# Официален вестник C 155/2013

| | ISSN 1977-0855
  doi:10.3000/19770855.C_2013.155.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 155 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 561 юни 2013 г. |

ISSN 1977-0855

doi:10.3000/19770855.C_2013.155.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 155

Издание на български език

Информация и известия

Година 561 юни 2013 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | IV   Информация |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Съвет |
| 2013/C 155/01 | Известие на вниманието на лицата и образуванията, спрямо които се прилагат ограничителните мерки, предвидени в Решение 2013/255/ОВППС на Съвета и в Регламент (ЕС) No 36/2012 на Съвета относно ограничителни мерки с оглед на положението в Сирия | 1 |
| | Европейска комисия |
| 2013/C 155/02 | Обменен курс на еврото | 2 |

Известие No

Съдържание

Страница

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

2013/C 155/01

Известие на вниманието на лицата и образуванията, спрямо които се прилагат ограничителните мерки, предвидени в Решение 2013/255/ОВППС на Съвета и в Регламент (ЕС) No 36/2012 на Съвета относно ограничителни мерки с оглед на положението в Сирия

1

Европейска комисия

2013/C 155/02

Обменен курс на еврото

2

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Европейска комисия |
| 2013/C 155/03 | Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни | 3 |
| 2013/C 155/04 | Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни | 9 |
| 2013/C 155/05 | Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни | 13 |

V   Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

2013/C 155/03

Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

3

2013/C 155/04

Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

9

2013/C 155/05

Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

13

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

| 1.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 155/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 155/1

---

Известие на вниманието на лицата и образуванията, спрямо които се прилагат ограничителните мерки, предвидени в Решение 2013/255/ОВППС на Съвета и в Регламент (ЕС) No 36/2012 на Съвета относно ограничителни мерки с оглед на положението в Сирия

2013/C 155/01

На вниманието на лицата и образуванията, включени в приложения I и II към Решение 2013/255/ОВППС на Съвета (1) и в приложения II и IIа към Регламент (ЕС) No 36/2012 на Съвета относно ограничителни мерки с оглед на положението в Сирия, се предоставя следната информация.

Съветът на Европейския съюз реши, че лицата и образуванията, изброени в тези приложения, следва да подлежат на ограничителните мерки, предвидени в това решение на Съвета и в регламента на Съвета. Основанията за вписването на тези лица и образувания са посочени в съответните графи на тези приложения.

На заинтересованите лица и образувания се обръща внимание, че могат да подадат заявление до компетентните органи на съответната(ите) държава(и)-членка(и), посочени на уебсайтовете в приложение III към Регламент (ЕС) No 36/2012, за да получат разрешение да използват замразени средства за основни нужди или конкретни плащания (вж. член 16 от Регламента).

Във връзка със следващия преглед на списъка на лицата и образуванията, подлежащи на ограничителни мерки, заинтересованите лица и образувания могат да отправят преди 28 февруари 2014 г. искане до Съвета, придружено от удостоверителни документи, за преразглеждане на решението за включването им в посочения по-горе списък, на следния адрес:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C — Unit 1C (Horizontal Issues) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C — Unit 1C (Horizontal Issues)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

На заинтересованите лица и образувания се обръща също внимание, че могат да оспорят решението на Съвета пред Общия съд на Европейския съюз съгласно условията, предвидени в член 275, втора алинея и член 263, четвърта и шеста алинея от Договора за функционирането на Европейския съюз.

---

(1)  ОВ L 147, 1.6.2013 г., стр. 14.

---

Европейска комисия

| 1.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 155/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 155/2

---

Обменен курс на еврото (1)

31 май 2013 година

2013/C 155/02

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,3006 |
| JPY | японска йена | 130,47 |
| DKK | датска крона | 7,4557 |
| GBP | лира стерлинг | 0,85365 |
| SEK | шведска крона | 8,5828 |
| CHF | швейцарски франк | 1,2406 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,6140 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,711 |
| HUF | унгарски форинт | 296,11 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7018 |
| PLN | полска злота | 4,2792 |
| RON | румънска лея | 4,3843 |
| TRY | турска лира | 2,4456 |
| AUD | австралийски долар | 1,3540 |
| CAD | канадски долар | 1,3434 |
| HKD | хонконгски долар | 10,0981 |
| NZD | новозеландски долар | 1,6265 |
| SGD | сингапурски долар | 1,6412 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 470,85 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 13,2174 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 7,9789 |
| HRK | хърватска куна | 7,5500 |
| IDR | индонезийска рупия | 12 742,47 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,0267 |
| PHP | филипинско песо | 55,031 |
| RUB | руска рубла | 41,4400 |
| THB | тайландски бат | 39,480 |
| BRL | бразилски реал | 2,7664 |
| MXN | мексиканско песо | 16,7688 |
| INR | индийска рупия | 73,4980 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,3006

JPY

японска йена

130,47

DKK

датска крона

7,4557

GBP

лира стерлинг

0,85365

SEK

шведска крона

8,5828

CHF

швейцарски франк

1,2406

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,6140

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,711

HUF

унгарски форинт

296,11

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7018

PLN

полска злота

4,2792

RON

румънска лея

4,3843

TRY

турска лира

2,4456

AUD

австралийски долар

1,3540

CAD

канадски долар

1,3434

HKD

хонконгски долар

10,0981

NZD

новозеландски долар

1,6265

SGD

сингапурски долар

1,6412

KRW

южнокорейски вон

1 470,85

ZAR

южноафрикански ранд

13,2174

CNY

китайски юан рен-мин-би

7,9789

HRK

хърватска куна

7,5500

IDR

индонезийска рупия

12 742,47

MYR

малайзийски рингит

4,0267

PHP

филипинско песо

55,031

RUB

руска рубла

41,4400

THB

тайландски бат

39,480

BRL

бразилски реал

2,7664

MXN

мексиканско песо

16,7688

INR

индийска рупия

73,4980

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

V Становища

ДРУГИ АКТОВЕ

Европейска комисия

| 1.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 155/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 155/3

---

Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

2013/C 155/03

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявлението в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (1).

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни
   (2)

„ISTARSKI PRŠUT“

ЕО No: HR-PDO-0005-01041-04.10.2012

ЗГУ ( ) ЗНП ( X )

1.   Наименование

„Istarski pršut“

2.   Държава-членка или трета държава

Република Хърватия

3.   Описание на земеделския продукт или храна

3.1.   Вид продукт

| Клас 1.2 — | Месни продукти (варени, осолени, пушени и др.) |
| --- | --- |

Клас 1.2 —

Месни продукти (варени, осолени, пушени и др.)

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1

„Istarski pršut“ е сурово-сушен месен продукт, приготвен от свински бут (заден бут), без кожата и подкожната мастна тъкан, но с тазовите кости. Пресните бутове първо се подлагат на сухо осоляване с морска сол и подправки, след това на изсушаване на въздух, без опушване, като общата продължителност на процеса на зреене при тях е най-малко дванадесет месеца.

Възрастта на „Istarski pršut“ се брои от първия ден на осоляването. Ако пресният бут тежи под 16 kg, производственият процес ще трае най-малко 12 месеца, а ако тя е с тегло над 16 kg, той ще трае най-малко 15 месеца.

„Istarski pršut“ е с продълговата форма, тъй като съдържа и тазовите кости. Стъпалото се отделя в тарзалната става, като кожата също се отстранява, без частта под тарзалната става (10—15 cm). Шунката е с правилно заоблени ръбове, плоски повърхности, които са чисти или с тънък слой от плесен, което играе роля за по-дългия срок на годност на шунката. Разрезът на мускулната тъкан е равномерно оцветен в розово-червено, без каквото и да било изразено обезцветяване, а цветът на сланината трябва да бъде бял. „Istarski pršut“ има характерен аромат на осушено узряло свинско месо и билки. Тя има типичен плътен, наситен аромат и средна соленост.

Когато продуктът е готов за продажба, той има следните физикохимични свойства: водното съдържание трябва да бъде под 55 %, съдържанието на натриев хлорид — по-малко от 8 %, а водната активност (aw) трябва да бъде под 0,93.

„Istarski pršut“ трябва да тежи най-малко 7 kg към момента на пускането му на пазара.

3.3.   Суровини (само за преработени продукти)

„Istarski pršut“ се произвежда от пресен бут от свине:

| | произхождащи от чистокръвните породи шведски Landrace, немски Landrace и от домашно развъжданата порода Large White, |
| --- | --- |

произхождащи от чистокръвните породи шведски Landrace, немски Landrace и от домашно развъжданата порода Large White,

| | от кръстоски между две от тези породи, |
| --- | --- |

от кръстоски между две от тези породи,

| | от обратни кръстоски между тези породи, |
| --- | --- |

от обратни кръстоски между тези породи,

| | от трипородни кръстоски между поколението F1 (Landrace и Large White) и породата Duroc. |
| --- | --- |

от трипородни кръстоски между поколението F1 (Landrace и Large White) и породата Duroc.

Средната телесна маса на свинете в групите към момента на клането трябва да бъде от порядъка на 180 kg ± 10 %, като всяко прасе трябва да бъде най-малко на 9-месечна възраст. Пресните бутове се обработват по начин, при който се запазват тазовите кости (слабинна, седалищна и пубисна), докато кръстната кост и опашните прешлени се отстраняват. Кръстната кост се отстранява чрез срез в сакроилиачната става, а стъпалото се отрязва в тарзалната става. Кожата и подкожната тъкан се отстраняват от бута до 10—15 cm от тарзалната става. Обработеният пресен бут трябва да тежи най-малко 13 kg.

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход)

През периода на угояване свинете, използвани за производство на „Istarski pršut“, се хранят с комбинирани фуражи. Всички съставки на комбинираните фуражи, с изключение на минералите, витамините и другите добавки, трябва да са с произход от района, разрешен за свиневъдство и упоменат в раздел 4. Произходът на всички съставки трябва да може да бъде проследен от мястото на производство до свинефермата и да е удостоверен от упълномощен орган за сертифициране.

В последната фаза на угояване (над 110 kg) е допустимо до 50 % от царевицата да се замени с ечемик. Освен това за хранене на свинете могат да се използват пшеница или пшенични трици, прясна детелина и люцерна, тиква, зеле, фуражно цвекло, пулпа от захарно цвекло, суроватка и варени картофи. Забранено е използването на зърнени пивоварни остатъци и течни хранителни остатъци за угояване на свинете.

3.5.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат извършени в определения географски район

Всички етапи от производството на „Istarski pršut“ — като се започне от осоляването и пресоването, минавайки през сушенето и зреенето, за да се стигне до готовия продукт — трябва да бъдат извършени в географския район, определен в точка 4.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.

„Istarski pršut“ може да бъде предлаган на пазара като цяло парче (заедно с костите) или под формата на по-малки разфасовки, които могат да съдържат обезкостена шунка, по-големи или по-малки парченца сушена шунка или тънко нарязана сушена шунка. Тези видове сушена шунка трябва да бъдат опаковани във вакуум или в защитна атмосфера.

Процесът на обезкостяване на сушената шунка, нарязването на квадратни или тънки парчета с оглед приготовлението на порции и опаковането с цел по-нататъшна продажба трябва да бъдат извършвани само в района на производство на „Istarski pršut“. Чрез ограничаването на нарязването на порции и опаковането на сушената шунка само до района на производството ѝ значително се опростява контролът на производствения процес, улеснява се проследяването на произхода и е сведена до минимум възможността за измами и злоупотреби с етикетите. Също така, концентрирането на нарязването и опаковането само в района на производство дава възможност на производителите сами да изпълняват тези процедури или да осигурят изпълнението им от опитен и квалифициран персонал в тази област, отчитащ особеностите и качеството на „Istarski pršut“, като по този начин се гарантира запазването на качеството на оригиналния продукт, дори и след нарязване и опаковане.

3.7.   Специфични правила за етикетиране

След приключване на етапа на зреенето, върху всички произведени количества сушена шунка, отговарящи на изискванията в спецификацията, се поставя търговската марка. Тя се състои от колективна марка и кода на производителя на „Istarski pršut“, съответстващ на ветеринарния контролен номер на производствения обект. Колективната марка е показана по-долу.

Image

Когато целият продукт или всякакъв вид опаковка (цял калъп сушена шунка, кубчета или тънки парчета сушена шунка) са пуснати на пазара, освен информацията, която се изисква от законодателството, продуктът трябва да носи върху етикета наименованието „Istarski pršut“ и колективната марка на продукта. Наименованието „Istarski pršut“ трябва да бъде ясно четливо и незаличимо и да изпъква по размер, вид и цвят на буквите (като типографски знаци), на фона на всеки друг етикет, включително колективната марка, номера на производствената партида (серия) и марката, логото и надписите на производителя, свързани с последното.

Освен наименованието за произход „Istarski pršut“, не е позволено използването на други уточняващи термини като прилагателни: истинска, традиционна, ръчно произведена, типична, местно производство, домашна и др., или на термини, които представляват топоними на полуостров Истрия, без значение на какъв език се произнасят или са написани.

4.   Кратко определение на географския район

Районът на производство на суровината, предназначена за използване в производството на „Istarski pršut“, е ограничен до следните жупании (области) в Република Хърватия: Istarska, Primorsko-Goranska (ограничена само до континенталната територия, с изключение на островите), Karlovačka, Sisačko-Moslavačka, Zagrebačka, Bjelovarsko-Bilogorska, Koprivničko-Križevačka, Međimurska, Virovitičko-Podravska, Požeško-Slavonska, Brodsko-Posavska, Osječko-Baranjska и Vukovarsko-Srijemska. Наименованието за произход „Istarski pršut“ е било регистрирано за първи път през 2002 г., което позволява районът на производство на суровината да бъде по-широк от района на производство на самия краен продукт.

Районът на производство на „Istarski pršut“ е ограничен до района, обособен от административните граници на област Истрия, с изключение на островите, принадлежащи към област Истрия, където производството не е позволено. Област Истрия включва следните градове и общини: Buje, Buzet, Labin, Novigrad, Pazin, Poreč, Pula, Rovinj, Umag, Vodnjan, Bale, Barban, Brtonigla, Cerovlje, Fažana, Funtana, Gračišće, Grožnjan, Kanfanar, Karojba, Kaštelir-Labinci, Kršan, Lanišće, Ližnjan, Lupoglav, Marčana, Medulin, Motovun, Oprtalj, Pićan, Raša, Sveta Nedjelja, Sveti Lovreč, Sveti Petar u Šumi, Svetvinčenat, Tar-Vabriga, Tinjan, Višnjan, Vižinada, Vrsar и Žminj.

5.   Връзка с географския район

5.1.   Специфична характеристика на географския район

Най-съществената особеност на полуостров Истрия е средиземноморският климат, който постепенно се променя, в посока от брега към вътрешността, и бавно се превръща в континентален под въздействието на студения въздух, нахлуващ от планините, и близостта на Алпите. Истрийският климат се характеризира с чести ветрове през зимата, които в почти 50 % от случаите духат от север и от изток. Това разпределение на въздушните маси в зимния период е благоприятно за производството на шунка, което започва именно по това време (осоляване и сушене). С други думи, специфичните природни условия, подходящи за сушене на шунка в зимния период, се създават благодарение на ветровете, идващи от северна, североизточна и източна посока. Особено подходящ е Bura — силен североизточен вятър, духаш в посока от сушата към морето и водещ началото си от планинския масив Učka. Поради влиянието на средиземноморския климат, при който температурите не са прекомерно ниски през зимата, въздухът е сух и духат чести хладни ветрове, природните условия в Истрия представляват идеална среда за производството на „Istarski pršut“. Спецификата на климата дава възможност „Istarski pršut“ да бъде сушен единствено на въздух, без опушване. Именно това играе голяма роля за качеството и неповторимостта на „Istarski pršut“ в сравнение с другите сушени шунки.

Прочутият характерен вкус на „Istarski pršut“ не е резултат само на климатичните условия, но и на опита и уменията на цели поколения истрийски земеделски стопани. В действителност една от най-важните икономически дейности на всяко истрийско земеделско стопанство през годините е било отглеждането и клането на свине и производството на редица традиционни продукти от сушено свинско месо, сред които сушената шунка се отличава от останалите със своето качество и значимост.

По традиция свинете са били отглеждани в течение на повече от една година и са били хранени с най-разнообразни храни, които са били налични във фермата в различните периоди от годината: детелина и люцерна, тиква, зеле, фуражно цвекло, суроватка, варени картофи и т.н. Клането е извършвано само когато свинете са достигали много голямо тегло — много повече от 200 килограма. Методът на производство на суха шунка, който в миналото леко се е различавал в различните села, е бил уеднаквен още през XIX век, особено що се отнася до начина, по който производителите са приготвяли и използвали сместа за сухо осоляване, начина, по който са пресовали шунката, и продължителността на тези операции. Една от особеностите на истрийския метод, разработен преди много време, е съставът на сухото осушаване, извършвано със сол и една или повече подправки (черен пипер, чесън, дафинов лист, розмарин). Друга такава особеност е начинът, по който задният бут е отделян от трупната половинка, и начинът, по който шунката се формова и обработва. Например, традиционният и единствен по рода си начин за обработка на шунката е запазен и досега, от времето, когато на селските домакинства се е налагало да стопяват до мас колкото може повече мастна тъкан, като по този начин тя се е запазвала за по-късна употреба. Поради това, според традиционната рецепта, на първия етап от приготовлението на шунката от пресния бут се отстранява цялата кожа и подкожна мастна тъкан, което е рядкост и изключение в сравнение с начина на производство на сушената шунка в други области. Друга особеност на процеса на формоване е, че бедрените кости не се отстраняват; по този начин остава повече месо и шунката е по-едра.

Доскоро повечето селски домакинства в Истрия са произвеждали сушена шунка; това е позволило лесно да се запази традиционният производствен метод. Няма доказателства за това който и да било истрийски производител на сушена шунка някога да е използвал метод, различен от унаследения от неговите предшественици. Изкуството да се произвежда шунка в Истрия датира още отпреди няколко столетия и оттогава насам традиционните производствени методи са усъвършенствани. Най-ранните открити досега писмени данни, където изрично се упоменава наименованието pršut, датират от 1580 г., когато в глаголическия архив на общината Roč е било документирано, че измежду други храни е била поръчана сушена шунка за сватбената церемония на местния префект (Dražen Vlahov: „Knjiga računa općine Roč (1566—1628)“, Državni arhiv u Pazinu (Държавен архив в Pazin), Pazin, 2009 г., стр. Също в Roč, но малко по-късно — през 1594 г., е била поръчана и сервирана сушена шунка за обяд на коменданта на Rašpor (управителя на Венецианската част на северна Истрия) и неговите приближени, по повод на честванията в памет на Света Марина (пак там, стр. 110—111). В един архивен документ от 1612 г. се споменава, че „четиристотин Uskoks са прекосили Učka ... Uskoks са откраднали доста добитък, големи количества сирене, сушена шунка, вино и други храни“ (Miroslav Bertoša: „Istra: doba Venecije“, Zavičajna naklada Žakan Juri, Pula 1995 г., стр. 318). В един документ от 1810 г. се споменава, че най-скъпото от всички видове меса е било осоленото свинско месо — шунка и бекон (Nevio Šettó: Napoleon u Istri, IKK Grozd, Pula, 1989 г., стр. 54, 100, 112, 116, 139 и 141).

5.2.   Специфична характеристика на продукта

Особеностите, които характеризират „Istarski pršut“ и по които тя значително се отличава от останалите сушени шунки, са следствие от културното наследство на истрийската селска общност и съвкупния потенциал, предвид природните условия, с който разполага полуостров Истрия във връзка с производството и обработката на селскостопански и хранителни продукти. Спецификата на „Istarski pršut“ на първо място се предопределя от следните три фактора: суровината, основаващата се на традицията производствена технология и органолептичните свойства на крайния продукт.

Спецификата на суровината е следствие от контролираното развъждане на някои генотипове свине, които биват хранени в съответствие със специални изисквания в рамките на удължен период на угояване, за да достигнат телесна маса от 180 kg. За клане са нужни свине с голямо телесно тегло, с цел да се постигне голяма маса на пресните бутове, което е необходимо поради загубата на значително количество вода на етапите на сушене и зреене.

Традиционната технология изисква обработката на бута да става по начин, при който се запазват тазовите кости (os ilium, os pubis и os Ishii), който не е стандартната процедура при производството на сушена шунка в други региони. По-точно, след като бутът бъде обработен и заоблен по краищата, главата на бедрената кост (caput femoris — крайната част на бедрената кост) остава скрита, докато при други видове сушена шунка тя може да се види в средата от вътрешната страна, и това е една от техните главни зрителни характеристики. В „Istarski pršut“ тази глава е скрита, тъй като се намира вътре в тазовата кост (acetabulum).

Съвършено необичаен прийом, използван при обработката на бута, е и отстраняването на кожата и подкожната мастна тъкан от цялата повърхност, т.е. до месото. Обработените бутове се подлагат на сухо осоляване с морска сол, с добавяне на черен пипер, чесън, дафинов лист и розмарин. Добавянето на толкова много подправки по време на осоляването представлява друга отличителна черта при производството на „Istarski pršut“. Отсъствието на кожа и мастна тъкан не само леко ускорява процеса на осушаване в сравнение с останалите видове шунка, но също така е в основата и на още една отличителна характеристика: развитието на плесен по външната повърхност на шунката. Присъствието на повърхностна плесен на етапите на осушаване и зреене представлява друга отличителна външна характеристика на „Istarski pršut“.

Специфичните органолептични свойства на „Istarski pršut“ са очевидни, преди всичко по отношение на външния ѝ вид, тъй като при нея отсъства кожата и подкожната мастна тъкан; освен това тя съдържа бедрените кости, което ѝ придава необичайно продълговата форма, и често по повърхността ѝ има по-големи или по-малки площи плесен.

Крайният продукт се характеризира със специфичен аромат, мек, леко солен вкус, равномерно розово-червено оцветяване и желаната плътност на мускулната тъкан. Той не съдържа добавки, тъй като се произвежда по традиционен метод.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или характеристиките на продукта (за ЗНП) или между географския район и специфичното качество, репутацията или друга характеристика на продукта (за ЗГУ)

Причинно-следствената връзка между „Istarski pršut“ и района на Истрия може да се отдаде на съществуването на благоприятни условия за производството на сушени месни продукти. Природните условия в Истрия са повлияни от средиземноморския климат, поради което там няма прекомерно ниски температури през зимата и въздухът се охлажда и изсушава от честите ветрове. Средните температурни стойности и относителната влажност в периода от месец декември до месец март максимално улесняват осушаването на месото по естествен път. Първоначалната ниска температура и постепенното намаление на относителната влажност позволяват равномерното протичане на процеса на осушаване на шунката. Поради това обстоятелство и за да се увеличи значително въздействието на природните условия върху продукта, етапът на осоляване на бутовете (началният производствен етап) може да протече само в интервала между 15 октомври и 20 март. Сезонността на производството, и по-конкретно времевото ограничение по отношение на първия етап от производството, представлява един от основните стълбове на традиционния производствен метод.

С настъпването на пролетта и на по-горещите дни бутовете се прехвърлят за зреене в изби или други подобни помещения, където няма големи колебания на температурата и влажността. Тези условия осигуряват идеална среда за производството на традиционната „Istarski pršut“, която се осушава само на въздуха, без опушване, което значително влияе на нейното качество и неповторимост в сравнение с другите сушени шунки.

Особеностите, които характеризират „Istarski pršut“ и значително я отличават от останалите сушени шунки, са следствие не само от климатичните условия, но и от културното наследство на истрийските селски общности, т.е. от опита и уменията на много поколения истрийски селски стопани. Те са произвеждали сушена шунка, като са използвали само свине с много голямо телесно тегло (тежащи над 180 kg), които са били хранени с детелина, люцерна, тиква, зеле, фуражно цвекло, суроватка, варени картофи и др. При все че гореспоменатите фуражи вече не се използват при съвременните методи на угояване, допустимо е използването им в заключителния етап на угояването, за да се запазят традиционните характеристики на угояването и да се добие месо със специално качество.

Методът на обработка на бута при производството на „Istarski pršut“ е запазен от времето, когато на селските домакинства се е налагало да стопяват до мас колкото може повече мастна тъкан, като по този начин тя се е запазвала за по-късна употреба. Поради това, според традиционните рецепти, на първия етап от приготовлението на „Istarski pršut“ кожата и подкожната мастна тъкан се отстраняват от месото, което е рядък случай, почти изключение, в сравнение с метода на производство в други региони, в които шунката като правило се осушава с кожата. Друга особеност, по която „Istarski pršut“ се отличава от другите шунки, се свързва с традиционната производствена технология, която изисква бутът да се обработва така, че тазовите кости да останат на него. Поради своеобразната обработка на бута, „Istarski pršut“ винаги е малко по-голяма и по-тежка от видовете сушена шунка, произвеждани в други региони, макар последните да са с кожата и подкожната мастна тъкан.

Осушаването на шунката без кожата и подкожната мастна тъкан, при което цялата повърхност на мускулната тъкан бива пряко изложена на въздуха и повърхността се покрива с плесен на етапа на зреене, несъмнено води до малко по-различно развитие на процеса на зреене, а впоследствие — и до отличителните органолептични свойства на „Istarski pršut“.

Специфичният аромат и вкус на „Istarski pršut“ е повлиян от различните подправки, добавяни в сместа за сухо осоляване. Въздействието на подправките върху аромата на „Istarski pršut“ е много важно, тъй като — за разлика от другите видове сушена шунка — цялата повърхност на шунката е в контакт с подправките, като по този начин техният аромат може да попие по-лесно и по-надълбоко във всички части на шунката.

Препратка към публикуваната спецификация

(член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 (3))

Уеб страница на Министерството на земеделието на Република Хърватия (национален орган)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/Specifikacija%20proizvoda.pdf

---

(1)  ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.

(2)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12. Заменен с Регламент (ЕС) No 1151/2012.

(3)  Виж бележка под линия на стр. 2.

---

| 1.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 155/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 155/9

---

Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

2013/C 155/04

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявлението в съответствие с член 51 от Регламент (ЕC) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (1).

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни
   (2)

„VALAŠSKÝ FRGÁL“

ЕО No: CZ-PGI-0005-0805-04.04.2010

ЗГУ ( X ) ЗНП ( )

1.   Наименование

„Valašský frgál“

2.   Държава-членка или трета държава

Чешка република

3.   Описание на земеделския продукт или храната

3.1.   Вид продукт

| Клас 2.4: | Хляб, сладкиши, торти, сладкарски изделия, бисквити и други хлебарски изделия |
| --- | --- |

Клас 2.4:

Хляб, сладкиши, торти, сладкарски изделия, бисквити и други хлебарски изделия

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1

Кръгъл колач (сладкиш от козуначено тесто) с диаметър 30—32 сm. Колач (наричан диалектно още „вдолек“, „пецак“ или „лопатяк“) от фино втасало тесто с плънка върху тестото.

Цвят на сладкиша след изпичане: тесто — изпечено до златисто; плънка — характерен цвят на използваната плънка, със стрита смес от брашно, краве масло и захар на повърхността, която може да бъде посипана със стрити меденки и канела на прах, полята със сгъстен маслен сос и поръсена със захар.

Видове плънка — от круши, извара, маково семе, мармалад, плодове (сливи, ябълки, боровинки, кайсии), орехи, зеле (прясно или кисело), моркови, алабаш. Пълнежът представлява около 42—48 % от целия продукт.

Колачът се поставя върху кръгла хартиена подложка и най-често се опакова в термосвиваемо фолио за хранителни продукти или в друг вид използвано на пазара фолио за хранителни продукти. Той може да бъде опакован и в хартиена, пластмасова или дървена кутия или в пергаментова хартия.

Разфасовки: цял фъргал 600—700 g, половин фъргал 300—350 g, четвърт фъргал 150—175 g.

На мястото, където се произвежда, фъргалът може да се продава и неопакован.

Валашки фъргал може да се предлага на пазара и в замразено състояние. Качествата на продукта не се променят в процеса на замразяване. Продуктът обаче се изпраща опакован в предприятията за замразяване. Замразеният продукт може да се съхранява при температура, не по-висока от – 18 °C, за срок от 9 месеца. След размразяване се препоръчва продуктът да се консумира в рамките на 24 часа. Необходимата информация за срока на годност и условията на съхранение се посочват върху опаковката.

3.3.   Суровини (само за преработени продукти)

При приготвянето на тестото се използват следните суровини: средно едро смляно пшенично брашно или смес от 3 вида брашно — фино, средно едро смляно и едро смляно, захар от захарно цвекло или подсладител, растителни мазнини, растително масло, свинска мас или краве масло, пресни или пастьоризирани яйчни жълтъци, прясно или сухо мляко или питейна вода, плодови сокове (лимонов, ябълков, крушов), хлебна мая, сол, вече може да се използва и подобрител на тестото с цел запазване на печивото прясно за по-дълъг период от време.

Основна съставка е брашното, останалите съставки трябва да отговарят на следните количествени ограничения: мазнини (растителни мазнини, растително масло, свинска мас или краве масло) — най-малко 20 % от общото тегло на тестото, захар или подсладител (фруктоза) — най-малко 10 % от общото тегло на тестото (при използване на друг подсладител количеството съответства на неговата подслаждаща сила), яйчни жълтъци — най-малко 5 % от общото тегло на тестото. Количеството плодов сок, мая, сол и други овкусяващи суровини зависи от използваната от отделните производители рецепта.

Плънката на валашкия фъргал трябва да представлява около 42—48 % от общото тегло на продукта в сурово състояние.

При приготвянето на плънката се използват следните суровини:

| | Плънка от круши: крушов мармалад, произведен от сушени круши, сливов мармалад или плодов конфитюр, сушени ябълки, стрити меденки, аромати на основата на етилоксихидрат (наричани по-нататък за краткост „аромати“), смлян звезден анасон, ванилова захар, питейна вода. |
| --- | --- |

Плънка от круши: крушов мармалад, произведен от сушени круши, сливов мармалад или плодов конфитюр, сушени ябълки, стрити меденки, аромати на основата на етилоксихидрат (наричани по-нататък за краткост „аромати“), смлян звезден анасон, ванилова захар, питейна вода.

| | Плънка от извара: мека извара, захар от захарно цвекло или подсладител, пресни или пастьоризирани яйчни жълтъци, питейна вода, стафиди, ванилова захар или ванилов крем, може да се добави плодов сок; растително масло, аромати, смлян мускатов цвят, стабилизатор на изварата, горски плодове. |
| --- | --- |

Плънка от извара: мека извара, захар от захарно цвекло или подсладител, пресни или пастьоризирани яйчни жълтъци, питейна вода, стафиди, ванилова захар или ванилов крем, може да се добави плодов сок; растително масло, аромати, смлян мускатов цвят, стабилизатор на изварата, горски плодове.

| | Плънка от маково семе: смляно маково семе, захар от захарно цвекло или подсладител, сушено или прясно мляко, питейна вода, растителна мазнина, фино пшенично брашно, ванилова захар, стафиди, галета, канела на прах, аромати. |
| --- | --- |

Плънка от маково семе: смляно маково семе, захар от захарно цвекло или подсладител, сушено или прясно мляко, питейна вода, растителна мазнина, фино пшенично брашно, ванилова захар, стафиди, галета, канела на прах, аромати.

| | Плънка от мармалад: сливов мармалад, ванилова захар или подсладител, питейна вода, аромати. |
| --- | --- |

Плънка от мармалад: сливов мармалад, ванилова захар или подсладител, питейна вода, аромати.

| | Плънка от ябълки: настъргани ябълки или компот от ябълки, захар от захарно цвекло или подсладител, ванилова захар, канела на прах, натрошени орехи, стафиди, питейна вода. |
| --- | --- |

Плънка от ябълки: настъргани ябълки или компот от ябълки, захар от захарно цвекло или подсладител, ванилова захар, канела на прах, натрошени орехи, стафиди, питейна вода.

| | Плънка от боровинки: боровинки (пресни, от компот или замразени), конфитюр от боровинки. |
| --- | --- |

Плънка от боровинки: боровинки (пресни, от компот или замразени), конфитюр от боровинки.

| | Плънка от кайсии: кайсии (пресни, от компот или замразени), конфитюр от кайсии. |
| --- | --- |

Плънка от кайсии: кайсии (пресни, от компот или замразени), конфитюр от кайсии.

| | Плънка от сливи: сливи (пресни, от компот или замразени), мармалад от сливи, смляно маково семе, захар или подсладител. |
| --- | --- |

Плънка от сливи: сливи (пресни, от компот или замразени), мармалад от сливи, смляно маково семе, захар или подсладител.

| | Плънка от орехи: смлени орехи (орехи, лешници или смес от двете), захар от захарно цвекло или подсладител, фино пшенично брашно, мляко, краве масло, растителна мазнина или растително масло, галета, конфитюр от кайсии, питейна вода, стафиди, ванилова захар, аромати. |
| --- | --- |

Плънка от орехи: смлени орехи (орехи, лешници или смес от двете), захар от захарно цвекло или подсладител, фино пшенично брашно, мляко, краве масло, растителна мазнина или растително масло, галета, конфитюр от кайсии, питейна вода, стафиди, ванилова захар, аромати.

| | Плънка от зеле: нарязано прясно или кисело зеле, добре измито, захар от захарно цвекло или подсладител, краве масло, растителна мазнина или растително масло, фино пшенично брашно, питейна вода, смлян черен пипер, сол. |
| --- | --- |

Плънка от зеле: нарязано прясно или кисело зеле, добре измито, захар от захарно цвекло или подсладител, краве масло, растителна мазнина или растително масло, фино пшенично брашно, питейна вода, смлян черен пипер, сол.

| | Плънка от моркови: пресни моркови, захар от захарно цвекло или подсладител, ванилова захар, маково семе, краве масло, растителна мазнина, растително масло, фино пшенично брашно, питейна вода, канела на прах, сол. |
| --- | --- |

Плънка от моркови: пресни моркови, захар от захарно цвекло или подсладител, ванилова захар, маково семе, краве масло, растителна мазнина, растително масло, фино пшенично брашно, питейна вода, канела на прах, сол.

| | Плънка от алабаш: пресен алабаш, захар от захарно цвекло или подсладител, краве масло, растителна мазнина или растително масло, фино пшенично брашно, плодов сок (лимонов или ябълков), питейна вода, смлян черен пипер, пресен или сушен магданоз, сол. |
| --- | --- |

Плънка от алабаш: пресен алабаш, захар от захарно цвекло или подсладител, краве масло, растителна мазнина или растително масло, фино пшенично брашно, плодов сок (лимонов или ябълков), питейна вода, смлян черен пипер, пресен или сушен магданоз, сол.

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход)

—

3.5.   Специфични етапи на производство, които трябва да бъдат извършени в определения географски район

Всички етапи — като се започне от производството на тестото (по отношение на технологичния процес втасалото тесто не позволява забавяне между отделните етапи на производство), премине се през разпределянето на плънката и се стигне до изпичането на колачите и последващото им опаковане с цел запазване на качеството и спазване на хигиената — трябва да протичат в определения географски район. Не е задължително самото производство на плънката да се извършва в определения географски район.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.

Нарязването и опаковането още при производителя е оправдано с оглед характера на продукта — става дума за краткотраен продукт и с цел запазване на качеството се налага той да бъде нарязван и опакован при производителя. При превозването на неопаковани готови продукти би се стигнало до влошаване на тяхното качество в резултат на начупване, смачкване или нарушаване на хигиенните изисквания. Освен това е необходимо продуктът да бъде обозначен върху опаковката с етикет, на който е посочена информация за производителя, състав на продукта и всички останали задължителни данни, които гарантират произхода от определения географски район и служат като основа за евентуални проверки.

3.7.   Специфични правила за етикетиране

Производителите на валашки фъргал трябва да поставят върху опаковката на продукта на видно място наименованието „Valašský frgál“. Същевременно върху опаковката се поставя знакът на защитеното географско указание, който ще служи за информация на потребителите, за контрол от страна на контролните органи и за целите на проследяемостта на продукта. В случай че продуктът се продава неопакован, на мястото, където се извършва продажбата, трябва да бъде посочено на видно място, че там се продава валашки фъргал.

4.   Кратко определение на географския район

Моравско-валашка област (Валашко) — географска област, разположена в югоизточната част на Чешката република. Границите на тази територия според кадастралния план се оформят от отделни общини — от източната част на територията — Велке Карловице, Хорни Бечва, Челадна, Кунчице под Ондржейникем, Козловице, Мерковице, Тиха, Вълчовице, Копршивнице, Щрамберк, Лихнов, Вержовице, Моржков, Ходславице, Страник, Койетин, Лоучка, Бернартице, Хурка, Староицка Лхота, Висока, Хустопече, Милотице, Шпички, Скаличка, Хорни Тешице, Роуске, Вшеховице, Проводовице, Комарно, Подхрадни Лхота, Райноховице, Дръжкова, Русава, Луковечек, Фрищак, Младцова, Злин-Пръщне, Злин-Ярославице, Бржезнице, Желеховице, Липа, Задвержице, Визовице, Слопне, Халузице, Влаховице, Върбетице, Попов, Йестржаби, Щитна над Вларжи, Билнице, Брумов, Недашов, Недашова Лхота, Щудлов, Стршелна, Францова Лхота, Валашска Сенице, Ховези, Халенков, Нови Хрозенков.

5.   Връзка с географския район

5.1.   Специфични характеристики на географския район

В миналото хората във Валашко са използвали сушенето на плодове като най-традиционен метод за съхранение на реколтата. През останалата част от годината съхранените по този начин плодове след това са се използвали за най-различни цели на кухненската обработка. Най-типичният метод е бил производството на крушов мармалад от сушени круши. За Валашко също така е типично, че за един фъргал се е използвал един вид намазка (плънка). Това е историческа традиция, върху един фъргал никога не е бил полаган повече от един вид плънка, както свидетелстват и историческите извори.

5.2.   Специфични характеристики на продукта

Валашкият фъргал се отличава от останалите печива най-вече със следните характеристики:

| — | метод на приготвяне и състав на тестото — по-редките съставки на тестото първо се разбиват заедно, докато се получи фина маса. След това се прибавят омекналите мазнини и отново всичко се разбърква до получаването на фина маса. Едва след това се добавя мая, а след това постепенно и брашно, и се приготвя фино тесто, което трябва да се меси до получаването на мехури (да съдържа много въздух) и не трябва да лепне, |
| --- | --- |

—

метод на приготвяне и състав на тестото — по-редките съставки на тестото първо се разбиват заедно, докато се получи фина маса. След това се прибавят омекналите мазнини и отново всичко се разбърква до получаването на фина маса. Едва след това се добавя мая, а след това постепенно и брашно, и се приготвя фино тесто, което трябва да се меси до получаването на мехури (да съдържа много въздух) и не трябва да лепне,

| — | разточването на тестото в кръг се извършва с точилка, с която се борави с една ръка и която също произхожда от област Валашко. Равномерното разточване на тестото от средата към краищата способства за това тестото, макар и тънко, дори и след изпичането да остане здраво и еластично, с фина структура, |
| --- | --- |

—

разточването на тестото в кръг се извършва с точилка, с която се борави с една ръка и която също произхожда от област Валашко. Равномерното разточване на тестото от средата към краищата способства за това тестото, макар и тънко, дори и след изпичането да остане здраво и еластично, с фина структура,

| — | използването на типични плънки, особено на плънки от сушени плодове — сушени круши, |
| --- | --- |

—

използването на типични плънки, особено на плънки от сушени плодове — сушени круши,

| — | за валашкия фъргал се използва винаги само един вид плънка (плънките никога не се комбинират). Фъргалът се отличава с високо процентно съдържание на плънка, която в сурово състояние представлява около 42—48 % от теглото на колача. Плънката е посипана обилно със стрита смес от брашно, краве масло и захар, евентуално може да бъде посипана със стрити меденки или с канела на прах. След изпичане може да се украси допълнително със захар и сгъстен маслен сос. |
| --- | --- |

—

за валашкия фъргал се използва винаги само един вид плънка (плънките никога не се комбинират). Фъргалът се отличава с високо процентно съдържание на плънка, която в сурово състояние представлява около 42—48 % от теглото на колача. Плънката е посипана обилно със стрита смес от брашно, краве масло и захар, евентуално може да бъде посипана със стрити меденки или с канела на прах. След изпичане може да се украси допълнително със захар и сгъстен маслен сос.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или специфичните характеристики на продукта (за ЗНП) или специфичното качество, репутацията или други особености на продукта (за ЗГУ)

Искането се основава на специфичния характер и известността на продукта не само на цялата територия на Валашко. Първите писмени свидетелства за големи колачи, т.нар. вдолки или фъргали, са открити в хрониката „Bromatologia moravo-rustica“ на Й.Х.А. Галаш от 1826 г. Там са посочват данни за колачи от пшенично или житно брашно, намазани с извара, мармалад или сладко от сварени и намачкани сушени круши, което е типично за този край и се произвежда само в определения географски район Валашко.

При производството на валашки фъргал се изхожда от историческите рецепти от определения географски район, запазени в писмени източници от 1826 г. Народната традиция за производството на този специфичен вид колач произхожда преди всичко от празниците в област Валашко, като например сватби, кръщенета, Коледа и Великден, при приключване на жътвата. Бедните семейства са го приготвяли само за Коледа. В по-заможните семейства фъргалът се е приготвял и като неделно печиво. Размерите на колача (диаметър 30—32 cm) са резултат най-вече на това, че се е използвала цялата площ на фурненската лопата, с която той се е поставял в пещта. За производството на фъргали са се използвали предимно суровини с домашен произход — особено сушени плодове, извара, домашно смляно брашно, краве масло, мас, ленено масло, яйца, мляко.

Най-известен е крушовият валашки фъргал, чиято плънка се приготвя от сушени круши. В миналото до всяка къща във Валашко е имало крушово дърво. Най-често срещаният сорт круши са били т.нар. „овеснянки“, които са се отличавали с по-малкия си размер, но са имали много сладка месеста част. Други видове круши, предимно зреещи през есента, обаче също са били подходящи за сушене. Трябвало е винаги да се оставят да узреят добре, което продължава чак до първите слани. След това тези круши постепенно са били изсушавани цели в сушилня, където е било най-добре се отоплява с дърво от овощни дръвчета. Много важно е било те да бъдат добре изсушени и след това надлежно съхранявани на тавана на къщата във висящи тъкани чували. Рецептите за производството на мармалад от сушени круши и на тези големи колачи с други видове плънка са се предавали от поколение на поколение в продължение на векове.

През XIX век славата на тези колачи се е разнесла чак до отдалечената столица Прага. Особено при провеждането на националното изложение в Прага — Холешовице в края на XIX век тези колачи са били доставени заедно с много други продукти от Валашко и са привлекли голямо внимание. Валашките фъргали и до днес се радват на голяма популярност (обстойна информация може да се намери в интернет, регионалния и националния печат, туристическите пътеводители) и печелят редица награди на изложения и панаири (Zlatá Salima, 2006 г. и 2008 г.; Perla Zlínska, 2006 г., 2007 г. и 2008 г.; Trendy, 2006 г.; HIT, 2006 г.; Moderní obchod, Značka kvality KLASA през 2007 г.).

Препратка към публикуваната спецификация

(член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 (3)

Справка с консолидирания текст на продуктовата спецификация може да бъде направена на следния адрес:

http://isdv.upv.cz/portal/pls/portal/portlets.ops.det?popk=1322&plang=cs

---

(1)  ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.

(2)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12. Заменен с Регламент (ЕС) No 1151/2012.

(3)  Виж бележка под линия на стр. 2.

---

| 1.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 155/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 155/13

---

Публикация на заявление съгласно член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

2013/C 155/05

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявлението в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (1).

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни
   (2)

„FOCACCIA DI RECCO COL FORMAGGIO“

ЕО No: IT-PGI-0005-0944-31.01.2012

ЗГУ ( X ) ЗНП ( )

1.   Наименование

„Focaccia di Recco col formaggio“

2.   Държава-членка или трета държава

Италия

3.   Описание на земеделския продукт или храна

3.1.   Вид продукт

| Клас 2.4. | Хляб, сладкиши, кексове, сладкарски изделия, бисквити и други тестени изделия |
| --- | --- |

Клас 2.4.

Хляб, сладкиши, кексове, сладкарски изделия, бисквити и други тестени изделия

3.2.   Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1

„Focaccia di Recco col formaggi“ представлява изпечен във фурна продукт, приготвен чрез замесване на тесто от пшеничено брашно, маслиново масло екстра качество, сол и вода с плънка от меко прясно сирене.

Когато е готова за консумация, „Focaccia di Recco col formaggi“ има следните характеристики:

| | Форма: кръгла, квадратна или правоъгълна. |
| --- | --- |

Форма: кръгла, квадратна или правоъгълна.

| | Размери:






  — | кръгла форма: минимален диаметър 25 cm, |
| --- | --- | --- |

Размери:

—

кръгла форма: минимален диаметър 25 cm,

| — | квадратна форма: дължината на всяка страна трябва да бъде между 25 cm и 120 cm, |
| --- | --- |

—

квадратна форма: дължината на всяка страна трябва да бъде между 25 cm и 120 cm,

| — | правоъгълна форма: по-дългата страна не трябва да надвишава 120 cm; по-късата страна не трябва да надвишава 25 cm, |
| --- | --- |

—

правоъгълна форма: по-дългата страна не трябва да надвишава 120 cm; по-късата страна не трябва да надвишава 25 cm,

| — | височина: по-малка от 1 cm за страничната част. |
| --- | --- |

—

височина: по-малка от 1 cm за страничната част.

| | Външен вид:






  — | повърхност: неравна повърхност с шупли, |
| --- | --- | --- |

Външен вид:

—

повърхност: неравна повърхност с шупли,

| — | горна част: златист цвят с кафяви участъци или ленти, |
| --- | --- |

—

горна част: златист цвят с кафяви участъци или ленти,

| — | долна част: кехлибарено жълта, но не и бяла, |
| --- | --- |

—

долна част: кехлибарено жълта, но не и бяла,

| — | плънка: разтопено сирене с кремообразна текстура, |
| --- | --- |

—

плънка: разтопено сирене с кремообразна текстура,

| — | консистенция при допир: ронлива горна част и мека вътрешност. |
| --- | --- |

—

консистенция при допир: ронлива горна част и мека вътрешност.

Тестото е хрупкаво и ароматно. Леко солено е и ухае едновременно на прясно изпечен хляб, мляко и прясно сирене, като самото сирене е меко с приятен, леко горчив вкус.

3.3.   Суровини (само за преработени продукти)

За приготвянето на „Focaccia di Recco col formaggio“ се използват следните съставки:

| — | обикновено пшеничено брашно тип „00“ със следните характеристики: W: > 300; P/L: не по-малко от 0,5, а ако не е налично — брашно „Manitoba“ тип „00“, |
| --- | --- |

—

обикновено пшеничено брашно тип „00“ със следните характеристики: W: > 300; P/L: не по-малко от 0,5, а ако не е налично — брашно „Manitoba“ тип „00“,

| — | натурална вода, |
| --- | --- |

—

натурална вода,

| — | маслиново масло екстра качество, |
| --- | --- |

—

маслиново масло екстра качество,

| — | фина сол, |
| --- | --- |

—

фина сол,

| — | прясно меко сирене. |
| --- | --- |

—

прясно меко сирене.

За приготвянето на „Focaccia di Recco col formaggio“ се използва сирене от пастьоризирано прясно краве мляко.

Процесът за млекопреработка не се ограничава до даден географски район.

Сиренето, от което се приготвя на плънката на „Focaccia di Recco col formaggio“, трябва да бъде кремообразно без добавена сметана и устойчиво на топлинна обработка без да образува конци, шупли или суроватка.

Сиренето за приготвяне на плънката на „Focaccia di Recco col formaggio“ трябва да има следните характеристики:

| Характеристика | Параметър |
| --- | --- |
| Форма | Паралелепипед със заоблени страни |
| Размери | Страни на основата съответно с дължина 15—20 cm и 8—10 cm; и с височина на външната страна 4—5 cm |
| Тегло | между 0,7 и 2 kg |
| Характеристики на тестото | Меко и същевременно плътно с кремообразна текстура без дупки |
| Цвят | Бял с бляскави оттенъци |
| Съдържание на вода | 57—60 % |
| Протеини | 13—15 % |
| Мазнини | 21—24 % |
| Съдържание на мазнини (в сухото вещество) | 48—60 % |

Характеристика

Параметър

Форма

Паралелепипед със заоблени страни

Размери

Страни на основата съответно с дължина 15—20 cm и 8—10 cm; и с височина на външната страна 4—5 cm

Тегло

между 0,7 и 2 kg

Характеристики на тестото

Меко и същевременно плътно с кремообразна текстура без дупки

Цвят

Бял с бляскави оттенъци

Съдържание на вода

57—60 %

Протеини

13—15 %

Мазнини

21—24 %

Съдържание на мазнини (в сухото вещество)

48—60 %

3.4.   Фураж (само за продукти от животински произход

—

3.5.   Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат извършени в определения географски район

Всички стъпки при производството на „Focaccia di Recco col formaggio“ от подготовката до месенето на тестото, гарнирането и печенето трябва да се извършват в описания по-долу географски район.

3.6.   Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.

„Focaccia di Recco col formaggio“ се продава цяла или на порции.

Предварителната обработка, дълбокото замразяване, замразяването и други начини на съхранение са забранени.

3.7.   Специфични правила за етикетиране

Идентификацията на продукта се осъществява посредством залепен с нишесте за горната част етикет. До етикета, носещ наименованието на продукта „Focaccia di Recco col formaggio“, се изписва изцяло и като акроним текста „Защитено географско указание“ (ЗГУ).

4.   Кратко определение на географския район

Районът, в който се произвежда „Focaccia di Recco col formaggio“, обхваща цялата територия на община Recco и съседните общини Avegno, Sori и Camogli.

5.   Връзка с географския район

5.1.   Специфична характеристика на географския район

Разположените в района на производството на „Focaccia di Recco col formaggio“ общини са част от район, който месните историци наричат „Recco valley“. Той се простира от връх Portofino на изток (община Camogli) до малкия град Sori на запад, включително община Recco и община Avegno на север.

Майстори-пекари от Recco се заселили по тези земи и следвайки традицията на Recco през 60-те и 70-те години на XX век започнали да приготвят „Focaccia di Recco col formaggio“.

Традицията изисква изключително майсторство от страна на пекарите при приготвянето на тестото, което първо се разтегля, а след това се меси на ръка до получаване на два отделни, много тънки и почти прозрачни листа. Специалният начин за приготвянето на два фини листа от тестото е характерно за географската област.

5.2.   Специфична характеристика на продукта

„Focaccia di Recco col formaggio“ се приготвя от два много тънки листа, които се напълват със сирене. Фината ѝ текстура и плънката от разтопено сирене я прави лесно отличима от типичните лигурски и италиански фокачи. „Focaccia di Recco col formaggio“ се отличава и по плънката от меко кремообразно сирене с приятен, леко горчив вкус.

5.3.   Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или характеристиките на продукта (за ЗНП) или между географския район и специфичното качество, репутацията или друга характеристика на продукта (за ЗГУ)

За репутацията на „Focaccia di Recco col formaggio“ свидетелстват историческите събития, в чиито основен фокус тя попада в продължение на дълги години. За нея се споменава и във важни рецензии, публикувани в списания и италиански и чуждестранни ръководства по хранене, в които се описват характерната фина текстура и приятният вкус на сирене.

От 1955 г. през последната седмица на май се провежда едно от най-важните събития — празникът „Festa della focaccia“, който е една чудесна възможност да се позабавлявате и вкусите от „Focaccia di Recco col formaggio“.

„Focaccia di Recco col formaggio“ участва в значими национални събития като „Salone del Gusto“ в Турин, празника на сиренето в Бра, „Artigiano in Fiera“ в Милано и „Salone Nautico“ в Генуа, което допринася за все по-голямата ѝ популярност.

Икономическият разцвет в Италия и развитието на туризма в района от началото на 60-те години на XX век благоприятстват за значителното увеличаване на репутацията и интереса към „Focaccia di Recco col formaggio“ — факт, доказан от публикуваните статии за продукта в ежедневници и списания от този период. Благодарение на публикувана в Daily American статия, в която вкусът ѝ се описва като „божествен“, през 1967 г. и американските гастрономи имат възможност да се запознаят с продукта.

Друг пример за превръщането на „Focaccia di Recco col formaggio“ в популярен и типичен за района продукт са първите италиански наръчници по хранене („Guide Veronelli all'Italia piacevol“, публикуван от Garzanti, Милано през 1968 г. и „Guida gastronomica d'Italia“, публикуван от TCI, Милано през 1969 г.).

От този момент до днес почти във всички местни и регионални наръчници по хранене, всички наръчници по хранене и вино, както и в няколко списания в същата област, „Focaccia di Recco col formaggio“ се описва като автентичен местен специалитет.

Препратка към публикуваната спецификация

(член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 (3))

Министерството открива национална процедура по възражение с публикуването на предложение за признаването на „Focaccia di Recco col formaggio“ за ЗГУ в Официален вестник на Италианската република, брой 181 от 5 август 2011 г.

Пълният текст на спецификацията на продукта можете да видите на следната интернет страница:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

или

като отидете директно на заглавната страница на Министерство на земеделието, храните и горската политика (http://www.politicheagricole.it), „Qualità e sicurezza“ (в горния десен ъгъл на екрана), „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.

(2)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12. Заменен с Регламент (ЕС) No 1151/2012.

(3)  Виж бележка под линия на стр. 2.

---