# Den Europæiske Unions C 180/2013

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2013.180.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 180 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 56. årgang26. juni 2013 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2013.180.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 180

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

56. årgang26. juni 2013

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2013/C 180/01 | Rådets henstilling af 21. juni 2013 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Malta til ophør | 1 |
| 2013/C 180/02 | Rådets henstilling af 21. juni 2013 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Spanien til ophør | 4 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2013/C 180/01

Rådets henstilling af 21. juni 2013 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Malta til ophør

1

2013/C 180/02

Rådets henstilling af 21. juni 2013 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Spanien til ophør

4

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 180/03 | Meddelelse i henhold til artikel 12, stk. 5, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92, om oplysninger fra medlemsstaternes toldmyndigheder om tarifering af varer i toldnomenklaturen | 9 |
| 2013/C 180/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6613 — Watson/Actavis) (
  1
  ) | 11 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2013/C 180/03

Meddelelse i henhold til artikel 12, stk. 5, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92, om oplysninger fra medlemsstaternes toldmyndigheder om tarifering af varer i toldnomenklaturen

9

2013/C 180/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6613 — Watson/Actavis) (
  1
  )

1

11

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2013/C 180/05 | Rådets afgørelse af 25. juni 2013 om udnævnelse af et medlem af Revisionsretten | 12 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 180/06 | Euroens vekselkurs | 13 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2013/C 180/07 | Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste (
  1
  ) | 14 |
| 2013/C 180/08 | Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste (
  1
  ) | 15 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2013/C 180/05

Rådets afgørelse af 25. juni 2013 om udnævnelse af et medlem af Revisionsretten

12

Europa-Kommissionen

2013/C 180/06

Euroens vekselkurs

13

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2013/C 180/07

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste (
  1
  )

1

14

2013/C 180/08

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste (
  1
  )

1

15

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 180/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6607 — US Airways/American Airlines) (
  1
  ) | 16 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2013/C 180/10 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 17 |
| 2013/C 180/11 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 21 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2013/C 180/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.6607 — US Airways/American Airlines) (
  1
  )

1

16

ANDET

Europa-Kommissionen

2013/C 180/10

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

17

2013/C 180/11

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 26.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 21. juni 2013

med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Malta til ophør

2013/C 180/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 7,

under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 126 i traktaten skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 126 i traktaten skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

| (2) | Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse.

| (3) | Rådet fastslog den 21. juni 2013 i overensstemmelse med artikel 126, stk. 6, i traktaten, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Malta. |
| --- | --- |

(3)

Rådet fastslog den 21. juni 2013 i overensstemmelse med artikel 126, stk. 6, i traktaten, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Malta.

| (4) | I henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (1) skal Rådet rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for en given frist. I henstillingen skal der være fastsat en frist på højst seks måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I en henstilling om korrektion af et uforholdsmæssigt stort underskud anmoder Rådet ligeledes om, at der nås årlige budgetmål, som på basis af den prognose, der ligger til grund for henstillingen, svarer til en årlig minimumsforbedring af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på mindst 0,5 % af BNP som benchmark. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (1) skal Rådet rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for en given frist. I henstillingen skal der være fastsat en frist på højst seks måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I en henstilling om korrektion af et uforholdsmæssigt stort underskud anmoder Rådet ligeledes om, at der nås årlige budgetmål, som på basis af den prognose, der ligger til grund for henstillingen, svarer til en årlig minimumsforbedring af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på mindst 0,5 % af BNP som benchmark.

| (5) | Budgetmålet for det sidste år af korrektionen skal i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 1467/97 sikre, at den påkrævede reduktion af forskellen mellem gældskvoten og traktatens referenceværdi på 60 % af BNP ifølge Kommissionens prognose omfatter de to år, der følger efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud. |
| --- | --- |

(5)

Budgetmålet for det sidste år af korrektionen skal i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 1467/97 sikre, at den påkrævede reduktion af forskellen mellem gældskvoten og traktatens referenceværdi på 60 % af BNP ifølge Kommissionens prognose omfatter de to år, der følger efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud.

| (6) | Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2013 forventes underskuddet at forblive over referenceværdien i 2013 og 2014, på henholdsvis 3,7 % og 3,6 % af BNP. Disse budgetfremskrivninger er baseret på de aktuelle politikker og omfatter derfor budgettet for 2013, som blev godkendt i parlamentet i april 2013, og som indeholder ekspansive foranstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden, samt den planlagte kapitaltilførsel til Air Malta (0,6 % af BNP), som netto øger underskuddet med 0,3 % af BNP. De ekspansive foranstaltninger opvejes kun delvist ved de højere punktafgifter, inddrivelsen af skatterestancer samt af udgiftsbesparelser og højere sociale bidrag som følge af pensionsreformen fra 2006. Samtidig vil de af Kommissionen identificerede engangsindtægter, som har bidraget til konsolideringen ved en nettoreduktion af underskuddet, falde støt efter 2012. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2013 ventes den offentlige gæld som følge af fortsatte primære underskud i 2013 og 2014 at stige yderligere til 73,9 % af BNP i 2013 og 74,9 % af BNP i 2014. I 2015 og 2016 anslås det offentlige underskud at ligge over referenceværdien på 3 % af BNP, mens gældskvoten ventes at stige til 75,6 % af BNP i 2016. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2013 forventes underskuddet at forblive over referenceværdien i 2013 og 2014, på henholdsvis 3,7 % og 3,6 % af BNP. Disse budgetfremskrivninger er baseret på de aktuelle politikker og omfatter derfor budgettet for 2013, som blev godkendt i parlamentet i april 2013, og som indeholder ekspansive foranstaltninger på både udgifts- og indtægtssiden, samt den planlagte kapitaltilførsel til Air Malta (0,6 % af BNP), som netto øger underskuddet med 0,3 % af BNP. De ekspansive foranstaltninger opvejes kun delvist ved de højere punktafgifter, inddrivelsen af skatterestancer samt af udgiftsbesparelser og højere sociale bidrag som følge af pensionsreformen fra 2006. Samtidig vil de af Kommissionen identificerede engangsindtægter, som har bidraget til konsolideringen ved en nettoreduktion af underskuddet, falde støt efter 2012. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2013 ventes den offentlige gæld som følge af fortsatte primære underskud i 2013 og 2014 at stige yderligere til 73,9 % af BNP i 2013 og 74,9 % af BNP i 2014. I 2015 og 2016 anslås det offentlige underskud at ligge over referenceværdien på 3 % af BNP, mens gældskvoten ventes at stige til 75,6 % af BNP i 2016.

| (7) | I henhold til forordning (EF) nr. 1467/97 skal korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud være gennemført året efter, at det er konstateret, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. En korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014 er derfor berettiget. Hvis Malta skal følge en troværdig og holdbar tilpasningssti vil det navnlig kræve, at landet når målet for et offentligt underskud på 3,4 % af BNP i 2013 og 2,7 % af BNP i 2014, hvilket svarer til en årlig forbedring af den strukturelle saldo på 0,7 % af BNP i 2013 og 0,7 % af BNP i 2014. Målsætningen for 2014 sikrer, at forskellen mellem gældskvoten og traktatens referenceværdi på 60 % af BNP som påkrævet nedbringes inden for de to år, der følger efter korrektionen under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. For at nå ovennævnte strukturelle mål vil Malta foruden foranstaltningerne i det oprindelige scenarie skulle vedtage supplerende konsoliderende foranstaltninger svarende til ca. 0,4 % af BNP i 2013 og ca. 3⁄4 % af BNP i 2014. Disse mål tager højde for behovet for at kompensere for den finanspolitiske konsoliderings negative følger for de offentlige finanser på grund af indvirkningen på væksten i BNP. Det scenarie, der danner grundlag for tilpasningen, tager udgangspunkt i fremskrivningerne i Kommissionens forårsprognose fra 2013 frem til 2016 og bygger på standardantagelser om en lukning af outputgabet og budgettets konjunkturfølsomhed; det omfatter dog ikke den ekstra kapitaltilførsel til Air Malta, som ifølge stabilitetsprogrammet for 2013 er planlagt til 2015. Det antages derfor, at kapitaltilførslen ikke vil blive foretaget, eller at den bliver vejet op af andre foranstaltninger. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til forordning (EF) nr. 1467/97 skal korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud være gennemført året efter, at det er konstateret, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. En korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014 er derfor berettiget. Hvis Malta skal følge en troværdig og holdbar tilpasningssti vil det navnlig kræve, at landet når målet for et offentligt underskud på 3,4 % af BNP i 2013 og 2,7 % af BNP i 2014, hvilket svarer til en årlig forbedring af den strukturelle saldo på 0,7 % af BNP i 2013 og 0,7 % af BNP i 2014. Målsætningen for 2014 sikrer, at forskellen mellem gældskvoten og traktatens referenceværdi på 60 % af BNP som påkrævet nedbringes inden for de to år, der følger efter korrektionen under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. For at nå ovennævnte strukturelle mål vil Malta foruden foranstaltningerne i det oprindelige scenarie skulle vedtage supplerende konsoliderende foranstaltninger svarende til ca. 0,4 % af BNP i 2013 og ca. 3⁄4 % af BNP i 2014. Disse mål tager højde for behovet for at kompensere for den finanspolitiske konsoliderings negative følger for de offentlige finanser på grund af indvirkningen på væksten i BNP. Det scenarie, der danner grundlag for tilpasningen, tager udgangspunkt i fremskrivningerne i Kommissionens forårsprognose fra 2013 frem til 2016 og bygger på standardantagelser om en lukning af outputgabet og budgettets konjunkturfølsomhed; det omfatter dog ikke den ekstra kapitaltilførsel til Air Malta, som ifølge stabilitetsprogrammet for 2013 er planlagt til 2015. Det antages derfor, at kapitaltilførslen ikke vil blive foretaget, eller at den bliver vejet op af andre foranstaltninger.

| (8) | Maltas finanspolitiske ramme er forholdsvis fleksibel, og da den ikke er bindende, og budgetplanlægningen er kortsigtet, bidrager den ikke til en sund finanspolitisk stilling. Rådets Direktiv 2011/85/EU af 8. november 2011 om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer (2) er endnu ikke gennemført i national lovgivning. Endvidere bør Malta i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (3), oprette uafhængige organer til overvågning af overholdelse af budgetregler. Stabilitetsprogrammet indeholder en erklæring om, at regeringen vil oprette et finansråd, men det indeholder ingen konkrete planer herfor. |
| --- | --- |

(8)

Maltas finanspolitiske ramme er forholdsvis fleksibel, og da den ikke er bindende, og budgetplanlægningen er kortsigtet, bidrager den ikke til en sund finanspolitisk stilling. Rådets Direktiv 2011/85/EU af 8. november 2011 om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer (2) er endnu ikke gennemført i national lovgivning. Endvidere bør Malta i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (3), oprette uafhængige organer til overvågning af overholdelse af budgetregler. Stabilitetsprogrammet indeholder en erklæring om, at regeringen vil oprette et finansråd, men det indeholder ingen konkrete planer herfor.

| (9) | I henhold til artikel 9, stk. 1, forordning (EU) nr. 473/2013, bør Malta forelægge Kommissionen og Rådet et økonomisk partnerskabsprogram samtidig med den rapport, der skal indgives i henhold til artikel 3, stk. 4a, i forordning (EF) nr. 1467/97. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til artikel 9, stk. 1, forordning (EU) nr. 473/2013, bør Malta forelægge Kommissionen og Rådet et økonomisk partnerskabsprogram samtidig med den rapport, der skal indgives i henhold til artikel 3, stk. 4a, i forordning (EF) nr. 1467/97.

| (10) | Efter Rådets opfattelse vil der ved hjælp af budgetkonsolideringsforanstaltninger kunne sikres en vedvarende forbedring af den offentlige saldo, og de bør samtidig indrettes således, at kvaliteten i de offentlige finanser forbedres og økonomiens vækstpotentiale styrkes — |
| --- | --- |

(10)

Efter Rådets opfattelse vil der ved hjælp af budgetkonsolideringsforanstaltninger kunne sikres en vedvarende forbedring af den offentlige saldo, og de bør samtidig indrettes således, at kvaliteten i de offentlige finanser forbedres og økonomiens vækstpotentiale styrkes —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

| 1) | Malta bør senest i 2014 bringe den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør. |
| --- | --- |

1)

Malta bør senest i 2014 bringe den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør.

| 2) | Navnlig bør Malta:






  a) | nå et mål for det offentlige underskud på 3,4 % af BNP i 2013 og 2,7 % af BNP i 2014, hvilket svarer til en årlig forbedring af den strukturelle saldo på 0,7 % af BNP i 2013 og 0,7 % af BNP i 2014. Denne tilpasningssti vil gøre det muligt, at bringe det offentlige underskud under referenceværdien på 3 % af BNP i 2014 og sikrer samtidig, at den offentlige bruttogældskvote nærmer sig referenceværdien på 60 % af BNP i et tilfredsstillende tempo |
| --- | --- | --- |

2)

Navnlig bør Malta:

a)

nå et mål for det offentlige underskud på 3,4 % af BNP i 2013 og 2,7 % af BNP i 2014, hvilket svarer til en årlig forbedring af den strukturelle saldo på 0,7 % af BNP i 2013 og 0,7 % af BNP i 2014. Denne tilpasningssti vil gøre det muligt, at bringe det offentlige underskud under referenceværdien på 3 % af BNP i 2014 og sikrer samtidig, at den offentlige bruttogældskvote nærmer sig referenceværdien på 60 % af BNP i et tilfredsstillende tempo

| b) | specificere og nøje gennemføre de foranstaltninger, som er nødvendige for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2014 og anvende alle ekstraordinære gevinster til at nedbringe underskuddet. |
| --- | --- |

b)

specificere og nøje gennemføre de foranstaltninger, som er nødvendige for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2014 og anvende alle ekstraordinære gevinster til at nedbringe underskuddet.

| 3) | Rådet sætter den 1. oktober 2013 som frist for Malta til at træffe virkningsfulde foranstaltninger og til i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, i forordning (EF) nr. 1467/97 at aflægge rapport om den konsolideringsstrategi, der påtænkes anvendt til at nå målene.
  Efter korrektionen af underskuddet bør Malta fortsat gøre fremskridt i et passende tempo for at indfri den mellemfristede målsætning om et budget i balance strukturelt set, herunder ved at overholde udgiftsmålet. Med henblik på at begrænse risiciene for budgetgennemførelsen opfordrer Rådet Malta til at stramme de finanspolitiske rammer og forbedre overvågningen af budgetgennemførelsen i løbet af året. Malta opfordres navnlig til at indføre mere bindende og regelbaserede flerårige finansielle rammer. Endvidere bør de uafhængige organer til overvågning af overholdelse af budgetreglerne tildeles en større rolle i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EU) nr. 473/2013.
  Endelig bør de maltesiske myndigheder med henblik på at sikre, at den finanspolitiske konsolideringsstrategi giver de ønskede resultater, bakke den finanspolitiske konsolidering op med omfattende strukturreformer i overensstemmelse med Rådets henstillinger til Malta som led i det europæiske semester, navnlig henstillingerne i forbindelse med den forebyggende del af proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (4).
  Denne henstilling er rettet til Malta. |
| --- | --- |

3)

Rådet sætter den 1. oktober 2013 som frist for Malta til at træffe virkningsfulde foranstaltninger og til i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, i forordning (EF) nr. 1467/97 at aflægge rapport om den konsolideringsstrategi, der påtænkes anvendt til at nå målene.

Efter korrektionen af underskuddet bør Malta fortsat gøre fremskridt i et passende tempo for at indfri den mellemfristede målsætning om et budget i balance strukturelt set, herunder ved at overholde udgiftsmålet. Med henblik på at begrænse risiciene for budgetgennemførelsen opfordrer Rådet Malta til at stramme de finanspolitiske rammer og forbedre overvågningen af budgetgennemførelsen i løbet af året. Malta opfordres navnlig til at indføre mere bindende og regelbaserede flerårige finansielle rammer. Endvidere bør de uafhængige organer til overvågning af overholdelse af budgetreglerne tildeles en større rolle i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EU) nr. 473/2013.

Endelig bør de maltesiske myndigheder med henblik på at sikre, at den finanspolitiske konsolideringsstrategi giver de ønskede resultater, bakke den finanspolitiske konsolidering op med omfattende strukturreformer i overensstemmelse med Rådets henstillinger til Malta som led i det europæiske semester, navnlig henstillingerne i forbindelse med den forebyggende del af proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (4).

Denne henstilling er rettet til Malta.

Udfærdiget i Luxembourg, den 21. juni 2013.

På Rådets vegne

M. NOONAN

Formand

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 41.

2

(3)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

3

(4)  Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt stort underskud for Malta kan findes på: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/malta_en.htm

4

---

| 26.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/4

---

RÅDETS HENSTILLING

af 21. juni 2013

med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Spanien til ophør

2013/C 180/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 7,

under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 126 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 126 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

| (2) | Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse.

| (3) | Den 27. april 2009 besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (TEF), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Spanien, og rettede en henstilling med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 (1) (»Rådets henstilling af 27. april 2009«) i overensstemmelse med artikel 104, stk. 7, i TEF og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (2). |
| --- | --- |

(3)

Den 27. april 2009 besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (TEF), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Spanien, og rettede en henstilling med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 (1) (»Rådets henstilling af 27. april 2009«) i overensstemmelse med artikel 104, stk. 7, i TEF og artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (2).

| (4) | Den 2. december 2009 besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1467/97, at Spanien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger, og at uventede negative økonomiske forhold havde gjort sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af Rådets henstilling af 27. april 2009. Særligt den voldsomme forværring i vækstperspektiverne som følge af den globale økonomiske og finansielle krise havde haft store negative budgetmæssige konsekvenser. Derfor besluttede Rådet at vedtage en revideret henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF (»Rådets henstilling af 2. december 2009«) med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 på en troværdig og holdbar måde ved at træffe foranstaltninger på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(4)

Den 2. december 2009 besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1467/97, at Spanien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger, og at uventede negative økonomiske forhold havde gjort sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af Rådets henstilling af 27. april 2009. Særligt den voldsomme forværring i vækstperspektiverne som følge af den globale økonomiske og finansielle krise havde haft store negative budgetmæssige konsekvenser. Derfor besluttede Rådet at vedtage en revideret henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF (»Rådets henstilling af 2. december 2009«) med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013 på en troværdig og holdbar måde ved at træffe foranstaltninger på mellemlang sigt.

| (5) | Den 15. juni 2010 konkluderede Kommissionen, at Spanien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 for at bringe sit offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 % af BNP, og anså det derfor ikke for nødvendigt med yderligere skridt i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. |
| --- | --- |

(5)

Den 15. juni 2010 konkluderede Kommissionen, at Spanien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 for at bringe sit offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 % af BNP, og anså det derfor ikke for nødvendigt med yderligere skridt i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

| (6) | Den 10. juli 2012 besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (»Rådets henstilling af 10. juli 2012«), at der var truffet virkningsfulde foranstaltninger, men at uventede negative økonomiske forhold havde gjort sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af den reviderede henstilling i 2009. Særligt forværringen af vækstperspektiverne og skiftet til en mindre skatteindbringende vækstsammensætning havde haft store negative budgetmæssige konsekvenser. Derfor vedtog Rådet en revideret henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF (»den reviderede henstilling«), hvori det henstillede til Spanien at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014. For at få det samlede offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 % af BNP inden 2014, blev der henstillet til Spanien at sørge for en forbedring af den strukturelle saldo på 2,7 % af BNP i 2012, 2,5 % af BNP i 2013 og 1,9 % af BNP i 2014 på grundlag af Kommissionens opdatering af prognosen fra foråret 2012. Målene for det samlede underskud blev sat til 6,3 % af BNP i 2012, 4,5 % af BNP i 2013 og 2,8 % af BNP i 2014. Det blev også henstillet til Spanien at gennemføre de foranstaltninger, der blev vedtaget i budgettet for 2012 og i de selvstyrende regioners planer for et afbalanceret budget, og vedtage den anmeldte flerårige budgetplan for 2013-14 inden udgangen af juli 2012, herunder en mellemsigtet budgetstrategi, som til fulde præciserede, hvilke strukturelle foranstaltninger der var nødvendige for at nå frem til en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014. |
| --- | --- |

(6)

Den 10. juli 2012 besluttede Rådet i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (»Rådets henstilling af 10. juli 2012«), at der var truffet virkningsfulde foranstaltninger, men at uventede negative økonomiske forhold havde gjort sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af den reviderede henstilling i 2009. Særligt forværringen af vækstperspektiverne og skiftet til en mindre skatteindbringende vækstsammensætning havde haft store negative budgetmæssige konsekvenser. Derfor vedtog Rådet en revideret henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF (»den reviderede henstilling«), hvori det henstillede til Spanien at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014. For at få det samlede offentlige underskud ned under referenceværdien på 3 % af BNP inden 2014, blev der henstillet til Spanien at sørge for en forbedring af den strukturelle saldo på 2,7 % af BNP i 2012, 2,5 % af BNP i 2013 og 1,9 % af BNP i 2014 på grundlag af Kommissionens opdatering af prognosen fra foråret 2012. Målene for det samlede underskud blev sat til 6,3 % af BNP i 2012, 4,5 % af BNP i 2013 og 2,8 % af BNP i 2014. Det blev også henstillet til Spanien at gennemføre de foranstaltninger, der blev vedtaget i budgettet for 2012 og i de selvstyrende regioners planer for et afbalanceret budget, og vedtage den anmeldte flerårige budgetplan for 2013-14 inden udgangen af juli 2012, herunder en mellemsigtet budgetstrategi, som til fulde præciserede, hvilke strukturelle foranstaltninger der var nødvendige for at nå frem til en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014.

| (7) | Den 14. november 2012 konkluderede Kommissionen på grundlag af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2012, at Spanien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets reviderede henstilling af 10. juli 2012, og at yderligere skridt i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud ikke var påkrævet. |
| --- | --- |

(7)

Den 14. november 2012 konkluderede Kommissionen på grundlag af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2012, at Spanien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets reviderede henstilling af 10. juli 2012, og at yderligere skridt i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud ikke var påkrævet.

| (8) | I henhold til artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1467/97 kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF, hvis der er truffet virkningsfulde foranstaltninger, og uventede negative økonomiske forhold gør sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af den oprindelige henstilling. Hvorvidt der er tale om, at uventede negative økonomiske forhold gør sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser vurderes i forhold til den økonomiske prognose, som ligger til grund for Rådets henstilling, jf. artikel 3, stk. 5 i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1467/97 kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret henstilling efter artikel 126, stk. 7, i TEUF, hvis der er truffet virkningsfulde foranstaltninger, og uventede negative økonomiske forhold gør sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af den oprindelige henstilling. Hvorvidt der er tale om, at uventede negative økonomiske forhold gør sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser vurderes i forhold til den økonomiske prognose, som ligger til grund for Rådets henstilling, jf. artikel 3, stk. 5 i nævnte forordning.

| (9) | I henhold til artikel 126, stk. 7, i TEUF og artikel 3 i forordning (EF) nr. 1467/97 skal Rådet rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for en given frist. I henstillingen skal der fastsættes en frist på højst seks måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I en henstilling om korrektion af et uforholdsmæssigt stort underskud anmoder Rådet ligeledes om, at der nås årlige budgetmål, som på basis af den prognose, der ligger til grund for henstillingen, svarer til en årlig minimumsforbedring af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på mindst 0,5 % af BNP som benchmark. I overensstemmelse med artikel 9, stk. 1 og 17, stk. 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (3) bør Spanien forelægge et økonomisk partnerskabsprogram. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til artikel 126, stk. 7, i TEUF og artikel 3 i forordning (EF) nr. 1467/97 skal Rådet rette henstillinger til den pågældende medlemsstat med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør inden for en given frist. I henstillingen skal der fastsættes en frist på højst seks måneder for den pågældende medlemsstats iværksættelse af virkningsfulde foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I en henstilling om korrektion af et uforholdsmæssigt stort underskud anmoder Rådet ligeledes om, at der nås årlige budgetmål, som på basis af den prognose, der ligger til grund for henstillingen, svarer til en årlig minimumsforbedring af den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på mindst 0,5 % af BNP som benchmark. I overensstemmelse med artikel 9, stk. 1 og 17, stk. 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (3) bør Spanien forelægge et økonomisk partnerskabsprogram.

| (10) | Efter et kortvarigt opsving i 2011 er økonomien igen præget af recession, idet der er registreret negativ kvartalsvis vækst i BNP i faste priser siden det tredje kvartal af 2011. På årsbasis faldt BNP med 1,4 % i 2012. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2013 ser recessionen ud til at ville fortsætte i 2013, idet den positive nettoeksport endnu ikke kan udligne det aktuelle fald i den indenlandske efterspørgsel. Output forventes først at stabilisere sig hen imod udgangen af 2013. BNP i faste priser forventes således at falde med 1,5 % i 2013, inden det stiger med 0,9 % i 2014 (under forudsætning af, at den samme politik fortsat følges). Ved Rådets sidste henstilling forventedes BNP i faste priser at falde med 1,9 % og 0,3 % i henholdsvis 2012 og 2013 og at stige med 1,1 % i 2014. De mindre negative vækstresultater i 2012 skyldtes hovedsageligt en lidt mere robust indenlandsk efterspørgsel, muligvis også på grund af den likviditetsindsprøjtning, der kom gennem tilbagebetalingsordningen for den erhvervsmæssige gæld, som regionerne og de lokale myndigheder havde akkumuleret inden 1. januar 2012 (27,4 mia. EUR eller 2,6 % af BNP). For så vidt går 2013 og 2014 forventes der i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 en mere drastisk afmatning i BNP i faste priser i 2013 og et mere dæmpet opsving i 2014. Dette indebærer et mere drastisk fald i den indenlandske efterspørgsel i begge årene og et længerevarende fald i beskæftigelsen. Forværrelsen i den makroøkonomiske prognose skyldes delvis, at der er taget hensyn til de yderligere konsolideringsforanstaltninger i budgetplanen for 2013-2014 og budgettet for 2013. |
| --- | --- |

(10)

Efter et kortvarigt opsving i 2011 er økonomien igen præget af recession, idet der er registreret negativ kvartalsvis vækst i BNP i faste priser siden det tredje kvartal af 2011. På årsbasis faldt BNP med 1,4 % i 2012. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2013 ser recessionen ud til at ville fortsætte i 2013, idet den positive nettoeksport endnu ikke kan udligne det aktuelle fald i den indenlandske efterspørgsel. Output forventes først at stabilisere sig hen imod udgangen af 2013. BNP i faste priser forventes således at falde med 1,5 % i 2013, inden det stiger med 0,9 % i 2014 (under forudsætning af, at den samme politik fortsat følges). Ved Rådets sidste henstilling forventedes BNP i faste priser at falde med 1,9 % og 0,3 % i henholdsvis 2012 og 2013 og at stige med 1,1 % i 2014. De mindre negative vækstresultater i 2012 skyldtes hovedsageligt en lidt mere robust indenlandsk efterspørgsel, muligvis også på grund af den likviditetsindsprøjtning, der kom gennem tilbagebetalingsordningen for den erhvervsmæssige gæld, som regionerne og de lokale myndigheder havde akkumuleret inden 1. januar 2012 (27,4 mia. EUR eller 2,6 % af BNP). For så vidt går 2013 og 2014 forventes der i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 en mere drastisk afmatning i BNP i faste priser i 2013 og et mere dæmpet opsving i 2014. Dette indebærer et mere drastisk fald i den indenlandske efterspørgsel i begge årene og et længerevarende fald i beskæftigelsen. Forværrelsen i den makroøkonomiske prognose skyldes delvis, at der er taget hensyn til de yderligere konsolideringsforanstaltninger i budgetplanen for 2013-2014 og budgettet for 2013.

| (11) | Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 nåede det samlede offentlige underskud op på 10,6 % af BNP i 2012, hvilket skal sammenholdes med regeringens mål og målet for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud på 6,3 % af BNP og 9,4 % af BNP-resultatet i 2011. Hvis der justeres for kapitaloverførsler til banker (der anses for at være engangsforanstaltninger), bliver de tilsvarende underskud på 7,0 % og 9,0 % af BNP i henholdsvis 2012 og 2011. Faldet i den samlede saldo svarer til en forbedring af den primære saldo på 2,4 procentpoint (minus kapitaloverførsler til banker) set på baggrund af en økonomi i tilbagegang og en mindre skatteindbringende vækstsammensætning. Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 peger i retningen af en forbedring i det strukturelle underskud på 1,8 procentpoint i 2012, sammenlignet med henstillingens forbedring på 2,7 procentpoint. Hvis der korrigeres for nedjusteringen af de potentielle output siden Rådets sidste henstilling, forbliver den anslåede finanspolitiske indsats uændret. Den anslåede ændring i den strukturelle saldo blev dog også i høj grad påvirket af det uventede indtægtstab, der beløb sig til ca. 1,0 procentpoint. Samlet set ville den justerede finanspolitiske indsats, hvis disse virkninger tages i betragtning, stige til 2,9 procentpoint over den indsats, der blev anbefalet i Rådets henstilling af 10. juli 2012. Bortset fra rekapitaliseringsforanstaltningerne står budgetafvigelsen i 2012 i forbindelse med en kombination af, at indtægterne blev mindre end forventet (under hensyn til konsekvenserne af de diskretionære foranstaltninger og basiseffekten), og at der var et højere forbrug i produktionen og højere sociale overførsler. Den mindre skatteindbringende vækstsammensætning og en mere alvorlig forværring på arbejdsmarkedet indebar væsentlige fald i indtægterne, særligt i direkte og indirekte skatter, og højere sociale udgifter. Spanien vedtog betydelige konsolideringsforanstaltninger i 2012, der beløb sig til ca. 4 % af BNP, herunder ca. 1 1/2 % af BNP på indtægtssiden og 2 1/2 % af BNP på udgiftssiden. Disse foranstaltninger kompenserede også delvis for en underliggende forværring i den strukturelle balance på grund af stigende rentebetalinger og højere sociale overførsler. |
| --- | --- |

(11)

Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 nåede det samlede offentlige underskud op på 10,6 % af BNP i 2012, hvilket skal sammenholdes med regeringens mål og målet for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud på 6,3 % af BNP og 9,4 % af BNP-resultatet i 2011. Hvis der justeres for kapitaloverførsler til banker (der anses for at være engangsforanstaltninger), bliver de tilsvarende underskud på 7,0 % og 9,0 % af BNP i henholdsvis 2012 og 2011. Faldet i den samlede saldo svarer til en forbedring af den primære saldo på 2,4 procentpoint (minus kapitaloverførsler til banker) set på baggrund af en økonomi i tilbagegang og en mindre skatteindbringende vækstsammensætning. Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 peger i retningen af en forbedring i det strukturelle underskud på 1,8 procentpoint i 2012, sammenlignet med henstillingens forbedring på 2,7 procentpoint. Hvis der korrigeres for nedjusteringen af de potentielle output siden Rådets sidste henstilling, forbliver den anslåede finanspolitiske indsats uændret. Den anslåede ændring i den strukturelle saldo blev dog også i høj grad påvirket af det uventede indtægtstab, der beløb sig til ca. 1,0 procentpoint. Samlet set ville den justerede finanspolitiske indsats, hvis disse virkninger tages i betragtning, stige til 2,9 procentpoint over den indsats, der blev anbefalet i Rådets henstilling af 10. juli 2012. Bortset fra rekapitaliseringsforanstaltningerne står budgetafvigelsen i 2012 i forbindelse med en kombination af, at indtægterne blev mindre end forventet (under hensyn til konsekvenserne af de diskretionære foranstaltninger og basiseffekten), og at der var et højere forbrug i produktionen og højere sociale overførsler. Den mindre skatteindbringende vækstsammensætning og en mere alvorlig forværring på arbejdsmarkedet indebar væsentlige fald i indtægterne, særligt i direkte og indirekte skatter, og højere sociale udgifter. Spanien vedtog betydelige konsolideringsforanstaltninger i 2012, der beløb sig til ca. 4 % af BNP, herunder ca. 1 1/2 % af BNP på indtægtssiden og 2 1/2 % af BNP på udgiftssiden. Disse foranstaltninger kompenserede også delvis for en underliggende forværring i den strukturelle balance på grund af stigende rentebetalinger og højere sociale overførsler.

| (12) | For 2013 forventes det offentlige underskud ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 at falde til 6,5 % af BNP sammenlignet med målet om 4,5 % af BNP for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Den primære saldo forventes at forbedres med 4,5 procentpoint (0,9 procentpoint uden medregning af kapitaloverførsler til banker). Efter Rådets sidste henstilling fremlagde den spanske regering i august 2012 en flerårig budgetplan for 2013-2014, hvori den skitserede visse aspekter af konsolideringsstrategien på mellemlang sigt. I alt anslås de budgetmæssige konsekvenser af de diskretionære foranstaltninger i 2013 til ca. 1 % af BNP på udgiftssiden og ca. 1 1/2 % af BNP på indtægtssiden. Den forventede budgetafvigelse på ca. 2 % af BNP sammenlignet med målet for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud skyldes delvis, at udgangspunktet var værre. Den væsentligste faktor i afvigelsen er dog den ugunstige vækstsammensætning, hvor det private forbrug falder mere, og arbejdsmarkedet klarer sig værre, end forventet i Rådets henstilling af 10. juli 2012. I Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forventes det, at det strukturelle underskud vil nedbringes yderligere med 1,1 procentpoint i 2013, sammenlignet med henstillingens indsats på 2,5 procentpoint. Hvis der korrigeres for ændringen i den anslåede potentielle vækst og for de fald i indtægterne, der er blevet større end forventet, forbedres den anslåede finanspolitiske indsats med 1,4 procentpoint, så den justerede finanspolitiske indsats lander på 2,5 % af BNP på linje med den anbefalede indsats i Rådets henstilling af 10. juli 2012. I sit stabilitetsprogram for 2013 erklærede den spanske regering, at det var dens mål at opnå et samlet offentligt underskud på 6,3 % af BNP for 2013, idet dette skulle understøttes af yderligere konsolideringsforanstaltninger på ca. 3 mia. EUR (0,3 % af BNP), der stadig skal vedtages og gennemføres i år. |
| --- | --- |

(12)

For 2013 forventes det offentlige underskud ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 at falde til 6,5 % af BNP sammenlignet med målet om 4,5 % af BNP for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Den primære saldo forventes at forbedres med 4,5 procentpoint (0,9 procentpoint uden medregning af kapitaloverførsler til banker). Efter Rådets sidste henstilling fremlagde den spanske regering i august 2012 en flerårig budgetplan for 2013-2014, hvori den skitserede visse aspekter af konsolideringsstrategien på mellemlang sigt. I alt anslås de budgetmæssige konsekvenser af de diskretionære foranstaltninger i 2013 til ca. 1 % af BNP på udgiftssiden og ca. 1 1/2 % af BNP på indtægtssiden. Den forventede budgetafvigelse på ca. 2 % af BNP sammenlignet med målet for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud skyldes delvis, at udgangspunktet var værre. Den væsentligste faktor i afvigelsen er dog den ugunstige vækstsammensætning, hvor det private forbrug falder mere, og arbejdsmarkedet klarer sig værre, end forventet i Rådets henstilling af 10. juli 2012. I Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forventes det, at det strukturelle underskud vil nedbringes yderligere med 1,1 procentpoint i 2013, sammenlignet med henstillingens indsats på 2,5 procentpoint. Hvis der korrigeres for ændringen i den anslåede potentielle vækst og for de fald i indtægterne, der er blevet større end forventet, forbedres den anslåede finanspolitiske indsats med 1,4 procentpoint, så den justerede finanspolitiske indsats lander på 2,5 % af BNP på linje med den anbefalede indsats i Rådets henstilling af 10. juli 2012. I sit stabilitetsprogram for 2013 erklærede den spanske regering, at det var dens mål at opnå et samlet offentligt underskud på 6,3 % af BNP for 2013, idet dette skulle understøttes af yderligere konsolideringsforanstaltninger på ca. 3 mia. EUR (0,3 % af BNP), der stadig skal vedtages og gennemføres i år.

| (13) | For 2014 forventes det samlede underskud ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 at komme op på 7,0 % af BNP set i forhold til et mål for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud på 2,8 % af BNP. Det primære underskud ville øges med 0,4 % af BNP. Bortset fra basiseffekten afspejler den forventede afvigelse hovedsageligt, at de midlertidige foranstaltninger, der er truffet i de foregående år, er udløbet, og at de planlagte konsolideringsforanstaltninger for 2014 ikke var tilstrækkeligt præciseret i den flerårige budgetplan fra august 2012 til, at de kunne medtages i Kommissionens prognose. Derudover vil sammensætningen i den økonomiske vækst fortsat være meget lidt skatteindbringende, idet de sociale bidrag og indirekte skatter ikke stiger proportionalt med det nominelle BNP. Rentebetalingerne vil også fortsat stige på grund af en større gæld. Det strukturelle underskud forventes ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 at forværres med 1,1 procentpoint sammenlignet med henstillingens forbedring på 1,9 % af BNP. Hvis der korrigeres for ændringen i den anslåede potentielle vækst og uventede indtægtstab, øges forskellen yderligere med 0,2 procentpoint. |
| --- | --- |

(13)

For 2014 forventes det samlede underskud ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 at komme op på 7,0 % af BNP set i forhold til et mål for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud på 2,8 % af BNP. Det primære underskud ville øges med 0,4 % af BNP. Bortset fra basiseffekten afspejler den forventede afvigelse hovedsageligt, at de midlertidige foranstaltninger, der er truffet i de foregående år, er udløbet, og at de planlagte konsolideringsforanstaltninger for 2014 ikke var tilstrækkeligt præciseret i den flerårige budgetplan fra august 2012 til, at de kunne medtages i Kommissionens prognose. Derudover vil sammensætningen i den økonomiske vækst fortsat være meget lidt skatteindbringende, idet de sociale bidrag og indirekte skatter ikke stiger proportionalt med det nominelle BNP. Rentebetalingerne vil også fortsat stige på grund af en større gæld. Det strukturelle underskud forventes ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 at forværres med 1,1 procentpoint sammenlignet med henstillingens forbedring på 1,9 % af BNP. Hvis der korrigeres for ændringen i den anslåede potentielle vækst og uventede indtægtstab, øges forskellen yderligere med 0,2 procentpoint.

| (14) | For så vidt angår den finanspolitiske styring er der gjort store fremskridt med indberetning om gennemførelsen af budgettet under regeringsniveau. Bestemmelserne i loven om budgetstabilitet vedrørende de tidlige varslings- og korrektionsmekanismer, der skal begrænse afvigelser fra budgettet, har dog ikke været helt effektive, og gennemsigtigheden med hensyn til deres gennemførelse kunne forbedres. Trods fremskridt med hensyn til budgetindberetning på regionalt plan, ville det kræve mere omfattende, ensartet og rettidig indberetning af data, også af budgetplaner, som er samlet på statsbasis i overensstemmelse med det europæiske nationalregnskabssystem, hvis der skal opnås et højere niveau af finanspolitisk gennemsigtighed. Der er endnu ikke oprettet et finanspolitisk råd med fuld institutionelle og finansiel uafhængighed. |
| --- | --- |

(14)

For så vidt angår den finanspolitiske styring er der gjort store fremskridt med indberetning om gennemførelsen af budgettet under regeringsniveau. Bestemmelserne i loven om budgetstabilitet vedrørende de tidlige varslings- og korrektionsmekanismer, der skal begrænse afvigelser fra budgettet, har dog ikke været helt effektive, og gennemsigtigheden med hensyn til deres gennemførelse kunne forbedres. Trods fremskridt med hensyn til budgetindberetning på regionalt plan, ville det kræve mere omfattende, ensartet og rettidig indberetning af data, også af budgetplaner, som er samlet på statsbasis i overensstemmelse med det europæiske nationalregnskabssystem, hvis der skal opnås et højere niveau af finanspolitisk gennemsigtighed. Der er endnu ikke oprettet et finanspolitisk råd med fuld institutionelle og finansiel uafhængighed.

| (15) | Den samlede offentlige bruttogæld steg til ca. 84 % af BNP i 2012 sammenlignet med de 80,9 % af BNP, som forventedes i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Stigningen i gældskvoten skyldtes et underskud, der var højere end forventet, lavere vækst i det nominelle BNP, omkostningerne ved rekapitalisering af bankerne og betaling af den offentlige administrations udestående gæld. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forventes den offentlige bruttogældskvote at stige yderligere og komme op over 95 % i 2014, forudsat at der ikke sker nogen ændring i politikken, og den vil dermed overstige referenceværdien i traktaten i alle årene. |
| --- | --- |

(15)

Den samlede offentlige bruttogæld steg til ca. 84 % af BNP i 2012 sammenlignet med de 80,9 % af BNP, som forventedes i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Stigningen i gældskvoten skyldtes et underskud, der var højere end forventet, lavere vækst i det nominelle BNP, omkostningerne ved rekapitalisering af bankerne og betaling af den offentlige administrations udestående gæld. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forventes den offentlige bruttogældskvote at stige yderligere og komme op over 95 % i 2014, forudsat at der ikke sker nogen ændring i politikken, og den vil dermed overstige referenceværdien i traktaten i alle årene.

| (16) | Den 10. april 2013 konkluderede Kommissionen på grundlag af sin dybdegående undersøgelse af Spanien for 2013 under proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (4), at Spanien har uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Korrektionen af disse ubalancer, som er akkumuleret i opgangsårene, og særligt absorberingen af et særdeles højt niveau for privat gæld og udenlandsgæld, har betydelige negative konsekvenser for den økonomiske vækst, den finansielle stabilitet og de offentlige finanser. En holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store budgetunderskud på mellemlang sigt kræver, at der samtidig gøres fremskridt med korrektionen af makroøkonomiske ubalancer ved hjælp af strukturreformer, der kan sætte skub i vækst og beskæftigelse og mindske de strukturelle stivheder, der hæmmer tilpasningen af økonomien. |
| --- | --- |

(16)

Den 10. april 2013 konkluderede Kommissionen på grundlag af sin dybdegående undersøgelse af Spanien for 2013 under proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (4), at Spanien har uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer. Korrektionen af disse ubalancer, som er akkumuleret i opgangsårene, og særligt absorberingen af et særdeles højt niveau for privat gæld og udenlandsgæld, har betydelige negative konsekvenser for den økonomiske vækst, den finansielle stabilitet og de offentlige finanser. En holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store budgetunderskud på mellemlang sigt kræver, at der samtidig gøres fremskridt med korrektionen af makroøkonomiske ubalancer ved hjælp af strukturreformer, der kan sætte skub i vækst og beskæftigelse og mindske de strukturelle stivheder, der hæmmer tilpasningen af økonomien.

| (17) | Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 vil Spanien ikke nå de nominelle budgetmål, der er opstillet i Rådets henstilling af 10. juli 2012. Spanien har imidlertid foretaget en strukturel indsats i 2012 og 2013, som, når der henses til de uventede negative økonomiske forhold sammenlignet med, da Rådets henstilling blev udstedt, ligger på linje med Rådets henstilling af 10. juli 2012. Disse uventede negative økonomiske forhold har haft betydelige ugunstige virkninger på de offentlige finanser. Særligt har de væsentligt lavere skatteindtægter i forbindelse med, at der bliver genskabt balance i økonomien, idet der opnås en mindre skatteindbringende vækststruktur, og de dermed forbundne negative virkninger på indtægtselasticiteten ført til en betydelig forringelse i budgetsituationen. Derudover har den økonomiske recession påvirket beskæftigelsen yderst negativt, og arbejdsløsheden har udvist en skarp stigning. Under hensyn til alle disse faktorer i overensstemmelse med reglerne i stabilitets- og vækstpagten og ud fra hensynet til at korrigere de uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer med betydelige negative følger for de offentlige finanser må det konstateres, at det er berettiget at forlænge fristen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i Spanien med to år til 2016, i stedet for en etårig forlængelse, der forudset som reglen i stabilitets- og vækstpagten. |
| --- | --- |

(17)

Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 vil Spanien ikke nå de nominelle budgetmål, der er opstillet i Rådets henstilling af 10. juli 2012. Spanien har imidlertid foretaget en strukturel indsats i 2012 og 2013, som, når der henses til de uventede negative økonomiske forhold sammenlignet med, da Rådets henstilling blev udstedt, ligger på linje med Rådets henstilling af 10. juli 2012. Disse uventede negative økonomiske forhold har haft betydelige ugunstige virkninger på de offentlige finanser. Særligt har de væsentligt lavere skatteindtægter i forbindelse med, at der bliver genskabt balance i økonomien, idet der opnås en mindre skatteindbringende vækststruktur, og de dermed forbundne negative virkninger på indtægtselasticiteten ført til en betydelig forringelse i budgetsituationen. Derudover har den økonomiske recession påvirket beskæftigelsen yderst negativt, og arbejdsløsheden har udvist en skarp stigning. Under hensyn til alle disse faktorer i overensstemmelse med reglerne i stabilitets- og vækstpagten og ud fra hensynet til at korrigere de uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer med betydelige negative følger for de offentlige finanser må det konstateres, at det er berettiget at forlænge fristen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i Spanien med to år til 2016, i stedet for en etårig forlængelse, der forudset som reglen i stabilitets- og vækstpagten.

| (18) | På baggrund af den store uvished om den økonomiske og budgetmæssige udvikling bør budgetmålet for det sidste år i korrektionsperioden fastsættes på et niveau, der ligger klart under referenceværdien, så det sikres, at der opnås en effektiv og varig korrektion inden fristen. |
| --- | --- |

(18)

På baggrund af den store uvished om den økonomiske og budgetmæssige udvikling bør budgetmålet for det sidste år i korrektionsperioden fastsættes på et niveau, der ligger klart under referenceværdien, så det sikres, at der opnås en effektiv og varig korrektion inden fristen.

| (19) | De mellemliggende mål for det samlede underskud med henblik på at opnå korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016 fastsættes til 6,5 % af BNP for 2013, 5,8 % af BNP for 2014, 4,2 % af BNP for 2015 og 2,8 % af BNP for 2016. Hvis disse mål skal nås, skal der ske en årlig forbedring af den primære saldo (minus engangsforanstaltninger) på 1,3 % af BNP i gennemsnit i løbet af perioden 2013-16 og, når der tages udgangspunkt i Kommissionens prognose fra foråret 2013 forlænget til 2016, en forbedring af den strukturelle saldo på 1,1 % af BNP i 2013, 0,8 % af BNP i 2014, 0,8 % af BNP i 2015 og 1,2 % af BNP i 2016. Denne mere gradvise tilpasning tager hensyn til den nuværende vanskelige økonomiske situation og den aktuelle gennemgribende strukturelle omlægning af den spanske økonomi og vil skulle understøttes af ambitiøse strukturreformer. I så fald forventes den at støtte nedbringelsen af eksterne og interne makroøkonomiske ubalancer, afbøde de negative virkninger, som den finanspolitiske konsolidering på kort sigt har på den økonomiske vækst, samtidig med at den stadig stabiliserer og vender den opadgående tendens i den samlede offentlige gæld. |
| --- | --- |

(19)

De mellemliggende mål for det samlede underskud med henblik på at opnå korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016 fastsættes til 6,5 % af BNP for 2013, 5,8 % af BNP for 2014, 4,2 % af BNP for 2015 og 2,8 % af BNP for 2016. Hvis disse mål skal nås, skal der ske en årlig forbedring af den primære saldo (minus engangsforanstaltninger) på 1,3 % af BNP i gennemsnit i løbet af perioden 2013-16 og, når der tages udgangspunkt i Kommissionens prognose fra foråret 2013 forlænget til 2016, en forbedring af den strukturelle saldo på 1,1 % af BNP i 2013, 0,8 % af BNP i 2014, 0,8 % af BNP i 2015 og 1,2 % af BNP i 2016. Denne mere gradvise tilpasning tager hensyn til den nuværende vanskelige økonomiske situation og den aktuelle gennemgribende strukturelle omlægning af den spanske økonomi og vil skulle understøttes af ambitiøse strukturreformer. I så fald forventes den at støtte nedbringelsen af eksterne og interne makroøkonomiske ubalancer, afbøde de negative virkninger, som den finanspolitiske konsolidering på kort sigt har på den økonomiske vækst, samtidig med at den stadig stabiliserer og vender den opadgående tendens i den samlede offentlige gæld.

| (20) | Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forlænget til 2016, der bygger på en forudsætning om, at den samme politik fortsat følges, vil der ikke på nuværende tidspunkt være behov for yderligere foranstaltninger for at opnå henstillingens forbedring i den strukturelle saldo for 2013 (og det nye mål for underskuddet på 6,5 % af BNP), men budgetplanerne vil nøje skulle følges på alle niveauer af den offentlige forvaltning. Hvis underskuddet skal bringes ned under traktatens referenceværdi på en holdbar måde for perioden 2014-2016, vil det kræve omfattende strukturelle finanspolitiske foranstaltninger ud over dem, der allerede indgår i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013. Disse foranstaltninger, svarende til ca. 2 % af BNP i 2014, 1 % af BNP i 2015 og 1,5 % af BNP i 2016, bør tage hensyn til, at det er nødvendigt at kompensere for de negative anden runde-effekter, den negative vækst i potentielt output og stigende rentebetalinger samt højere sociale overførsler. |
| --- | --- |

(20)

Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forlænget til 2016, der bygger på en forudsætning om, at den samme politik fortsat følges, vil der ikke på nuværende tidspunkt være behov for yderligere foranstaltninger for at opnå henstillingens forbedring i den strukturelle saldo for 2013 (og det nye mål for underskuddet på 6,5 % af BNP), men budgetplanerne vil nøje skulle følges på alle niveauer af den offentlige forvaltning. Hvis underskuddet skal bringes ned under traktatens referenceværdi på en holdbar måde for perioden 2014-2016, vil det kræve omfattende strukturelle finanspolitiske foranstaltninger ud over dem, der allerede indgår i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013. Disse foranstaltninger, svarende til ca. 2 % af BNP i 2014, 1 % af BNP i 2015 og 1,5 % af BNP i 2016, bør tage hensyn til, at det er nødvendigt at kompensere for de negative anden runde-effekter, den negative vækst i potentielt output og stigende rentebetalinger samt højere sociale overførsler.

| (21) | Stabilitetsprogrammet for 2013 lægger en kurs for tilpasningen, der stort set svarer til korrektionerne af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016, med et mål for det samlede underskud på 6,3 % af BNP i 2013, 5,5 % i 2014, 4,1 % i 2015 og 2,7 % i 2016. For 2013 baseres målet på yderligere konsolideringsforanstaltninger på ca. 3 mia. EUR, der er indeholdt i programmet, men endnu ikke er præciseret fuldt ud. |
| --- | --- |

(21)

Stabilitetsprogrammet for 2013 lægger en kurs for tilpasningen, der stort set svarer til korrektionerne af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016, med et mål for det samlede underskud på 6,3 % af BNP i 2013, 5,5 % i 2014, 4,1 % i 2015 og 2,7 % i 2016. For 2013 baseres målet på yderligere konsolideringsforanstaltninger på ca. 3 mia. EUR, der er indeholdt i programmet, men endnu ikke er præciseret fuldt ud.

| (22) | Der bør træffes budgetkonsolideringsforanstaltninger med henblik på at sikre en varig forbedring af den offentlige saldo, samtidig med at den bør udformes med henblik på at højne kvaliteten i de offentlige finanser og styrke økonomiens vækstpotentiel. |
| --- | --- |

(22)

Der bør træffes budgetkonsolideringsforanstaltninger med henblik på at sikre en varig forbedring af den offentlige saldo, samtidig med at den bør udformes med henblik på at højne kvaliteten i de offentlige finanser og styrke økonomiens vækstpotentiel.

| (23) | Spanien står over for store risici for bæredygtigheden på mellemlang sigt og middelstore risici på lang sigt. Det ville medvirke til at begrænse disse risici, hvis der igen blev opnået en højere strukturel primær saldo på omkring de – 0.5% af BNP, som den i gennemsnit var i perioden 1998-2012. Reformen af førtidspensionsordningerne i 2013 forventes at bidrage til bæredygtigheden af den sociale sikringsordning på lang sigt. Det synes dog at være nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger til at holde væksten i alderdomsrelaterede udgifter nede, f.eks. gennem en passende regulering af den faktor for bæredygtighed, der er fastsat ved reformen af pensionsordningen fra 2011, herunder ved at bestemme, at pensionsalderen skal stige i takt med stigninger i den forventede levealder. |
| --- | --- |

(23)

Spanien står over for store risici for bæredygtigheden på mellemlang sigt og middelstore risici på lang sigt. Det ville medvirke til at begrænse disse risici, hvis der igen blev opnået en højere strukturel primær saldo på omkring de – 0.5% af BNP, som den i gennemsnit var i perioden 1998-2012. Reformen af førtidspensionsordningerne i 2013 forventes at bidrage til bæredygtigheden af den sociale sikringsordning på lang sigt. Det synes dog at være nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger til at holde væksten i alderdomsrelaterede udgifter nede, f.eks. gennem en passende regulering af den faktor for bæredygtighed, der er fastsat ved reformen af pensionsordningen fra 2011, herunder ved at bestemme, at pensionsalderen skal stige i takt med stigninger i den forventede levealder.

| (24) | Under hensyn til Spaniens decentraliserede offentlige finanser bør dets finanspolitiske tilpasning understøttes af en realistisk konsolideringsstrategi på middellang sigt, der omfatter i) en detaljeret flerårig budgetplan med nøjagtig præcisering af foranstaltningerne for 2014-2016, ii) yderligere styrkelse af effektiviteten i den institutionelle ramme (ved yderligere at øge gennemsigtigheden i forbindelse med gennemførelsen af loven om budgetstabilitet samt ved at oprette et uafhængigt skattepolitisk råd), iii) konkrete skridt til at styre det stigende strukturelle underskud i den sociale sikringsordning og iv) større vægt på, at konsolideringen skal være vækstvenlig (herunder ved, at der systematisk foretages en revidering af udgifter såvel som af skattesystemet). |
| --- | --- |

(24)

Under hensyn til Spaniens decentraliserede offentlige finanser bør dets finanspolitiske tilpasning understøttes af en realistisk konsolideringsstrategi på middellang sigt, der omfatter i) en detaljeret flerårig budgetplan med nøjagtig præcisering af foranstaltningerne for 2014-2016, ii) yderligere styrkelse af effektiviteten i den institutionelle ramme (ved yderligere at øge gennemsigtigheden i forbindelse med gennemførelsen af loven om budgetstabilitet samt ved at oprette et uafhængigt skattepolitisk råd), iii) konkrete skridt til at styre det stigende strukturelle underskud i den sociale sikringsordning og iv) større vægt på, at konsolideringen skal være vækstvenlig (herunder ved, at der systematisk foretages en revidering af udgifter såvel som af skattesystemet).

| (25) | Parallelt med de regelmæssige revisioner af den finansielle støtte fra den europæiske stabilitetsmekanisme til rekapitalisering af Spaniens finansielle institutioner (5) og som aftalt i aftalememorandummet, der blev undertegnet den 23. juli 2012, vil der kvartalsvis blive ført kontrol med, hvilke fremskridt der gøres med gennemførelsen af de tilsagn, Spanien har givet under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. |
| --- | --- |

(25)

Parallelt med de regelmæssige revisioner af den finansielle støtte fra den europæiske stabilitetsmekanisme til rekapitalisering af Spaniens finansielle institutioner (5) og som aftalt i aftalememorandummet, der blev undertegnet den 23. juli 2012, vil der kvartalsvis blive ført kontrol med, hvilke fremskridt der gøres med gennemførelsen af de tilsagn, Spanien har givet under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

| (26) | Spanien opfylder betingelserne for forlængelse af fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store offentlige underskud som omhandlet i artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1467/97 — |
| --- | --- |

(26)

Spanien opfylder betingelserne for forlængelse af fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store offentlige underskud som omhandlet i artikel 3, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1467/97 —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

| 1) | Spanien bør senest i 2016 bringe den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort budgetunderskud til ophør. |
| --- | --- |

1)

Spanien bør senest i 2016 bringe den nuværende situation med et uforholdsmæssigt stort budgetunderskud til ophør.

| 2) | Spanien bør nå et mål for det samlede underskud på 6,5 % af BNP i 2013, 5,8 % af BNP i 2014, 4,2 % af BNP i 2015 og 2,8 % af BNP i 2016, hvilket svarer til en forbedring af den strukturelle saldo på 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % og 1,2 % af BNP i hvert af årene 2013-2016 ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forlænget til 2016. |
| --- | --- |

2)

Spanien bør nå et mål for det samlede underskud på 6,5 % af BNP i 2013, 5,8 % af BNP i 2014, 4,2 % af BNP i 2015 og 2,8 % af BNP i 2016, hvilket svarer til en forbedring af den strukturelle saldo på 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % og 1,2 % af BNP i hvert af årene 2013-2016 ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 forlænget til 2016.

| 3) | Spanien bør gennemføre alle de foranstaltninger, der er vedtaget i budgetplanerne for 2013 på alle niveauer af den offentlige forvaltning og være klar til at træffe korrigerende foranstaltninger i tilfælde af afvigelser fra budgetplanerne. Myndighederne bør styrke budgetstrategien på middellang sigt med veldefinerede strukturelle foranstaltninger for årene 2014-2016, som er nødvendige for at opnå korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016. |
| --- | --- |

3)

Spanien bør gennemføre alle de foranstaltninger, der er vedtaget i budgetplanerne for 2013 på alle niveauer af den offentlige forvaltning og være klar til at træffe korrigerende foranstaltninger i tilfælde af afvigelser fra budgetplanerne. Myndighederne bør styrke budgetstrategien på middellang sigt med veldefinerede strukturelle foranstaltninger for årene 2014-2016, som er nødvendige for at opnå korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016.

| 4) | Rådet fastsætter den 1. oktober 2013 som frist for den spanske regering til at træffe virkningsfulde foranstaltninger og til i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, i forordning (EF) nr. 1467/97 at aflægge detaljeret rapport om den konsolideringsstrategi, som påtænkes anvendt til at nå målene. |
| --- | --- |

4)

Rådet fastsætter den 1. oktober 2013 som frist for den spanske regering til at træffe virkningsfulde foranstaltninger og til i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4a, i forordning (EF) nr. 1467/97 at aflægge detaljeret rapport om den konsolideringsstrategi, som påtænkes anvendt til at nå målene.

Endvidere bør Spanien

| a) | styrke effektiviteten i den institutionelle ramme ved yderligere at øge gennemsigtigheden i forbindelse med gennemførelsen af loven om budgetstabilitet samt ved at oprette et uafhængigt skattepolitisk råd, der kan foretage analyser og rådgive samt overvåge, at finanspolitikken følger de nationale finanspolitiske regler og Unionens finanspolitiske regler, |
| --- | --- |

a)

styrke effektiviteten i den institutionelle ramme ved yderligere at øge gennemsigtigheden i forbindelse med gennemførelsen af loven om budgetstabilitet samt ved at oprette et uafhængigt skattepolitisk råd, der kan foretage analyser og rådgive samt overvåge, at finanspolitikken følger de nationale finanspolitiske regler og Unionens finanspolitiske regler,

| b) | tage konkrete skridt til at styre det stigende strukturelle underskud i den sociale sikringsordning og |
| --- | --- |

b)

tage konkrete skridt til at styre det stigende strukturelle underskud i den sociale sikringsordning og

| c) | lægge større vægt på, at konsolideringen skal være vækstvenlig, herunder ved, at der systematisk foretages en revidering af udgifter såvel som af skattesystemet. |
| --- | --- |

c)

lægge større vægt på, at konsolideringen skal være vækstvenlig, herunder ved, at der systematisk foretages en revidering af udgifter såvel som af skattesystemet.

Herudover vil det for at sikre, at den finanspolitiske konsolideringsstrategi lykkes, være vigtigt at understøtte den finanspolitiske konsolidering med omfattende strukturreformer i overensstemmelse med Rådets henstillinger til Spanien inden for rammerne af det europæiske semester og proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer.

Denne henstilling er rettet til Kongeriget Spanien.

Udfærdiget i Luxembourg, den 21. juni 2013.

På Rådets vegne

M. NOONAN

Formand

---

(1)  Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud angående Spanien kan findes her: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

1

(2)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.

2

(3)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

3

(4)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/op134_en.htm

4

(5)  http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/spain/index_en.htm

5

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 26.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/9

---

Meddelelse i henhold til artikel 12, stk. 5, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92, om oplysninger fra medlemsstaternes toldmyndigheder om tarifering af varer i toldnomenklaturen

2013/C 180/03

En bindende tariferingsoplysning ophører med at være gyldig fra dags dato, hvis den ikke længere er forenelig med fortolkningen af toldnomenklaturen på grund af følgende internationale toldforanstaltninger:

De af Toldsamarbejdsrådet godkendte ændringer til de forklarende bemærkninger til Det Harmoniserede System og samlingen af tariferingsudtalelser (TSR-dokument NC1819 — referat af 50. session i Komitéen for Det Harmoniserede System):

ÆNDRINGER TIL DE FORKLARENDE BEMÆRKNINGER, DER SKAL FORETAGES I HENHOLD TIL ARTIKEL 8-PROCEDUREN I HS-KONVENTIONEN OG TARIFERINGSUDTALELSERNE FRA VERDENSTOLDORGANISATIONENS HS-KOMITÉ

(50. SESSION I HS-KOMITEEN I SEPTEMBER 2012)

DOKUMENT NC1819

Ændringer til de forklarende bemærkninger til nomenklaturen, der er knyttet som bilag til HS-konventionen

| 35.07 | L/5 |
| --- | --- |
| Kap. 40 — Almindelige bemærkninger | L/20 |
| 56.02 | L/20 |
| 56.03 | L/20 |
| 59.03 | L/20 |
| 59.06 | L/20 |
| 84.15 | L/8 |
| 84.35 | L/10 |
| 84.38 | L/10 |
| 84.73 | L/12 |
| 85.09 | L/10 |
| Kap. 87 — Almindelige bemærkninger | L/14 |
| 87.03 | L/16, L/21 |
| 87.04 | L/16 |
| 87.11 | L/16 |

35.07

L/5

Kap. 40 — Almindelige bemærkninger

L/20

56.02

L/20

56.03

L/20

59.03

L/20

59.06

L/20

84.15

L/8

84.35

L/10

84.38

L/10

84.73

L/12

85.09

L/10

Kap. 87 — Almindelige bemærkninger

L/14

87.03

L/16, L/21

87.04

L/16

87.11

L/16

Tariferingsudtalelser godkendt af HS-Komiteen

| 1704.90/9 | L/2 |
| --- | --- |
| 3004.90/2 | L/4 |
| 6304.91/2 | L/6 |
| 8415.10/1 | L/7 |
| 8419.89/3 | L/9 |
| 8471.30/2-3 | L/11 |
| 8523.51/4-5 | L/13 |
| 8704.21/2 | L/15 |
| 8704.31/4-5 | L/15 |
| 9018.90/2 | L/17 |

1704.90/9

L/2

3004.90/2

L/4

6304.91/2

L/6

8415.10/1

L/7

8419.89/3

L/9

8471.30/2-3

L/11

8523.51/4-5

L/13

8704.21/2

L/15

8704.31/4-5

L/15

9018.90/2

L/17

Oplysninger om indholdet af disse foranstaltninger kan fås ved henvendelse til Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Beskatning og Toldunion (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Bruxelles, Belgium) eller downloades fra generaldirektoratets websted:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

| 26.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/11

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6613 — Watson/Actavis)

(EØS-relevant tekst)

2013/C 180/04

Den 5. oktober 2012 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32012M6613. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32012M6613. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 26.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/12

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 25. juni 2013

om udnævnelse af et medlem af Revisionsretten

2013/C 180/05

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 286, stk. 2,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Mandatperioden for Ovidiu ISPIR udløber den 30. juni 2013. |
| --- | --- |

(1)

Mandatperioden for Ovidiu ISPIR udløber den 30. juni 2013.

| (2) | Der bør derfor foretages en nyudnævnelse — |
| --- | --- |

(2)

Der bør derfor foretages en nyudnævnelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

George PUFAN udnævnes til medlem af Revisionsretten for perioden fra den 1. juli 2013 til den 30. juni 2019.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 25. juni 2013.

På Rådets vegne

E. GILMORE

Formand

---

(1)  Udtalelse af 12. juni 2013 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

---

Europa-Kommissionen

| 26.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/13

---

Euroens vekselkurs (1)

25. juni 2013

2013/C 180/06

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3134 |
| JPY | japanske yen | 127,79 |
| DKK | danske kroner | 7,4593 |
| GBP | pund sterling | 0,84860 |
| SEK | svenske kroner | 8,7683 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2268 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,9800 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,788 |
| HUF | ungarske forint | 296,85 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7019 |
| PLN | polske zloty | 4,3190 |
| RON | rumænske leu | 4,4697 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,5315 |
| AUD | australske dollar | 1,4156 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3770 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,1876 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6939 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,6637 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 513,98 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 13,1090 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,0707 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4775 |
| IDR | indonesiske rupiah | 13 039,26 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,1799 |
| PHP | filippinske pesos | 56,825 |
| RUB | russiske rubler | 43,0380 |
| THB | thailandske bath | 40,650 |
| BRL | brasilianske real | 2,8989 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,2858 |
| INR | indiske rupee | 78,3770 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3134

JPY

japanske yen

127,79

DKK

danske kroner

7,4593

GBP

pund sterling

0,84860

SEK

svenske kroner

8,7683

CHF

schweiziske franc

1,2268

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,9800

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,788

HUF

ungarske forint

296,85

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7019

PLN

polske zloty

4,3190

RON

rumænske leu

4,4697

TRY

tyrkiske lira

2,5315

AUD

australske dollar

1,4156

CAD

canadiske dollar

1,3770

HKD

hongkongske dollar

10,1876

NZD

newzealandske dollar

1,6939

SGD

singaporeanske dollar

1,6637

KRW

sydkoreanske won

1 513,98

ZAR

sydafrikanske rand

13,1090

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,0707

HRK

kroatiske kuna

7,4775

IDR

indonesiske rupiah

13 039,26

MYR

malaysiske ringgit

4,1799

PHP

filippinske pesos

56,825

RUB

russiske rubler

43,0380

THB

thailandske bath

40,650

BRL

brasilianske real

2,8989

MXN

mexicanske pesos

17,2858

INR

indiske rupee

78,3770

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 26.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/14

---

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste

(EØS-relevant tekst)

2013/C 180/07

| Medlemsstat | Italien |
| --- | --- |
| Rute | Alghero-Rom Fiumicino og retur |
| Kontraktens løbetid | En periode på fire år fra 27. oktober 2013 |
| Frist for fremsættelse af bud | 2 måneder fra datoen for offentliggørelse af denne bekendtgørelse |
| Adresse, hvor udbudsteksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende det offentlige udbud og forpligtelsen til offentlig tjeneste stilles til rådighed | Yderligere oplysninger fås ved henvendelse til:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Via XXIX Novembre 41 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| Tlf. +39 0706067308 |
| Fax +39 0706067338 |
| E-mail: trasp.osp@regione.sardegna.it |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| http://www.mit.gov.it |

Medlemsstat

Italien

Rute

Alghero-Rom Fiumicino og retur

Kontraktens løbetid

En periode på fire år fra 27. oktober 2013

Frist for fremsættelse af bud

2 måneder fra datoen for offentliggørelse af denne bekendtgørelse

Adresse, hvor udbudsteksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende det offentlige udbud og forpligtelsen til offentlig tjeneste stilles til rådighed

Yderligere oplysninger fås ved henvendelse til:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Via XXIX Novembre 41

09123 Cagliari CA

ITALIA

Tlf. +39 0706067308

Fax +39 0706067338

E-mail: trasp.osp@regione.sardegna.it

Internet: http://www.regione.sardegna.it

http://www.mit.gov.it

---

| 26.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/15

---

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste

(EØS-relevant tekst)

2013/C 180/08

| Medlemsstat | Italien |
| --- | --- |
| Rute | Alghero-Milano Linate og retur |
| Kontraktens løbetid | For en periode på fire år fra den 27. oktober 2013 |
| Frist for fremsættelse af bud | 2 måneder fra datoen for offentliggørelse af denne bekendtgørelse |
| Adresse, hvor udbudsteksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende det offentlige udbud og forpligtelsen til offentlig tjeneste stilles til rådighed | Yderligere oplysninger fås ved henvendelse til:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Via XXIX Novembre 41 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| Tlf. +39 0706067308 |
| Fax +39 0706067338 |
| E-mail: trasp.osp@regione.sardegna.it |
| Internet: http://www.regione.sardegna.it |
| http://www.mit.gov.it |

Medlemsstat

Italien

Rute

Alghero-Milano Linate og retur

Kontraktens løbetid

For en periode på fire år fra den 27. oktober 2013

Frist for fremsættelse af bud

2 måneder fra datoen for offentliggørelse af denne bekendtgørelse

Adresse, hvor udbudsteksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende det offentlige udbud og forpligtelsen til offentlig tjeneste stilles til rådighed

Yderligere oplysninger fås ved henvendelse til:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Via XXIX Novembre 41

09123 Cagliari CA

ITALIA

Tlf. +39 0706067308

Fax +39 0706067338

E-mail: trasp.osp@regione.sardegna.it

Internet: http://www.regione.sardegna.it

http://www.mit.gov.it

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 26.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/16

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.6607 — US Airways/American Airlines)

(EØS-relevant tekst)

2013/C 180/09

| 1. | Den 18. juni 2013 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved US Airways Group (»US Airways«, USA) indgår en fuldstændig fusion med AMR Corporation (»AMR«, USA), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

1.

Den 18. juni 2013 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved US Airways Group (»US Airways«, USA) indgår en fuldstændig fusion med AMR Corporation (»AMR«, USA), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra a).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | US Airways: Kommercielt luftfartsselskab, der tilbyder ruteflyvning med passagerer og fragt |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

US Airways: Kommercielt luftfartsselskab, der tilbyder ruteflyvning med passagerer og fragt

| — | AMR: Ruteflyvning med passagerer og fragt under handelsbetegnelsen American Airlines. |
| --- | --- |

—

AMR: Ruteflyvning med passagerer og fragt under handelsbetegnelsen American Airlines.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6607 — US Airways/American Airlines sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.6607 — US Airways/American Airlines sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 26.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/17

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 180/10

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»PEMBROKESHIRE EARLIES«/»PEMBROKESHIRE EARLY POTATOES«

EF-Nr.: GB-PGI-0005-01087-29.01.2013

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse

»Pembrokeshire Earlies«/»Pembrokeshire Early Potatoes«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Det Forenede Kongerige

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

| Kategori 1.6 — | Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet. |
| --- | --- |

Kategori 1.6 —

Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet.

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes er betegnelsen for umodne kartofler af arten Solanum tuberosum, som hører til natskyggefamilien. De skal lægges, dyrkes og høstes i det afgrænsede område, storkommunen Pembrokeshire i West Wales.

Kartoflen er lille (15-70 mm i diameter) med rund eller oval form og blød skræl og har en karakteristisk kraftig frisk jord- og nøddeagtig smag og aroma. Den har en cremet tekstur og hvid til lysegul farve, som er ensartet i hele kartoflen. Knoldene lægges fra midten af februar hvert år (men det kan gøres så tidligt som sidst i januar på frostfri kystjorder) og høstes fra begyndelsen af maj til slutningen af juli. Dette er langt tidligere end i andre dele af Wales, fordi det varmere klima og de frugtbare, let bearbejdelige og veldrænede jorder i det angivne område betyder, at der er en mindre risiko for frost end andre steder inde i landet i Wales.

De unikke kvaliteter ved Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes skyldes det milde klima og de unikke jorder i Pembrokeshire, som gør det muligt at lægge, dyrke og høste kartoflerne tidligt på året. Deres korte vækstsæson og friskhed giver dem deres friske karakteristiske »jordagtige« smag af tidlig kartoffel.

Kartoflerne sælges enten i løs vægt eller emballeret i pakker med forskellig vægt afhængigt af kundekrav.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes skal lægges, dyrkes og høstes i det angivne område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Mærkningen skal indeholde enten betegnelsen »Pembrokeshire Early Potatoes« eller »Pembrokeshire Earlies«.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Storkommunen Pembrokeshire i West Wales.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Storkommunen Pembrokeshire er beliggende i den vestligste del af Wales og er omgivet af hav på tre sider. Pembrokeshire begunstiges af den varme, der frembringes af havet, som opvarmes af Den Nordatlantiske Strøm, der er fortsættelsen af Golfstrømmen. Golfstrømmen er en varm havstrøm, der holder Storbritanniens vestkyst varmere end østkysten. Det er havets varmevirkning og klimaets ensartethed som gør, at Pembrokeshires jorder opvarmes tidligere, og at storkommunen egner sig til produktion af tidlige kartofler. Klimaets varmevirkning minimerer også risikoen for frost, hvilket er meget vigtigt for at forhindre beskadigelse af den fremspirende afgrøde.

Jorden og klimaet i det angivne område er med til at sikre, at Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes har et godt omdømme. Det er disse jordbundsforhold og klimatiske forhold, som gør det muligt at dyrke og høste Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes tidligt på året. Den korte og tidlige vækstsæson frembringer en lille kartoffel med en frisk karakteristisk jordagtig smag og nøddeagtig aroma.

Geologisk består Pembrokeshire af umådeligt gamle klipper fra Prækambrium, Tidlig Palæozoikum og Sen Palæozoikum, der danner karakteristiske jordarter. De fleste Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes dyrkes i rød sandstensjord på sydvendte kystskråninger, som er naturligt frugtbare, let bearbejdelige og veldrænede og hurtigt opvarmes om foråret. Pembrokeshires tempererede klima og frugtbare jorder muliggør en gennemsnitlig vækstsæson på 9 måneder, som er længere og ligger tidligere end i andre dele af Wales. Jorden er stenet, og selv om større sten fjernes for at minimere beskadigelsen af knoldene, bidrager de tilbageværende mindre sten til jordens opvarmning ved at holde på jordens varme om natten.

5.2.   Produktets egenart

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes er karakteriseret ved og værdsat på grund af deres karakteristiske udseende og smag. Efterspørgslen efter dem og deres gode omdømme understøttes af det forhold, at de er de tidligste kartofler, der kan fås i Wales, og at deres udseende, smag og konsistens er karakteristiske.

Ved klargøringen af jorden efterlades mindre sten i jorden for at de kan bidrage til opvarmningen heraf, og når jordtemperaturen nærmer sig 10 °C, harves jorden kraftigt for at findele den yderligere og gøre den så fin og veldrænet som muligt. Jorden skubbes op, så der dannes rækker, der ligger over jordoverfladen, og kartoflerne lægges manuelt eller maskinelt. For at opnå hurtig vækst hyppes jord over kartoflerne til kammen er ca. 75 mm høj og således, at der er samme mængde jord nedenunder. Det at rækkerne ligger over jordoverfladen gør, at jorden hurtigere opvarmes, hvilket fremmer en hurtig fremspiring. Den lille knoldstørrelse af Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes ved høst nødvendiggør lægning i rækker, der ligger over jordoverfladen.

Knoldstørrelsen hos Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes er lille, fordi de høstes tidligt. De har en karakteristisk kraftig frisk jord- og nøddeagtig smag og aroma. I de første to uger af optagningsperioden er kartoflernes skræl blød og sart og kræver forsigtig håndtering. Kartoflerne tages op manuelt og sælges med jord på for at minimere beskadigelse. I løbet af vækstsæsonen hærdes kartoffelskrællen tilstrækkeligt til, at de forsigtigt kan tages op maskinelt, men på grund af kartoflernes unge bløde beskaffenhed skal maskinel optagning altid skal udføres med stor omhu.

Produktet Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes er velkendt og bredt anerkendt af fødevareindustrien både i Det Forenede Kongerige og resten af verden. Som kvalitetsprodukt anvendes de af mange stjernekokke og gastronomer, og de optræder regelmæssigt som navngivet produkt på deres menukort. Mange anerkendte restauratører og virksomheder inden for landbrugsfødevareindustrien foretrækker disse tidlige kartofler.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Efterspørgslen efter Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes og deres gode omdømme beror på, at de er de tidligste kartofler, der kan fås i Wales, og at de har en karakteristisk kraftig frisk jord- og nøddeagtig smag og aroma. Klimaet i det angivne område og den frugtbare, let bearbejdelige, veldrænede, stenede jord betyder, at jorden opvarmes hurtigere, hvilket gør det muligt for Pembrokeshire at have den tidligste og længste vækstsæson i Wales. Dette gør det muligt at lægge, dyrke og høste Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes tidligere end noget andet sted inde i landet i Wales. Muligheden for at høste Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes så tidligt efter lægning betyder, at deres organoleptiske egenskaber er kvalitativt forskellige fra de egenskaber, som er karakteristiske for modne knolde.

Hvad angår dyrkningen af disse tidlige kartofler, har dyrkere af Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes indgående kendskab til lokale karakteristika og særlige færdigheder, som er område- og afgrødespecifikke, udviklet gennem årene og videregivet fra generation til generation. Klargøringen af jorden er vigtig og indebærer, at små sten ofte efterlades i jorden med henblik på at bidrage til opvarmningen heraf. Det kræver færdigheder og erfaring hos dyrkerne at vide, hvornår de spirede læggekartofler er på det udviklingsstadium, hvor det er optimalt at lægge dem. Viden om, hvornår knoldene skal lægges for at maksimere udbyttet, forudsætter en »fornemmelse« for og forståelse af en kombination af faktorer som jordforhold, jordtemperatur og vejret. Desuden er det sådan, at Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes i den første del af høstperioden høstes manuelt (ikke maskinelt) og sælges med jord på for at beskytte kartoflernes bløde skræl.

Det angivne område har en historie, som er ensbetydende med tidlig kartoffelavl og understreger den økonomiske og kulturelle betydning af Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes for storkommunen Pembrokeshire. Redcliffe Salaman nævner i sin bog »The History and Social influence of the potato«, at kartoffelavl var udbredt i Pembrokeshire helt tilbage i 1776. Under Anden Verdenskrig blev der dyrket kartofler på et betydeligt areal i Pembrokeshire, og dyrkning af Pembrokeshire Early Potatoes havde fortsat stor betydning for den nuværende storkommune op gennem 1950'erne og har bevaret sin betydning frem til i dag. Der blev nedsat en gruppe til markedsføring af kartoflerne, Pembrokeshire Potato Marketing Group, i 1980'erne, og i 1995 blev der bygget et forarbejdningsanlæg, som nu sorterer og forarbejder Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes til samtlige markeder.

Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes er velkendt for deres kvalitet og bredt anerkendt af fødevareindustrien både lokalt i Pembrokeshire, i Wales, i Det Forenede Kongerige og i resten af verden. Som kvalitetsprodukt anvendes de af mange stjernekokke og gastronomer, og de optræder regelmæssigt som navngivet produkt på deres menukort som en regional specialitet. Selv om de kan tilberedes på mange forskellige måder, er det mest populært ganske enkelt at servere dem kogt med smør til, når de er nyoptaget. Anerkendte restauratører og virksomheder inden for landbrugsfødevareindustrien foretrækker disse tidlige kartofler.

Owen Hall, kok på Wolfscastle Hotel, Pembrokeshire, Wales

»... efter min mening har Pembrokeshire Earlies en unik smag på grund af den næringsrige jord i Pembrokeshire.«

I 2009 blev Pembrokeshire Earlies/Pembrokeshire Early Potatoes tildelt flere True Taste of Wales-præmier.

Henvisning til offentliggørelse af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/pembrokeshire-early-potatoes-pgi-120907.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Se fodnote 2.

---

| 26.6.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 180/21

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 180/11

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer
   (2)

»CORDERO SEGUREÑO«

EF Nr.: ES-PGI-0005-0871-01.04.2011

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse

»Cordero Segureño«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

| Klasse 1.1. | Kød (og slagteaffald), fersk |
| --- | --- |

Klasse 1.1.

Kød (og slagteaffald), fersk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Kød markedsført som hele eller halve slagtekroppe, som udskæringer med eller uden ben eller i detailsalgsenheder. Kødet kommer fra lam (både handyr og hundyr) med fædre og mødre af racen »Segureña«.

Slagtekroppene har følgende kendetegn:

| a) | hele slagtekroppens vægt, uden hoved og indvolde: 9-13 kg (efter nedkøling) |
| --- | --- |

a)

hele slagtekroppens vægt, uden hoved og indvolde: 9-13 kg (efter nedkøling)

| b) | præsentation: hel slagtekrop, uden hoved og indvolde, som har været underkastet slagtemæssig behandling og fejlfri afblødning. Klassificering af slagtekroppen: kategori B og C, af højeste kvalitet ifølge de europæiske bestemmelser om klassificering af slagtekroppe af får (forordning (EF) nr. 1249/2008) |
| --- | --- |

b)

præsentation: hel slagtekrop, uden hoved og indvolde, som har været underkastet slagtemæssig behandling og fejlfri afblødning. Klassificering af slagtekroppen: kategori B og C, af højeste kvalitet ifølge de europæiske bestemmelser om klassificering af slagtekroppe af får (forordning (EF) nr. 1249/2008)

| c) | slagtekroppens bygning: i overensstemmelse med type R og O ifølge de europæiske bestemmelser om klassificering af slagtekroppe af får (forordning (EF) nr. 1249/2008) |
| --- | --- |

c)

slagtekroppens bygning: i overensstemmelse med type R og O ifølge de europæiske bestemmelser om klassificering af slagtekroppe af får (forordning (EF) nr. 1249/2008)

| d) | fedt:






  — | slagtekroppens ydre fedtlag: værdier på mellem 2 og 3 ifølge de europæiske bestemmelser om klassificering af slagtekroppe af får (forordning (EF) nr. 1249/2008) |
| --- | --- | --- |

d)

fedt:

—

slagtekroppens ydre fedtlag: værdier på mellem 2 og 3 ifølge de europæiske bestemmelser om klassificering af slagtekroppe af får (forordning (EF) nr. 1249/2008)

| — | bækken- og nyretalg: mellem 1 og 2 for handyr og mellem 2 og 3 for hundyr ifølge de europæiske bestemmelser om klassificering af slagtekroppe af får (forordning (EF) nr. 1249/2008) |
| --- | --- |

—

bækken- og nyretalg: mellem 1 og 2 for handyr og mellem 2 og 3 for hundyr ifølge de europæiske bestemmelser om klassificering af slagtekroppe af får (forordning (EF) nr. 1249/2008)

| e) | kødet har en bleg lyserød eller lyserød farve. |
| --- | --- |

e)

kødet har en bleg lyserød eller lyserød farve.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Lammene fodres frem til slagtetidspunktet med modermælk tilsat fiberrige produkter og vegetabilske kosttilskud.

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Lammene fødes og opdrættes frem til slagtetidspunktet i det afgrænsede geografiske område. De kan slagtes og/eller opskæres på et hvilket som helst godkendt slagteri eller i en hvilken som helst godkendt opskæringshal.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler

Den beskyttede geografiske betegnelse »Cordero Segureño« omfatter et logo eller et særligt kendetegn, der gør det muligt at identificere alle de beskyttede produkter.

Det særlige kendetegn for den beskyttede geografiske betegnelse »Cordero Segureño« anbringes på de slagtekroppe, der lever op til de stillede krav, ved anvendelse af en kontinuerlig mærkningsordning til mærkning af de halve slagtekroppe, fra halsen til krydset, med konsumegnet blæk, der ikke kan fjernes. Slagtekroppene identificeres med en nummereret etiket, som placeres på en af bagenderne, og hvorpå er anført vægten og det særlige kendetegn for den beskyttede geografiske betegnelse.

Udskæringerne identificeres eller mærkes med en nummereret etiket, som omfatter det særlige kendetegn for den beskyttede geografiske betegnelse »Cordero Segureño«.

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det afgrænsede geografiske område for BGB, hvor fåreracen »Segureña« traditionelt anvendes til fremstilling af »Cordero Segureño«, ligger der, hvor provinserne Albacete, Almería, Granada, Jaén og Murcia løber sammen, i den østlige del af bjergkæden Cordilleras Béticas, og er kendetegnet ved en minimumshøjde på 500 m, som afgrænser området, da denne højde i vid udstrækning påvirker de agroklimatiske forhold og dermed produktionssystemet. Dette område omfatter i alt 144 kommuner, som hører til de ovennævnte provinser Albacete, Almería, Granada, Jaén og Murcia, der i det følgende er opdelt efter selvstyrende region, provins og distrikt (comarca):

| | Den selvstyrende region Andalusien: | Almería-provinsen: Comarca de Almanzora (13 kommuner), Comarca de Alto Nacimiento (6 kommuner), Comarca de Filabres-Alhamilla (8 kommuner), Comarca de Los Vélez (4 kommuner). |
| --- | --- | --- |

Den selvstyrende region Andalusien:

Almería-provinsen: Comarca de Almanzora (13 kommuner), Comarca de Alto Nacimiento (6 kommuner), Comarca de Filabres-Alhamilla (8 kommuner), Comarca de Los Vélez (4 kommuner).

| | Granada-provinsen: Comarca de Baza (8 kommuner), Comarca de Guadix (33 kommuner), Comarca de Huéscar (6 kommuner). |
| --- | --- |

Granada-provinsen: Comarca de Baza (8 kommuner), Comarca de Guadix (33 kommuner), Comarca de Huéscar (6 kommuner).

| | Jaén-provinsen: Comarca de El Condado (8 kommuner), Comarca de la Loma y las Villas (6 kommuner), Comarca Norte (3 kommuner), Comarca Sierra de Cazorla (9 kommuner), Comarca Sierra de Segura (13 kommuner). |
| --- | --- |

Jaén-provinsen: Comarca de El Condado (8 kommuner), Comarca de la Loma y las Villas (6 kommuner), Comarca Norte (3 kommuner), Comarca Sierra de Cazorla (9 kommuner), Comarca Sierra de Segura (13 kommuner).

| | Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha
  Albacete-provinsen: Comarca Sierra Segura (10 kommuner), Comarca Sierra Alcaraz (12 kommuner). |
| --- | --- |

Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

Albacete-provinsen: Comarca Sierra Segura (10 kommuner), Comarca Sierra Alcaraz (12 kommuner).

| | Den selvstyrende region Murcia:
  Murcia-provinsen: Comarca Noroeste (5 kommuner). |
| --- | --- |

Den selvstyrende region Murcia:

Murcia-provinsen: Comarca Noroeste (5 kommuner).

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Det vidtstrakte bjergområde med dets kuperede terræn, hvor ovennævnte provinser løber sammen, udgør produktionsområdet for får af racen »Segureña«, hvorfra stammer de slagtekroppe, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse. Det omfatter de områder, hvor kvæget traditionelt græssede, for at udnytte de midlertidige græsningsarealer. Dette område, der er kendetegnet ved en højde på 500 m, som nævnt ovenfor, har ensartede ortografiske kendetegn og klimatiske forhold, for så vidt angår det naturlige miljø, samt fælles produktionsmetoder, som bestemmes af denne højde, og som spiller en afgørende rolle for overholdelsen af produktets kvalitetsstandarder.

Det afgrænsede geografiske område, som defineret ovenfor, har følgende agroklimatiske forhold:

| — | vintertype ifølge Papadakis' agroklimatiske klassificering: Ci (citrusfrugter), av (varm havre) eller Av (kølig havre), hvilket er ensbetydende med: |
| --- | --- |

—

vintertype ifølge Papadakis' agroklimatiske klassificering: Ci (citrusfrugter), av (varm havre) eller Av (kølig havre), hvilket er ensbetydende med:

| — | en gennemsnitstemperatur for de absolutte minimumstemperaturer i den koldeste måned på mellem – 10 °C og 7 °C |
| --- | --- |

—

en gennemsnitstemperatur for de absolutte minimumstemperaturer i den koldeste måned på mellem – 10 °C og 7 °C

| — | en gennemsnitstemperatur for maksimumstemperaturerne i den koldeste måned på mellem 5 °C og 21 °C |
| --- | --- |

—

en gennemsnitstemperatur for maksimumstemperaturerne i den koldeste måned på mellem 5 °C og 21 °C

| — | en tør eller gold periode på fem måneder eller derunder |
| --- | --- |

—

en tør eller gold periode på fem måneder eller derunder

| — | en kold periode eller frostperiode på fem måneder eller derover. |
| --- | --- |

—

en kold periode eller frostperiode på fem måneder eller derover.

Med hensyn til de særlige kendetegn for den sydøstlige del af den spanske halvø medfører produktionsområdets høje beliggenhed særlige, meget strenge agroklimatiske forhold (svarende til klimaenheden Tierra Fría Baja i Papadakis' klassificering). Klimaet er typisk kontinentalt med kolde, hårde vintre og varme, tørre somre. Temperaturen svinger meget i løbet af et døgn, og nedbør er sjælden og uregelmæssig. De utilstrækkelige agronomiske forhold i den ofte ødelagte kalkholdige brunjord bestemmer varigheden af græsarealernes vækstperiode og reducerer denne til et kort tidsrum hvert år, idet disse græsarealer desuden har en lav produktivitet.

Disse særlige agroklimatiske forhold i det geografiske område har således gjort, at får, nærmere bestemt fåreracen »Segureña«, stort set er den eneste dyreart, der er i stand til at leve og blive produceret under disse betingelser. Denne lokale race, der oprindeligt stammer fra området, og som er kendetegnet ved sin hårdførhed, har gennemgået en lang række udviklingstrin for at kunne tilpasse sig og overleve i dette kuperede, barske miljø.

Som følge af områdets kendetegn har det med en særlig forvaltning været nødvendigt at tilpasse produktionssystemet for hunfår af racen »Segureña« til disse barske forhold. Hunfårene opdrættes i ekstensive eller halvekstensive driftssystemer. Der er tale om en blandet driftsmodel med hunfår/naturlig græsning og hunfår/korn, i hvilken de traditionelle metoder anvendes. De voksne dyr bliver på græs hele året og tilbringer natten i ly eller i visse tilfælde direkte ude på marken. Græsningen gør det muligt at udnytte den spontane lokale plantevækst i området og stubmarkerne med korn og foderbælgplanter og af og til de permanente vandede engarealer, hvorved produktionsområdets muligheder på de forskellige årstider udnyttes. Der kan i påkommende tilfælde anvendes kosttilskud som et supplement til græsningen. Kun enkelte brug benytter sig af »transterminancia« (græsningsskift over mellemlange afstande), som består i at flytte flokkene over længere afstande for at nå frem til de traditionelle områder med midlertidige græsningsarealer, som ligger i det geografiske område.

Det samme gælder det traditionelle system for lammeopdræt, som ligeledes er blevet bestemt af disse agroklimatiske forhold og adgangen til passende foderressourcer. Det betyder, at lammene skal opdrættes og fodres indendørs hele året rundt, uden deres mødre, mens disse indtager føde. Lammene fodres frem til slagtetidspunktet med modermælk, som udelukkende er beregnet til fodring af lam, tilsat fiberrige produkter og vegetabilske kosttilskud. Denne supplerende ordning er forbundet med store økonomiske omkostninger for producenterne, for så vidt angår fodringen af lammene, og det er grunden til, at slagtekroppene af »Cordero Segureño« kommer fra lam med lav levende vægt, hvilket gør det muligt at dække disse omkostninger.

5.2.   Produktets egenart

Det lammekød, der er beskyttet af BGB, kommer fra lam (både handyr og hundyr) med fædre og mødre, som udelukkende tilhører fåreracen »Segureña«.

Disse lam gør det traditionelt muligt at opnå yderst velbyggede slagtekroppe med en vægt på mellem 9 og 13 kg (kropsbygningsklasse R og O), hvis kød har en bleg lyserød eller lyserød farve, og som har et optimalt ydre fedtlag og en optimal fedtinfiltration.

Kødet er saftigt og mørt i kraft af den karakteristiske fedtinfiltration i musklerne hos disse dyr, og det hverken lugter eller smager af fedt som følge af dyrenes lave vægt på slagtetidspunktet.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Ansøgningen om anerkendelse af »Cordero Segureño« som BGB er berettiget i lyset af kødets særlige kendetegn.

Der kan konstateres en vis tidlig modning med hensyn til lammenes vækst som følge af den eksklusive indtagelse af deres mødres mælk, som udelukkende bruges til at fodre de små lam, hvilket gør det muligt at opnå yderst velbyggede slagtekroppe, idet lammenes oprindelige race udgør det bestemmende element for denne kropsbygning.

Forskellige faktorer, der er tæt forbundet med de agroklimatiske forhold i området, påvirker farven på kødet fra »Cordero Segureño«. Blandt disse finder man det obligatoriske opdræt af lammene indendørs hele året rundt og deres foder baseret på modermælk og fiberrige produkter, som ikke kommer fra græsningsarealerne. Det betyder, at slagtekroppene har en lav vægt på slagtetidspunktet, hvilket tilgodeser en bestemt type muskelfibre, som er fremherskende, og som giver kødet en bleg lyserød eller lyserød farve, der er kendetegnende for denne type lam, og ingen lugt eller smag af fedt.

Det samme gælder mængden og typen af fedt i slagtekroppene og kødet. Tykkelsen af det ydre fedtlag og bækken- og nyretalgen på slagtekroppene afhænger primært af slagtekroppenes vægt. Hvis slagtekroppenes vægt øges, bliver det ydre fedtlag tykkere, hvilket vil være mest fremtrædende i slagtekroppe af hunlam. Et andet element, der skal tages i betragtning, for så vidt angår fedttypen, er, at lammenes race, men også typen af muskelfibrene i musklen, sikrer en optimal fedtinfiltration i kødet, hvilket gør det saftigt og mørt.

Derfor er racen »Segureña« primært beregnet til produktion af kød. Den har gjort det muligt at opnå et lam, som giver en slagtekrop med højt udbytte, som ved den optimale slagtevægt giver kødet særlige kendetegn af høj kvalitet i forhold til andre lam i samme vægtklasse, og hvis kød forbrugerne sætter særdeles stor pris på.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3)).

http://www.magrama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/PLIEGO_IGP_cordero_segure%C3%B1o_11-10-12_tcm7-224398.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3)  Se fodnote 2.

---