonatkozó információgyűjtéshez és az e betegségek új uniós állat-egészségügyi jogszabályban való felsorolására szolgáló eszköz kiigazításához pénzügyi hozzájárulás szükséges. |
| --- | --- |

(8)

Közös EU–OIE projekt zárult le a jelentős állatbetegségek – beleértve az állatról emberre terjedő betegségeket is – jegyzékbe foglalására és kategóriáinak meghatározására irányuló tanulmány kapcsán. E projekt keretében eszközt fejlesztettek ki a betegségek kategóriáinak és fontossági sorrendjének meghatározására. Jelenleg a vízi állatok betegségeire vonatkozó információgyűjtéshez és az e betegségek új uniós állat-egészségügyi jogszabályban való felsorolására szolgáló eszköz kiigazításához pénzügyi hozzájárulás szükséges.

| (9) | Az Európai Unió és az Egyesült Nemzetek 2003. november 29-én pénzügyi és adminisztratív keretmegállapodást írt alá, amely biztosította az Európai Közösségek Bizottsága és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete között 2003. július 17-én aláírt megállapodáshoz szükséges környezetet. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Unió és az Egyesült Nemzetek 2003. november 29-én pénzügyi és adminisztratív keretmegállapodást írt alá, amely biztosította az Európai Közösségek Bizottsága és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete között 2003. július 17-én aláírt megállapodáshoz szükséges környezetet.

| (10) | A ragadós száj- és körömfájás elleni kampány Közösségen kívüli támogatása céljából a 911100MTF/INT/003/EGK (TFEU 970089129) vagyonkezelői alaphoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2009. június 22-i 2009/492/EK bizottsági határozatnak (7) megfelelően az Európai Bizottság 2009. szeptember 1-jén megkötötte a FAO ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre létrehozott európai bizottsága (EUFMD) által végzett, az EK által finanszírozott tevékenységekről (2009–2013) szóló MTF/INT/003/EGK végrehajtási megállapodást. A megállapodás 48 hónapra szólt. Mivel a tagállamokkal szomszédos harmadik országokban továbbra is előfordul, hogy ragadós száj- és körömfájás járvány – vagy egyes esetekben súlyos járvány – tör ki, és ez fenyegetheti a betegségre fogékony tagállami állatállomány egészségügyi állapotát, indokolt megújítani ezt a végrehajtási megállapodást, és megállapítani a 911100MTF/INT/003/EGK vagyonkezelői alaphoz történő uniós hozzájárulást. |
| --- | --- |

(10)

A ragadós száj- és körömfájás elleni kampány Közösségen kívüli támogatása céljából a 911100MTF/INT/003/EGK (TFEU 970089129) vagyonkezelői alaphoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2009. június 22-i 2009/492/EK bizottsági határozatnak (7) megfelelően az Európai Bizottság 2009. szeptember 1-jén megkötötte a FAO ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre létrehozott európai bizottsága (EUFMD) által végzett, az EK által finanszírozott tevékenységekről (2009–2013) szóló MTF/INT/003/EGK végrehajtási megállapodást. A megállapodás 48 hónapra szólt. Mivel a tagállamokkal szomszédos harmadik országokban továbbra is előfordul, hogy ragadós száj- és körömfájás járvány – vagy egyes esetekben súlyos járvány – tör ki, és ez fenyegetheti a betegségre fogékony tagállami állatállomány egészségügyi állapotát, indokolt megújítani ezt a végrehajtási megállapodást, és megállapítani a 911100MTF/INT/003/EGK vagyonkezelői alaphoz történő uniós hozzájárulást.

| (11) | Helyénvaló az uniós hozzájárulás maximum 4 000 000 EUR összegben történő megállapítása 24 hónapos időszakra vonatkozóan. A vagyonkezelői alap 2013. évi költségvetésének egyrészt pénzeszközeinek 2013. augusztus 31-i záróegyenlegéből, másrészt olyan mértékű uniós hozzájárulásból kell összetevődnie, hogy az összeg 2 000 000 millió EUR-nak megfelelő USD legyen. A ráfordításokat ezt követően éves átutalásokkal vagy olyan fizetési ütemezés szerint kell fedezni, amelyet egy új, az Egyesült Nemzetek programjainak uniós finanszírozásáról szóló finanszírozási és adminisztratív keretmegállapodás alapján megkötött végrehajtási megállapodás határoz meg. |
| --- | --- |

(11)

Helyénvaló az uniós hozzájárulás maximum 4 000 000 EUR összegben történő megállapítása 24 hónapos időszakra vonatkozóan. A vagyonkezelői alap 2013. évi költségvetésének egyrészt pénzeszközeinek 2013. augusztus 31-i záróegyenlegéből, másrészt olyan mértékű uniós hozzájárulásból kell összetevődnie, hogy az összeg 2 000 000 millió EUR-nak megfelelő USD legyen. A ráfordításokat ezt követően éves átutalásokkal vagy olyan fizetési ütemezés szerint kell fedezni, amelyet egy új, az Egyesült Nemzetek programjainak uniós finanszírozásáról szóló finanszírozási és adminisztratív keretmegállapodás alapján megkötött végrehajtási megállapodás határoz meg.

| (12) | A 2009/470/EK határozat 19. cikke a) pontjának i. alpontja előírja, hogy az Unió pénzügyi hozzájárulást nyújt az állategészségügyre, az állatjólétre és az állati eredetű termékek élelmiszer-biztonságára vonatkozó uniós jogszabályokkal kapcsolatos valamennyi információ összegyűjtéséhez és tárolásához. |
| --- | --- |

(12)

A 2009/470/EK határozat 19. cikke a) pontjának i. alpontja előírja, hogy az Unió pénzügyi hozzájárulást nyújt az állategészségügyre, az állatjólétre és az állati eredetű termékek élelmiszer-biztonságára vonatkozó uniós jogszabályokkal kapcsolatos valamennyi információ összegyűjtéséhez és tárolásához.

| (13) | Pénzügyi hozzájárulás szükséges az állategészségügyre vonatkozó jogszabályok interaktív adatbázisához való hozzáférés biztosításához, hogy a tagállamok minden évben hozzáférhessenek a releváns, állat-egészségügyi jellegű adatokhoz. |
| --- | --- |

(13)

Pénzügyi hozzájárulás szükséges az állategészségügyre vonatkozó jogszabályok interaktív adatbázisához való hozzáférés biztosításához, hogy a tagállamok minden évben hozzáférhessenek a releváns, állat-egészségügyi jellegű adatokhoz.

| (14) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (8) 13. cikke előírja, hogy az Uniónak és a tagállamoknak egyes uniós politikák kialakítása és végrehajtása során teljes mértékben figyelembe kell venniük az állatok kíméletére vonatkozó követelményeket. Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett, az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) szóló bizottsági közleménynek (9) megfelelően indokolt finanszírozni az e stratégia végrehajtására irányuló kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

(14)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (8) 13. cikke előírja, hogy az Uniónak és a tagállamoknak egyes uniós politikák kialakítása és végrehajtása során teljes mértékben figyelembe kell venniük az állatok kíméletére vonatkozó követelményeket. Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett, az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) szóló bizottsági közleménynek (9) megfelelően indokolt finanszírozni az e stratégia végrehajtására irányuló kezdeményezéseket.

| (15) | Az elmúlt években olyan kommunikációs intézkedések kerültek bevezetésre, melyek célja, hogy az állat-egészségügyi kérdések és az állat-egészségügyi stratégia elvei eljussanak az érdekelt felekhez, szervezetekhez és a társadalom egészéhez. Helyénvaló, hogy e kommunikációs tevékenységek, ideértve a horizontális szintűeket is, 2013-ban is folytatódjanak. |
| --- | --- |

(15)

Az elmúlt években olyan kommunikációs intézkedések kerültek bevezetésre, melyek célja, hogy az állat-egészségügyi kérdések és az állat-egészségügyi stratégia elvei eljussanak az érdekelt felekhez, szervezetekhez és a társadalom egészéhez. Helyénvaló, hogy e kommunikációs tevékenységek, ideértve a horizontális szintűeket is, 2013-ban is folytatódjanak.

| (16) | A 2009/470/EK határozat 27. cikke úgy rendelkezik, hogy uniós pénzügyi hozzájárulást kell biztosítani a nemzeti felszámolási és felügyeleti programok végrehajtásához. Az említett cikk szerint a Bizottság megvizsgálja ezeket a programokat. A 2014-re vonatkozóan benyújtott munkaprogramok előzetes értékelését külső szakértők végzik. |
| --- | --- |

(16)

A 2009/470/EK határozat 27. cikke úgy rendelkezik, hogy uniós pénzügyi hozzájárulást kell biztosítani a nemzeti felszámolási és felügyeleti programok végrehajtásához. Az említett cikk szerint a Bizottság megvizsgálja ezeket a programokat. A 2014-re vonatkozóan benyújtott munkaprogramok előzetes értékelését külső szakértők végzik.

| (17) | Az emberek és állatok egészsége, valamint a környezet védelme érdekében küzdeni kell az illegális és hamisított növényvédő szerek kereskedelme ellen. Az 1107/2009/EK rendelet 76. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság fedezheti a rendelet céljainak megvalósításához hozzájáruló tevékenységekből eredő kiadásokat. |
| --- | --- |

(17)

Az emberek és állatok egészsége, valamint a környezet védelme érdekében küzdeni kell az illegális és hamisított növényvédő szerek kereskedelme ellen. Az 1107/2009/EK rendelet 76. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság fedezheti a rendelet céljainak megvalósításához hozzájáruló tevékenységekből eredő kiadásokat.

| (18) | A 882/2004/EK rendelet különösen az alábbiakat célzó szabályok betartásának ellenőrzésére szolgáló hatósági ellenőrzések végzésére vonatkozó szabályokat állapítja meg: az embereket és az állatokat közvetlenül vagy a környezeten keresztül fenyegető kockázatok megelőzése, megszüntetése vagy elfogadható mértékűre csökkentése, tisztességes gyakorlat garantálása a takarmány- és élelmiszer-kereskedelemben, valamint a fogyasztók érdekeinek védelme, ezen belül a takarmányok és élelmiszerek címkézése és a fogyasztók tájékoztatásának egyéb formái. |
| --- | --- |

(18)

A 882/2004/EK rendelet különösen az alábbiakat célzó szabályok betartásának ellenőrzésére szolgáló hatósági ellenőrzések végzésére vonatkozó szabályokat állapítja meg: az embereket és az állatokat közvetlenül vagy a környezeten keresztül fenyegető kockázatok megelőzése, megszüntetése vagy elfogadható mértékűre csökkentése, tisztességes gyakorlat garantálása a takarmány- és élelmiszer-kereskedelemben, valamint a fogyasztók érdekeinek védelme, ezen belül a takarmányok és élelmiszerek címkézése és a fogyasztók tájékoztatásának egyéb formái.

| (19) | A 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint a rendelet alkalmazásának biztosításához szükséges egyéb intézkedések finanszírozásához kapcsolódó előirányzatokat a költségvetési eljárás keretében minden évben jóvá kell hagyni. A 66. cikkben említett intézkedések közé tartozik különösen a vizsgálatok szervezése, az információk közzététele, valamint találkozók és konferenciák szervezése. |
| --- | --- |

(19)

A 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint a rendelet alkalmazásának biztosításához szükséges egyéb intézkedések finanszírozásához kapcsolódó előirányzatokat a költségvetési eljárás keretében minden évben jóvá kell hagyni. A 66. cikkben említett intézkedések közé tartozik különösen a vizsgálatok szervezése, az információk közzététele, valamint találkozók és konferenciák szervezése.

| (20) | Egy vizsgálat megkérdőjelezte a CEN EN 1785:2003 kimutatási módszerének helyességét. A módszer helyességének igazolása érdekében a vizsgálatot meg kell ismételni. |
| --- | --- |

(20)

Egy vizsgálat megkérdőjelezte a CEN EN 1785:2003 kimutatási módszerének helyességét. A módszer helyességének igazolása érdekében a vizsgálatot meg kell ismételni.

| (21) | A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) gazdasági elemzéshez és politikai döntéshozóknak tett ajánlásokhoz kapcsolódó tapasztalatát világszerte elismerik. Az alkalmazási szabályok 134. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően tehát a szerződést technikai okokból csak az OECD-nek lehet odaítélni. |
| --- | --- |

(21)

A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) gazdasági elemzéshez és politikai döntéshozóknak tett ajánlásokhoz kapcsolódó tapasztalatát világszerte elismerik. Az alkalmazási szabályok 134. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően tehát a szerződést technikai okokból csak az OECD-nek lehet odaítélni.

| (22) | Egy 2009-ben közzétett, „Bakteriális kihívás: ideje reagálni” című közös technikai jelentésben az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) évi 1,5 milliárd EUR-ra becsülte az emberek antimikrobiális rezisztenciájához kapcsolódó költségeket. Az EMA és ECDC e becslésének nyomon követéséhez, valamint az antimikrobiális rezisztencia hatásának jobb bemutatásához szükség van egy elismert partner, például az OECD által készített megfelelő gazdasági elemzésre, amely alátámaszthatja a szakpolitikai javaslatokat. |
| --- | --- |

(22)

Egy 2009-ben közzétett, „Bakteriális kihívás: ideje reagálni” című közös technikai jelentésben az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) évi 1,5 milliárd EUR-ra becsülte az emberek antimikrobiális rezisztenciájához kapcsolódó költségeket. Az EMA és ECDC e becslésének nyomon követéséhez, valamint az antimikrobiális rezisztencia hatásának jobb bemutatásához szükség van egy elismert partner, például az OECD által készített megfelelő gazdasági elemzésre, amely alátámaszthatja a szakpolitikai javaslatokat.

| (23) | Az élelmiszer- és takarmányellenőrzéssel kapcsolatos kommunikáció nem minden esetben köthető egy konkrét témához. Indokolt tehát forrásokat előirányozni az e kérdésekhez kapcsolódó horizontális kommunikációs tevékenységekre. |
| --- | --- |

(23)

Az élelmiszer- és takarmányellenőrzéssel kapcsolatos kommunikáció nem minden esetben köthető egy konkrét témához. Indokolt tehát forrásokat előirányozni az e kérdésekhez kapcsolódó horizontális kommunikációs tevékenységekre.

| (24) | Az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal (ÉÁH) fontos feladata, hogy segítsen magas színvonalú élelmiszer-biztonsági rendszert fenntartani az EU-ban és az EU-ba exportáló harmadik országokban. Az ÉÁH munkája az uniós élelmiszer-biztonsági rendszer kulcsfontosságú elemének tekinthető, és fontos, hogy terjedjenek az ellenőrzési feladatokhoz kapcsolódó információk. |
| --- | --- |

(24)

Az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal (ÉÁH) fontos feladata, hogy segítsen magas színvonalú élelmiszer-biztonsági rendszert fenntartani az EU-ban és az EU-ba exportáló harmadik országokban. Az ÉÁH munkája az uniós élelmiszer-biztonsági rendszer kulcsfontosságú elemének tekinthető, és fontos, hogy terjedjenek az ellenőrzési feladatokhoz kapcsolódó információk.

| (25) | 2012-ben a Bizottság külön vizsgálatra adott megbízást az Unióban már létező GMO-mentességi címkézési rendszerek vizsgálata, valamint azon elemek meghatározása és elemzése céljából, amelyeket az ilyen címkézés lehetséges harmonizált uniós megközelítésének összefüggésében figyelembe kell venni. E vizsgálat eredményei 2013-ban megvitatásra kerülnek a tagállamokkal és az érdekelt felekkel. A vizsgálat és az azt nyomon követő megbeszélések eredményétől függően lehetséges, hogy fontolóra kell venni e terület további harmonizációját. A Bizottságnak ezért átfogó hatásvizsgálatot kellene végeznie több harmonizációs megközelítésre vonatkozóan, ehhez pedig a gazdasági, társadalmi, kereskedelmi, fogyasztókat érintő és környezeti hatások mélyreható elemzése lenne szükséges. Az ilyen hatásvizsgálatot támogató adatgyűjtés és a lehetőségek felméréséhez kapcsolódó munka elvégzésére tekintettel megfelelő pénzügyi eszközöket kell biztosítani. |
| --- | --- |

(25)

2012-ben a Bizottság külön vizsgálatra adott megbízást az Unióban már létező GMO-mentességi címkézési rendszerek vizsgálata, valamint azon elemek meghatározása és elemzése céljából, amelyeket az ilyen címkézés lehetséges harmonizált uniós megközelítésének összefüggésében figyelembe kell venni. E vizsgálat eredményei 2013-ban megvitatásra kerülnek a tagállamokkal és az érdekelt felekkel. A vizsgálat és az azt nyomon követő megbeszélések eredményétől függően lehetséges, hogy fontolóra kell venni e terület további harmonizációját. A Bizottságnak ezért átfogó hatásvizsgálatot kellene végeznie több harmonizációs megközelítésre vonatkozóan, ehhez pedig a gazdasági, társadalmi, kereskedelmi, fogyasztókat érintő és környezeti hatások mélyreható elemzése lenne szükséges. Az ilyen hatásvizsgálatot támogató adatgyűjtés és a lehetőségek felméréséhez kapcsolódó munka elvégzésére tekintettel megfelelő pénzügyi eszközöket kell biztosítani.

| (26) | Az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) és az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről szóló, 2008. december 16-i 1334/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) előírja, hogy közös módszertant kell kidolgozni az élelmiszer-adalékanyagok és ízesítőanyagok Unión belüli fogyasztásával és használatával kapcsolatos információk tagállamok által történő gyűjtésére vonatkozóan. Ilyen közös módszertanra annak biztosításához van szükség, hogy ezen anyagok Unión belüli használata továbbra is biztonságos legyen a fogyasztók számára. Az ellenőrzésnek elsősorban az adalékanyagok tipikus és maximális felhasználási szintjeire, valamint a természetes aromákban vagy bizonyos élelmiszer-összetevőkben jelen lévő nemkívánatos anyagokra kell összpontosítania. Ez lehetővé teszi majd az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) számára, hogy megbízhatóan értékelje az expozíciót, és a Bizottság számára, hogy hatékony és arányos kockázatkezelési intézkedéseket hozzon. |
| --- | --- |

(26)

Az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) és az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről szóló, 2008. december 16-i 1334/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) előírja, hogy közös módszertant kell kidolgozni az élelmiszer-adalékanyagok és ízesítőanyagok Unión belüli fogyasztásával és használatával kapcsolatos információk tagállamok által történő gyűjtésére vonatkozóan. Ilyen közös módszertanra annak biztosításához van szükség, hogy ezen anyagok Unión belüli használata továbbra is biztonságos legyen a fogyasztók számára. Az ellenőrzésnek elsősorban az adalékanyagok tipikus és maximális felhasználási szintjeire, valamint a természetes aromákban vagy bizonyos élelmiszer-összetevőkben jelen lévő nemkívánatos anyagokra kell összpontosítania. Ez lehetővé teszi majd az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) számára, hogy megbízhatóan értékelje az expozíciót, és a Bizottság számára, hogy hatékony és arányos kockázatkezelési intézkedéseket hozzon.

| (27) | Az uniós referencialaboratóriumoknak ez év szeptemberének végéig kell benyújtaniuk a 2014-es munkaprogramjukat. A Bizottság értékeli azokat. A 2014-re vonatkozóan benyújtott munkaprogramok előzetes értékelését külső szakértők végzik. |
| --- | --- |

(27)

Az uniós referencialaboratóriumoknak ez év szeptemberének végéig kell benyújtaniuk a 2014-es munkaprogramjukat. A Bizottság értékeli azokat. A 2014-re vonatkozóan benyújtott munkaprogramok előzetes értékelését külső szakértők végzik.

| (28) | A takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszereknek a géntechnológiával módosított anyagok – amelyek esetében az engedélyezési eljárás függőben van vagy amelyek esetében az engedély lejárt – jelenléte tekintetében történő megállapításáról szóló 619/2011/EU bizottsági rendelet (12) hatálya a géntechnológiával módosított (GM), nem engedélyezett anyagoknak csak a takarmányban való jelenlétére terjed ki. A rendeletben szerepel egy felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés, amely előírja a Bizottság számára, hogy kövesse nyomon a rendelet alkalmazását és a belső piacra, valamint a takarmányipari vállalkozókra, állattartókra és más szereplőkre gyakorolt hatását, és szükség esetén tegyen javaslatot az intézkedés felülvizsgálatára. Az érdekelt felek által benyújtott eredeti adatokat és az új adatokat össze kell gyűjteni, elemezni kell, és a Bizottság ezek alapján támogatja a jelenlegi helyzetre vonatkozó hatásvizsgálatot a hatály élelmiszerekre való kiterjesztésével szemben. E vizsgálat támogatásához megfelelő pénzügyi eszközöket kell biztosítani. |
| --- | --- |

(28)

A takarmányok hatósági ellenőrzése során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszereknek a géntechnológiával módosított anyagok – amelyek esetében az engedélyezési eljárás függőben van vagy amelyek esetében az engedély lejárt – jelenléte tekintetében történő megállapításáról szóló 619/2011/EU bizottsági rendelet (12) hatálya a géntechnológiával módosított (GM), nem engedélyezett anyagoknak csak a takarmányban való jelenlétére terjed ki. A rendeletben szerepel egy felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés, amely előírja a Bizottság számára, hogy kövesse nyomon a rendelet alkalmazását és a belső piacra, valamint a takarmányipari vállalkozókra, állattartókra és más szereplőkre gyakorolt hatását, és szükség esetén tegyen javaslatot az intézkedés felülvizsgálatára. Az érdekelt felek által benyújtott eredeti adatokat és az új adatokat össze kell gyűjteni, elemezni kell, és a Bizottság ezek alapján támogatja a jelenlegi helyzetre vonatkozó hatásvizsgálatot a hatály élelmiszerekre való kiterjesztésével szemben. E vizsgálat támogatásához megfelelő pénzügyi eszközöket kell biztosítani.

| (29) | E finanszírozási határozat hatálya a költségvetési rendelet 92. cikke és az alkalmazási szabályok 111. cikke alapján fizetendő késedelmi kamatra is kiterjedhet. |
| --- | --- |

(29)

E finanszírozási határozat hatálya a költségvetési rendelet 92. cikke és az alkalmazási szabályok 111. cikke alapján fizetendő késedelmi kamatra is kiterjedhet.

| (30) | E határozat alkalmazásában indokolt meghatározni az alkalmazási szabályok 94. cikke (4) bekezdésének értelmében vett „lényeges változtatás” fogalmát. |
| --- | --- |

(30)

E határozat alkalmazásában indokolt meghatározni az alkalmazási szabályok 94. cikke (4) bekezdésének értelmében vett „lényeges változtatás” fogalmát.

| (31) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(31)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I.   CÍM

A 2009/470/EK tanácsi határozat végrehajtására vonatkozó munkaprogram

1. cikk

Az I. mellékletben foglalt, a 2009/470/EK határozat 16., 19., 20., 21., 23. és 27. cikkének végrehajtását szolgáló éves munkaprogram elfogadásra kerül.

2. cikk

A program végrehajtására e cím alatt engedélyezett hozzájárulás maximális összege 6 764 700 EUR, amelyet az Európai Unió 2013. évi általános költségvetésének 17 04 02 01 költségvetési tételéből kell finanszírozni.

3. cikk

Az I. melléklet I.2.1. és I.2.2. pontjához kapcsolódó feladatok költségvetési végrehajtására felkérhető az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO), amely szervezetek az elszámolási, audit-, belső ellenőrzési és beszerzési eljárásaikban olyan szabványokat alkalmaznak, amelyek nemzetközileg elfogadott szabványoknak megfelelő garanciát kínálnak.

II.   CÍM

A növény-egészségügyi jogszabályok végrehajtására vonatkozó munkaprogram

4. cikk

A II. mellékletben foglalt, az 1107/2009/EK rendelet végrehajtására vonatkozó éves munkaprogram elfogadásra kerül.

5. cikk

A program végrehajtására e cím alatt engedélyezett hozzájárulás maximális összege 100 000 EUR, amelyet az Európai Unió 2013. évi általános költségvetésének 17 04 07 01 költségvetési tételéből kell finanszírozni.

III.   CÍM

A 882/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó munkaprogram

6. cikk

A III. mellékletben foglalt, a 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdése c) pontjának végrehajtását szolgáló éves munkaprogram elfogadásra kerül.

7. cikk

A program végrehajtására e cím alatt engedélyezett hozzájárulás maximális összege 888 582 EUR, amelyet az Európai Unió 2013. évi általános költségvetésének 17 04 07 01 költségvetési tételéből kell finanszírozni.

IV.   CÍM

Általános rendelkezések

8. cikk

Az I., II., és a III. címben említett munkaprogramok a költségvetési rendelet 84. cikke értelmében finanszírozási határozatnak minősülnek.

9. cikk

(1)   Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az arányosság elvével összhangban valamennyi címmel kapcsolatban változtatásokat fogadhat el, amennyiben azok nem minősülnek az alkalmazási szabályok 94. cikkének (4) bekezdése értelmében vett lényeges változtatásnak.

(2)   Az egyes munkaprogramok körébe tartozó tevékenységekhez kapcsolódó, az e határozat 2., 5. és 7. cikkében meghatározott maximális hozzájárulás 10 %-át meg nem haladó változtatások nem tekintendők az alkalmazási szabályok 94. cikkének (4) bekezdése értelmében vett lényeges változtatásnak, amennyiben nem befolyásolják jelentős mértékben a munkaprogramok jellegét és célkitűzéseit.

10. cikk

A 2., 5. és 7. cikkben említett előirányzatok késedelmi kamatok megfizetését is magukban foglalhatják.

11. cikk

Ennek a határozatnak a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 14-én.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

1

(2)  HL L 155., 2009.6.18., 30. o.

2

(3)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

3

(4)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.; helyesbített változat: HL L 191., 2004.5.28., 1. o.

4

(5)  HL L 362., 2012.12.31., 1. o.

5

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

6

(7)  HL L 164., 2009.6.26., 64. o.

7

(8)  HL C 83., 2010.3.30., 47. o.

8

(9)  COM(2012) 6 final.

9

(10)  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

10

(11)  HL L 354., 2008.12.31., 34. o.

11

(12)  HL L 166., 2011.6.25., 9. o.

12

---

I. MELLÉKLET

Az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozat és különösen annak 16., 19., 20., 21., 23. és 27. cikke – 2013. évi munkaprogram

I.1.   BEVEZETÉS

Ez a program hét fő tárgykört foglal magában a 2013. évre. A 2009. május 25-i 2009/470/EK határozatban foglalt célkitűzések alapján a költségvetés elosztása és a fő tevékenységek a következők:

| a) | közös irányítás keretében teljesített kiadások (I.2. pont):






  i. | legfeljebb 540 000 EUR az OIE részére (I.2.1. pont) a következők szervezésére:






  — | a biológiai biztonságról szóló globális konferencia, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

közös irányítás keretében teljesített kiadások (I.2. pont):

i.

legfeljebb 540 000 EUR az OIE részére (I.2.1. pont) a következők szervezésére:

—

a biológiai biztonságról szóló globális konferencia,

| — | a vadvilágról, az állatbetegségek bejelentéséről és az állattenyésztés biztonságáról szóló regionális szemináriumok, valamint |
| --- | --- |

—

a vadvilágról, az állatbetegségek bejelentéséről és az állattenyésztés biztonságáról szóló regionális szemináriumok, valamint

| — | az állatjólétről, a ragadós száj- és körömfájás progresszív ellenőrzési folyamatáról, a mediterrán állat-egészségügyi hálózat állandó közös bizottságáról, valamint a vízi állatok egészségéről szóló regionális találkozók/konferenciák; |
| --- | --- |

—

az állatjólétről, a ragadós száj- és körömfájás progresszív ellenőrzési folyamatáról, a mediterrán állat-egészségügyi hálózat állandó közös bizottságáról, valamint a vízi állatok egészségéről szóló regionális találkozók/konferenciák;

| ii. | legfeljebb 4 000 000 EUR a FAO részére (I.2.2. pont) a ragadós száj- és körömfájás elleni kampány Unión kívüli segítésére; |
| --- | --- |

ii.

legfeljebb 4 000 000 EUR a FAO részére (I.2.2. pont) a ragadós száj- és körömfájás elleni kampány Unión kívüli segítésére;

| b) | (közvetlen központi igazgatás keretében végrehajtott) beszerzés (I.3. pont):






  i. | ajánlati felhívás az állat-egészségügyi jogszabályok adatbázishoz való, tagállami adminisztrátorok általi hozzáféréshez nyújtandó hozzájárulásra: 150 000 EUR (I.3.1. pont); |
| --- | --- | --- |

b)

(közvetlen központi igazgatás keretében végrehajtott) beszerzés (I.3. pont):

i.

ajánlati felhívás az állat-egészségügyi jogszabályok adatbázishoz való, tagállami adminisztrátorok általi hozzáféréshez nyújtandó hozzájárulásra: 150 000 EUR (I.3.1. pont);

| ii. | hozzájárulás az állat-egészségügyi tevékenységekhez kapcsolódó horizontális tájékoztatáshoz: 112 700 EUR (I.3.2. pont); |
| --- | --- |

ii.

hozzájárulás az állat-egészségügyi tevékenységekhez kapcsolódó horizontális tájékoztatáshoz: 112 700 EUR (I.3.2. pont);

| iii. | az állatjólétre vonatkozó aktuális politikát támogató rendezvények, valamint a meglévő kommunikációs eszközök karbantartása: 782 000 EUR (I.3.3. pont); |
| --- | --- |

iii.

az állatjólétre vonatkozó aktuális politikát támogató rendezvények, valamint a meglévő kommunikációs eszközök karbantartása: 782 000 EUR (I.3.3. pont);

| iv. | publikációk és információterjesztés az állat-egészségügyi kérdések, az állat-egészségügyi stratégia elvei és az állatjólét népszerűsítése érdekében: 1 030 000 EUR (I.3.4. pont); |
| --- | --- |

iv.

publikációk és információterjesztés az állat-egészségügyi kérdések, az állat-egészségügyi stratégia elvei és az állatjólét népszerűsítése érdekében: 1 030 000 EUR (I.3.4. pont);

| v. | a 2013. évi felszámolási/felügyeleti programok előzetes külső értékelése: 150 000 EUR (I.3.5. pont). |
| --- | --- |

v.

a 2013. évi felszámolási/felügyeleti programok előzetes külső értékelése: 150 000 EUR (I.3.5. pont).

I.2.   KÖZÖS IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN VÉGREHAJTOTT TEVÉKENYSÉGEK

I.2.1.   AZ ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI VILÁGSZERVEZET (OIE)

Globális konferencia a biológiai biztonságról, regionális szemináriumok az OIE vadvilággal, állatbetegségek bejelentésével és az állati eredetű élelmiszerek élelmiszer-biztonságával foglalkozó európai kapcsolattartó pontjai számára; az Európai Állatjóléti Platform irányítócsoportjának regionális találkozói; regionális konferencia a ragadós száj- és körömfájás progresszív ellenőrzési folyamatának Közép-Ázsiában való megvalósításáról; a Mediterrán Állat-egészségügyi Hálózat (REMESA) állandó közös bizottságának regionális találkozói; az OIE tanulmányában szereplő, a betegségek kategóriáinak és fontossági sorrendjének meghatározására szolgáló eszköz kiigazítása, valamint a jelentős állatbetegségek – beleértve az állatról emberre terjedő betegségeket is – jegyzékének és kategóriáinak meghatározása, hogy azok használhatók legyenek a vízi állatok betegségeire is.

JOGALAP

A 2009/470/EK határozat 23. cikke.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 02 01

A TERVEZETT MEGÁLLAPODÁSOK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Egy hozzájárulási megállapodás 2013–2014-re vonatkozóan.

VÉGREHAJTÓ SZERVEZET

Az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) az állategészségügy nemzetközi szintű javításáért felelős kormányközi szervezet. Az OIE kibocsát olyan, az élő állatok és állati eredetű termékek nemzetközi kereskedelmére vonatkozó állat-egészségügyi szabványokat is, amelyeket a Kereskedelmi Világszervezet nemzetközi egészségügyi szabályok referenciájaként fogad el.

A következők érdekében:

| — | az állategészségügy javítása világszerte, és ezáltal az állatbetegségek kockázatának csökkentése az EU-ban, |
| --- | --- |

—

az állategészségügy javítása világszerte, és ezáltal az állatbetegségek kockázatának csökkentése az EU-ban,

| — | az Unió állategészségügyre és állatjólétre vonatkozó szakpolitikájának és szabványainak támogatása, valamint |
| --- | --- |

—

az Unió állategészségügyre és állatjólétre vonatkozó szakpolitikájának és szabványainak támogatása, valamint

| — | az uniós kivitel ilyen módon való elősegítése |
| --- | --- |

—

az uniós kivitel ilyen módon való elősegítése

fontos, hogy az állategészségügy és az állatjólét uniós megközelítését az OIE valamennyi tagországa magáévá tegye, és hogy az EU aktívan támogassa az OIE által szervezett konferenciákat és képzési szemináriumokat.

A Bizottság és az OIE 2010. június 7-én hosszú távú keretszerződést írt alá, meghatározva együttműködésük igazgatási és pénzügyi szabályait (lásd csatolva); ennek értelmében „nemzetközi szervezettel kötött, európai uniós hozzájárulási megállapodás” (a továbbiakban: standard hozzájárulási megállapodás) vonatkozik az OIE által irányított és az Európai Unió által finanszírozott vagy társfinanszírozott globális, regionális vagy nemzeti programokra és fellépésekre.

Korábban már sor került az OIE alapos és teljes körű értékelésére egy olyan „négypilléres értékelés” keretében, amely megállapította, hogy az OIE elszámolási, audit-, ellenőrzési és beszerzési eljárásaiban a nemzetközileg elfogadott szabványokkal egyenértékű garanciákat kínáló szabványokat alkalmaz.

ELÉRENDŐ CÉLOK ÉS VÁRHATÓ EREDMÉNYEK

Az állategészségügy, az állatjólét és az állategészségügy közegészségügyi vonatkozásai uniós megközelítésének megismertetése az OIE valamennyi tagjával az Unió szakpolitikájának és szabványainak az OIE által szervezett konferenciák és képzési szemináriumok keretében történő népszerűsítése révén. Végső soron az állategészségügy, állatjólét és az állategészségügyhöz kapcsolódó népegészségügy helyzetének javítása világszerte, az Unióban fennálló kockázat csökkentése, valamint az uniós kivitel elősegítése.

A jelentős állatbetegségek – beleértve az állatról emberre terjedő betegségeket is – jegyzékbe foglalásáról és kategóriáinak meghatározásáról szóló tanulmány kiegészítése, és az e keretrendszerben kidolgozott, a betegségek kategóriáinak és fontossági sorrendjének meghatározására szolgáló eszköz kiigazítása, hogy az használható legyen a vízi állatok betegségeire is. Ez a kiegészítés a betegségeknek az új uniós állat-egészségügyi jogszabályban való felsorolása céljából szükséges. Az eredménye az uniós fellépések megfelelőbb rangsorolása és hatékonyabb erőforrás-felhasználás lesz.

A VÉGREHAJTÁSI INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA ÉS CÉLKITŰZÉSEI

Az e pont keretében finanszírozandó különböző fellépések áttekintése az alábbiakban található.

VÉGREHAJTÁS

Közös irányítás.

A HOZZÁJÁRULÁSI MEGÁLLAPODÁS MEGKÖTÉSÉNEK TERVEZETT IDEJE

2013 harmadik negyedéve.

A HOZZÁJÁRULÁS MAXIMÁLIS ÖSSZEGE ÉS MÉRTÉKE

540 000 EUR

Az OIE által 2013–2014-ben rendezendő tevékenységek összefoglalása:

| — | egy globális konferencia a biológiai biztonságról (100 000 EUR), |
| --- | --- |

—

egy globális konferencia a biológiai biztonságról (100 000 EUR),

| — | hat regionális konferencia/szeminárium (360 000 EUR), valamint |
| --- | --- |

—

hat regionális konferencia/szeminárium (360 000 EUR), valamint

| — | egy tanulmány a betegségek kategóriáinak meghatározásáról (80 000 EUR). |
| --- | --- |

—

egy tanulmány a betegségek kategóriáinak meghatározásáról (80 000 EUR).

I.2.2.   PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁS AZ ENSZ ÉLELMEZÉSI ÉS MEZŐGAZDASÁGI SZERVEZETE (FAO) EUFMD BIZOTTSÁGÁNAK 911100MTF/INT/003/EGK VAGYONKEZELŐI ALAPJÁHOZ

A cél a ragadós száj- és körömfájás elleni kampány Unión kívüli támogatása. Ebből a célból az EUFMD négy pillérből álló stratégiai tervet dolgozott ki 2013–2017-re.

Az első pillér célja a tagországok ragadós száj- és körömfájással kapcsolatos válságkezelésre való felkészültségének javítása, ideértve a ragadós száj- és körömfájással kapcsolatos válságkezelésben jártas európai szakértők hálózatának létrehozását valós időben történő képzés útján, a készenléti tervezés támogatását, döntéstámogató eszközök kidolgozását a járványvédelmi vezetők számára, valamint egy korai előrejelző és járványvédelmi rendszer balkáni régióban történő kialakítására vonatkozó programot.

A második pillér célja az Európa szomszédságában a ragadós száj- és körömfájással kapcsolatban tapasztalható helyzet miatt a tagországokat fenyegető kockázatok csökkentése a betegség szomszédos régiókban – különösen a Törökországgal és Izraellel határos területeken, de az észak-afrikai országokban is – történő progresszív ellenőrzése útján.

A harmadik pillér célja, hogy a FAO és az OIE által jóváhagyott tevékenységek szakértői támogatása útján előmozdítsa a ragadós száj- és körömfájás progresszív ellenőrzésének globális stratégiáját.

A negyedik pillér az Európa szomszédságában jelentkező, ragadós száj- és körömfájás okozta veszélyhelyzetekre való reagálásra vonatkozó mechanizmust tartalmaz, amelynek részét képezheti a tagországokra veszélyt jelentő régiók sürgősségi vakcinával való ellátása is.

JOGALAP

A 2009/470/EK határozat 16. cikke.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 02 01

A HOZZÁJÁRULÁSOK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Egy hozzájárulási megállapodás 2013–2015-re vonatkozóan, amely a következőképpen kerül végrehajtásra:

| 1. | A 911100MTF/INT/003/EGK vagyonkezelői alap 2013. augusztus 31-i egyenlege. |
| --- | --- |

1.

A 911100MTF/INT/003/EGK vagyonkezelői alap 2013. augusztus 31-i egyenlege.

| 2. | Az Unió vagyonkezelői alaphoz történő pénzügyi hozzájárulását a 2013. szeptember 1-jétől kezdődő 24 hónapos időszakra legfeljebb 4 000 000 EUR összegben határozzák meg. |
| --- | --- |

2.

Az Unió vagyonkezelői alaphoz történő pénzügyi hozzájárulását a 2013. szeptember 1-jétől kezdődő 24 hónapos időszakra legfeljebb 4 000 000 EUR összegben határozzák meg.

| 3. | A 2. bekezdésben említett összeg első részlete 2013-ra az alábbiakból tevődik össze:






  a) | az 1. bekezdésben említett egyenleg; |
| --- | --- | --- |

3.

A 2. bekezdésben említett összeg első részlete 2013-ra az alábbiakból tevődik össze:

a)

az 1. bekezdésben említett egyenleg;

| b) | olyan mértékű uniós hozzájárulás, hogy a vagyonkezelői alap teljes összege 2 000 000 EUR-nak megfelelő USD legyen. |
| --- | --- |

b)

olyan mértékű uniós hozzájárulás, hogy a vagyonkezelői alap teljes összege 2 000 000 EUR-nak megfelelő USD legyen.

| 4. | A vagyonkezelői alap 2013. szeptember 1. és 2015. augusztus 31. között felmerült kiadásait éves uniós hozzájárulásokból kell fedezni, amelyeket 2014-ben, illetve 2015-ben kell kifizetni. E hozzájárulások kifizetésére azonban az Unió költségvetésében rendelkezésre álló pénzeszközök meglétének függvényében kerül sor. |
| --- | --- |

4.

A vagyonkezelői alap 2013. szeptember 1. és 2015. augusztus 31. között felmerült kiadásait éves uniós hozzájárulásokból kell fedezni, amelyeket 2014-ben, illetve 2015-ben kell kifizetni. E hozzájárulások kifizetésére azonban az Unió költségvetésében rendelkezésre álló pénzeszközök meglétének függvényében kerül sor.

| 5. | A 4. bekezdésben előírt éves uniós hozzájárulások a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre létrehozott európai bizottság (EUFMD) által – vagy a végrehajtó bizottság éves ülésére, vagy az EUFMD kétévente összehívott általános ülésére – készített pénzügyi jelentésen alapulnak, melyet a FAO szabályaival és a FAO tevékenységeinek uniós finanszírozására vonatkozó pénzügyi és adminisztratív keretmegállapodással összhangban részletes dokumentáció támaszt alá. |
| --- | --- |

5.

A 4. bekezdésben előírt éves uniós hozzájárulások a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezésre létrehozott európai bizottság (EUFMD) által – vagy a végrehajtó bizottság éves ülésére, vagy az EUFMD kétévente összehívott általános ülésére – készített pénzügyi jelentésen alapulnak, melyet a FAO szabályaival és a FAO tevékenységeinek uniós finanszírozására vonatkozó pénzügyi és adminisztratív keretmegállapodással összhangban részletes dokumentáció támaszt alá.

| 6. | A Bizottság és a FAO között 2013. szeptember 1-jei kezdettel 24 hónapos időszakra végrehajtási megállapodás jön létre a vagyonkezelői alap felhasználásáról és működéséről. |
| --- | --- |

6.

A Bizottság és a FAO között 2013. szeptember 1-jei kezdettel 24 hónapos időszakra végrehajtási megállapodás jön létre a vagyonkezelői alap felhasználásáról és működéséről.

| 7. | A vagyonkezelői alapot a Bizottság és az EUFMD közösen működtetik, a 6. bekezdésben említett végrehajtási megállapodással összhangban. |
| --- | --- |

7.

A vagyonkezelői alapot a Bizottság és az EUFMD közösen működtetik, a 6. bekezdésben említett végrehajtási megállapodással összhangban.

A HOZZÁJÁRULÁS MAXIMÁLIS MÉRTÉKE

4 000 000 EUR

I.3.   KÖZBESZERZÉS

A közbeszerzési szerződésekre fenntartott teljes költségvetési keret összege 2013-ban 2 224 700 EUR.

I.3.1.   AZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI JOGSZABÁLYOK HOZZÁFÉRHETŐSÉGE A TAGÁLLAMI KÖZIGAZGATÁSI SZERVEK SZÁMÁRA EGY INTERAKTÍV ADATBÁZIS ÚTJÁN

JOGALAP

A 2009/470/EK határozat 20. cikke.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 02 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Egy szolgáltatásnyújtási szerződés.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

Az állat-egészségügyi jogszabályoknak számos olyan elemük van, amelyek miatt hasznos, ha a tagállami adminisztrátorok interaktív módon hozzáférhetnek ezekhez. Egy ilyen adatbázist egy-egy új jogszabály közzétételét követően 24 órán belül frissíteni kell, és az érintett jogszabály egységes szerkezetbe foglalt változatait kell tartalmaznia. Szerepelnie kell benne a tagállami állat-egészségügyi hatóságok mindennapi munkájához fontos kapcsolódó adatok könnyen használható áttekintésének is.

A tervezett hozzájárulás lehetővé fogja tenni, hogy az állat-egészségügyi jogszabályokat és a kapcsolódó adatokat a 2014. és 2015. évben interaktív és könnyen hozzáférhető formában elérhetővé tegyék a tagállami adminisztrátorok számára.

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

2013 harmadik negyedéve.

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOK TERVEZETT ÖSSZEGE

150 000 EUR

I.3.2.   HORIZONTÁLIS HOZZÁJÁRULÁS AZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI TEVÉKENYSÉGEKKEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSHOZ

JOGALAP

A 2009/470/EK határozat 20. cikke.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 02 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Több keretszerződésen alapuló körülbelül 10 egyedi szerződés.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

Horizontális hozzájárulás az állat-egészségügyi tevékenységekkel kapcsolatos tájékoztatáshoz.

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

2013 folyamán.

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOK TERVEZETT ÖSSZEGE

112 700 EUR

I.3.3.   RENDEZVÉNYEK AZ ÁLLATJÓLÉTRE VONATKOZÓ AKTUÁLIS POLITIKA TÁMOGATÁSÁRA, VALAMINT A MEGLÉVŐ KOMMUNIKÁCIÓS ESZKÖZÖK KARBANTARTÁSA

JOGALAP

A 2009/470/EK határozat 20. és 23. cikke.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 02 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Több keretszerződésen alapuló 6 egyedi szerződés.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

| a) | Állatjóléti tárgyú írásos kiadványok készítése (30 000 EUR); |
| --- | --- |

a)

Állatjóléti tárgyú írásos kiadványok készítése (30 000 EUR);

| b) | a gyermekek állatjóléttel kapcsolatos oktatását támogató tevékenységek (162 000 EUR); |
| --- | --- |

b)

a gyermekek állatjóléttel kapcsolatos oktatását támogató tevékenységek (162 000 EUR);

| c) | két regionális munkaértekezlet szervezése állatorvosok részére (120 000 EUR); |
| --- | --- |

c)

két regionális munkaértekezlet szervezése állatorvosok részére (120 000 EUR);

| d) | tanulmány egy arról szóló jelentés előkészítése érdekében, hogy az állatjóléti tevékenységek milyen hatást gyakoroltak az európai állattenyésztők versenyképességére a globalizált világban (100 000 EUR); |
| --- | --- |

d)

tanulmány egy arról szóló jelentés előkészítése érdekében, hogy az állatjóléti tevékenységek milyen hatást gyakoroltak az európai állattenyésztők versenyképességére a globalizált világban (100 000 EUR);

| e) | tanulmány a kutyák és macskák jólétéről (ideértve egy kereskedelemről szóló munkaértekezletet is) (200 000 EUR); |
| --- | --- |

e)

tanulmány a kutyák és macskák jólétéről (ideértve egy kereskedelemről szóló munkaértekezletet is) (200 000 EUR);

| f) | a brojlercsirkékre vonatkozó adatgyűjtésről szóló képzés szervezése (170 000 EUR). |
| --- | --- |

f)

a brojlercsirkékre vonatkozó adatgyűjtésről szóló képzés szervezése (170 000 EUR).

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

2013 második negyedévétől a harmadik negyedévéig.

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOK TERVEZETT ÖSSZEGE

782 000 EUR

I.3.4.   KIADVÁNYOK ÉS INFORMÁCIÓTERJESZTÉS AZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI KÉRDÉSEK ÉS AZ ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI STRATÉGIA ELVEINEK NÉPSZERŰSÍTÉSE ÉRDEKÉBEN

JOGALAP

A 2009/470/EK határozat 20. cikke.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 02 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Legalább 10 egyedi szolgáltatásnyújtási szerződés megkötése keretszerződés útján.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

| a) | Az új állat-egészségügyi jogszabályról szóló állatorvosi konferencia 2013-ban Brüsszelben, egy modern, rugalmas és egyszerűsített jogi keret népszerűsítése érdekében (100 000 EUR); |
| --- | --- |

a)

Az új állat-egészségügyi jogszabályról szóló állatorvosi konferencia 2013-ban Brüsszelben, egy modern, rugalmas és egyszerűsített jogi keret népszerűsítése érdekében (100 000 EUR);

| b) | szeminárium állatorvostan-hallgatók számára a „termelőtől a fogyasztóig” szemlélet megerősítése érdekében (75 000 EUR); |
| --- | --- |

b)

szeminárium állatorvostan-hallgatók számára a „termelőtől a fogyasztóig” szemlélet megerősítése érdekében (75 000 EUR);

| c) | részvétel nemzetközi eseményeken – két nagyszabású vásáron (300 000 EUR) és három kisebb vásáron (300 000 EUR) – a „termelőtől a fogyasztóig” érvényesülő élelmiszer-biztonság integrált megközelítésének népszerűsítése érdekében. Az ilyen vásárokon való részvétel útján megközelítőleg 2 millió polgárt lehet megszólítani, és megismertetni velük, hogy az uniós szakpolitika milyen többletértéket jelent hétköznapi életükben és milyen pozitív hatása lehet arra; |
| --- | --- |

c)

részvétel nemzetközi eseményeken – két nagyszabású vásáron (300 000 EUR) és három kisebb vásáron (300 000 EUR) – a „termelőtől a fogyasztóig” érvényesülő élelmiszer-biztonság integrált megközelítésének népszerűsítése érdekében. Az ilyen vásárokon való részvétel útján megközelítőleg 2 millió polgárt lehet megszólítani, és megismertetni velük, hogy az uniós szakpolitika milyen többletértéket jelent hétköznapi életükben és milyen pozitív hatása lehet arra;

| d) | a kereskedelmi ellenőrző és szakértői rendszerhez (TRACES) kapcsolódó különféle kommunikációs tevékenységek – pl. honlap, éves jelentés, tájékoztató füzet és médiaesemény – támogatása (55 000 EUR); |
| --- | --- |

d)

a kereskedelmi ellenőrző és szakértői rendszerhez (TRACES) kapcsolódó különféle kommunikációs tevékenységek – pl. honlap, éves jelentés, tájékoztató füzet és médiaesemény – támogatása (55 000 EUR);

| e) | állat-egészségügyi kiadványok és népszerűsítő anyagok készítése (200 000 EUR). Ezek célja az, hogy megerősítsék az állategészségügy polgároknál jelentkező – az élelmiszer-biztonsághoz, az emberi egészséghez és a gazdasághoz kapcsolódó – hasznait hangsúlyozó üzenetünket, valamint támogassák az olyan tevékenységeket, melyek segítik ezen üzenet helyi szintű terjesztését. |
| --- | --- |

e)

állat-egészségügyi kiadványok és népszerűsítő anyagok készítése (200 000 EUR). Ezek célja az, hogy megerősítsék az állategészségügy polgároknál jelentkező – az élelmiszer-biztonsághoz, az emberi egészséghez és a gazdasághoz kapcsolódó – hasznait hangsúlyozó üzenetünket, valamint támogassák az olyan tevékenységeket, melyek segítik ezen üzenet helyi szintű terjesztését.

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

2013 folyamán.

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOK TERVEZETT ÖSSZEGE

1 030 000 EUR

I.3.5.   A 2014. ÉVI FELSZÁMOLÁSI/FELÜGYELETI PROGRAMOK ELŐZETES KÜLSŐ ÉRTÉKELÉSE

JOGALAP

A 2009/470/EK határozat 27. cikke.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 02 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Legalább 30 szakértői szerződés megkötése külső szakértőkkel, akiket pályázati felhívás útján választanak ki.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

A 2009/470/EK határozat 27. cikke értelmében a Bizottság megvizsgálja a 2014. évre benyújtott programokat. Tizenegy betegségre vonatkozóan lehet programokat benyújtani. A cél az, hogy ezeket a programokat előzetesen értékelje betegségenként két-két külső technikai asszisztens.

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

2013. június–július.

A FELLÉPÉS TERVEZETT ÖSSZEGE

150 000 EUR

---

II. MELLÉKLET

A 2013. évi munkaprogram

A peszticidekre vonatkozó szabályozás

II.1.   BEVEZETÉS

Ez a program egyetlen végrehajtási intézkedést tartalmaz a 2013. évre.

II.2.   KÖZBESZERZÉS

AZ ILLEGÁLIS ÉS HAMISÍTOTT PESZTICIDEKRŐL SZÓLÓ TANULMÁNY, AMELY ÉRTÉKELŐ ÁTTEKINTÉST NYÚJT A TAGÁLLAMI HATÓSÁGOK ELLENŐRZÉSI TEVÉKENYSÉGEIRŐL, ÉS TÁJÉKOZTAT AZ ILLEGÁLIS ÉS HAMISÍTOTT PESZTICIDEK KERESKEDELMÉRŐL

JOGALAP

Az 1107/2009/EK rendelet 76. cikkének (1) bekezdése.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 04 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Egy szerződés.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

| — | a növényvédő szerekre és a növényvédő szerekben található hatóanyagokra vagy más anyagokra vonatkozó, a tagállami hatóságok által megtett jelenlegi ellenőrzési intézkedések értékelése, |
| --- | --- |

—

a növényvédő szerekre és a növényvédő szerekben található hatóanyagokra vagy más anyagokra vonatkozó, a tagállami hatóságok által megtett jelenlegi ellenőrzési intézkedések értékelése,

| — | információgyűjtés a hamisított és illegális peszticidek kereskedelméről, valamint |
| --- | --- |

—

információgyűjtés a hamisított és illegális peszticidek kereskedelméről, valamint

| — | a szabályozási keret és az intézkedések megfelelőségének értékelése, javaslatok a javítási lehetőségekre/bevált gyakorlatokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

a szabályozási keret és az intézkedések megfelelőségének értékelése, javaslatok a javítási lehetőségekre/bevált gyakorlatokra vonatkozóan.

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

2013 harmadik negyedéve.

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOK TERVEZETT ÖSSZEGE

100 000 EUR

---

III. MELLÉKLET

A 2013. évi munkaprogram

882/2004/EK rendelet

III.1.   BEVEZETÉS

Ez a program három végrehajtási intézkedést tartalmaz a 2013. évre. A 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján – amely a rendelet alkalmazásának biztosításához szükséges intézkedések uniós pénzügyi támogatásáról szól – a költségvetés elosztása és a fő tevékenységek a következők:

Közbeszerzések esetében:

| — | a CEN besugárzott élelmiszerekre vonatkozó EN 1785:2003 kimutatási módszere helyességének vizsgálata: 60 000 EUR (III.2.1. pont), |
| --- | --- |

—

a CEN besugárzott élelmiszerekre vonatkozó EN 1785:2003 kimutatási módszere helyességének vizsgálata: 60 000 EUR (III.2.1. pont),

| — | az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó gazdasági tanulmány, amelyet az OECD dolgoz ki: 50 000 EUR (III.2.2. pont), |
| --- | --- |

—

az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó gazdasági tanulmány, amelyet az OECD dolgoz ki: 50 000 EUR (III.2.2. pont),

| — | horizontális hozzájárulás az élelmiszer- és takarmány-ellenőrzéssel kapcsolatos tájékoztatáshoz, elsősorban a weboldalak vonatkozó részeinek aktualizálásához, valamint audiovizuális és nyomtatott anyagok tervezéséhez és elkészítéséhez: 203 582 EUR (III.2.3. pont), |
| --- | --- |

—

horizontális hozzájárulás az élelmiszer- és takarmány-ellenőrzéssel kapcsolatos tájékoztatáshoz, elsősorban a weboldalak vonatkozó részeinek aktualizálásához, valamint audiovizuális és nyomtatott anyagok tervezéséhez és elkészítéséhez: 203 582 EUR (III.2.3. pont),

| — | az ÉÁH ellenőrzési feladataihoz kapcsolódó kommunikáció: 150 000 EUR (III.2.4. pont), |
| --- | --- |

—

az ÉÁH ellenőrzési feladataihoz kapcsolódó kommunikáció: 150 000 EUR (III.2.4. pont),

| — | hatásvizsgálat annak kapcsán, szükséges-e uniós előírásokat meghatározni egy önkéntes GMO-mentességi címkézési rendszerre vonatkozóan: 100 000 EUR (III.2.5. pont), |
| --- | --- |

—

hatásvizsgálat annak kapcsán, szükséges-e uniós előírásokat meghatározni egy önkéntes GMO-mentességi címkézési rendszerre vonatkozóan: 100 000 EUR (III.2.5. pont),

| — | közös módszertan kidolgozása az élelmiszer-adalékanyagok és ízesítőanyagok Unión belüli fogyasztására és felhasználására vonatkozó adatok tagállamok általi gyűjtésére: 150 000 EUR (III.2.6. pont), |
| --- | --- |

—

közös módszertan kidolgozása az élelmiszer-adalékanyagok és ízesítőanyagok Unión belüli fogyasztására és felhasználására vonatkozó adatok tagállamok általi gyűjtésére: 150 000 EUR (III.2.6. pont),

| — | az uniós referencialaboratóriumok által bemutatott programok előzetes külső értékelése: 75 000 EUR (III.2.7. pont), |
| --- | --- |

—

az uniós referencialaboratóriumok által bemutatott programok előzetes külső értékelése: 75 000 EUR (III.2.7. pont),

| — | a 619/2011/EU bizottsági rendelet végrehajtásának a belső piacra, valamint a takarmányra, az állatállományra és a gazdasági szereplőkre gyakorolt hatását vizsgáló, új és már meglévő adatokat összegyűjtő tanulmány: 100 000 EUR (III.2.8. pont). |
| --- | --- |

—

a 619/2011/EU bizottsági rendelet végrehajtásának a belső piacra, valamint a takarmányra, az állatállományra és a gazdasági szereplőkre gyakorolt hatását vizsgáló, új és már meglévő adatokat összegyűjtő tanulmány: 100 000 EUR (III.2.8. pont).

III.2.   KÖZBESZERZÉS

A közbeszerzési szerződésekre fenntartott teljes költségvetési keret összege 2013-ban 694 000 EUR.

III.2.1.   A CEN BESUGÁRZOTT ÉLELMISZEREKRE VONATKOZÓ EN 1785:2003 KIMUTATÁSI MÓDSZERE HELYESSÉGÉNEK VIZSGÁLATA

JOGALAP

A 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 07 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Egy igazgatási megállapodás.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

A Közös Kutatóközpont (JRC) által a besugárzási jelzőanyagok kimutatására rendelkezésre álló módszerek megbízhatóságára vonatkozóan végzett vizsgálatok.

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

2013 első fele.

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOK TERVEZETT ÖSSZEGE

60 000 EUR

III.2.2.   AZ ANTIMIKROBIÁLIS REZISZTENCIÁRA VONATKOZÓ GAZDASÁGI TANULMÁNY, AMELYET AZ OECD DOLGOZ KI

JOGALAP

A 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 07 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Egy szerződés.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

A Bizottság antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó jelenlegi szakpolitikai kezdeményezését gazdasági elemzéssel kell alátámasztani, amely nyilvánvalóvá teszi az antimikrobiális rezisztencia hatását.

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

2013 második fele.

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOK TERVEZETT ÖSSZEGE

50 000 EUR

III.2.3.   HORIZONTÁLIS HOZZÁJÁRULÁS AZ ÉLELMISZER- ÉS TAKARMÁNYELLENŐRZÉSSEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSHOZ, ELSŐSORBAN A WEBOLDALAK VONATKOZÓ RÉSZEINEK AKTUALIZÁLÁSÁHOZ, VALAMINT AUDIOVIZUÁLIS ÉS NYOMTATOTT ANYAGOK TERVEZÉSÉHEZ ÉS ELKÉSZÍTÉSÉHEZ

JOGALAP

A 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 07 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Több keretszerződésen alapuló körülbelül 10 szolgáltatási szerződés.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

Horizontális hozzájárulás az élelmiszer- és takarmány-ellenőrzéssel kapcsolatos tájékoztatáshoz, elsősorban a weboldalak vonatkozó részeinek aktualizálásához, valamint audiovizuális és nyomtatott anyagok tervezéséhez és elkészítéséhez.

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

Az egész 2013. év folyamán.

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOK TERVEZETT ÖSSZEGE

203 582 EUR

III.2.4.   AZ ÉÁH ELLENŐRZÉSI FELADATAIHOZ KAPCSOLÓDÓ KOMMUNIKÁCIÓ

JOGALAP

A 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 07 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Több keretszerződésen alapuló körülbelül 5 egyedi szerződés.

A TERVEZETT SZERZŐDÉS TÁRGYA

Az ellenőrzési tevékenységekhez kapcsolódó kiadványok és népszerűsítő anyagok készítése.

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

A 2013. év folyamán.

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOK TERVEZETT ÖSSZEGE

150 000 EUR

III.2.5.   HATÁSVIZSGÁLAT ANNAK KAPCSÁN, SZÜKSÉGES-E UNIÓS ELŐÍRÁSOKAT MEGHATÁROZNI EGY ÖNKÉNTES GMO-MENTESSÉGI CÍMKÉZÉSI RENDSZERRE VONATKOZÓAN

JOGALAP

A 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 07 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

A Bizottság által indított, folyamatban lévő vizsgálat eredményétől függően egy vagy több szerződés.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

Adatgyűjtés és a lehetőségek értékelése, támogatva a GMO-mentességi rendszerekre vonatkozó önkéntes címkézési szabályok uniós szintű harmonizálásának uniós megközelítéseire vonatkozó hatásvizsgálatot.

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

2013 második fele.

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOK TERVEZETT ÖSSZEGE

100 000 EUR

III.2.6.   KÖZÖS MÓDSZERTAN KIDOLGOZÁSA AZ ÉLELMISZER-ADALÉKANYAGOK ÉS ÍZESÍTŐANYAGOK UNIÓN BELÜLI FOGYASZTÁSÁRA ÉS FELHASZNÁLÁSÁRA VONATKOZÓ ADATOK TAGÁLLAMOK ÁLTALI GYŰJTÉSÉRE

JOGALAP

Az 1333/2008/EK rendelet 29. cikke és az 1334/2008/EK rendelet 23. cikke.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 07 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Egy vagy több szerződés.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

| — | információgyűjtés az élelmiszer-adalékanyagok és ízesítőanyagok jelenlegi ellenőrzési rendszereiről, |
| --- | --- |

—

információgyűjtés az élelmiszer-adalékanyagok és ízesítőanyagok jelenlegi ellenőrzési rendszereiről,

| — | az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság egyedi szükségleteinek meghatározása, |
| --- | --- |

—

az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság egyedi szükségleteinek meghatározása,

| — | iránymutatások ajánlása az élelmiszer-adalékanyagok és ízesítőanyagok ellenőrzésére vonatkozó uniós megközelítéshez. |
| --- | --- |

—

iránymutatások ajánlása az élelmiszer-adalékanyagok és ízesítőanyagok ellenőrzésére vonatkozó uniós megközelítéshez.

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

2013 második fele.

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOK TERVEZETT ÖSSZEGE

150 000 EUR

III.2.7.   AZ UNIÓS REFERENCIALABORATÓRIUMOK 2014. ÉVRE VONATKOZÓ PROGRAMJAINAK ELŐZETES KÜLSŐ ÉRTÉKELÉSE

JOGALAP

A 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 07 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Legalább 15 szakértői szerződés megkötése külső szakértőkkel, akiket pályázati felhívás útján választanak ki.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

Az uniós referencialaboratóriumoknak 2013. szeptember végéig kell benyújtaniuk a 2014. évre vonatkozó munkaprogramot. A Bizottság értékeli ezeket a programokat. 44 témában lehet programot benyújtani. A cél, hogy egyes programokat külső szakértők értékeljenek előzetesen.

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

2013 ősze.

A FELLÉPÉS TERVEZETT ÖSSZEGE

75 000 EUR

III.2.8.   A 619/2011/EU BIZOTTSÁGI RENDELET VÉGREHAJTÁSÁNAK A BELSŐ PIACRA, VALAMINT A TAKARMÁNYRA, AZ ÁLLATÁLLOMÁNYRA ÉS A GAZDASÁGI SZEREPLŐKRE GYAKOROLT HATÁSÁT VIZSGÁLÓ, ÚJ ÉS MÁR MEGLÉVŐ ADATOKAT ÖSSZEGYŰJTŐ TANULMÁNY

JOGALAP

A 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

17 04 07 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK VÁRHATÓ SZÁMA ÉS TÍPUSA

Egy egyedi szolgáltatásnyújtási szerződés megkötése.

A TERVEZETT SZERZŐDÉS TÁRGYA (AMENNYIBEN MEGADHATÓ)

Egy hatásvizsgálatra való felkészülés keretében adatgyűjtés valamennyi érintett érdekelt féltől arra vonatkozóan, hogy milyen hatást gyakorolna 619/2011/EU bizottsági rendelet hatályának az élelmiszerekre történő kiterjesztése, illetve az ilyen kiterjesztés elmaradása, valamint az adatok elemzése.

VÉGREHAJTÁS

Közvetlen, központi végrehajtás.

AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDEJE

2013 ősze.

A FELLÉPÉS TERVEZETT ÖSSZEGE

100 000 EUR

---

| 15.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/38

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. június 10.)

a „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” című program keretében az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy, az állatjólét és a növényegészségügy terén folytatott képzésről szóló, 2013. évi munkaprogram finanszírozásáról

2013/C 170/07

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom, európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) és különösen annak 84. cikkére,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU (2) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (a továbbiakban: alkalmazási szabályok) és különösen annak 94. cikkére,

tekintettel a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (4) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésének i) pontjára,

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) és különösen annak 66. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjára,

mivel:

| (1) | A 882/2004/EK rendelet általános szabályokat állapít meg az olyan szabályok betartására irányuló hatósági ellenőrzések elvégzésére, amelyek célja elsősorban az embereket és az állatokat fenyegető kockázatok megelőzése, megszüntetése vagy elfogadható mértékűre csökkentése, a tisztességes gyakorlat garantálása a takarmány- és élelmiszer-kereskedelemben, valamint a fogyasztók védelme terén. Az említett rendelet 51. cikke értelmében a Bizottság tanfolyamokat szervezhet a tagállamok illetékes hatóságainak a rendeletben említett hatósági ellenőrzésekért felelős személyzete számára, és ezek a tanfolyamok harmadik országokból és különösen fejlődő országokból érkező résztvevők számára is nyitva állhatnak. E tanfolyamok közé tartozhatnak többek között a közösségi takarmány- és élelmiszerjogról, illetve az állat-egészségügyi és az állatjólétre vonatkozó szabályokról szóló képzések. |
| --- | --- |

(1)

A 882/2004/EK rendelet általános szabályokat állapít meg az olyan szabályok betartására irányuló hatósági ellenőrzések elvégzésére, amelyek célja elsősorban az embereket és az állatokat fenyegető kockázatok megelőzése, megszüntetése vagy elfogadható mértékűre csökkentése, a tisztességes gyakorlat garantálása a takarmány- és élelmiszer-kereskedelemben, valamint a fogyasztók védelme terén. Az említett rendelet 51. cikke értelmében a Bizottság tanfolyamokat szervezhet a tagállamok illetékes hatóságainak a rendeletben említett hatósági ellenőrzésekért felelős személyzete számára, és ezek a tanfolyamok harmadik országokból és különösen fejlődő országokból érkező résztvevők számára is nyitva állhatnak. E tanfolyamok közé tartozhatnak többek között a közösségi takarmány- és élelmiszerjogról, illetve az állat-egészségügyi és az állatjólétre vonatkozó szabályokról szóló képzések.

| (2) | A növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének i) pontja megteremti a növény-egészségügyi tanfolyamok szervezésének jogalapját. |
| --- | --- |

(2)

A növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének i) pontja megteremti a növény-egészségügyi tanfolyamok szervezésének jogalapját.

| (3) | A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” című programot a Bizottság azzal a céllal hozta létre, hogy teljesítse a 882/2004/EK rendeletben megállapított célkitűzéseket. A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” című, 2006. szeptember 20-i bizottsági közlemény (6) feltárja a tanfolyamok jövőbeli megszervezésével kapcsolatos lehetőségeket. |
| --- | --- |

(3)

A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” című programot a Bizottság azzal a céllal hozta létre, hogy teljesítse a 882/2004/EK rendeletben megállapított célkitűzéseket. A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” című, 2006. szeptember 20-i bizottsági közlemény (6) feltárja a tanfolyamok jövőbeli megszervezésével kapcsolatos lehetőségeket.

| (4) | A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” című program tagállami végrehajtását célzó, az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy, az állatjólét és a növényegészségügy terén folytatott képzésről szóló, 2013. évi munkaprogramot ezért el kell fogadni. |
| --- | --- |

(4)

A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” című program tagállami végrehajtását célzó, az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy, az állatjólét és a növényegészségügy terén folytatott képzésről szóló, 2013. évi munkaprogramot ezért el kell fogadni.

| (5) | A 2008. június 20-i 2008/544/EK bizottsági határozat (7) a „Közegészségügyi Program Végrehajtó Hivatalát”„Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökséggé” (a továbbiakban: az Ügynökség) alakította át. A 2008. szeptember 9-i C(2008) 4943 bizottsági határozat átruházott az Ügynökségre néhány olyan irányítási és programvégrehajtási feladatot, amely a 882/2004/EK rendelettel és a 2000/29/EK irányelvvel összhangban elvégzett élelmiszer-biztonsági képzési intézkedésekkel jár. Az Ügynökség részére ezért 2013-ra támogatást kell nyújtani, hogy finanszírozhassa a „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” című programmal kapcsolatos tevékenységek működési költségeit. |
| --- | --- |

(5)

A 2008. június 20-i 2008/544/EK bizottsági határozat (7) a „Közegészségügyi Program Végrehajtó Hivatalát”„Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökséggé” (a továbbiakban: az Ügynökség) alakította át. A 2008. szeptember 9-i C(2008) 4943 bizottsági határozat átruházott az Ügynökségre néhány olyan irányítási és programvégrehajtási feladatot, amely a 882/2004/EK rendelettel és a 2000/29/EK irányelvvel összhangban elvégzett élelmiszer-biztonsági képzési intézkedésekkel jár. Az Ügynökség részére ezért 2013-ra támogatást kell nyújtani, hogy finanszírozhassa a „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” című programmal kapcsolatos tevékenységek működési költségeit.

| (6) | A költségvetési rendelet 84. cikkének és az alkalmazási szabályok 94. cikke (1) bekezdésének megfelelően az intézmény vagy az intézmény által ráruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által elfogadott finanszírozási határozatnak – amely meghatározza a költségvetésből fedezett kiadásokkal járó tevékenység lényeges elemeit – meg kell előznie az Európai Unió költségvetéséből a kiadásokra vállalt kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(6)

A költségvetési rendelet 84. cikkének és az alkalmazási szabályok 94. cikke (1) bekezdésének megfelelően az intézmény vagy az intézmény által ráruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által elfogadott finanszírozási határozatnak – amely meghatározza a költségvetésből fedezett kiadásokkal járó tevékenység lényeges elemeit – meg kell előznie az Európai Unió költségvetéséből a kiadásokra vállalt kötelezettségeket.

| (7) | Mivel a 2013. évi munkaprogram kellőképpen részletes keretet biztosít, ez a határozat az alkalmazási szabályokról szóló rendelet 94. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében finanszírozási határozatnak minősül. |
| --- | --- |

(7)

Mivel a 2013. évi munkaprogram kellőképpen részletes keretet biztosít, ez a határozat az alkalmazási szabályokról szóló rendelet 94. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében finanszírozási határozatnak minősül.

| (8) | E határozat alkalmazásában indokolt meghatározni az alkalmazási szabályok 94. cikke (4) bekezdésének értelmében vett „lényeges változtatás” fogalmát. |
| --- | --- |

(8)

E határozat alkalmazásában indokolt meghatározni az alkalmazási szabályok 94. cikke (4) bekezdésének értelmében vett „lényeges változtatás” fogalmát.

| (9) | A költségvetési rendelet 92. cikke szerint a kiadások érvényesítését, engedélyezését és kifizetését az alkalmazási szabályokban megállapított határidőkön belül kell végrehajtani. Ezeknek a szabályoknak azt is meg kell határozniuk, hogy a késedelmesen kifizetett hitelezők milyen esetben jogosultak késedelmi kamatra, amely kamat azt a költségvetési tételt terheli, amelyből a tőkét kifizették. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetési rendelet 92. cikke szerint a kiadások érvényesítését, engedélyezését és kifizetését az alkalmazási szabályokban megállapított határidőkön belül kell végrehajtani. Ezeknek a szabályoknak azt is meg kell határozniuk, hogy a késedelmesen kifizetett hitelezők milyen esetben jogosultak késedelmi kamatra, amely kamat azt a költségvetési tételt terheli, amelyből a tőkét kifizették.

| (10) | Ebben a határozatban ezért szabályokat kell előírni a 2013. évi munkaprogramban szereplő intézkedésekkel kapcsolatos késedelmes kifizetés miatti késedelmi kamat kifizetéséről, |
| --- | --- |

(10)

Ebben a határozatban ezért szabályokat kell előírni a 2013. évi munkaprogramban szereplő intézkedésekkel kapcsolatos késedelmes kifizetés miatti késedelmi kamat kifizetéséről,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” című program 2013. évi végrehajtására irányuló munkaprogram a mellékletben foglaltak szerint elfogadásra kerül. Ez a határozat a költségvetési rendelet 84. cikke értelmében vett finanszírozási határozatnak minősül.

2. cikk

1.   A munkaprogram végrehajtására szánt pénzügyi hozzájárulás teljes összege 16 170 000 EUR, amely az Európai Unió 2013. évi általános költségvetésének következő költségvetési tételeiből kerül finanszírozásra:

| a) | 17 04 07 01. költségvetési tétel: 14 200 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

17 04 07 01. költségvetési tétel: 14 200 000 EUR;

| b) | 17 04 04 01. költségvetési tétel: 600 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

17 04 04 01. költségvetési tétel: 600 000 EUR;

| c) | 17 01 04 05. költségvetési tétel: 200 000 EUR; |
| --- | --- |

c)

17 01 04 05. költségvetési tétel: 200 000 EUR;

| d) | 17 01 04 31. költségvetési tétel: 1 170 000 EUR. |
| --- | --- |

d)

17 01 04 31. költségvetési tétel: 1 170 000 EUR.

2.   Az (1) bekezdés d) pontjában előírt összeget, amely működési támogatásnak minősül, az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség részére kell kifizetni.

3.   A késedelmes kifizetés miatti késedelmi kamat – a költségvetési rendelet 92. cikkével összhangban – szintén az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett költségvetési tételekből fizetendő.

3. cikk

A munkaprogramhoz tartozó egyedi intézkedésekhez rendelt előirányzatokat érintő, a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott maximális pénzügyi hozzájárulás 20 %-át együttesen meg nem haladó változások az alkalmazási szabályok 94. cikkének (4) bekezdése értelmében nem tekintendők lényeges változtatásnak, amennyiben nem befolyásolják jelentős mértékben a munkaprogram jellegét és célkitűzését.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével és az arányosság elvével összhangban elfogadhat ilyen változásokat.

Kelt Brüsszelben, 2013. június 10-én.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

1

(2)  HL L 362., 2012.12.31., 1. o.

2

(3)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

3

(4)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

4

(5)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

5

(6)  COM(2006) 519 végleges, 2006. szeptember 20.

6

(7)  HL L 173., 2008.7.3., 27. o.

7

---

MELLÉKLET

A „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” című program keretében az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy, az állatjólét és a növényegészségügy terén folytatott képzésről szóló, 2013. évi munkaprogram

1.1.   Bevezetés

A 2013. évi munkaprogram három végrehajtási intézkedést foglal magában. A 882/2004/EK rendeletben és a 2000/29/EK irányelvben meghatározott célkitűzések alapján a költségvetés felosztása és a fő intézkedések a következők:

| 1.2.   Közbeszerzés (közvetett centralizált igazgatás által végrehajtva): |
| --- |
| 1.2.1. | Képzés: külső szerződések képzési programok végrehajtására |

Közbeszerzés (közvetett centralizált igazgatás által végrehajtva):

1.2.1.

Képzés: külső szerződések képzési programok végrehajtására

14 800 000 EUR

| 1.2.2. | Képzés: informatikai berendezések, eszközök és támogatás, tájékoztató anyagok, információs és kommunikációs támogatás, konferenciák |
| --- | --- |

1.2.2.

Képzés: informatikai berendezések, eszközök és támogatás, tájékoztató anyagok, információs és kommunikációs támogatás, konferenciák

200 000 EUR

| 1.3. | Egyéb intézkedések: Működési támogatás az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség számára |
| --- | --- |

1.3.

Egyéb intézkedések: Működési támogatás az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség számára

1 170 000 EUR

ÖSSZESEN

16 170 000 EUR

1.2.   Beszerzések

A 2013-ban közbeszerzési szerződésekre fenntartott teljes költségvetési keret összege 15 000 000 EUR.

1.2.1.   Képzés: külső szerződés képzési programok végrehajtására

JOGALAP

A 882/2004/EK rendelet 51. cikke és 66. cikke (1) bekezdésének b) pontja

A 2000/29/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének i) pontja

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

Költségvetési tételek: 17 04 07 01 és 17 04 04 01

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK IRÁNYSZÁMA ÉS TÍPUSA

Az alábbiakban említett technikai kérdések mindegyike tekintetében egy vagy több közvetlen szolgáltatási szerződést vagy szolgáltatási keretszerződést írnak alá. A becslések szerint összesen mintegy 15 közvetlen vagy egyedi szolgáltatási szerződést írnak alá. A külső szerződéses megbízottak feladatai elsősorban a képzési tevékenységek szervezési és logisztikai aspektusait érintik.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (ADOTT ESETBEN)

2013-a a tagállami képzési tevékenységek a következő témákat érintik:

| Tevékenységek | Összeg EUR-ban |
| --- | --- |
| HACCP | 1 930 000 |
| Állategészségügy (méhek és egzotikus állatok) | 1 240 000 |
| Élelmiszer-adalékanyagok ellenőrzése | 1 085 000 |
| Állatgyógyászati készítmények maradékanyagainak ellenőrzése | 855 000 |
| Kockázatértékelés | 880 000 |
| Vészhelyzeti intézkedési tervek és járványvédelem | 1 090 000 |
| Fertőző szivacsos agyvelőbántalmak ellenőrzése | 515 000 |
| Új és felmerülő növény-egészségügyi kockázatok felügyelete | 600 000 |
| Átfogó uniós ellenőrzések támogatása | 855 000 |
| Növényvédelmi termékek (engedélyezés és fenntartható használat) | 1 165 000 |
| Élelmiszer-higiénia és -ellenőrzés elsődleges termeléskor | 975 000 |
| Élelmiszer-higiénia és rugalmasság | 1 165 000 |
| Új élelmiszer-vizsgáló technikák | 615 000 |
| RASFF | 600 000 |
| Sperma- és embrió-előállítás ellenőrzése | 640 000 |
| Egyéb állat-egészségügyi, állatjólléti, növény-egészségügyi és élelmiszer-biztonsági kérdések, tanulmányok, konferenciák, támogatás, oktatási eszközök és értékelés | 590 000 |
| ÖSSZESEN | 14 800 000 |

Tevékenységek

Összeg EUR-ban

HACCP

1 930 000

Állategészségügy (méhek és egzotikus állatok)

1 240 000

Élelmiszer-adalékanyagok ellenőrzése

1 085 000

Állatgyógyászati készítmények maradékanyagainak ellenőrzése

855 000

Kockázatértékelés

880 000

Vészhelyzeti intézkedési tervek és járványvédelem

1 090 000

Fertőző szivacsos agyvelőbántalmak ellenőrzése

515 000

Új és felmerülő növény-egészségügyi kockázatok felügyelete

600 000

Átfogó uniós ellenőrzések támogatása

855 000

Növényvédelmi termékek (engedélyezés és fenntartható használat)

1 165 000

Élelmiszer-higiénia és -ellenőrzés elsődleges termeléskor

975 000

Élelmiszer-higiénia és rugalmasság

1 165 000

Új élelmiszer-vizsgáló technikák

615 000

RASFF

600 000

Sperma- és embrió-előállítás ellenőrzése

640 000

Egyéb állat-egészségügyi, állatjólléti, növény-egészségügyi és élelmiszer-biztonsági kérdések, tanulmányok, konferenciák, támogatás, oktatási eszközök és értékelés

590 000

ÖSSZESEN

14 800 000

VÉGREHAJTÁS

14 620 000 EUR összeget (a 882/2004/EK rendelet és a 2000/29/EK irányelv hatálya alá tartozó élelmiszer-biztonsági intézkedések finanszírozása) az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség fog kezelni és felhasználni (2008/544/EK bizottsági határozat). A fennmaradó 180 000 EUR-t a Bizottság használja fel tanulmányok, konferenciák és értékelések költségeinek fedezésére.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDŐKERETE

Valószínűleg május és szeptember között, hogy a szerződéseket még 2013-a alá lehessen írni.

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOKRA TERVEZETT ÖSSZEG

14 800 000 EUR

1.2.2.   Képzés: informatikai berendezések, eszközök és támogatás, tájékoztató anyagok, információs és kommunikációs támogatás, konferenciák

JOGALAP

A 882/2004/EK rendelet 66. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

Költségvetési tétel 17 01 04 05

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK IRÁNYSZÁMA ÉS TÍPUSA

A meglévő keretszerződéseken belül várhatóan mintegy 2 egyedi szerződés aláírására kerül majd sor.

A TERVEZETT SZERZŐDÉSEK TÁRGYA (ADOTT ESETBEN)

Az e költségvetésből finanszírozandó intézkedések célja a képzési programok megszervezése, az informatikai és e-learning berendezések, eszközök és támogatás, valamint tájékoztató anyagok, információs és kommunikációs támogatás biztosítása, továbbá konferenciák szervezése.

VÉGREHAJTÁS

Ezt az intézkedést közvetlenül az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság hajtja végre.

A KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK TERVEZETT IDŐKERETE

Valószínűleg május és október között.

AZ AJÁNLATI FELHÍVÁSOKRA TERVEZETT ÖSSZEG

200 000 EUR

1.3.   Egyéb intézkedések: Működési támogatás az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség számára

JOGALAP

Az 58/2003/EK tanácsi rendelet, különösen annak 12. cikke (3) bekezdése

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL

Költségvetési tétel 17 01 04 31

ÖSSZEG

1 170 000 EUR

A VÉGREHAJTÁSI INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA ÉS CÉLKITŰZÉSE

Ez a költségvetés az Ügynökségnek a pénzügyi terv 2. fejezete alá tartozó programokkal kapcsolatos, 2013. évi működési támogatását finanszírozza. A 17 01 04 31 költségvetési tétel az Ügynökség 2013. évi működési támogatásának a „Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért” programmal kapcsolatos részét finanszírozza. Az 58/2003/EK tanácsi rendelet 12. cikkének (3) bekezdése szerint a működési támogatást olyan uniós programok keretösszegéből utalják ki, amelyek igazgatását az Ügynökség végzi. 2013-a az Ügynökség számára fizetendő támogatásnak két külön költségvetési tételt hoztak létre: egyet a pénzügyi terv 2. fejezetébe, egyet a 3b. fejezetébe tartozó programok számára.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 15.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/43

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 170/08

| 1. | 2013. június 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a KKR & Co. LP (a továbbiakban: KKR, Amerikai Egyesült Államok) irányítása alá tartozó Selena Bidco Limited (a továbbiakban: Bidco, Jersey) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a South Staffordshire Plc és társult társaságai (a továbbiakban: megszerezni tervezett társaság, Egyesült Királyság) felett. |
| --- | --- |

1.

2013. június 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a KKR & Co. LP (a továbbiakban: KKR, Amerikai Egyesült Államok) irányítása alá tartozó Selena Bidco Limited (a továbbiakban: Bidco, Jersey) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a South Staffordshire Plc és társult társaságai (a továbbiakban: megszerezni tervezett társaság, Egyesült Királyság) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a KKR esetében: széles körű alternatív vagyonkezelési szolgáltatások nyújtása állami és magánpiaci befektetőknek, továbbá tőkepiaci megoldások nyújtása a vállalkozás, valamint annak portfólió-vállalatai és ügyfelei számára, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a KKR esetében: széles körű alternatív vagyonkezelési szolgáltatások nyújtása állami és magánpiaci befektetőknek, továbbá tőkepiaci megoldások nyújtása a vállalkozás, valamint annak portfólió-vállalatai és ügyfelei számára,

| — | a South Straffordshire Plc esetében: vízszolgáltatások biztosítása a South Staffordshire-i és Cambridge-i vízellátó területeken; egyéb járulékos, vízhez kapcsolódó szolgáltatások nyújtása; és vízhűtők szállítása. |
| --- | --- |

—

a South Straffordshire Plc esetében: vízszolgáltatások biztosítása a South Staffordshire-i és Cambridge-i vízellátó területeken; egyéb járulékos, vízhez kapcsolódó szolgáltatások nyújtása; és vízhűtők szállítása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 15.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/44

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 170/09

| 1. | 2013. június 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a BayWa AG (Németország) százszázalékos tulajdonában lévő leányvállalata, a BayWa Agri GmbH által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás egyéb megállapodás útján kizárólagos irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Bohnhorst Agrarhandel GmbH (Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2013. június 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a BayWa AG (Németország) százszázalékos tulajdonában lévő leányvállalata, a BayWa Agri GmbH által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás egyéb megállapodás útján kizárólagos irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Bohnhorst Agrarhandel GmbH (Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a BayWa AG estében: kereskedelmi és szolgáltatásnyújtó csoport, amely az alábbi három fő területen tevékenykedik világszerte: mezőgazdaság, energia, építőanyagok. A mezőgazdasági üzletág a következőket foglalja magában: agrárkereskedelem, gyümölcsök és mezőgazdasági felszerelések. A vállalkozás többek között mezőgazdasági felszerelésekkel kereskedik, valamint növényi termékeket szerez be és értékesít, illetve gazdaságokban használt eszközöket és berendezéseket értékesít, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a BayWa AG estében: kereskedelmi és szolgáltatásnyújtó csoport, amely az alábbi három fő területen tevékenykedik világszerte: mezőgazdaság, energia, építőanyagok. A mezőgazdasági üzletág a következőket foglalja magában: agrárkereskedelem, gyümölcsök és mezőgazdasági felszerelések. A vállalkozás többek között mezőgazdasági felszerelésekkel kereskedik, valamint növényi termékeket szerez be és értékesít, illetve gazdaságokban használt eszközöket és berendezéseket értékesít,

| — | a Bohnhorst Agrarhandel GmbH esetében: nemzetközi agrárkereskedelmi vállalkozás, amely mezőgazdasági termékeket és felszereléseket értékesít gazdálkodóknak, valamint kereskedőknek. A Bohnhorst vállalkozás emellett az értékesített felszerelésekhez, valamint a betakarított termések raktározásához, átrakodásához, kereskedelméhez és szállításához kapcsolódó szolgáltatásnyújtással is foglalkozik. |
| --- | --- |

—

a Bohnhorst Agrarhandel GmbH esetében: nemzetközi agrárkereskedelmi vállalkozás, amely mezőgazdasági termékeket és felszereléseket értékesít gazdálkodóknak, valamint kereskedőknek. A Bohnhorst vállalkozás emellett az értékesített felszerelésekhez, valamint a betakarított termések raktározásához, átrakodásához, kereskedelméhez és szállításához kapcsolódó szolgáltatásnyújtással is foglalkozik.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 15.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/45

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 170/10

| 1. | 2013. június 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Stiftelsen Det Norske Veritas (a továbbiakban: SDNV, Norvégia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Germanischer Lloyd SE (Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2013. június 10-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Stiftelsen Det Norske Veritas (a továbbiakban: SDNV, Norvégia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Germanischer Lloyd SE (Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az SDNV esetében: tesztelési, ellenőrzési, tanúsítási/hitelesítési/osztályozási szolgáltatások és tanácsadói szolgáltatások nyújtása a tengerészet, az olaj és földgáz, az energia és a vállalati biztosítás ágazatában, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az SDNV esetében: tesztelési, ellenőrzési, tanúsítási/hitelesítési/osztályozási szolgáltatások és tanácsadói szolgáltatások nyújtása a tengerészet, az olaj és földgáz, az energia és a vállalati biztosítás ágazatában,

| — | a Germanischer Lloyd esetében: tesztelési, ellenőrzési, tanúsítási/hitelesítési/osztályozási szolgáltatások és kapcsolódó tanácsadói szolgáltatások nyújtása a tengerészet, az olaj és földgáz és a megújuló energia ágazatában. |
| --- | --- |

—

a Germanischer Lloyd esetében: tesztelési, ellenőrzési, tanúsítási/hitelesítési/osztályozási szolgáltatások és kapcsolódó tanácsadói szolgáltatások nyújtása a tengerészet, az olaj és földgáz és a megújuló energia ágazatában.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 15.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/46

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 170/11

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra (1).

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„LILIPUTAS”

EK-sz.: LT-PGI-0005-0868-14.03.2011

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Liliputas”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Litvánia

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 1.3. osztály: | Sajtok |
| --- | --- |

1.3. osztály:

Sajtok

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Liliputas” kézzel készített, magas (a szárazanyagban 50,0 %-os) zsírtartalmú, félkemény, szélein lekerekített henger alakú sajt. A sajt magassága 7,5–13,0 cm, átmérője 7,0–8,5 cm, tömege 0,4–0,7 kg. A sajtot Belvederis községben készítik pasztörizált, standardizált tehéntejből; a tejet megalvasztják, majd az alvadékot feldolgozzák, a sajtmasszát pamutszövetből készült ruhába csomagolják, és hagyományos, henger alakú formába préselik. A sajtot legalább egy hónapon keresztül érlelik belső mikroflóra és felületi mikroflóra, nevezetesen a Penicillium pallidum Smith mikroszkopikus penészgomba alkalmazásával, amely természetes módon alakul ki a 4. pontban meghatározott földrajzi területen található sajtpincékben.

A sajt a „Liliputas” elnevezést mérete miatt kapta, érzékszervi jellemzői pedig annak köszönhetőek, hogy kisméretű henger formában érlelik, a Penicillium pallidum Smith mikroszkopikus penészgomba jelenlétében.

1.   táblázat

A „Liliputas” sajt érzékszervi mutatói

| Mutató | Leírás |
| --- | --- |
| Külső jegyek | Kérge sima, vastag alsó réteg nélkül, külseje paraffinnal/polimerrel vagy más összetett anyaggal van bevonva. Előfordulhat, hogy a sajton a ruha és a sajtforma lenyomata látható. |
| Zamat és aroma | Erre az érlelt sajtra jellemző, tejsavas, friss zamat és aroma. Enyhén pikáns és sós aromája is lehet. |
| Állag | Homogén, meglehetősen szilárd, elasztikus, a szájban lágy érzetet kelt. |
| Keresztmetszet | A keresztmetszetben előfordulhatnak kisméretű, nem egyenletes eloszlású, tojásdad, szögletes vagy enyhén lapított lyukak. |
| Szín | A krémszínű és a sárga között változik, egy sajton belül egységes. |

Mutató

Leírás

Külső jegyek

Kérge sima, vastag alsó réteg nélkül, külseje paraffinnal/polimerrel vagy más összetett anyaggal van bevonva. Előfordulhat, hogy a sajton a ruha és a sajtforma lenyomata látható.

Zamat és aroma

Erre az érlelt sajtra jellemző, tejsavas, friss zamat és aroma. Enyhén pikáns és sós aromája is lehet.

Állag

Homogén, meglehetősen szilárd, elasztikus, a szájban lágy érzetet kelt.

Keresztmetszet

A keresztmetszetben előfordulhatnak kisméretű, nem egyenletes eloszlású, tojásdad, szögletes vagy enyhén lapított lyukak.

Szín

A krémszínű és a sárga között változik, egy sajton belül egységes.

2.   táblázat

A „Liliputas” sajt fizikai és kémiai jellemzői

| Mutató | Mennyiség (%) |
| --- | --- |
| Zsírtartalom a szárazanyagban | 50,0 ± 1,6 |
| Minimális szárazanyag-tartalom | 56,0 |
| Étkezésisó-tartalom | 2,0–3,0 |

Mutató

Mennyiség (%)

Zsírtartalom a szárazanyagban

50,0 ± 1,6

Minimális szárazanyag-tartalom

56,0

Étkezésisó-tartalom

2,0–3,0

3.   táblázat

100 g „Liliputas” sajt átlagos tápértéke

| Zsír (g) | Fehérje (g) | Szénhidrátok (g) | Energiatartalom |
| --- | --- | --- | --- |
| Kcal | KJ |
| 30,0 | 23,5 | — | 364 | 1 510 |

Zsír (g)

Fehérje (g)

Szénhidrátok (g)

Energiatartalom

Kcal

KJ

30,0

23,5

—

364

1 510

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

| — | tehéntej, |
| --- | --- |

—

tehéntej,

| — | tejsav és aromás baktériumokat tartalmazó starterkultúrák, |
| --- | --- |

—

tejsav és aromás baktériumokat tartalmazó starterkultúrák,

| — | tejalvasztó enzimek, |
| --- | --- |

—

tejalvasztó enzimek,

| — | étkezési só. |
| --- | --- |

—

étkezési só.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

A származási hely tekintetében nincsenek egyedi minőségi előírások vagy korlátozások.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

| — | A tej előkészítése és enzimes alvasztása: A sajtkészítésre szánt tejet olyan módon pasztörizálják és standardizálják, hogy az érett sajt szárazanyagának zsírtartalma megfeleljen a 3.2. pontban foglalt előírásoknak. A tejet az enzim, starterkultúrák és kalcium-klorid hozzáadásával alvasztják. |
| --- | --- |

—

A tej előkészítése és enzimes alvasztása: A sajtkészítésre szánt tejet olyan módon pasztörizálják és standardizálják, hogy az érett sajt szárazanyagának zsírtartalma megfeleljen a 3.2. pontban foglalt előírásoknak. A tejet az enzim, starterkultúrák és kalcium-klorid hozzáadásával alvasztják.

| — | Az alvadék és sajtszemcsék feldolgozása: Az alvadékot mechanikus úton feldolgozzák, amíg a megfelelő méretű sajtszemcsék ki nem alakulnak, majd megkeverik. A sajtszemcsék kialakulása közben a tejsavó egyharmadát leeresztik, majd a sajtszemcséket hevítik. A hevítést követően addig keverik a sajtszemcséket, amíg azok 4–5 mm méretűek lesznek, ragacsosságuk megszűnik, és száraz, szilárd állagúvá alakulnak. A sajt nedvességtartalma nem haladhatja meg a 44 %-ot. |
| --- | --- |

—

Az alvadék és sajtszemcsék feldolgozása: Az alvadékot mechanikus úton feldolgozzák, amíg a megfelelő méretű sajtszemcsék ki nem alakulnak, majd megkeverik. A sajtszemcsék kialakulása közben a tejsavó egyharmadát leeresztik, majd a sajtszemcséket hevítik. A hevítést követően addig keverik a sajtszemcséket, amíg azok 4–5 mm méretűek lesznek, ragacsosságuk megszűnik, és száraz, szilárd állagúvá alakulnak. A sajt nedvességtartalma nem haladhatja meg a 44 %-ot.

| — | A sajt formázása és préselése: A sajtot az alvadékrétegből formázzák. Ez a folyamat 20–25 percet vesz igénybe, ezt követően az alvadékréteget darabokra vágják, és kézzel henger alakú formákba helyezik, ahol a sajtok saját tömegük hatására összetömörödnek (gravitációs préselés). A gravitációs préselés folyamán a formába helyezett sajtokat két-három alkalommal megfordítják. A gravitációs préselés 20–25 percig tart.
  A gravitációs préselést követően a sajtokat kiveszik a formákból, és nedves ruhába csomagolják, hogy kialakuljon a sajtkéreg, majd visszateszik a sajtokat a formákba, és azokra ráillesztik a fedeleket. A sajtokat tartalmazó formákat présbe helyezik, és másfél–két órán át préselik. A préselést követően a sajtokat kiveszik a formákból, eltávolítják a ruhát, majd a sajtforma és a fedél között a préselés során esetleg kialakult peremet levágják. |
| --- | --- |

—

A sajt formázása és préselése: A sajtot az alvadékrétegből formázzák. Ez a folyamat 20–25 percet vesz igénybe, ezt követően az alvadékréteget darabokra vágják, és kézzel henger alakú formákba helyezik, ahol a sajtok saját tömegük hatására összetömörödnek (gravitációs préselés). A gravitációs préselés folyamán a formába helyezett sajtokat két-három alkalommal megfordítják. A gravitációs préselés 20–25 percig tart.

A gravitációs préselést követően a sajtokat kiveszik a formákból, és nedves ruhába csomagolják, hogy kialakuljon a sajtkéreg, majd visszateszik a sajtokat a formákba, és azokra ráillesztik a fedeleket. A sajtokat tartalmazó formákat présbe helyezik, és másfél–két órán át préselik. A préselést követően a sajtokat kiveszik a formákból, eltávolítják a ruhát, majd a sajtforma és a fedél között a préselés során esetleg kialakult peremet levágják.

| — | A sajt sózása: A sajtokat megmérik, majd sóoldatba helyezik. A sajtokat 48 óra múlva eltávolítják a sóoldatból, polcra helyezik, 24 órán át szárítják, majd érlelőrácsokra teszik a pincében, ahol 10–14 °C-os hőmérséklet és 93–94 %-os páratartalom uralkodik, amely lehetővé teszi a Penicillium pallidum Smith mikroszkopikus penészgomba természetes fejlődését. |
| --- | --- |

—

A sajt sózása: A sajtokat megmérik, majd sóoldatba helyezik. A sajtokat 48 óra múlva eltávolítják a sóoldatból, polcra helyezik, 24 órán át szárítják, majd érlelőrácsokra teszik a pincében, ahol 10–14 °C-os hőmérséklet és 93–94 %-os páratartalom uralkodik, amely lehetővé teszi a Penicillium pallidum Smith mikroszkopikus penészgomba természetes fejlődését.

| — | A sajt érlelése: A rácsra helyezett sajtokat az első sajtkészítők útmutatásainak megfelelően ötnaponként megfordítják, hogy elkerüljék a sajt oldalra dőlését, és így a sajt megőrizze formáját. A sajt felületét néhány nap elteltével mikroszkopikus penészgomba alkotta bevonat borítja be, amelyet 15 nap múlva lemosnak. A sajtot megszárítják, és visszateszik a rácsra, hogy folytatódjon az érés. 30 nap múlva, amikor a sajt teljesen megérett, a mikroszkopikus penészgomba alkotta bevonatot – amely ekkorra ismét védőburkot képez a sajt felületén – lemossák, a sajtot megszárítják és viaszbevonattal látják el. |
| --- | --- |

—

A sajt érlelése: A rácsra helyezett sajtokat az első sajtkészítők útmutatásainak megfelelően ötnaponként megfordítják, hogy elkerüljék a sajt oldalra dőlését, és így a sajt megőrizze formáját. A sajt felületét néhány nap elteltével mikroszkopikus penészgomba alkotta bevonat borítja be, amelyet 15 nap múlva lemosnak. A sajtot megszárítják, és visszateszik a rácsra, hogy folytatódjon az érés. 30 nap múlva, amikor a sajt teljesen megérett, a mikroszkopikus penészgomba alkotta bevonatot – amely ekkorra ismét védőburkot képez a sajt felületén – lemossák, a sajtot megszárítják és viaszbevonattal látják el.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A sajtokat kartondobozba csomagolják. A sajtokat kizárólag egészben értékesítik, mivel így őrizhetőek meg egyedi jellemzőik, így kerülhető el a paraffin védőréteg sérülése esetén bekövetkező kiszáradásuk, és mivel kicsi a méretük (0,4–0,7 kg).

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A címkén egyértelműen fel kell tünteti a termék nevét („Liliputas”), a gyártó nevét, az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezést és/vagy az uniós szimbólumot.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Liliputas” sajtot a jurbarkasi helyi önkormányzat területén található, Belvederis nevű kis litván községben készítik, amely a Panemunė Nemzeti Parkban, a Nemunas folyó jobb partján, Seredžiustól 1 km-re nyugatra fekszik.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

Belvederis a litván tejipari szaktudás történelmi bölcsője. 1921-ben az udvarházban mezőgazdasági iskolát hoztak létre, amelynek diákjai többek között tejtermelési ismereteket is tanultak. Az iskolát néhány év múlva tejipari középiskolává, 1944-ben pedig tejipari szakközépiskolává alakították át. Az iskola éveken keresztül szerves része volt Litvánia hagyományos tejipari képzésének. Fennállásának 34 éve alatt a középiskolában/szakközépiskolában több mint 800 tejipari szakember tanult, akik legtöbbje Litvánia legrégebbi, 1928-ban épült sajtüzemében szerzett gyakorlati tapasztalatot, ahol a „Liliputas” is készül. A sajtkészítéshez felhasznált tejet fatüzelésű tűzhelyen, üstben hevítették. Kézi fölözést alkalmaztak, és fából készült sajtformákat használtak. A sajtokat télen a pincében, nyáron a szabad levegőn, kézi kefével mosták. A sajtüzem mellett hűtőház volt, ahol a Nemunas folyóról származó jégtömböket tárolták. A jeget a sajtpincék hűtésére használták. A belvederisi sajtüzemben eredetileg nagyobb (2,5–3,0 kg), kerek, félkemény sajtokat gyártottak, 1958 óta azonban, amikor kibővítették az üzemet, megkezdődött a kisméretű, 0,4–0,7 kg-os sajtok előállítása, és a sajt ekkor kapta a „Liliputas” nevet. A „Liliputas” gyártásának első vezetője Jonas Jarušaitis sajtkészítő mester volt. A termelés első évében alig 8 tonna sajtot érleltek, 40 év múlva azonban már 130 tonna sajtot gyártottak. A fából készült régi sajtformákat megőrizték az utókor számára a belvederisi sajtüzemben, emléktárgynak szánt kartondobozokkal és egy olyan, a 20. század közepéről származó képeslappal együtt, amely azt ábrázolja, ahogyan a sajtokat üstben mossák, és királyi lakomára invitál, ahol megkóstolhatók a kézzel készült belvederisi sajtok és más finomságok.

A „Liliputas” sajtot a mai napig az 1958 óta alkalmazott egyedi és eredeti technológiával készítik. A sajtüzem munkatársainak nemzedékről nemzedékre továbbadott gyártási technikái és ismeretei tették lehetővé a termék sajátos méretének, érzékszervi tulajdonságainak és minőségének a megőrzését.

5.2.   A termék sajátosságai

A „Liliputas” sajt egyedi jellemzője, hogy kisméretű, tömege mindössze 0,4–0,7 kg, és a károsodástól viaszbevonat óvja. A „Liliputas” sajt friss, tejsavas zamata és aromája annak köszönhető, hogy hűvös, nedves pincében, kisméretű hengerekben érlelik, és a Penicillium pallidum Smith mikroszkopikus penészgomba spórái borítják be. A mikroszkopikus penészgombának nincs nyoma az érlelőhelyiségben sem a falakon, sem a polcokon, sem a mennyezeten, ám a „Liliputas” sajtok a sózást és a polcokon való elhelyezést követően néhány nappal mégis a selyemhernyó gubóihoz hasonlatos kinézetet nyernek. A sajton a préselés ideje alatt kialakult kéreg gátolja meg, hogy a mikroszkopikus penészgomba érés közben bejusson a sajt belsejébe. A kéreg kialakításához a sajtokat a gravitációs préselést követően kiveszik a henger alakú formákból, pamutszövetből készült ruhába csomagolják, majd visszateszik a henger alakú formákba, és további préselésre présekbe helyezik.

A sajtokat hagyományosan, szinte teljes egészében kézzel készítik, vagyis kézzel történik az alvadékréteg feldarabolása, a formába helyezés, a sajtok ruhába csomagolása, megfordítása, mosása, megtörölgetése és viaszbevonattal való ellátása; e folyamat során minden egyes sajt több mint 50 alkalommal megy át a sajtkészítők kezén.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzés bejegyzése iránti kérelem alapja a hagyomány, az egyedi gyártási módszer és a termék hírneve.

A litván tejipari tudomány bölcsőjének tekinthető Belvederis nevéhez a köztudatban közvetlenül kapcsolódik az egyedülálló „Liliputas” sajt, amelynek gyártási módja 1958 óta változatlan. Ezt a különleges, kézzel készült sajtot jelenleg kizárólag a belvederisi sajtüzemben gyártják.

A „Liliputas” sajt egyedi zamata és aromája annak köszönhető, hogy kisméretű hengerekben érlelik, belső mikroflóra és a Penicillium pallidum Smith mikroszkopikus penészgomba jelenlétében, amely a 4. pontban meghatározott földrajzi területen található pincékben, 10–14 °C-os állandó hőmérséklet és 93–94 %-os páratartalom mellett alakul ki.

A „Liliputas” sajtot számos litván és külföldi kiállításon bemutatták, és komoly sikert aratott a Lipcsében, Poznańban, Zágrábban, Londonban, Párizsban, Koppenhágában, Bécsben és másutt megrendezett kiállításokon. A „Liliputas” aranyérmet nyert az egykori Német Demokratikus Köztársaságban megrendezett, „Agra-76” elnevezésű kiállításon. 1984-ben az akkori Szovjetunióban található Uglicsban a minőségi sajtok szemléjén/versenyén első osztályú oklevéllel díjazták, a Litván Iparszövetség által megrendezett, „Az Év Litván Terméke – 2002” versenyen pedig aranyérmet kapott. Bronzéremmel ismerték el a 2005-ben Moszkvában megrendezett „World Food” nemzetközi élelmiszer-ipari kiállításon, a szintén Moszkvában a mezőgazdasági és feldolgozó iparágak számára megrendezett, „Zolotaja oszeny 2008” kiállításon pedig a „Liliputas” ott díszelgett a Litván Földművelésügyi Minisztérium által berendezett litván nemzeti standon. A mezőgazdasági, élelmiszer-ipari és csomagolási ágazatokban működő vállalkozások számára megrendezett, „AgroBalt 2010” elnevezésű nemzetközi szakkiállításon a „Liliputas” díjat nyert természetes és ökológiai jellemzőinek köszönhetően. A litván sajtóban (az 1999–2003 közötti időszakban) számtalan alkalommal jelentek meg írások mind a „Liliputas” sajtról, mind elkötelezett készítőiről.

Habár a „Liliputas” kétszer annyiba kerül, mint egy gépesített tejüzemben előállított sajt, hűséges vásárlóközönséggel rendelkezik, akik értékelik a minőségi, természetes, kézzel készült termékeket. A legyártott sajt mennyisége évek óta változatlan.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index2&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2704

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3)  L. 2. Lábjegyzet.

---

| 15.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/51

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 170/12

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról
   (2)

„COZZA DI SCARDOVARI”

EK-sz.: IT-PDO-0005-0981-12.03.2012

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés

„Cozza di Scardovari”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 1.7. osztály: | Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek |
| --- | --- |

1.7. osztály:

Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A Mytilus galloprovincialis fajhoz tartozó „Cozza di Scardovari” hosszúkás, kétteknőjű puhatestű, kagylóházának színe lilásfekete. A kagylóházat alkotó két félhéj egyforma, domború, majdnem háromszög alakú, felületükön vékony koncentrikus csíkozással. A teknők között „bisszuszfonalnak” nevezett, vastag barna szálak lógnak ki, ezek segítségével kapaszkodik meg az állat a „tartónak” nevezett hálókon, vagy más felületeken.

A „Cozza di Scardovari” az alábbi fizikai és organoleptikus (érzékszervi) tulajdonságokkal jellemezhető:

| — | fényes, a héjat jól kitöltő hús (a kagylóhús százalékos aránya a kagyló teljes tömegére vetítve – állapotmutató >25 %), |
| --- | --- |

—

fényes, a héjat jól kitöltő hús (a kagylóhús százalékos aránya a kagyló teljes tömegére vetítve – állapotmutató >25 %),

| — | jellegzetesen édes kagylóhús (nátriumtartalom < 210 mg/100 g), |
| --- | --- |

—

jellegzetesen édes kagylóhús (nátriumtartalom < 210 mg/100 g),

| — | különösen puha és lágy, rendkívül omlós hús. |
| --- | --- |

—

különösen puha és lágy, rendkívül omlós hús.

Kereskedelmi forgalomba bocsátáskor a „Cozza di Scardovari” héja sötét, ütésekkel szemben ellenálló; lezárt hálós csomagolásban élve, vákuumcsomagolásban vagy védőgázas csomagolásban, vagy fagyasztott állapotban, héjában vagy csupaszon kerül forgalomba.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén)

—

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén)

A „Cozza di Scardovari” táplálékforrását a Sacca di Scardovari vizében jellemzően nagy mennyiségben lévő szerves és szervetlen részecskék, valamint a rendkívül jó termelékenységű fitoplanktonok és zooplanktonok adják.

A szerves és szervetlen tápanyagok számára ugyanis rendkívül kedvező hatású a Pó ágaiból beáramló édesvíz, a fitoplankton- és zooplankton-kultúrák jelentős gyors szaporodására pedig a Sacca di Scardovari sekély vize, annak hőmérséklete és oxigéntartalma van igen jó hatással. Egyéb anyagok, táplálékkiegészítők nem kerülnek hozzáadásra a kagylók táplálékához.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Cozza di Scardovari” szaporítását, tenyésztését és begyűjtését a Sacca di Scardovari területén lévő tenyésztőtelepeken kell végezni; mivel a termék tisztításához, mosásához és válogatásához a Sacca di Scardovari tiszta vize szükséges, ezeket a műveleteket Porto Tolle település Scardovari, Ca' Mello és Santa Lucia településrészein található üzemekben kell végezni.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A termék bezacskózásának a 4. pontban körülírt területen kell történnie, az előállítási folyamat részeként, közvetlenül a tisztítókádakból való kikerülés után, a termék vitalitásának, frissességének és higiéniai-egészségügyi jellemzőinek biztosítása, valamint a más területről származó kagylóval történő összekeverés útján való csalások elkerülése érdekében.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A csomagokat garanciapecséttel kell lezárni oly módon, hogy a csomag felnyitása következtében a pecsét megrongálódjon. A címkén az alábbiakat kell feltüntetni: „Cozza di Scardovari” és „Denominazione d’Origine Protetta” (Oltalom alatt álló eredetmegjelölés), amely helyett állhat esetleg a DOP rövidítés. A címkén ezenkívül fel kell tüntetni a „Cozza di Scardovari D.O.P.” elnevezés logóját, valamint az Európai Unió OEM termékekre használt grafikai jelét.

Image

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Cozza di Scardovari” előállítási területe a Sacca di Scardovari és a Rovigo megyében, Porto Tolle településen található, Scardovari, Ca' Mello, valamint Santa Giulia településrészek területét foglalja magában.

A „Sacca” elnevezés egy tengerág részleges lezáródása nyomán keletkezett olyan öblöt takar, amelyet egy „lagúna-bejáró” köt össze a nyílt tengerrel.

A Sacca di Scardovari a Pó deltájának déli részén található, északkeleten a Po di Tolle, délnyugaton a Po di Gnocca, délen pedig a Sacca Adria nyílt vize felőli határvonalának két pontját jelentő, a Gauss-Boaga projekció szerinti térképen jelölt, alábbi nyugati koordináták határolják:

| — | 4971445,99 N – 1773953,45 E, |
| --- | --- |

—

4971445,99 N – 1773953,45 E,

| — | 4967536,31 N – 1770965,25 E. |
| --- | --- |

—

4967536,31 N – 1770965,25 E.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A Sacca di Scardovari jellemzői a Pó folyó tápanyagban és részecskékben gazdag édesvize, és az ár-apály ciklikus változásának kitett sós tengervíz találkozása nyomán jönnek létre.

A Sacca di Scardovari környezeti sajátossága a víz alacsony sótartalma: mivel a 35 % körüli sótartalmú tengervíz keveredik a folyó édesvizével, a terület vizének sókoncentrációja 10-30 % közötti, átlagos sótartalma pedig 20 % körüli. Ezenkívül a folyó vize tápanyagok jelentős mennyiségét és szerves részecskék rendkívüli gazdagságát biztosítja.

A Sacca sekély, legfeljebb 3 méteres vizében a fény a teljes vízoszlopon jól át tud hatolni, ideális a hőmérséklet, amely a tengervíz hőmérsékleténél magasabb átlagértékű, valamint magas a fitoplanktonok termelékenysége; ezenkívül az árapály miatti vízcserélődés ideális hidrodinamikai feltételek és jó oxigénháztartás kialakulását teszi lehetővé, ami kedvez a kagylók fejlődésének.

A Sacca di Scardovari első, helyi halászok által életre hívott szövetkezetének megalakulása 1936-ra tehető. A terület átalakulása – mind emberi beavatkozás, emberi tényezők, mind pedig természeti tényezők következtében – a múlt században rendkívül gyorsan végbement, és a Sacca di Scardovari jelenlegi konfigurációját az 1966-os árvíz után nyerte el. Ettől az időponttól kezdtek a tengeri halászat alternatívájaként a Sacca területén, kis tenyésztelepeken kagylótenyésztéssel kísérletezni, amint az a halászszövetkezet igazgatótanácsának a ’80-as években, a kagylótisztító berendezésről készült jelentéséből is kiderül. A termék minősége is a tenyésztők szakértelmének eredménye, akik a hatvanas évektől kezdődően a tengeri halászat alternatívájaként, a Sacca di Scardovari területén kísérletezni kezdtek a kis tenyésztelepeken folytatott kagylótenyésztéssel. A családi jelleggel vagy társulások keretében folytatott kagylótenyésztés hagyományos technikán alapul, mind a tenyésztelepek előkészítését, mind pedig a termék – javarészt kézzel történő – feldolgozását illetően, amelynek műveletei a kagylók elválasztása, az állománysűrűség csökkentése, az élősködők eltávolítása és a kagylók méret szerint, a különböző „tartókba” történő szétválogatása, a hatékonyabb fejlődés biztosítása érdekében.

5.2.   A termék sajátosságai

A „Cozza di Scardovari” húsának nátriumtartalma alacsony (210 mg/100 g-nál kisebb), ami határozottan alacsonyabb a nyílt tengeren tenyésztett kagylókéhoz képest – ennek köszönhető a termék húsának különösen kellemes és finom, édes íze.

Ezenkívül a „Cozza di Scardovari” állapotmutatója magas, meghaladja a 25 %-ot, ez okozza a kagylóhús – a magas metabolizmusnak, és az ehető rész jelentős kifejlődésének köszönhető – jellegzetes teltségét a héjban. A megtermékenyítéstől számított nyolc-kilenc hónap alatt történő egyedfejlődésnek köszönhető a „Cozza di Scardovari” termékre jellemző magas termelékenység.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Cozza di Scardovari” minőségi, fizikai és organoleptikus (érzékszervi) tulajdonságai a Sacca di Scardovari környezeti jellemzőinek eredményeképpen jönnek létre. A „Cozza di Scardovari” előállítási helyéül szolgáló Sacca vizének alacsony sótartalma miatt a kagylóhús nátriumtartalma alacsony – 210 mg/100 g-nál kisebb –, ez a tulajdonság is hozzájárul a termék különösen kellemes, finom és édes ízének kialakulásához.

A Sacca di Scardovari sekély vizében nagy mennyiségben jelen lévő szerves anyagok, valamint a magas termelékenységű fitoplanktonok okozzák a puhatestűek magas metabolizmusát, az állatok fejlett, 25 %-os állapotmutatóval jellemezhető ehető részének kialakulását, valamint a „Cozza di Scardovari” jellegzetesen gyors továbbtenyészetét.

A Sacca di Scardovari földrajzi és morfológiai adottságai (alacsony vízszint, az ár-apály miatti folyamatos vízcserélődés, ideális hőmérsékleti, oxigénháztartási és hidrodinamikai feltételek), és a tenyésztők hagyományos előállítási és tenyésztési technikákban való jártassága közvetlen hatást gyakorol a kagyló ideális környezetére, ezáltal az jobban és egységesebben fejlődik, minősége is könnyebben ellenőrizhető.

A termék és elnevezése ismertségéről a nyolcvanas években, a „Cozza di Scardovari” ünnepén készült fényképek tanúskodnak; napjainkban a Sacca di Scardovari területéről származó kagylótenyésztés jelentős tevékenység, amelyben számos tenyésztő és családi üzem vesz részt, a termék pedig Olaszország és más európai országok fogyasztóinak körében egyaránt közismert.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

Ez a közigazgatási szerv a „Cozza di Scardovari” OEM elismerésére irányuló javaslatnak az Olasz Köztársaság2011. november 21-i, 271. számú Hivatalos Közlönyében történő közzétételével, a fenti kérelem vonatkozásában elindította a nemzeti kifogásolási eljárást.

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege az alábbi internetes oldalon tekinthető meg:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

közvetlenül a Minisztérium honlapján (http://www.politicheagricole.it), (a képernyő jobb felső sarkában) a „Qualità e sicurezza” (Minőség és biztonság) címszóra, majd a „Disciplinari di produzione all'Esame dell'UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) menüpontra kattintva.

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU.

(3)  L. 2. lábjegyzet.

---

Helyesbítések

| 15.6.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 170/55 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 170/55

---

Helyesbítés az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (Parma, Olaszország) Tudományos testületeiben való tagságra irányuló szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó felhíváshoz – Hiv.: EFSA/E/2013/001

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 107., 2013. április 13.
  )

2013/C 170/13

A 16. oldalon, a „11. A pályázatok benyújtásának határideje” pont első bekezdésében:

a következő szövegrész:

„2013. június 17-én éjfélig”

helyesen:

„2013. július 1-jén éjfélig”.

---