# Europeiska unionens C 157/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.157.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 157 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången4 juni 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.157.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 157

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången4 juni 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 157/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6898 – RAG Stiftung/Evonik Industries) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 157/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6898 – RAG Stiftung/Evonik Industries) (
  1
  )

1

1

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 157/02 | Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,50 % den 1 juni 2013 – Eurons växelkurs | 2 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2013/C 157/02

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,50 % den 1 juni 2013 – Eurons växelkurs

2

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 157/03 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 3 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2013/C 157/04 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 4 |
| 2013/C 157/05 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 12 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2013/C 157/03

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

3

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2013/C 157/04

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

4

2013/C 157/05

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6898 – RAG Stiftung/Evonik Industries)

(Text av betydelse för EES)

2013/C 157/01

Kommissionen beslutade den 2 maj 2013 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på tyska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32013M6898. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32013M6898. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/2

---

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner (1):

0,50 % den 1 juni 2013

Eurons växelkurs (2)

3 juni 2013

2013/C 157/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3008 |
| JPY | japansk yen | 130,37 |
| DKK | dansk krona | 7,4542 |
| GBP | pund sterling | 0,85180 |
| SEK | svensk krona | 8,5723 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2456 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,5970 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,753 |
| HUF | ungersk forint | 295,40 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7015 |
| PLN | polsk zloty | 4,2666 |
| RON | rumänsk leu | 4,4080 |
| TRY | turkisk lira | 2,4605 |
| AUD | australisk dollar | 1,3457 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3455 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,0989 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6268 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6367 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 467,09 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,9658 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,9761 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5415 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 753,98 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,0312 |
| PHP | filippinsk peso | 54,709 |
| RUB | rysk rubel | 41,5710 |
| THB | thailändsk baht | 39,622 |
| BRL | brasiliansk real | 2,7752 |
| MXN | mexikansk peso | 16,5982 |
| INR | indisk rupie | 73,8140 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3008

JPY

japansk yen

130,37

DKK

dansk krona

7,4542

GBP

pund sterling

0,85180

SEK

svensk krona

8,5723

CHF

schweizisk franc

1,2456

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,5970

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,753

HUF

ungersk forint

295,40

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7015

PLN

polsk zloty

4,2666

RON

rumänsk leu

4,4080

TRY

turkisk lira

2,4605

AUD

australisk dollar

1,3457

CAD

kanadensisk dollar

1,3455

HKD

Hongkongdollar

10,0989

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6268

SGD

singaporiansk dollar

1,6367

KRW

sydkoreansk won

1 467,09

ZAR

sydafrikansk rand

12,9658

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,9761

HRK

kroatisk kuna

7,5415

IDR

indonesisk rupiah

12 753,98

MYR

malaysisk ringgit

4,0312

PHP

filippinsk peso

54,709

RUB

rysk rubel

41,5710

THB

thailändsk baht

39,622

BRL

brasiliansk real

2,7752

MXN

mexikansk peso

16,5982

INR

indisk rupie

73,8140

---

(1)  Räntesats vid den transaktion som närmast föregick det angivna datumet. Vid refinansieringstransaktioner till rörlig ränta är räntesatsen marginalräntesatsen.

(2)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 4.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/3

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2013/C 157/03

| 1. | Kommissionen mottog den 28 maj 2013 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget PAI partners SAS (PAI, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget R&R Ice Cream Sàrl (R&R Group, Luxemburg) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 28 maj 2013 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget PAI partners SAS (PAI, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget R&R Ice Cream Sàrl (R&R Group, Luxemburg) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | PAI: Riskkapitalfond som specialiserar sig på förvärv av medelstora till stora företag som har huvudkontor eller ledning i Europa, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

PAI: Riskkapitalfond som specialiserar sig på förvärv av medelstora till stora företag som har huvudkontor eller ledning i Europa,

| — | R&R Group: Tillverkning av glassprodukter. |
| --- | --- |

—

R&R Group: Tillverkning av glassprodukter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6942 – PAI Partners/R&R, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 4.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/4

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 157/04

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

ANSÖKAN OM ÄNDRING ENLIGT ARTIKEL 9

”DINDE DE BRESSE”

EG-nr: FR-PDO-0217-0144-08-04-2010

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen

| — |  | Produktens beteckning |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produktbeskrivning |
| — | ☒ | Geografiskt område |
| — |  | Bevis på ursprung |
| — | ☒ | Framställningsmetod |
| — | ☒ | Samband |
| — | ☒ | Märkning |
| — | ☒ | Nationella krav |
| — | ☒ | Annat (hänvisningar till kontrollorganen) |

—



Produktens beteckning

—

☒

Produktbeskrivning

—

☒

Geografiskt område

—



Bevis på ursprung

—

☒

Framställningsmetod

—

☒

Samband

—

☒

Märkning

—

☒

Nationella krav

—

☒

Annat (hänvisningar till kontrollorganen)

2.   Typ av ändring(ar)

| — |  | Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts |
| — |  | Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) |
| — |  | Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006) |

—



Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning

—

☒

Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts

—



Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006)

—



Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3.   Ändring(ar)

3.1   Rubriken ”Produktbeskrivning”

Produktbeskrivningen kompletteras med den totala uppfödningstiden, som fastställs till minst 28 veckor.

Maximal vikt för kalkonerna utgår.

”Dinde de Bresse” får saluföras endast i samband med jul och nyår. Det preciseras att denna period sträcker sig från den 1 november till den 31 januari beroende på när kalkonkycklingarna anländer till gården.

Det preciseras hur kalkonerna får presenteras: kalkonerna får saluföras ”utan inälvor”, ”färdig att tillagas” eller ”urtagen” med huvud och halsfjädrar. De ska uppfylla följande krav: de ska ha en god konformation och ett tjockt täckande fettlager samt en god köttansättning med utvecklade filéer. Skinnet ska vara tunt, helt, utan fjäderspolar, revor, blodutgjutningar eller missfärgningar.

3.2   Rubriken ”Geografiskt område”

Det preciseras vilka steg som måste äga rum i det geografiska området för ursprungsbeteckningen: kalkoner med skyddad ursprungsbeteckning ska födas upp, slaktas och beredas i det geografiska området. Beredningen av kalkonerna (slutplockning och rengöring av halsfjädrar) ska också utföras i det geografiska området av de aktörer som arbetar med produkten. Detta skede av beredningen, som är ett steg i klassificeringen av kalkonerna med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Dinde de Bresse”, är viktigt för att garantera produktens presentation och kvalitet.

Vidare har felaktigheter i förteckningen över kommuner korrigerats och en karta över det geografiska området för den skyddade ursprungsbeteckningen har fogats till specifikationerna.

3.3   Rubriken ”Framställningsmetod”

Preciseringar görs av de allmänna bestämmelserna om utfodringen av ”Dinde de Bresse”:

| — | Förbud införs mot genmodifierade grödor i all utfodring av ”Dinde de Bresse”, även under startperioden. Det är också förbjudet att odla genmodifierade sorter inom anläggningarna. |
| --- | --- |

—

Förbud införs mot genmodifierade grödor i all utfodring av ”Dinde de Bresse”, även under startperioden. Det är också förbjudet att odla genmodifierade sorter inom anläggningarna.

| — | I specifikationen föreskrivs en möjlighet att hålla kalkonerna inomhus i stallar vid exceptionella väderförhållanden (värmeböljor, stormar) för att de ska hålla sig friska under tillväxtperioden. |
| --- | --- |

—

I specifikationen föreskrivs en möjlighet att hålla kalkonerna inomhus i stallar vid exceptionella väderförhållanden (värmeböljor, stormar) för att de ska hålla sig friska under tillväxtperioden.

| — | Det införs en möjlighet att använda surgörande och renande medel (tillskott) i djurens dricksvatten. Dessa tillskott är avsedda att förebygga sjukdomar och garanterar en bättre hygien och kvalitet på det vatten som ges till kalkonerna. |
| --- | --- |

—

Det införs en möjlighet att använda surgörande och renande medel (tillskott) i djurens dricksvatten. Dessa tillskott är avsedda att förebygga sjukdomar och garanterar en bättre hygien och kvalitet på det vatten som ges till kalkonerna.

| — | Nedanstående preciseringar införs när det gäller fodrets sammansättning i olika skeden av uppfödningen: |
| --- | --- |

—

Nedanstående preciseringar införs när det gäller fodrets sammansättning i olika skeden av uppfödningen:

| — | Under startperioden: en lista införs med godkända kategorier av råvaror som får användas i startfodret samt preciseringar av sammansättningen hos startfodret, som är av högre kvalitet än standardfodret (procentandel spannmål och biprodukter samt användning av majs under den andra delen av startperioden). |
| --- | --- |

—

Under startperioden: en lista införs med godkända kategorier av råvaror som får användas i startfodret samt preciseringar av sammansättningen hos startfodret, som är av högre kvalitet än standardfodret (procentandel spannmål och biprodukter samt användning av majs under den andra delen av startperioden).

| — | När det gäller de mjölkprodukter som ges under tillväxtperioden fastställs en lägsta gräns för tillsättning av mjölkprodukter i pulverform i fodret (5 % av fodergivan). |
| --- | --- |

—

När det gäller de mjölkprodukter som ges under tillväxtperioden fastställs en lägsta gräns för tillsättning av mjölkprodukter i pulverform i fodret (5 % av fodergivan).

| — | Det preciseras att fodret under slutgödningsperioden ska utgöras av foder som traditionellt används för ”Dinde de Bresse”, dvs. tillväxtfoder som får kompletteras med ris eller potatis. |
| --- | --- |

—

Det preciseras att fodret under slutgödningsperioden ska utgöras av foder som traditionellt används för ”Dinde de Bresse”, dvs. tillväxtfoder som får kompletteras med ris eller potatis.

3.4   Rubriken ”Samband med det geografiska området”

Detta avsnitt har skrivits om för att understryka det geografiska områdets särdrag, produktens särdrag och sambandet med det geografiska området. Rubriken har lagts till i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel.

3.5   Rubriken ”Hänvisningar till kontrollorganen”

Denna del har uppdaterats med kontaktuppgifter till det certifieringsorgan som ansvarar för kontrollen av ursprungsbeteckningen.

3.6   Rubriken ”Märkning”

Preciseringar har införts av vilka uppgifter som ska finnas på identifikationsmärkena samt hur de ska tilldelas och anbringas, hur beteckningen ”Bresse” ska användas på följedokument och fakturor samt vilka uppgifter som ska finnas med på försegling och etikett.

3.7   Rubriken ”Nationella krav”

Till följd av att det nationella kontrollsystemet har gjorts om kompletteras specifikationen med en tabell som visar de viktigaste punkter som ska kontrolleras och hur de ska bedömas.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (3)

”DINDE DE BRESSE”

EG-nr: FR-PDO-0217-0144-08-04-2010

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning

”Dinde de Bresse”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.1 | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| --- | --- |

Klass 1.1

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

”Dinde de Bresse” hör till släktet Meleagris och arten Gallopavo dom. I vuxen ålder har kalkonerna följande särskilda egenskaper: svart fjäderdräkt, rött slör, tunna och helt släta svarta fötter, vitt skinn och kött.

Beteckningen avser kalkonhönor och kalkontuppar som är minst 28 veckor gamla och som saluförs uteslutande i samband med jul och nyår, dvs. mellan den 1 november och den 31 januari beroende på när kalkonkycklingarna anländer till gården.

Kalkonerna ska saluföras ”utan inälvor” och ska uppfylla följande krav: de ska ha en god konformation och ett tjockt täckande fettlager samt en god köttansättning med utvecklade filéer. Skinnet ska vara tunt, helt, utan fjäderspolar, revor, blodutgjutningar eller missfärgningar. Gödningen ska ha gjort att ryggraden inte syns och bröstbenet ska ha kvar sin naturliga form. Ben och vingar får inte vara brutna. De fjädrar som sitter kvar på halsen ska vara rena. Fötterna ska också vara helt rena.

Kalkonerna ska väga minst

| | 3 kg för kalkonhönor utan inälvor, |
| --- | --- |

3 kg för kalkonhönor utan inälvor,

| | 5,5 kg för kalkontuppar utan inälvor. |
| --- | --- |

5,5 kg för kalkontuppar utan inälvor.

Saluföring av presentationsformerna ”färdig att tillagas” och ”urtagen” med huvud och halsfjädrar tillåts på villkor att benen och vingarna inte tagits bort, med undantag för tårna.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Uppfödningen av ”Dinde de Bresse” sker i följande tre steg: startperiod, tillväxtperiod och slutgödning.

Under startperioden, som varar högst 10 veckor, utgörs fodret under periodens första del (från 0 till 28 dagar) av en foderblandning som består av minst 30 % spannmål och biprodukter av spannmål, och under periodens andra del (från 29 till 70 dagar) av en foderblandning som utgörs av minst 50 % spannmål och biprodukter av spannmål, varav 20 % ska utgöras av majs.

De råvaror som ingår i startfodret får komma från andra områden än det geografiska området. Startfodret utgörs uteslutande av vegetabilier, mjölkprodukter och mineraler:

| — | Spannmål samt produkter och biprodukter därav. |
| --- | --- |

—

Spannmål samt produkter och biprodukter därav.

| — | Oljehaltiga frön eller frukter samt produkter och biprodukter därav (när det gäller vegetabiliska oljor tillåts endast råolja och raffinerad olja). |
| --- | --- |

—

Oljehaltiga frön eller frukter samt produkter och biprodukter därav (när det gäller vegetabiliska oljor tillåts endast råolja och raffinerad olja).

| — | Frön från baljväxter samt produkter och biprodukter därav. |
| --- | --- |

—

Frön från baljväxter samt produkter och biprodukter därav.

| — | Rotknölar och rötter samt produkter och biprodukter därav: betor, potatis. |
| --- | --- |

—

Rotknölar och rötter samt produkter och biprodukter därav: betor, potatis.

| — | Andra frön och frukter samt produkter och biprodukter därav: druvor. |
| --- | --- |

—

Andra frön och frukter samt produkter och biprodukter därav: druvor.

| — | Vallfoder, inbegripet grovfoder: lusern och produkter därav. |
| --- | --- |

—

Vallfoder, inbegripet grovfoder: lusern och produkter därav.

| — | Andra växter samt produkter och biprodukter därav: sockerrörsmelass, socker, havsalger. |
| --- | --- |

—

Andra växter samt produkter och biprodukter därav: sockerrörsmelass, socker, havsalger.

| — | Mjölkprodukter: mjölk, kärnmjölk, vassle. |
| --- | --- |

—

Mjölkprodukter: mjölk, kärnmjölk, vassle.

| — | Mineraler: dikalciumfosfat, kalciumkarbonat, natriumbikarbonat, salt, magnesium. |
| --- | --- |

—

Mineraler: dikalciumfosfat, kalciumkarbonat, natriumbikarbonat, salt, magnesium.

Högsta tillåtna fetthalt i fodret är 6 %.

Under hela startperioden tillåts fodertillsatser i enlighet med gällande lagstiftning, dock med följande begränsningar:

| — | Tekniska tillsatser ur de funktionella grupperna emulgeringsmedel, stabiliseringsmedel, förtjockningsmedel och geleringsmedel är förbjudna. |
| --- | --- |

—

Tekniska tillsatser ur de funktionella grupperna emulgeringsmedel, stabiliseringsmedel, förtjockningsmedel och geleringsmedel är förbjudna.

Under tillväxtperioden, som är minst 15 veckor, består fodret, utöver det som kalkonerna själva hittar i gräshagarna, av spannmål som eventuellt kokats, krossats eller malts, men inte behandlats på annat sätt, samt mjölkprodukter. Majs ska utgöra minst 50 % av fodret. Mjölkprodukterna består av mjölk och biprodukter därav. De kan ges i flytande form eller som pulver och kan blandas med spannmålen. Om endast torrfoder används ska mjölkprodukter i pulverform utgöra minst 5 % av fodret. Under denna period kommer spannmålen uteslutande från det geografiska området för ursprungsbeteckningen, medan mjölkprodukterna får komma från andra områden.

Tillväxtperioden följs av en slutgödningsperiod på minst tre veckor som sker i övertäckta och stängda, lugna och välventilerade stallar. Under denna period utgörs fodret av tillväxtfoder enligt ovan. Det får kompletteras med ris och potatis, för vilka det inte finns några krav på geografiskt ursprung.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Kalkonerna föds upp, slaktas och bereds (slutplockning och rengöring av halsfjädrar) i det geografiska området.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

—

3.7   Särskilda regler för märkning

Endast kalkoner som är försedda med uppfödarens ring, förseglingen med märke och den etikett som fastställts av producentsammanslutningen får saluföras under den skyddade ursprungsbeteckningen ”Dinde de Bresse”.

Utöver märkningen av förpackningarna ska alla följedokument och fakturor vara försedda med namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen ”Dinde de Bresse” och texten ”skyddad ursprungsbeteckning” eller ”SUB”.

Utformning av identifikationsmärkena

Ringen får inte överlåtas. Den ska vara gjord av metall och ska förutom texten ”Bresse” vara försedd med uppfödarens identifikationsnummer.

Förseglingen får inte överlåtas. Den ska vara gjord av metall och utformad som en klammer med texten ”Bresse” och ska vara försedd med ett märke som innehåller

| — | beteckningen ”Dinde de Bresse”, |
| --- | --- |

—

beteckningen ”Dinde de Bresse”,

| — | texten ”SUB”. |
| --- | --- |

—

texten ”SUB”.

Etiketten ska innehålla

| — | beteckningen ”Dinde de Bresse” med bokstäver som är åtminstone lika stora som de största bokstäverna på etiketten, |
| --- | --- |

—

beteckningen ”Dinde de Bresse” med bokstäver som är åtminstone lika stora som de största bokstäverna på etiketten,

| — | EU:s symbol för skyddad ursprungsbeteckning, |
| --- | --- |

—

EU:s symbol för skyddad ursprungsbeteckning,

| — | texten ”skyddad ursprungsbeteckning” eller ”SUB”. |
| --- | --- |

—

texten ”skyddad ursprungsbeteckning” eller ”SUB”.

Regler för fastsättning av identifikationsmärkena

De olika identifikationsmärken som anges ovan tilldelas av producentsammanslutningen till de aktörer som följer specifikationerna.

Ringen sätts fast av uppfödaren på vänster fot innan kalkonerna lämnar anläggningen.

Förseglingen försedd med märke sätts fast ovanpå bröstbenet i samband med ursprungsklassificeringen innan kalkonerna skickas i väg.

Ringen och förseglingen får användas endast en gång och ska sättas fast omsorgsfullt så att de inte kan avlägsnas.

Etiketten fästs på bröstbenet vid den slutgiltiga ursprungsklassificeringen av kalkonerna.

Aktörerna skickar tillbaka oanvända ringar, förseglingar försedda med märken och etiketter till producentsammanslutningen.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet är begränsat till Bresse och utgörs av en kuperad slätt i den östra delen av floden Saônes mellersta avrinningsområde. Det omfattar delar av departementen Ain, Jura och Saône-et-Loire.

Kalkoner med den skyddade ursprungsbeteckningen ska födas upp, slaktas och beredas i det geografiska området, som omfattar följande kommuner eller kommundelar:

Departementet Ain (01): Alla kommuner i kantonerna Bâgé-le-Châtel, Bourg-en-Bresse-Est, Bourg-en-Bresse-Nord-Centre, Bourg-en-Bresse-Sud, Montrevel-en-Bresse, Péronnas, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Saint-Trivier-de-Courtes och Viriat.

Följande kommuner och kommundelar: Abergement-Clémenciat (delen norr om Châtillon), Beaupont, Bény, Biziat, Certines, Ceyzériat (delen väster om D52), Chanoz-Châtenay, Châtillon-sur-Chalaronne (nordvästra delen), Chaveyriat, Coligny (delen väster om N83/D52), Condeissiat, Courmangoux (delen väster om D52), Dompierre-sur-Chalaronne (delen norr om Chalaronne), Dompierre-sur-Veyle (delvis), Domsure, Druillat (delvis), Garnerans, Illiat, Jasseron (delen väster om D52), Marboz, Meillonnas (delen väster om D52), Mézériat, Neuville-les-Dames, Pirajoux, Pressiat (delen väster om D52), Saint-Didier-sur-Chalaronne (delen norr om Chalaronne), Saint-Etienne-du-Bois, Saint-Etienne-sur-Chalaronne (delen norr om Chalaronne), Saint-Julien-sur-Veyle, Saint-Martin-du-Mont (delen väster om D52), Salavre (delen väster om N83), Sulignat, Thoissey, Tossiat (delen väster om D52), La Tranclière, Treffort-Cuisiat (delen väster om D52), Verjon (delen väster om N83), Villemotier och Vonnas.

Departementet Jura (39): Följande kommuner och kommundelar: Annoire (söder om Doubs), Asnans-Beauvoisin (väster om D468), Augea (väster om N83), Balanod (väster om N83), Beaufort (väster om N83), Bletterans, Bois-de-Gand (västra delen), Bonnaud, Cezancey (väster om N83), Chaînée-des-Coupis (sydvästra delen), Chapelle-Voland, La Chassagne (söder om D468), Chaumergy (delvis), Chaussin (söder om D468), La Chaux-en-Bresse (väster om D95), Chazelles, Chêne-Sec, Chilly-le-Vignoble, Commenailles, Condamine, Cosges, Courlans, Courlaoux, Cousance (väster om N83), Cuisia (väster om N83), Desnes (västra delen), Digna (väster om N83), Les Essards-Taignevaux (väster om D468), Fontainebrux, Foulenay (delvis), Francheville (väster om D95 + söder om D468), Frébuans, Froideville (delvis), Gevingey (väster om N83), Les Hays, Larnaud, Longwy-sur-le-Doubs (delvis), Mallerey, Maynal (väster om N83), Messia-sur-Sorne (norr om N83), Montmorot (söder om N78 + väster om N83), Nanc-lès-Saint-Amour (väster om N83), Nance, Neublans-Abergement, Orbagnia (väster om N83), Petit-Noir (väster om Doubs), Relans, Les Repôts, Ruffey-sur-Seille (delvis), Rye (väster om D468), Sainte-Agnès (väster om N83), Saint-Amour (väster om N83), Saint-Jean-d’Etreux (väster om N83), Trenal, Vercia (väster om N83), Villevieux, Vincelles (väster om N83) och Vincent (väster om D95).

Departementet Saône-et-Loire (71): Alla kommuner i kantonerna Beaurepaire-en-Bresse, Cuisery, Louhans, Montpont-en-Bresse, Montret, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Germain-du-Plain och Saint-Martin-en-Bresse.

Följande kommuner och kommundelar: Authumes, Beauvernois, Bellevesvre, Chalon-sur-Saône (vänstra stranden), Champagnat (väster om N83), La Chapelle-Saint-Sauveur, Charrette-Varennes (delvis), Châtenoy-en-Bresse, La Chaux, Ciel, Condal, Cuiseaux (delvis), Dampierre-en-Bresse, Dommartin-les-Cuiseaux, Epervans, Flacey-en-Bresse, Fretterans (delvis), Frontenard, Frontenaud, Joudes (väster om N83), Lacrost, Lans, Lays-sur-le-Doubs (delvis), Longepierre (södra delen), Le Miroir, Montjay, Mouthier-en-Bresse, Navilly (söder om Doubs), Oslon, Pierre-de-Bresse, Pontoux, Préty, La Racineuse, Ratenelle, Romenay, Saint-Bonnet-en-Bresse, Saint-Marcel, Sermesse, Torpes, Tournus (delvis), Toutenant, La Truchère, Varennes-Saint-Sauveur, Verdun-sur-le-Doubs och Verjux.

I de kommuner där endast en del av kommunen ingår i det geografiska området fastställs gränsen för det geografiska området i grafiska dokument som har deponerats hos de berörda kommunernas förvaltningar.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Produktionsområdet för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Dinde de Bresse” grundar sig på det område som genom en expertbedömning 1936 fastställdes för erkännande av ursprungsbeteckningen ”Volaille de Bresse”. Området är mycket enhetligt och består av en kuperad slätt med skogsdungar och häckar som har bildats på periglaciala, geologiska avlagringar från plio-kvartär era, vilket har gett mycket lerhaltiga och ogenomsläppliga jordar. Matjordslagret utgörs i huvudsak av kiselhaltig lerjord med mycket små partiklar. Det innehåller sällan stenar eller kalksten. Klimatet påverkas starkt av havet och det regnar regelbundet under året. Under största delen av året är luftfuktigheten hög. Under vintern är nederbörden riklig och dimma förekommer ofta.

De geologiska, morfologiska och klimatologiska förhållandena är mycket gynnsamma för odling av vallgrödor och spannmål som kräver mycket vatten, t.ex. majs, som kom till Bresse i början av 1600-talet (endast lite drygt hundra år efter det att den först kommit till den andalusiska kusten). Majsen har spelat en avgörande roll för jordbruket i Bresse, som bas i människornas kost, men också i djurfodret, särskilt fjäderfäfodret. Majs är ett energirikt foder och möjliggjorde uppfödning av de feta fjäderfän som lade grunden för det goda anseende som ”Dinde de Bresse” erhållit. Kalkonen kom till Bresse i slutet av 1500-talet.

Jordbruksföretagen är små med mycket splittrade arealer och med fält som omgärdas av häckar och snår. Under århundraden har ett traditionellt blandjordbruk vuxit fram baserat på vallodling och spannmål samt uppfödning av fjäderfän och nötboskap (mjölkkor och dikor). I början av 1900-talet startade uppfödningen på gårdarna, som alla hade en flock kalkoner med svart fjäderdräkt och svarta fötter. Ännu i dag är det möjligt att föda upp en stor mängd kalkoner i frihet med användning av traditionell djurhållning, detta tack vare ängarna och häckarna samt avskildheten och avstånden mellan gårdarna i Bresse.

På dessa familjejordbruk ägnar uppfödarna en stor del av sin verksamhet åt gårdens egen försörjning. På de flesta jordbruksföretagen odlar uppfödarna sin egen spannmål (vete, korn, havre, majs etc.) som används som foder för kalkonerna, särskilt i tillväxt- och slutgödningsskedena. De underhåller hagarna genom att se till att vatten kan rinna bort (gräver rännor och diken), de klipper häckar och buskar och reparerar de stängslen som omger de stora arealerna och ser på så sätt till att uppfödningen i frihet kan fortsätta.

Vid uppfödningen av ”Dinde de Bresse” tas hänsyn till de särskilda egenskaperna hos denna stora fågel, som har viss flygförmåga och är mycket känslig för sjukdomar. Det är därför nödvändigt att ständigt övervaka flocken under alla skeden av djurens liv, från det att kalkonkycklingarna anländer till gården fram till slakten (hygienåtgärder för att förebygga sjukdomar, övervakning av klimatförhållandena, balansering av fodret i förhållande till djurets tillväxt och vad det själv kan hitta ute i hagarna, sammanhållning av flocken, åtgärder för att skydda mot rovdjur etc.).

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Uppfödningen av ”Dinde de Bresse” sker så nära naturen som möjligt och i takt med årstiderna för att den ska vara fullvuxen lagom till jul- och nyårshelgerna. ”Dinde de Bresse” skiljer sig genom sin mindre storlek från kalkoner som används för styckning.

”Dinde de Bresse” kännetecknas av ett den säljs färsk, inte djupfryst, samt av skinnets och köttets särskilda kvalitet: ett tunt och vitt skinn, vitt kött, utvecklade filéer och ett tjockt täckande fettlager, samt av de organoleptiska egenskaperna efter tillagning: ett mjukt, mycket saftigt och mycket smakrikt kött.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Blandjordbruket i Bresse, som vuxit fram som en direkt följd av den naturliga miljön, är den avgörande faktorn bakom uppfödningen av kalkoner i Bresse. Häckarna, snåren och skogarna som omger gårdarna skyddar djuren från blåst och är en källa till ett allsidigt foder. De fuktighetshållande jordarna gynnar förekomsten av blötdjur, maskar och larver i hagarna som ger kalkonerna de proteiner de behöver för sin långsamma tillväxt och för att få utvecklade filéer. Att jordarna inte innehåller någon kalk främjar en mindre storlek på djuren och en fin benbyggnad.

Uppfödningsmetoderna bygger på att djur som har de särskilda egenskaperna (vitt skinn och kött) väljs ut samt på traditionell foderhållning som innebär att kalkonerna själva hittar sin näring i gräshagarna (daggmaskar, gräs osv.). Detta foder kompletteras med spannmål som odlats i det geografiska området och med mjölkprodukter (utspädd mjölk, vassle, mjölkpulver, kärnmjölk etc.). Denna utfodring, särskilt tillgången till gräs, och den muskelträning som är möjlig tack vare det utrymme som djuren har att röra sig på, påverkar musklernas kontraktila egenskaper och deras innehåll av proteiner och enzymer. Energiomsättningen i muskeln bidrar i hög grad till köttets textur. Det höga näringsvärdet hos majsen, som utgör en viktig andel av fodret, möjliggör dessutom uppfödning av feta fjäderfän.

Under slutgödningen placeras kalkonerna i stallar där de under åtminstone tre veckor är skyddade mot ljus. Under denna period fäster uppfödarna särskild omsorg vid beredningen av fodret och ser till att ge kalkonerna såväl okokta som kokta frön av spannmål samt ris och potatis, som blandas i mjölkprodukterna, vilket ger ett för kalkonerna aptitligt blötfoder.

Efter flera veckor med denna särskilda diet är kalkonerna fysiskt helt fullvuxna och har förutom intramuskulärt fett även ett tjockt lager täckande fett. Den minskade muskelaktiviteten under perioden närmast före slakten spelar också en viktig roll för musklernas vattenhållande förmåga. Det jämnt insprängda fettet i musklerna och muskelns vattenhållande förmåga ger ett saftigt och mjukt kött, som är kvalitetsegenskaper som framträder efter tillagningen. Även innehållet av smakhöjande komponenter, dvs. vattenlösliga komponenter och lipider, garanterar via kemiska reaktioner vid tillagningen att köttet blir mycket smakrikt.

För att inte skada skinnet och för att bevara en uppsättning fjädrar nederst på halsen hanteras kalkonerna mycket varsamt vid slakten och plockningen (fullständig avblodning för att få djur med ett vackert vitt skinn och kött, omsorgsfull plockning för att undvika revor). Särskild omsorg ägnas åt beredningen av kalkonerna, varvid man bevarar fjädrarna på halsen. På ett för Bresse traditionellt vis läggs vissa kalkoner med ben och vingar tätt intill kroppen i ett tyg som sys samman så att djurets fett fördelas på lämpligt sätt. Detta är särskilt exklusiva produkter som säljs efter de fyra fjäderfätävlingarna ”Les glorieuses de Bresse”, som har anordnats varje år i december sedan 1862. Tävlingarna vittnar om uppfödarnas stolthet är över sin produkt och deras starka anknytning till denna prestigefyllda verksamhet.

”Dinde de Bresse” har en stark förankring i den lokala gastronomin. Den tillagas och främjas av de kändaste franska kockarna, som uppskattar dess smakkvaliteter.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCDindeDeBresse.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(4)  Se fotnot 3.

---

| 4.6.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 157/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 157/12

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 157/05

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (2)

”SLOVENSKI MED”

EG-nr: SL-PGI-0005-0801-10.03.2010

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning

”Slovenski med”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Slovenien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

| Klass 1.4. | Andra produkter från djur (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör etc.) |
| --- | --- |

Klass 1.4.

Andra produkter från djur (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

”Slovenski med” framställs i Republiken Slovenien. Följande får säljas med beteckningen ”Slovenski med”:

| — | akaciahonung |
| --- | --- |

—

akaciahonung

| — | lindhonung |
| --- | --- |

—

lindhonung

| — | kastanjehonung |
| --- | --- |

—

kastanjehonung

| — | ädelgranhonung |
| --- | --- |

—

ädelgranhonung

| — | granhonung |
| --- | --- |

—

granhonung

| — | blomsterhonung eller nektarhonung |
| --- | --- |

—

blomsterhonung eller nektarhonung

| — | skogshonung eller honung från honungsdagg |
| --- | --- |

—

skogshonung eller honung från honungsdagg

Organoleptiska egenskaper hos ”Slovenski med”:

Akaciahonung framställs huvudsakligen av nektar från robiniaträdet (Robinia pseudoacacia), även känt som falsk akacia. Färgen varierar från i stort sett färglös till halmgul. Honungen har en mycket svag och neutral doft av akaciablommor. Den har medelsöt till mycket söt smak och tämligen till mycket lång eftersmak. Aromen har kort till medellång varaktighet. Honungen har ofta en arom av ny honungskaka, färskt vax, akaciablommor, fruktträdsblommor, frukt som äpplen och päron och eventuellt vanilj, gräddkarameller, färskt smör och färsk halm. Honungen kristalliseras sällan.

Lindhonung framställs av nektar eller honungsdagg från bohuslind (Tilia platyphillos) eller skogslind (Tilia cordata). Lindhonung är ljusgul till ljust bärnstensfärgad med en grön skiftning. Den luktar av lindblommor och har frisk, medelstark till stark mentoldoft. Den har måttlig till stark smak av mentol. Aromen är mycket karakteristisk och frisk. Honungen har en arom av mentol, färska valnötter, örter och tillagade lindblommor samt en mild blomarom som är tämligen till mycket varaktig.

Kastanjehonung framställs huvudsakligen av nektar eller honungsdagg från äkta kastanj (Castanea sativa). Den är mörkbrun eller bärnstensfärgad med en röd skiftning. Honungen har mycket intensiv doft och smak. Kastanjehonung kännetecknas av en måttligt till mycket intensiv bitter smak. Aromen är mycket karakteristisk, skarp och kärv som hos bränt socker, sirap, rök, örter och malört, och har exceptionellt lång varaktighet med bitter eftersmak. Honungen kristalliseras sällan.

Ädelgranhonung framställs främst av honungsdagg från ädelgran (Abies alba). Den är gråbrun med en grön lyster. Doften är medelintensiv till mycket intensiv och påminner om mjölkpulver och kåda. Smaken och den mycket karakteristiska aromen är tämligen varaktiga. Aromen erinrar om mjölkpulver, kola, bränt socker, kåda, färskt barrträdsvirke, granskottssirap, rök, svart te med mjölk och örtkarameller. Den kristalliseras vanligen mycket långsamt.

Granhonung framställs huvudsakligen av honungsdagg från gran (Picea abies). Den har orangebrun till rödbrun färg och glänsande yta. Honungen är vanligen klar. Den är mycket elastisk och fastnar på tungan och i gommen. Doften är tämligen varaktig och eftersmaken kort till medellång. Aromen är tämligen varaktig och påminner om granskottssirap, kåda, örtkarameller, örtte, rostat kaffe, torkad frukt och kaffekarameller.

Blomsterhonung eller nektarhonung framställs huvudsakligen av nektar från flera olika växter och har därför varierande egenskaper. Färgen varierar från halmgul till brun. Doften är tämligen till mycket varaktig, liksom smaken. Den har kraftig, söt eftersmak. Aromen är friskt fruktig, blommig och tämligen till mycket varaktig. Den erinrar om blommor, färsk frukt, kompott, tillagad frukt, kola- och mjölkkarameller, brunt socker, kola och melass. Honungen kristalliseras snabbt.

Skogshonung eller honung från honungsdagg framställs främst av honungsdagg från ett antal olika växter. Den är ljusbrun till mörkbrun med en röd eller grön skiftning. Doften har kort till medellång varaktighet och eftersmaken är medellång till lång. Även aromen, som påminner om kåda, valnötter, hasselnötter, örter, malört, kola, melass, örtkarameller, torkad frukt och torkade päron, har medellång till lång varaktighet.

Fysikalisk-kemiska egenskaper hos ”Slovenski med”:

| Typ av honung
  Parameter | Akaciahonung | Lindhonung | Kastanjehonung | Ädelgranhonung | Granhonung | Blomsterhonung | Skogshonung |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vattenhalt | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % | < 18,6 % |
| HMF-halt | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg | < 15 mg/kg |
| Elektrisk konduktivitet | ≤ 0,3 mS/cm | 0,5–1,3 mS/cm | ≥ 0,9 mS/cm | > 0,8 mS/cm | ≥ 0,9 mS/cm | ≤ 0,8 mS/cm | ≥ 0,8 mS/cm |
| pH | 3,5–4,6 | 4,1–6,1 | 4,7–6,2 | 4,7–5,8 | 4,3–5,6 | 3,8–5,3 | 4,3–5,6 |
| Sackaroshalt | < 10 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g | < 5 g/100 g |

Typ av honung

Parameter

Akaciahonung

Lindhonung

Kastanjehonung

Ädelgranhonung

Granhonung

Blomsterhonung

Skogshonung

Vattenhalt

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

< 18,6 %

HMF-halt

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

< 15 mg/kg

Elektrisk konduktivitet

≤ 0,3 mS/cm

0,5–1,3 mS/cm

≥ 0,9 mS/cm

> 0,8 mS/cm

≥ 0,9 mS/cm

≤ 0,8 mS/cm

≥ 0,8 mS/cm

pH

3,5–4,6

4,1–6,1

4,7–6,2

4,7–5,8

4,3–5,6

3,8–5,3

4,3–5,6

Sackaroshalt

< 10 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

< 5 g/100 g

Pollenhalt hos ”Slovenski med”:

| Typ av honung
  Pollen | Akaciahonung | Lindhonung | Kastanjehonung | Ädelgranhonung | Granhonung | Blomsterhonung | Skogshonung |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Halt av respektive pollensort | > 7 % robinia-pollen (Robinia pseudoacacia – falsk akacia) | > 1 % lindpollen (Tilia sp.) | > 86 % kastanje-pollen (Castanea sativa) | — | — | innehåller ofta pollen från fruktträd, Castanea sativa, Acer sp., Trifolium repens och växter i familjen Asteraceae. | — |

Typ av honung

Pollen

Akaciahonung

Lindhonung

Kastanjehonung

Ädelgranhonung

Granhonung

Blomsterhonung

Skogshonung

Halt av respektive pollensort

> 7 % robinia-pollen (Robinia pseudoacacia – falsk akacia)

> 1 % lindpollen (Tilia sp.)

> 86 % kastanje-pollen (Castanea sativa)

—

—

innehåller ofta pollen från fruktträd, Castanea sativa, Acer sp., Trifolium repens och växter i familjen Asteraceae.

—

3.3   Råvaror

—

3.4   Foder

Bina utfodras inte omedelbart före och under draget. Under vintern utfodras de enbart med socker eller honung.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionen av ”Slovenski med” ska äga rum i det avgränsade geografiska området. Produktionen av ”Slovenski med” består av honungsframställning i stationära kupor, eller med hjälp av mobila kupor som flyttas inom det geografiska området, och utvinning av honungen genom centrifugering. Biodlingen följer principerna för god bihållningspraxis (hygienbestämmelserna för biodlingsområdet, som grundas på principerna i HACCP-systemet). Det är inte tillåtet att använda kemiska avskräckningsmedel för att lugna bina på grund av risken för att kemikalierester överförs till honungen. Att skatta honung från yngelkakor är inte tillåtet. Den honung som utvinns innehåller mindre än 18,6 % vatten. Den slungade honungen filtreras, och efter några dagar samlas även den honungen in. Vid filtreringen används filter som inte avlägsnar pollen. Det är inte tillåtet att torka honungen. Kristalliserad honung kan göras flytande genom uppvärmning, men bara till högst 40 °C så att inte honungens värmekänsliga beståndsdelar skadas (enzymer, hormoner). Det är inte tillåtet att göra honungen flytande genom uppvärmning med mikrovågor, eftersom mikrovågor förstör de biologiskt aktiva beståndsdelarna.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

”Slovenski med” får endast tappas och förpackas inom det avgränsade geografiska området. Det är det enda sättet att bevara honungens höga kvalitet och undvika förändringar av de fysikalisk-kemiska och organoleptiska egenskaperna, som kan inträffa om honungen transporteras långa sträckor. Omedelbart efter tappningen fästs locket på burken med en enhetlig etikett, så att burken inte kan öppnas utan att förseglingen bryts.

3.7   Särskilda regler för märkning

Märkningen av ”Slovenski med” som uppfyller kraven i produktspecifikationen ska inkludera den skyddade beteckningen och orden ”skyddad geografisk beteckning” samt uppgift om honungstyp och parti.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet för ”Slovenski med” är Republiken Sloveniens territorium.

5.   Samband med det geografiska området

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området

Slovenien ligger i Centraleuropa, där fyra stora europeiska geografiska zoner möts – Alperna, pannoniska bäckenet, dinariska höglandet och Medelhavet. Den geologiska mångfalden, terrängvariationerna och det faktum att landet sträcker sig över gränserna mellan fyra biogeografiska regioner resulterar i en rik flora och fauna, vilket i sin tur har gett upphov till en mängd olika honungstyper. Samspelet mellan submediterrant, kontinentalt och alpint klimat och terrängvariationen mellan lågländerna och de höga bergen innebär att draget för vissa växter äger rum vid olika tidpunkter i olika delar av Slovenien. Sloveniens rika flora återspeglar dessa särdrag.

Äkta kastanj (Castanea sativa Mill.) växer i alla varmare kuperade områden i Slovenien. Träd av denna art finns i hela Slovenien, i stora bestånd eller som enskilda individer. De förekommer ofta nära fält, fruktodlingar, vinodlingar och hus. De växer upp till 800 m över havsnivån. Träden ger timmer och frukt men är också mycket viktiga som biväxter. De blommar i juni och juli, vanligen under tre veckors tid. Bina hämtar kastanjepollen till kuporna där det ger välkommen näring senare under året när inget drag förekommer.

Krainerbiet/Carnicabiet (Apis mellifera carnica), som är inhemskt i Slovenien, har under tusentals år anpassat sig till de klimat- och dragförhållanden som är typiska för Slovenien. Slovenien är det enda EU-land som i anslutningsfördraget har förklarat sin avsikt att fortsätta vidta alla åtgärder som krävs för att säkra bevarandet av det inhemska krainerbiet i Slovenien. Syftet är att bevara det inhemska genetiska materialet och beståndet av det inhemska honungsbiet.

Mer är känt om den slovenska biodlingens historia från 1700-talet och framåt. Under den perioden satte särskilt tre framstående män – Anton Janša, Peter Pavel Glavar och Janez Anton Scopoli – sin prägel på den slovenska biodlingen. Anton Janša (1734–1773) är känd som den moderna biodlingens grundare. Han skrev två viktiga böcker på tyska: Abhandlung von Schwärmen der Bienen (Avhandling om bisvärmning) (1771) och Vollständige Lehre von der Bienenzucht (Fullständig handledning i biodling) (1775). Han var den första kejserligt utnämnda läraren i biodling för de flesta österrikiska förbundsländerna. Vid biodlingsskolan i Wien införde han också tekniken att flytta bina till platser som erbjuder ett gott drag för att få större mängder honung. Det var Peter Pavel Glavar (1721–1784) som först slog fast att unga jungfrudrottningar parar sig med flera drönare och inte bara en, och Janez Anton Scopoli (1723–1788) spred denna kunskap i biodlarvärlden. En artikel om bin publicerades också, tillsammans med en illustration, 1763 i hans Entomologia Carniolica, en uttömmande bok på latin som gavs ut i Wien.

Senare kombinerade Anton Žnideršič (1874–1947) de erfarenheter som gjorts av utländska biodlingsexperter och biodlare, särskilt Albertti, Gerstung och Preuss, med sina egna erfarenheter och utvecklade på så sätt AŽ-kupan (Albertti-Žnideršičev-kupan), som fortfarande är allra vanligast vid biodling i Slovenien.

Traditionen att flytta bina till olika platser finns fortfarande kvar i Slovenien. De biodlare som transporterar bina till platser med drag får vanligen både mer honung och större mångfald när det gäller sorter.

Slovenska biodlare organiserade sig tidigt i föreningar. Det första biodlarsamfundet bildades i Rodine pri Žirovnici 1781 och var föregångaren till de biodlarföreningar som grundades därefter. Den slovenska centrala biodlarföreningen för Kranjska, Štajerska (Steiermark), Koroška (Kärnten) och Primorska grundades i Ljubljana 1898 och började omedelbart ge ut sin tidskrift, Slovenski čebelar. Tidskriften utkommer än i dag.

Föreningarna har alltid strävat efter att utbilda biodlarna och införa god biodlingspraxis. Biodlarna måste följa specifika produktionsprocesser för att garantera de särskilda egenskaperna hos ”Slovenski med”. Slovenska biodlare har ständigt inhämtat de specifika kunskaper och metoder som möjliggör den höga kvaliteten hos ”Slovenski med”.

5.2   Specifika uppgifter om produkten

Den särskilda karaktären hos ”Slovenski med” hänger samman med pollenspektrumet, som återspeglar den karakteristiska floran i det område där ”Slovenski med” framställs. Här ingår pollen från äkta kastanj (Castanea sativa), som förekommer i de flesta prover av ”Slovenski med”. Dessa egenskaper skiljer ”Slovenski med” från andra honungssorter som framställs utanför Slovenien.

Mer än hälften av alla prover av ”Slovenski med” innehåller även pollen från Trifolium repens, Acer sp., Plantago sp., Fraxinus ornus, Salix sp., Tilia sp., växter i familjen Poaceae, Filipendula sp. och växter i familjerna Asteraceae och Apiaceae.

Andra utmärkande egenskaper hos ”Slovenski med” är de låga vatten- och HMF-halterna. ”Slovenski med” har en vattenhalt under 18,6 % och en HMF-halt på mindre än 15 mg/kg, och det är det som ger honungen dess särprägel. Dessa två kvalitetsparametrar skiljer bevisligen ”Slovenski med” från andra honungssorter som framställs i Slovenien.

Krainerbiet härstammar från Slovenien, och en av de särskilda egenskaperna hos ”Slovenski med” är därför att honungen kommer från ett område där biodlingen uteslutande baseras på användning av krainerbiet.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Slovenien är ett land med en rik tradition av biodling och framställning av honung av hög kvalitet, vilket framgår av punkt 5.1. Framgångsrik biodling i Slovenien har alltid utgått från en god kunskap om bin och innovativa biodlingsmetoder. Den är också avhängig av de biväxter som finns tillgängliga. I Slovenien är variationen stor tack vare den rika floran. Den erfarenhet av biodling och honungsproduktion som har byggts upp under många år förs vidare från generation till generation.

Eftersom äkta kastanj (Castanea sativa) är så vanligt förekommande i Slovenien innehåller de flesta prover av ”Slovenski med” pollen från den arten. För att utnyttja mångfalden av biväxter i Slovenien flyttar biodlarna sina bin runt landet, vilket ytterligare ökar sannolikheten för att pollen från äkta kastanj ska finnas i honungen.

Krainerbiet (Apis mellifera carnica), som fick sitt namn av August Pollmann 1879, har under tusentals år anpassat sig till de klimat- och dragförhållanden som är typiska för Slovenien. Krainerbiet är inhemskt i Slovenien och skyddas enligt djurskyddslagen (Sloveniens officiella tidning, nr 18/02). I artikel 68 definieras krainerbiet som en inhemsk ras, och artikel 70 innehåller bestämmelser om särskilt skydd för denna ras. Krainerbiets utmärkta egenskaper och dess anpassning till ett tempererat klimat har gjort det till en eftertraktad handelsvara. I andra länder förekommer andra biraser vid sidan av krainerbiet, men det är bara i Slovenien som enbart krainerbiet får användas för biodling.

De restriktioner som gäller för produktionen av ”Slovenski med” bidrar också till honungens särskilda egenskaper. Biodlarnas kompetens kommer också till uttryck vid bedömningen av den rätta tiden för att utvinna honungen. Baserat på den praxis och erfarenhet som förts vidare från generation till generation utvinns honungen när vattenhalten understiger 18,6 %.

Slovensk honung har alltid värderats högt av konsumenterna som ett högkvalitativt livsmedel från en känd källa. Önskan att erbjuda konsumenterna högkvalitativ honung var också skälet till att de slovenska biodlarna införde kontrollerad honungsproduktion 1999. Detta kräver omfattande kunskaper hos biodlarna. När det gäller att garantera högkvalitativ honung utgör de nämligen ett mycket viktigt led i produktionsprocessen, och honungens kvalitet kan bli lidande om arbetet inte utförs på rätt sätt.

”Slovenski med” har fått sitt höga anseende och sin framstående ställning genom deltagande vid olika internationella och nationella kongresser, utställningar, mässor, honungsdagar och barnbasarer, tack vare inslag i tv och radio och, sist men inte minst, genom omnämnanden i olika artiklar. Som exempel kan nämnas Ruralia Gorizia, en kongress som anordnades av tre länder (Slovenien, Italien och Österrike) i Italien 2002, Apimondia, det största internationella biodlarevenemanget (Ljubljana, 2003), den internationella honungsdaggskongressen i Chania (Kreta, 2009) och forumet Apimedica & Apiquality (Slovenien, 2010).

Den höga kvaliteten hos ”Slovenski med”, som håller världsklass, bevisas av de olika priser honungen har tilldelats vid globala, internationella och nationella tävlingar, t.ex. två medaljer och flera guldmedaljer vid den globala honungstävlingen Apimedica & Apiquality. Nyligen tilldelades ”Slovenski med” priser vid den internationella tävlingen för ekologisk honung BiolMiel 2011 i Italien. Där vann akacia- och skogshonungen guldmedaljer och kastanjehonungen kom på delad fjärdeplats av 170 honungsprover.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/SLOVENSKI_MED.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt förordning (EU) nr 1151/2012.

(3)  Se fotnot 2.

---