# Euroopa Liidu C 170/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.170.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 170 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide15. juuni 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.170.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 170

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide15. juuni 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu |
| 2013/C 170/01 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 4. aprill 2013, vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumentide kohta (ESRN/2013/1) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

2013/C 170/01

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 4. aprill 2013, vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumentide kohta (ESRN/2013/1)

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 170/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV) (
  1
  ) | 20 |
| 2013/C 170/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) (
  1
  ) | 20 |
| 2013/C 170/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne) (
  1
  ) | 21 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 170/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV) (
  1
  )

1

20

2013/C 170/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings) (
  1
  )

1

20

2013/C 170/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne) (
  1
  )

1

21

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 170/05 | Euro vahetuskurss | 22 |
| 2013/C 170/06 | Komisjoni rakendusotsus, 14. juuni 2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu teabepoliitika ja rahvusvaheliste organisatsioonide toetuse ning mitmesuguste toidu- ja söödaalaste ning taimetervist käsitlevate õigusaktide kohaldamise tagamiseks vajalike meetmetega seotud veterinaaria valdkonna meetmete rahastamist 2013. aastal | 23 |
| 2013/C 170/07 | Komisjoni rakendusotsus, 10. juuni 2013, aastaks 2013 kavandatud toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna koolitust käsitleva tööprogrammi rahastamise kohta programmi Parem koolitus ohutuma toidu nimel raames | 38 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 170/05

Euro vahetuskurss

22

2013/C 170/06

Komisjoni rakendusotsus, 14. juuni 2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu teabepoliitika ja rahvusvaheliste organisatsioonide toetuse ning mitmesuguste toidu- ja söödaalaste ning taimetervist käsitlevate õigusaktide kohaldamise tagamiseks vajalike meetmetega seotud veterinaaria valdkonna meetmete rahastamist 2013. aastal

23

2013/C 170/07

Komisjoni rakendusotsus, 10. juuni 2013, aastaks 2013 kavandatud toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna koolitust käsitleva tööprogrammi rahastamise kohta programmi Parem koolitus ohutuma toidu nimel raames

38

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 170/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 43 |
| 2013/C 170/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 44 |
| 2013/C 170/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  ) | 45 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 170/11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine | 46 |
| 2013/C 170/12 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine | 51 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 170/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

43

2013/C 170/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

44

2013/C 170/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd) (
  1
  )

1

45

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 170/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

46

2013/C 170/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

51

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2013/C 170/13 | Osalemiskutse (kandideerimiseks Euroopa Toiduohutusameti (Itaalia, Parma) teaduskomisjonide liikmete kohale) (viide: EFSA/E/2013/001) parandus (ELT C 107, 13.4.2013) | 55 |

Parandused

2013/C 170/13

Osalemiskutse (kandideerimiseks Euroopa Toiduohutusameti (Itaalia, Parma) teaduskomisjonide liikmete kohale) (viide: EFSA/E/2013/001) parandus (ELT C 107, 13.4.2013)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

| 15.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/1

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

4. aprill 2013,

vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumentide kohta

(ESRN/2013/1)

2013/C 170/01

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõike 2 punkte b, d ja f ning artikleid 16 ja 18,

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 20. jaanuari 2011. aasta otsust ESRN/2011/1, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord, (2) eelkõige selle artikli 15 lõike 3 punkti e ning artikleid 18 kuni 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | finantsstabiilsus on eeltingimus, et finantssüsteem saaks anda laenu ja toetada jätkusuutlikku majanduskasvu. Finantskriis on selgelt näidanud, et vajalik on makrotasandi usaldatavusjärelevalve, mis leevendaks ja väldiks finantssüsteemi süsteemseid riske. Käesoleva soovituse eesmärk on vajalike meetmete võtmine tulemusliku makrotasandi usaldatavusjärelevalve suunas liikumisel. |
| --- | --- |

(1)

finantsstabiilsus on eeltingimus, et finantssüsteem saaks anda laenu ja toetada jätkusuutlikku majanduskasvu. Finantskriis on selgelt näidanud, et vajalik on makrotasandi usaldatavusjärelevalve, mis leevendaks ja väldiks finantssüsteemi süsteemseid riske. Käesoleva soovituse eesmärk on vajalike meetmete võtmine tulemusliku makrotasandi usaldatavusjärelevalve suunas liikumisel.

| (2) | Vastupanuvõime süsteemsetele riskidele liidus sõltub toimiva makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika raamistiku loomisest mikrotasandi usaldatavusjärelevalve kõrvale. Käesolev soovitus täiendab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. detsembri 2011. aasta soovitust ESRN/2011/3 riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (3) ning käsitleb vahe-eesmärke ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumente. |
| --- | --- |

(2)

Vastupanuvõime süsteemsetele riskidele liidus sõltub toimiva makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika raamistiku loomisest mikrotasandi usaldatavusjärelevalve kõrvale. Käesolev soovitus täiendab Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 22. detsembri 2011. aasta soovitust ESRN/2011/3 riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (3) ning käsitleb vahe-eesmärke ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumente.

| (3) | Soovituse ESRN/2011/3 kohaselt peavad liikmesriigid määrama asutuse, kes tegeleb makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikaga. Samuti sätestab ettepandud uus raamistik krediidiasutuste makrotasandi usaldatavusnõuete kohta (edaspidi „CRD IV/CRR”) nõude, et liikmesriigid peavad määrama asutuse, kelle pädevusse kuuluks meetmete võtmine, mis hoiaks ära või leevendaks süsteemseid riske või makrotasandi usaldatavusriske, mis võiksid ohustada riigisisest finantsstabiilsust (4). |
| --- | --- |

(3)

Soovituse ESRN/2011/3 kohaselt peavad liikmesriigid määrama asutuse, kes tegeleb makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikaga. Samuti sätestab ettepandud uus raamistik krediidiasutuste makrotasandi usaldatavusnõuete kohta (edaspidi „CRD IV/CRR”) nõude, et liikmesriigid peavad määrama asutuse, kelle pädevusse kuuluks meetmete võtmine, mis hoiaks ära või leevendaks süsteemseid riske või makrotasandi usaldatavusriske, mis võiksid ohustada riigisisest finantsstabiilsust (4).

| (4) | Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk on finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupidavuse suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu. Soovitus ESRN/2011/3 osutab, et poliitika vahe-eesmärke võib määratleda, täpsustades lõppeesmärgile viivat tegevust. Vahe-eesmärkide määratlemine muudab makrotasandi usaldatavusnõuete poliitika paremini toimivaks, läbipaistvamaks ja paneb sellele aruandekohustuse ning annab majandusarvestusliku aluse instrumentide valikuks. |
| --- | --- |

(4)

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärk on finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupidavuse suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu. Soovitus ESRN/2011/3 osutab, et poliitika vahe-eesmärke võib määratleda, täpsustades lõppeesmärgile viivat tegevust. Vahe-eesmärkide määratlemine muudab makrotasandi usaldatavusnõuete poliitika paremini toimivaks, läbipaistvamaks ja paneb sellele aruandekohustuse ning annab majandusarvestusliku aluse instrumentide valikuks.

| (5) | Lisaks sõltub makrotasandi usaldatavusjärelevalve liidu poliitika tulemuslikkus makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kogumi loomisest, mida asjaomased makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused saaksid kohaldada, juhindudes näitajatest ja eksperthinnangutest. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused peaksid saama kasutada ühte või enamat instrumenti iga makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika vahe-eesmärgi kohta tulenevalt oma vahetust pädevustest või soovituste andmise pädevusest. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika karmistamise instrumente lõdvendatakse, kui seda peetakse finantstsükli stabiliseerimisel kohaseks. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumente võib kohaldada riskidele laiemalt või konkreetsele riskipositsioonile, näiteks riskipositsioonid konkreetsetes välisvaluutades. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks sõltub makrotasandi usaldatavusjärelevalve liidu poliitika tulemuslikkus makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kogumi loomisest, mida asjaomased makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused saaksid kohaldada, juhindudes näitajatest ja eksperthinnangutest. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused peaksid saama kasutada ühte või enamat instrumenti iga makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika vahe-eesmärgi kohta tulenevalt oma vahetust pädevustest või soovituste andmise pädevusest. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika karmistamise instrumente lõdvendatakse, kui seda peetakse finantstsükli stabiliseerimisel kohaseks. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumente võib kohaldada riskidele laiemalt või konkreetsele riskipositsioonile, näiteks riskipositsioonid konkreetsetes välisvaluutades.

| (6) | Oma 29. märtsi 2012. aasta kirjas nõukogule, Euroopa Komisjonile ja Euroopa Parlamendile esitas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) seisukoha makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste pädevuse kohta makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide rakendamisel kooskõlas CRD IV/CRRga. Eelkõige rõhutas ESRN, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel nii riigi kui ka liidu tasandil peab olema valikuvabadus ajutiselt karmistada esimese samba (Pillar I) mitmesuguste nõuete kalibreerimist ja nõuda täiendavat andmete esitamist. Need nõuded hõlmavad agregeeritud kapitali taseme, likviidsusnõuded ja piirangud suurele riskikontsentratsioonile ja finantsvõimendusele, samuti kapitalinõuded konkreetsetes sektorites, või käsitlevad pankade bilansside erinevate osade konkreetseid nõrku külgi. |
| --- | --- |

(6)

Oma 29. märtsi 2012. aasta kirjas nõukogule, Euroopa Komisjonile ja Euroopa Parlamendile esitas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) seisukoha makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste pädevuse kohta makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide rakendamisel kooskõlas CRD IV/CRRga. Eelkõige rõhutas ESRN, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel nii riigi kui ka liidu tasandil peab olema valikuvabadus ajutiselt karmistada esimese samba (Pillar I) mitmesuguste nõuete kalibreerimist ja nõuda täiendavat andmete esitamist. Need nõuded hõlmavad agregeeritud kapitali taseme, likviidsusnõuded ja piirangud suurele riskikontsentratsioonile ja finantsvõimendusele, samuti kapitalinõuded konkreetsetes sektorites, või käsitlevad pankade bilansside erinevate osade konkreetseid nõrku külgi.

| (7) | CRD IV/CRR fookus on pigem mikrotasandi usaldatavusel, kuid see näeb ette ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kogumi, mida makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused peavad teatavatel tingimustel kohaldama. Käesolevas soovituses esitatakse soovituslik nimekiri instrumentidest, mis hõlmavad CRD IV/CRRs ettenähtud instrumendid, kuid ei piirdu nendega; liikmesriigid peaksid määrama makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, kes järgiksid osutatud vahe-eesmärke. Samas ei piirata liikmesriikidel täiendavate instrumentide kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

CRD IV/CRR fookus on pigem mikrotasandi usaldatavusel, kuid see näeb ette ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kogumi, mida makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused peavad teatavatel tingimustel kohaldama. Käesolevas soovituses esitatakse soovituslik nimekiri instrumentidest, mis hõlmavad CRD IV/CRRs ettenähtud instrumendid, kuid ei piirdu nendega; liikmesriigid peaksid määrama makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, kes järgiksid osutatud vahe-eesmärke. Samas ei piirata liikmesriikidel täiendavate instrumentide kohaldamist.

| (8) | Lisaks peaksid makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused kujundama üldise poliitika strateegia makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamisel, et soodustada otsuste tegemist, teabevahetust ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika aruandekohustust. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks peaksid makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused kujundama üldise poliitika strateegia makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamisel, et soodustada otsuste tegemist, teabevahetust ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika aruandekohustust.

| (9) | Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika tulemuslikkus sõltub ka liikmesriikide vahelisest koordineerimisest seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamisega riikides. Kuigi makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikal on üldiselt positiivne piiriülene mõju, võib aega ajalt ette tulla ka negatiivset ülekandumist. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused peaksid hindama selliste positiivsete ja negatiivsete nakkuste kogumõju olulisust, mis kaitseb ka ühtset turgu. ESRN kaalub makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika võimalikku piiriülest nakkust, ilma et see mõjutaks asjakohaseid liidu õigussätteid, ja aitab nende küsimustega tegelemisel kaasa kohasele koordineerimisraamistikule. |
| --- | --- |

(9)

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika tulemuslikkus sõltub ka liikmesriikide vahelisest koordineerimisest seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamisega riikides. Kuigi makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitikal on üldiselt positiivne piiriülene mõju, võib aega ajalt ette tulla ka negatiivset ülekandumist. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused peaksid hindama selliste positiivsete ja negatiivsete nakkuste kogumõju olulisust, mis kaitseb ka ühtset turgu. ESRN kaalub makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika võimalikku piiriülest nakkust, ilma et see mõjutaks asjakohaseid liidu õigussätteid, ja aitab nende küsimustega tegelemisel kaasa kohasele koordineerimisraamistikule.

| (10) | Aja möödumisel, kui asutustel selgub erinevate makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide tulemuslikkus, võib poliitika vahe-eesmärgid ja/või makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumendid läbi vaadata, võttes arvesse ka võimalikke uusi riske finantsstabiilsusele. Seega on vajalik kujundatud poliitika vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide piisavuse perioodiline hindamine. |
| --- | --- |

(10)

Aja möödumisel, kui asutustel selgub erinevate makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide tulemuslikkus, võib poliitika vahe-eesmärgid ja/või makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumendid läbi vaadata, võttes arvesse ka võimalikke uusi riske finantsstabiilsusele. Seega on vajalik kujundatud poliitika vahe-eesmärkide ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide piisavuse perioodiline hindamine.

| (11) | Praegust ja ettepandud liidu seadusraamistikku iseloomustab kompleksne ja mitmekülgne makrotasandi usaldatavusjärelevalve sätete kogum, mida tulevaste läbivaatustega saaks teha lihtsamaks ja suurendada üldist kooskõla. Liidu institutsioonid võiksid kaaluda ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide lisamist seadustesse muudes finantssektori valdkondades peale panganduse. |
| --- | --- |

(11)

Praegust ja ettepandud liidu seadusraamistikku iseloomustab kompleksne ja mitmekülgne makrotasandi usaldatavusjärelevalve sätete kogum, mida tulevaste läbivaatustega saaks teha lihtsamaks ja suurendada üldist kooskõla. Liidu institutsioonid võiksid kaaluda ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide lisamist seadustesse muudes finantssektori valdkondades peale panganduse.

| (12) | Et saavutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide ühetaoline kohaldamine ja tagada makrotasandi usaldatavusjärelevalve liidus tervikuna, võib ESRN kaaluda tulevikus soovituste andmist makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamisel. |
| --- | --- |

(12)

Et saavutada makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide ühetaoline kohaldamine ja tagada makrotasandi usaldatavusjärelevalve liidus tervikuna, võib ESRN kaaluda tulevikus soovituste andmist makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamisel.

| (13) | Poliitika kujundajad Euroopas ja väljaspool hindavad veelgi suurema kogumi võimalike instrumentide eeliseid ja puudusi, mis hoiaksid ära või leevendaksid süsteemseid riske; samuti seadusreforme seoses finantssüsteemi ringkaitse riskiga. ESRN jätkab makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika raames arutatavate muude instrumentide tulemuslikkuse ja tõhususe analüüsi. |
| --- | --- |

(13)

Poliitika kujundajad Euroopas ja väljaspool hindavad veelgi suurema kogumi võimalike instrumentide eeliseid ja puudusi, mis hoiaksid ära või leevendaksid süsteemseid riske; samuti seadusreforme seoses finantssüsteemi ringkaitse riskiga. ESRN jätkab makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika raames arutatavate muude instrumentide tulemuslikkuse ja tõhususe analüüsi.

| (14) | Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega luuakse ühtne järelevalvemehhanism, (5) mille nõukogu 12. detsembril 2012 kokku leppis, annab EKP-le pädevuse kohaldada vajaduse korral kapitalipuhvri nõudeid, mis on suuremad osalevate liikmesriikide pädevate või määratud asutuste poolt kohaldatavatest, ning kohaldada süsteemsete riskidega või makrotasandi usaldatavusjärelevalve jaoks oluliste riskidega seotud rangemaid meetmeid CRD IV/CRR raamistikus sätestatud korras ja liidu õiguses sätestatud juhtudel. ESRN soovib teha koostööd ühtses järelevalvemehhanismis osaleva EKPga ja riikide pädevate asutustega, samuti Euroopa järelevalveasutuste ja teiste ESRNi liikmetega ühtse makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika teostamiseks liidus. |
| --- | --- |

(14)

Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega luuakse ühtne järelevalvemehhanism, (5) mille nõukogu 12. detsembril 2012 kokku leppis, annab EKP-le pädevuse kohaldada vajaduse korral kapitalipuhvri nõudeid, mis on suuremad osalevate liikmesriikide pädevate või määratud asutuste poolt kohaldatavatest, ning kohaldada süsteemsete riskidega või makrotasandi usaldatavusjärelevalve jaoks oluliste riskidega seotud rangemaid meetmeid CRD IV/CRR raamistikus sätestatud korras ja liidu õiguses sätestatud juhtudel. ESRN soovib teha koostööd ühtses järelevalvemehhanismis osaleva EKPga ja riikide pädevate asutustega, samuti Euroopa järelevalveasutuste ja teiste ESRNi liikmetega ühtse makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika teostamiseks liidus.

| (15) | Käesolev soovitus ei mõjuta liidu keskpankade rahapoliitika ja järelevaatamispädevust seoses makse- ja arveldusinfrastruktuuridega. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev soovitus ei mõjuta liidu keskpankade rahapoliitika ja järelevaatamispädevust seoses makse- ja arveldusinfrastruktuuridega.

| (16) | ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist, |
| --- | --- |

(16)

ESRNi soovitused avaldatakse pärast Euroopa Liidu Nõukogule haldusnõukogu kavatsusest teatamist ja nõukogule vastamise võimaluse andmist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1.   JAGU

SOOVITUSED

Soovitus A –   vahe-eesmärkide määratlemine

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel soovitatakse

| 1) | määratleda ja teostada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika vahe-eesmärgid oma riigi finantssüsteemis tervikuna. Need vahe-eesmärgid on tegevuskava makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärgi suhtes, mis on finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupidavuse suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu. See tähendab muuhulgas instrumentide lõdvendamist, mida varem kasutati makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika karmistamiseks; |
| --- | --- |

1)

määratleda ja teostada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika vahe-eesmärgid oma riigi finantssüsteemis tervikuna. Need vahe-eesmärgid on tegevuskava makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärgi suhtes, mis on finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupidavuse suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, mis tagab finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu. See tähendab muuhulgas instrumentide lõdvendamist, mida varem kasutati makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika karmistamiseks;

| 2) | need poliitika vahe-eesmärgid peaksid hõlmama järgmist:






  a) | ülemäärase laenukasvu ja finantsvõimenduse leevendamine ja vältimine; |
| --- | --- | --- |

2)

need poliitika vahe-eesmärgid peaksid hõlmama järgmist:

a)

ülemäärase laenukasvu ja finantsvõimenduse leevendamine ja vältimine;

| b) | tähtaegade ülemäärase mittevastavuse ja turu mittelikviidsuse leevendamine ja vältimine; |
| --- | --- |

b)

tähtaegade ülemäärase mittevastavuse ja turu mittelikviidsuse leevendamine ja vältimine;

| c) | otsese ja kaudse riskikontsentratsiooni piiramine; |
| --- | --- |

c)

otsese ja kaudse riskikontsentratsiooni piiramine;

| d) | ebakõlaliste huvide süsteemse mõju piiramine, võttes arvesse moraaliriski vähendamist; |
| --- | --- |

d)

ebakõlaliste huvide süsteemse mõju piiramine, võttes arvesse moraaliriski vähendamist;

| e) | finantsinfrastruktuuri vastupanuvõime suurendamine; |
| --- | --- |

e)

finantsinfrastruktuuri vastupanuvõime suurendamine;

| 3) | hinnata täiendavate vahe-eesmärkide vajadust, võttes arvesse süsteemset riski tekitada võivaid turutõrkeid ja riigi konkreetseid struktuuriomadusi ja/või liidu finantssüsteemi. |
| --- | --- |

3)

hinnata täiendavate vahe-eesmärkide vajadust, võttes arvesse süsteemset riski tekitada võivaid turutõrkeid ja riigi konkreetseid struktuuriomadusi ja/või liidu finantssüsteemi.

Soovitus B –   makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide valik

Liikmesriikidel soovitatakse

| 1) | hinnata koostöös makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustega, kas makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumendid, mis praegu on nende vahetus pädevuses või soovituste andmise pädevuses, on piisavad soovituses ESRN/2011/3 sätestatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärgi tulemuslikuks ja tõhusaks saavutamiseks; samuti hinnata oma vahe-eesmärke, mis on määratletud kooskõlas soovitusega A. Hindamisel tuleks arvesse võtta, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel peaks olema vahetus pädevuses või soovituste andmise pädevuses vähemalt üks makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrument iga makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika vahe-eesmärgi kohta, kuigi vajalik oleks enam kui üks instrument; |
| --- | --- |

1)

hinnata koostöös makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustega, kas makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumendid, mis praegu on nende vahetus pädevuses või soovituste andmise pädevuses, on piisavad soovituses ESRN/2011/3 sätestatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärgi tulemuslikuks ja tõhusaks saavutamiseks; samuti hinnata oma vahe-eesmärke, mis on määratletud kooskõlas soovitusega A. Hindamisel tuleks arvesse võtta, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel peaks olema vahetus pädevuses või soovituste andmise pädevuses vähemalt üks makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrument iga makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika vahe-eesmärgi kohta, kuigi vajalik oleks enam kui üks instrument;

| 2) | kaaluda koostöös riigisiseste makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustega, kui hinnangust tulenevalt ei ole kättesaadavad instrumendid piisavad, täiendavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide lisamist nende vahetus pädevuses või soovituste andmise pädevuses. Selleks on järgmises tabelis 1 toodud soovituslik nimekiri soovitatud instrumentide kohta:

  Tabel 1


  Soovituslik nimekiri makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohta

  1.   Ülemäärase laenukasvu ja finantsvõimenduse leevendamine ja vältimine

  Vastutsükliline kapitalipuhver
  Sektoripõhised kapitalinõuded (sh finantssüsteemidevahelised)
  Makrotasandi usaldatavusnõue seoses finantsvõimenduse suhtarvuga
  Laenu ja vara väärtuse suhtarvu nõuded (LTV)
  Laenusumma ja sissetuleku suhtarvu nõue/võlgnevuse kattekordaja nõue (LTI)
  2.   Tähtaegade ülemäärase mittevastavuse ja turu mittelikviidsuse leevendamine ja vältimine

  Likviidsuse suhtarvu korrigeerimine seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalvega (näiteks likviidsuskattekordaja)
  Rahastamisallikate piirangud seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalvega (näiteks stabiilse netorahastamise kordaja)
  Vähem stabiilse rahastamise kaalumata piirang seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalvega (näiteks laenude ja hoiuste suhtarv)
  Tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded
  3.   Otsese ja kaudse riskikontsentratsiooni piiramine

  Suure riskikontsentratsiooni piirangud
  CCP lõpparvelduse nõuded
  4.   Ebakõlaliste huvide süsteemse mõju piiramine, võttes arvesse moraaliriski vähendamist

  SIFI kapitali lisamaks
  5.   Finantsinfrastruktuuri vastupanuvõime suurendamine

  CCP lõpparvelduse tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded
  Andmete avaldamise suurendamine
  Struktuurse süsteemiriski puhver |
| --- | --- |

2)

kaaluda koostöös riigisiseste makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustega, kui hinnangust tulenevalt ei ole kättesaadavad instrumendid piisavad, täiendavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide lisamist nende vahetus pädevuses või soovituste andmise pädevuses. Selleks on järgmises tabelis 1 toodud soovituslik nimekiri soovitatud instrumentide kohta:

Tabel 1

Soovituslik nimekiri makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohta

1.   Ülemäärase laenukasvu ja finantsvõimenduse leevendamine ja vältimine

Vastutsükliline kapitalipuhver

Sektoripõhised kapitalinõuded (sh finantssüsteemidevahelised)

Makrotasandi usaldatavusnõue seoses finantsvõimenduse suhtarvuga

Laenu ja vara väärtuse suhtarvu nõuded (LTV)

Laenusumma ja sissetuleku suhtarvu nõue/võlgnevuse kattekordaja nõue (LTI)

2.   Tähtaegade ülemäärase mittevastavuse ja turu mittelikviidsuse leevendamine ja vältimine

Likviidsuse suhtarvu korrigeerimine seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalvega (näiteks likviidsuskattekordaja)

Rahastamisallikate piirangud seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalvega (näiteks stabiilse netorahastamise kordaja)

Vähem stabiilse rahastamise kaalumata piirang seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalvega (näiteks laenude ja hoiuste suhtarv)

Tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded

3.   Otsese ja kaudse riskikontsentratsiooni piiramine

Suure riskikontsentratsiooni piirangud

CCP lõpparvelduse nõuded

4.   Ebakõlaliste huvide süsteemse mõju piiramine, võttes arvesse moraaliriski vähendamist

SIFI kapitali lisamaks

5.   Finantsinfrastruktuuri vastupanuvõime suurendamine

CCP lõpparvelduse tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded

Andmete avaldamise suurendamine

Struktuurse süsteemiriski puhver

| 3) | valida täiendavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumente lõigete 1 ja 2 alusel, võttes arvesse järgmist:






  a) | nende tulemuslikkust ja tõhusust iga vahe-eesmärgi saavutamisel vastavates jurisdiktsioonides kooskõlas soovitusega A; |
| --- | --- | --- |

3)

valida täiendavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumente lõigete 1 ja 2 alusel, võttes arvesse järgmist:

a)

nende tulemuslikkust ja tõhusust iga vahe-eesmärgi saavutamisel vastavates jurisdiktsioonides kooskõlas soovitusega A;

| b) | nende toimimise võimet vastavate jurisdiktsioonide süsteemsete riskide struktuurses ja tsüklilises mõõtmes; |
| --- | --- |

b)

nende toimimise võimet vastavate jurisdiktsioonide süsteemsete riskide struktuurses ja tsüklilises mõõtmes;

| 4) | seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide valikuga tagada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused on kaasatud kujundusse ja riigisisesesse rakendamisse järgmise osas:






  a) | maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik pangandusasutuste ja pangandusväliste finantseerimisasutuste jaoks; |
| --- | --- | --- |

4)

seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide valikuga tagada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused on kaasatud kujundusse ja riigisisesesse rakendamisse järgmise osas:

a)

maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik pangandusasutuste ja pangandusväliste finantseerimisasutuste jaoks;

| b) | hoiuste tagamise skeemid; |
| --- | --- |

b)

hoiuste tagamise skeemid;

| 5) | luua õigusraamistik, mis annab makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele vahetu pädevuse või soovituste andmise pädevuse seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentidega, mis on valitud käesoleva soovituse põhjal. |
| --- | --- |

5)

luua õigusraamistik, mis annab makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele vahetu pädevuse või soovituste andmise pädevuse seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentidega, mis on valitud käesoleva soovituse põhjal.

Soovitus C –   Poliitika strateegia

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel soovitatakse

| 1) | määratleda poliitika strateegia, mis






  a) | ühendab makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärgi vahe-eesmärkidega ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentidega, mis on nende vahetus pädevuses või soovituste andmise pädevuses; |
| --- | --- | --- |

1)

määratleda poliitika strateegia, mis

a)

ühendab makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõppeesmärgi vahe-eesmärkidega ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentidega, mis on nende vahetus pädevuses või soovituste andmise pädevuses;

| b) | moodustab toimiva raamistiku nende vahetus pädevuses või soovituste andmise pädevuses olevate instrumentide kohaldamiseks makrotasandi usaldatavusjärelevalve lõppeesmärgi ja vahe-eesmärkide saavutamisel. See peaks hõlmama kohased näitajad süsteemsete riskide tekkimise jälgimiseks ja suunama otsuseid seoses erinevate tähtaegadega makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamise, lõpetamise või kalibreerimisega, samuti kohase koordineerimismehhanismi riigisiseste asjaomaste asutuste vahel; |
| --- | --- |

b)

moodustab toimiva raamistiku nende vahetus pädevuses või soovituste andmise pädevuses olevate instrumentide kohaldamiseks makrotasandi usaldatavusjärelevalve lõppeesmärgi ja vahe-eesmärkide saavutamisel. See peaks hõlmama kohased näitajad süsteemsete riskide tekkimise jälgimiseks ja suunama otsuseid seoses erinevate tähtaegadega makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamise, lõpetamise või kalibreerimisega, samuti kohase koordineerimismehhanismi riigisiseste asjaomaste asutuste vahel;

| c) | soodustab läbipaistvust ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika aruandekohustust; |
| --- | --- |

c)

soodustab läbipaistvust ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika aruandekohustust;

| 2) | analüüsida täiendavalt makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide tegeliku kohaldamise põhjal ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika strateegia tugevdamiseks järgmist:






  a) | liidu õigusaktides sätestamata instrumendid, näiteks laenu ja vara väärtuse suhtarvu ning laenusumma ja sissetuleku suhtarvu nõudeid, samuti instrumente tähtaegade ülemäärase mittevastavuse ja turu mittelikviidsuse vältimise või leevendamise instrumente; |
| --- | --- | --- |

2)

analüüsida täiendavalt makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide tegeliku kohaldamise põhjal ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika strateegia tugevdamiseks järgmist:

a)

liidu õigusaktides sätestamata instrumendid, näiteks laenu ja vara väärtuse suhtarvu ning laenusumma ja sissetuleku suhtarvu nõudeid, samuti instrumente tähtaegade ülemäärase mittevastavuse ja turu mittelikviidsuse vältimise või leevendamise instrumente;

| b) | instrumentide ülekandemehhanism ja näitajate tuvastamine, mis võivad anda teavet otsuste tegemisel nende kohaldamise, lõpetamise või kalibreerimise kohta; |
| --- | --- |

b)

instrumentide ülekandemehhanism ja näitajate tuvastamine, mis võivad anda teavet otsuste tegemisel nende kohaldamise, lõpetamise või kalibreerimise kohta;

| 3) | ilma et see piiraks liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid, teavitada ESRNi enne riigis makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamist, kui eeldatakse olulist piiriülest mõju teistes liikmesriikides või ühtsel turul. |
| --- | --- |

3)

ilma et see piiraks liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid, teavitada ESRNi enne riigis makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamist, kui eeldatakse olulist piiriülest mõju teistes liikmesriikides või ühtsel turul.

Soovitus D –   Vahe-eesmärkide ja instrumentide perioodiline läbivaatus

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustel soovitatakse

| 1) | perioodiliselt hinnata kõlas soovitusega A määratletud vahe-eesmärkide kohasust, võttes arvesse makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika raamistiku rakendamisest saadud kogemusi, finantssüsteemi struktuurset arengut ja uut liiki süsteemsete riskide teket; |
| --- | --- |

1)

perioodiliselt hinnata kõlas soovitusega A määratletud vahe-eesmärkide kohasust, võttes arvesse makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika raamistiku rakendamisest saadud kogemusi, finantssüsteemi struktuurset arengut ja uut liiki süsteemsete riskide teket;

| 2) | kooskõlas soovitusega B vaadata perioodiliselt läbi valitud makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide tulemuslikkus ja tõhusus makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõpp- ja vahe-eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

2)

kooskõlas soovitusega B vaadata perioodiliselt läbi valitud makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide tulemuslikkus ja tõhusus makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika lõpp- ja vahe-eesmärkide saavutamisel;

| 3) | juhul kui see tuleneb lõikes 1 osutatud analüüsist, korrigeerida vajadusel vahe-eesmärkide kogumit, eelkõige siis, kui finantsstabiilsusele tekivad uued riskid, mida ei saa piisavalt käsitleda olemasoleva raamistiku abil; |
| --- | --- |

3)

juhul kui see tuleneb lõikes 1 osutatud analüüsist, korrigeerida vajadusel vahe-eesmärkide kogumit, eelkõige siis, kui finantsstabiilsusele tekivad uued riskid, mida ei saa piisavalt käsitleda olemasoleva raamistiku abil;

| 4) | teavitada oma liikmesriigi asjaomast asutust, et loodaks kohane õigusraamistik, kui vajalikuks peetakse uusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumente; |
| --- | --- |

4)

teavitada oma liikmesriigi asjaomast asutust, et loodaks kohane õigusraamistik, kui vajalikuks peetakse uusi makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumente;

| 5) | teatada ESRNile mis tahes muutusest vahe-eesmärkides ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentides, mis on nende pädevuses või nende soovituste andmise pädevuses ning esitada muudatusi tinginud analüüs. |
| --- | --- |

5)

teatada ESRNile mis tahes muutusest vahe-eesmärkides ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentides, mis on nende pädevuses või nende soovituste andmise pädevuses ning esitada muudatusi tinginud analüüs.

Soovitus E –   Ühtne turg ja liidu õigusaktid

Komisjonil soovitatakse liidu õigusaktide tulevaste läbivaatamiste raames

| 1) | võtta arvesse vajadust luua finantssüsteemi mõjutavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide terviklik kogum, mis hõlmaks kõik finantsvahendajate, turgude, toodete ja turuinfrastruktuuride liigid; |
| --- | --- |

1)

võtta arvesse vajadust luua finantssüsteemi mõjutavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide terviklik kogum, mis hõlmaks kõik finantsvahendajate, turgude, toodete ja turuinfrastruktuuride liigid;

| 2) | tagada, et vastuvõetud mehhanismid võimaldavad liidu institutsioonidel ja liikmesriikidel tõhusalt suhelda ja luua piisava paindlikkuse makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele vajaduse korral makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide käivitamiseks, säilitades ühtse turu. |
| --- | --- |

2)

tagada, et vastuvõetud mehhanismid võimaldavad liidu institutsioonidel ja liikmesriikidel tõhusalt suhelda ja luua piisava paindlikkuse makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele vajaduse korral makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide käivitamiseks, säilitades ühtse turu.

2.   JAGU

RAKENDAMINE

1.   Tõlgendamine

| 1. | Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   „finantssüsteem”– finantssüsteem vastavalt määratlusele määruses (EL) nr 1092/2010;
  b)   „makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus”– riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3;
  c)   „vahetu pädevus”– tegelik ja tulemuslik võime muuta vastava makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevussfääri kuuluvaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumente ja kohaldada neid finantseerimisasutuste suhtes, kui see on vajalik lõpp- või vahe-eesmärgi saavutamiseks;
  d)   „soovituste andmise pädevus”– võime juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vahe-eesmärgi saavutamiseks;
  e)   „süsteemse riski struktuurne mõõde”– riski jaotus finantssektoris;
  f)   „süsteemse riski tsükliline mõõde”– süsteemse riski muutumine ajas, mis tähendab finantseerimisasutuste kalduvust võtta ülemääraseid riske tõusuajal ja muutuda ülemääraselt riskikartlikuks mõõna ajal;
  g)   „instrumendi tulemuslikkus”– tase, mille ulatuses instrument on kasutatav turuhäirete korral ja lõpp- või vahe-eesmärgi saavutamisel;
  h)   „instrumendi tõhusus”– instrumendi võime saavutada lõpp- või vahe-eesmärke vähima kuluga. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „finantssüsteem”– finantssüsteem vastavalt määratlusele määruses (EL) nr 1092/2010;

b)   „makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus”– riikide makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused, mille eesmärgid, korraldus, volitused, aruandlusnõuded ja muud kirjeldused on sätestatud soovituses ESRN/2011/3;

c)   „vahetu pädevus”– tegelik ja tulemuslik võime muuta vastava makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse tegevussfääri kuuluvaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumente ja kohaldada neid finantseerimisasutuste suhtes, kui see on vajalik lõpp- või vahe-eesmärgi saavutamiseks;

d)   „soovituste andmise pädevus”– võime juhtida soovituste andmise kaudu makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamist, kui see on vajalik lõpp- või vahe-eesmärgi saavutamiseks;

e)   „süsteemse riski struktuurne mõõde”– riski jaotus finantssektoris;

f)   „süsteemse riski tsükliline mõõde”– süsteemse riski muutumine ajas, mis tähendab finantseerimisasutuste kalduvust võtta ülemääraseid riske tõusuajal ja muutuda ülemääraselt riskikartlikuks mõõna ajal;

g)   „instrumendi tulemuslikkus”– tase, mille ulatuses instrument on kasutatav turuhäirete korral ja lõpp- või vahe-eesmärgi saavutamisel;

h)   „instrumendi tõhusus”– instrumendi võime saavutada lõpp- või vahe-eesmärke vähima kuluga.

| 2. | Lisa on käesoleva soovituse lahutamatu osa. Vastuolu korral põhiteksti ja lisa vahel on ülimuslik põhitekst. |
| --- | --- |

2.

Lisa on käesoleva soovituse lahutamatu osa. Vastuolu korral põhiteksti ja lisa vahel on ülimuslik põhitekst.

2.   Rakendamise kriteeriumid

| 1. | Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:






  a) | vältida tuleb õigussüsteemide erinevuste ärakasutamist; |
| --- | --- | --- |

1.

Käesoleva soovituse rakendamisel kohaldatakse järgmisi kriteeriume:

a)

vältida tuleb õigussüsteemide erinevuste ärakasutamist;

| b) | vajadusel võetakse rakendamisel arvesse proportsionaalsuse põhimõtet seoses finantseerimisasutuste erineva süsteemse mõjuga erinevates institutsionaalsetes süsteemides, võttes arvesse ka iga soovituse eesmärki ja sisu. |
| --- | --- |

b)

vajadusel võetakse rakendamisel arvesse proportsionaalsuse põhimõtet seoses finantseerimisasutuste erineva süsteemse mõjuga erinevates institutsionaalsetes süsteemides, võttes arvesse ka iga soovituse eesmärki ja sisu.

| 2. | Adressaadid peavad teatama käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmisest või esitama piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta. Aruanne peab käsitlema vähemalt järgmist:






  a) | teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta; |
| --- | --- | --- |

2.

Adressaadid peavad teatama käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmisest või esitama piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta. Aruanne peab käsitlema vähemalt järgmist:

a)

teave võetud meetmete sisu ja tähtaegade kohta;

| b) | hinnang võetud meetmete toime kohta käesoleva soovituse eesmärke silmas pidades; |
| --- | --- |

b)

hinnang võetud meetmete toime kohta käesoleva soovituse eesmärke silmas pidades;

| c) | üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituste kohta. |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik põhjendus tegevusetuse või käesolevast soovitusest kõrvalekaldumise kohta, sh mistahes viivituste kohta.

| 3. | Täiendav teave ettepandud vahe-eesmärkide omaduste ja erisuste kohta, samuti vahe-eesmärkide jaoks kasutatavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide soovituslik nimekiri, on toodud käesoleva soovituse lisas. Lisa abil saavad adressaadid valida makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumente ning ette valmistada poliitika strateegiat nende kohaldamiseks. |
| --- | --- |

3.

Täiendav teave ettepandud vahe-eesmärkide omaduste ja erisuste kohta, samuti vahe-eesmärkide jaoks kasutatavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide soovituslik nimekiri, on toodud käesoleva soovituse lisas. Lisa abil saavad adressaadid valida makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumente ning ette valmistada poliitika strateegiat nende kohaldamiseks.

3.   Edasine ajakava

| 1. | Adressaadid peavad teatama käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmisest või esitama piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta kooskõlas järgmiste punktidega:






  a) | soovitused A ja B – 31. detsembriks 2014 peavad adressaadid esitama aruande ESRNile, Euroopa Pangandusjärelevalvele (EBA) ja nõukogule selgitustega meetmete kohta, mis on võetud soovituste A ja B järgimiseks. Liikmesriigid võivad esitada aruanded soovitusega B seotud meetmete võtmise kohta makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse kaudu; |
| --- | --- | --- |

1.

Adressaadid peavad teatama käesolevast soovitusest tulenevate meetmete võtmisest või esitama piisavad põhjendused nende võtmata jätmise kohta kooskõlas järgmiste punktidega:

a)

soovitused A ja B – 31. detsembriks 2014 peavad adressaadid esitama aruande ESRNile, Euroopa Pangandusjärelevalvele (EBA) ja nõukogule selgitustega meetmete kohta, mis on võetud soovituste A ja B järgimiseks. Liikmesriigid võivad esitada aruanded soovitusega B seotud meetmete võtmise kohta makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse kaudu;

| b) | soovitus C – 31. detsembriks 2015 peavad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused edastama ESRNile, EBA-le ja nõukogule aruande selgitustega meetmete kohta, mida nad kavatsevad võtta soovituse C1 järgimiseks. Soovituste C2 ja C3 osas ei ole konkreetne aruandluskuupäev nõutav. Teave, mille makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused edastavad ESRNile soovituse C3 kohaselt, tuleb esitada mõistliku etteteatamisajaga; |
| --- | --- |

b)

soovitus C – 31. detsembriks 2015 peavad makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused edastama ESRNile, EBA-le ja nõukogule aruande selgitustega meetmete kohta, mida nad kavatsevad võtta soovituse C1 järgimiseks. Soovituste C2 ja C3 osas ei ole konkreetne aruandluskuupäev nõutav. Teave, mille makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused edastavad ESRNile soovituse C3 kohaselt, tuleb esitada mõistliku etteteatamisajaga;

| c) | soovitus D – soovituse D osas ei ole konkreetne aruandluskuupäev nõutav. Juhul kui makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse vahetuses pädevuses või soovituste andmise pädevuses olevate vahe-eesmärkide ja instrumentide osas toimub muudatus, peavad nad selle kohta esitama ERSNile aruande piisava etteteatamisajaga kooskõlas soovitusega D5; |
| --- | --- |

c)

soovitus D – soovituse D osas ei ole konkreetne aruandluskuupäev nõutav. Juhul kui makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse vahetuses pädevuses või soovituste andmise pädevuses olevate vahe-eesmärkide ja instrumentide osas toimub muudatus, peavad nad selle kohta esitama ERSNile aruande piisava etteteatamisajaga kooskõlas soovitusega D5;

| d) | soovitus D – soovituse D osas ei ole konkreetne aruandluskuupäev nõutav. Kord kahe aasta jooksul esitab komisjon ESRNile aruande asjaolude kohta, kuidas makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika eesmärke kaasatakse finantsseadusandluse ettevalmistustes. Esimene aruanne esitatakse 31. detsembriks 2014. |
| --- | --- |

d)

soovitus D – soovituse D osas ei ole konkreetne aruandluskuupäev nõutav. Kord kahe aasta jooksul esitab komisjon ESRNile aruande asjaolude kohta, kuidas makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika eesmärke kaasatakse finantsseadusandluse ettevalmistustes. Esimene aruanne esitatakse 31. detsembriks 2014.

| 2. | Haldusnõukogu võib eespool toodud lõigetes sätestatud tähtaegu pikendada, kui ühe või enama soovituse järgimiseks tuleb algatada seadusloome. |
| --- | --- |

2.

Haldusnõukogu võib eespool toodud lõigetes sätestatud tähtaegu pikendada, kui ühe või enama soovituse järgimiseks tuleb algatada seadusloome.

4.   Jälgimine ja hindamine

| 1. | ESRNi sekretariaat






  a) | abistab adressaate, sh lihtsustab koordineeritud aruandlust asjaomaste vormide koostamise kaudu ja täpsustab vajadusel meetmete võtmise korda ja tähtaegu; |
| --- | --- | --- |

1.

ESRNi sekretariaat

a)

abistab adressaate, sh lihtsustab koordineeritud aruandlust asjaomaste vormide koostamise kaudu ja täpsustab vajadusel meetmete võtmise korda ja tähtaegu;

| b) | kontrollib soovituse järgimist adressaatide poolt, sh abistab neid taotluse korral, ja esitab haldusnõukogule juhtkomitee kaudu meetmete aruande. |
| --- | --- |

b)

kontrollib soovituse järgimist adressaatide poolt, sh abistab neid taotluse korral, ja esitab haldusnõukogule juhtkomitee kaudu meetmete aruande.

| 2. | Haldusnõukogu hindab adressaatide aruandeid võetud meetmete ja põhjenduste osas ning otsustab asjakohastel juhtudel, kas käesolevat soovitust on järgitud ja kas adressaatide põhjendused tegevusetuse kohta on piisavad. |
| --- | --- |

2.

Haldusnõukogu hindab adressaatide aruandeid võetud meetmete ja põhjenduste osas ning otsustab asjakohastel juhtudel, kas käesolevat soovitust on järgitud ja kas adressaatide põhjendused tegevusetuse kohta on piisavad.

3.   JAGU

LÕPPSÄTTED

1.   ESRNi juhised makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamise kohta

ESRN võib anda makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele juhiseid, kuidas makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumente paremini rakendada ja kohaldada, andes soovitusi määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 16 kohaselt. Hõlmata võib ka näitajad, millega suunatakse makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide kohaldamist.

2.   Makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete edasine reform

ESRN võib edaspidi kaaluda käesolevas soovituses toodud makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide soovitusliku nimekirja pikendamist, andes soovituse määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 16 kohaselt.

Frankfurt Maini ääres, 4. aprill 2013

ESRNi eesistuja

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

2

(3)  ELT C 41, 14.2.2012, lk 1.

3

(4)  Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet (KOM(2011) 453 lõplik) ning ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõudeid (KOM(2011) 452 lõplik).

4

(5)  Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (COM(2012) 511 final).

5

---

LISA SOOVITUS MAKROTASANDI USALDATAVUSJÄRELEVALVE POLIITIKA VAHE-EESMÄRKIDE JA INSTRUMENTIDE KOHTA

1.   Sissejuhatus

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused on loodud või loomisel enamikus Euroopa Liidu liikmesriikides. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika edendamiseks tuleks järgmise sammuna valida tulemuslikud ja tõhusad makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika instrumendid süsteemsete riskide ennetamiseks või maandamiseks finantssüsteemis tervikuna. Käesoleva lisaga pannakse paika asjaomase valiku tegemise raamistik.

ESRNi soovituses riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta (1) märgitakse, et poliitika vahe-eesmärke võib määratleda, „täpsustades lõppeesmärgile viivat tegevust”. Vahe-eesmärkide määratlemine aitab tõhustada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika toimimist ning suurendada läbipaistvust ja aruandekohustust. Samuti annab vahe-eesmärkide määratlemine majandusliku aluse instrumentide valimiseks. Käesolevas lisas esitatud raamistik tugineb seega eelnevalt määratletud laiaulatuslike vahe-eesmärkide kogumile. Lisas on üksikasjalikult kirjeldatud, kuidas soovituslikud instrumendid aitaksid asjaomaseid vahe-eesmärke saavutada ning millised näitajad osutaksid instrumentide aktiveerimise või desaktiveerimise vajadusele. Esitatud on ka teave konkreetsete instrumentide õigusliku aluse kohta. Teatud instrumentidele on plaanis kehtestada ühtne õiguslik alus Euroopa Liidu õigusaktidega.

Kõnealuse raamistiku rakendamisel peaksid makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused lähtuma finantsstabiilsuse riskidest riigi tasandil. Asjaomased riskid võivad liikmesriigiti erineda, sest finantssüsteemid ja finantstsüklid on liidu lõikes erinevad. Seetõttu, ning arvestades asjaolu, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika arendamine on alles algusjärgus, võivad liikmesriigid valida erinevaid instrumente. Kuivõrd liidu finantsturud on aga ülimalt integreeritud, on samas vaja kooskõlastatud lähenemist. Kooskõlastamine aitab suurendada makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika tulemuslikkust ja tõhusust, piirates õigusnormi erinevuste ärakasutamist ja lekke ulatust. Samuti on kooskõlastamine oluline teiste liikmesriikide finantssüsteemidesse ja majandusse üle kanduvate positiivsete ja negatiivsete mõjude arvesse võtmisel ning ühtse turu toimimise tagamisel. Kuigi tulevikus võib oodata makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmete ühtlustamist liidu tasandil, peavad rakendatavad meetmed olema kohandatud vastavalt erinevatele finantstsüklitele ja heterogeensetele riskidele.

Lisa ülesehitus on järgmine:

| — | 2. osas määratletakse makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika vahe-eesmärgid ning seostatakse need turutõrgetega, mida peetakse makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika puhul kõige olulisemaks; |
| --- | --- |

—

2. osas määratletakse makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika vahe-eesmärgid ning seostatakse need turutõrgetega, mida peetakse makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika puhul kõige olulisemaks;

| — | 3. osa sisaldab soovituslikke kriteeriume makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide valimiseks ning ülevaadet vahe-eesmärkidest ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve soovituslikest instrumentidest; |
| --- | --- |

—

3. osa sisaldab soovituslikke kriteeriume makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide valimiseks ning ülevaadet vahe-eesmärkidest ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve soovituslikest instrumentidest;

| — | 1. liide sisaldab konkreetsete makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide analüüsi; 2. liites käsitletakse makrotasandi usaldatavusjärelevalve elemente kindlustuses. |
| --- | --- |

—

1. liide sisaldab konkreetsete makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide analüüsi; 2. liites käsitletakse makrotasandi usaldatavusjärelevalve elemente kindlustuses.

2.   Vahe-eesmärkide määratlemine

ESRNi soovituses riigi ametiasutuste makrotasandi usaldatavusjärelevalve pädevuse kohta palutakse liikmesriikidel „täpsustada, et makrotasandi usaldatavusjärelevalve lõppeesmärk on finantssüsteemi kui terviku stabiilsuse tagamisele kaasa aitamine finantssüsteemi vastupanuvõime suurendamise ja süsteemsete riskide kuhjumise vähendamise kaudu, kindlustades finantssektori jätkusuutliku panuse majanduskasvu.”

Erialakirjanduses eristatakse süsteemse riski kahte mõõdet: struktuursus ja tsüklilisus. Struktuursus on seotud riski jaotumisega finantssüsteemis. Tsüklilisus on seotud pankade kalduvusega võtta liigseid riske majanduskasvu ajal ning muutuda ülearu riskikartlikuks majanduslanguse ajal. Kuigi struktuursust ja tsüklilisust tasub süsteemset riski põhjustavate tegurite ja vastavate instrumentide määratlemisel arvesse võtta, on kirjeldatud mõõdete selge eristamine nende tiheda omavahelise läbipõimituse tõttu väga keeruline.

Vahe-eesmärkide määratlemine erialakirjanduses käsitletud turutõrgete põhjal võib aidata selgemalt liigitada makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumente, tagada majandusliku aluse asjaomaste instrumentide kalibreerimiseks ja kasutamiseks ning suurendada makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuste aruandekohustust. Praktikas on makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumendid sageli vahe-eesmärkidega juba seotud. Näiteks vastutsüklilise puhvri eesmärk on maandada ülemäärasest krediidikasvust tulenevat süsteemset riski. Vahe-eesmärkide igakülgseks käsitlemiseks kasutatakse käesolevas lisas makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika kontekstis asjakohaste turutõrgete määratlemiseks erialakirjandust ning kaardistatakse turutõrked vastavalt konkreetsetele eesmärkidele (vt tabel 1) (2).

Esimene vahe-eesmärk on ülemäärase krediidikasvu ja finantsvõimenduse leevendamine ja vältimine. Ülemäärast krediidikasvu loetakse üheks finantskriisi peamiseks käivitajaks, sest finantsvõimendus toimib võimenduskanalina. Finantsvõimenduse olulisuse ilmekaks näiteks on terav kontrast enamjaolt omakapitali arvelt rahastatud nn punkt-com-mulli lõhkemise ja laenukapitalil põhinenud kõrge riskiastmega hüpoteeklaenude mulli lõhkemise vahel. Selles osas võib eristada finantsvõimendust finantssüsteemi sees ning finantseerimisasutuste ja reaalmajanduse laenuvõtjate vahel (näiteks finantssüsteemidevaheliste nõuete tasaarveldamine). Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika aitaks rangemate kapitali- ja tagatisnõuete abil ohjeldada ülemäärast riskide võtmist tõusufaasis. Kasvu ajal tekitatud puhvreid võiks languse ajal kasutada kahjude katmiseks, finantsvõimenduse vajaduse vähendamiseks ja pangajooksu ennetamiseks, soodustades samal ajal laenuandmist majanduskasvu toetamiseks.

Tabel 1

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika vahe-eesmärgid ja turutõrked

| Vahe-eesmärk | Turutõrked |
| --- | --- |
| Ülemäärase krediidikasvu ja finantsvõimenduse leevendamine ja vältimine | Laenuturu kriisi välismõjud: laenutingimuste järsk karmistamine ning sellest tulenev reaalsektori krediidi kättesaadavuse vähenemine
  Endogeenne riskide võtmine: huvid, mis majanduskasvu ajal soodustavad ülemäärast riskide võtmist ja pankade puhul laenutingimuste nõrgenemist. Seda selgitatakse kui märki pädevuse, tootluse suurendamise surve või asutustevaheliste strateegilise koostoime kohta
  Riskiillusioon: riski kollektiivne alahindamine, mis tuleneb lühikesest mälust ja asjaolust, et finantskriise esineb harva
  Pangajooks: hulgi- või jaerahastamise lõpetamine tegeliku või arvatava maksejõuetuse korral
  Omavahelise seotuse välismõjud: asutuses või turul toimuvate sündmustega seotud ebakindlusest tulenev nakkus |
| Tähtaegade ülemäärase mittevastavuse ja turu mittelikviidsuse leevendamine ja vältimine | Kiirmüügi välismõjud: tulenevad varade sundmüügist varade ja kohustuste ülemäärase mittevastavuse tõttu. See võib kaasa tuua likviidsusspiraali, kus varade hinna langus põhjustab müügisurvet, finantsvõimendust ja mõjude ülekandumist sarnaste varaliikidega finantseerimisasutustele
  Pangajooks
  Turu mittelikviidsus: pankadevaheliste või kapitaliturgude kokkukuivamine üldise usaldusekaotuse või pessimistlike ootuste tõttu |
| Otsese ja kaudse riskikontsentratsiooni piiramine | Omavahelise seotuse välismõjud
  Kiirmüügi välismõjud: (siin) on tingitud varade sundmüügist moonutatud hinnaga tulenevalt riskikontsentratsioonide jaotusest finantssüsteemis |
| Ebakõlaliste huvide süsteemse mõju piiramine moraaliriski vähendamise eesmärgil | Moraalirisk ja „liiga suur, et äparduda”: ülemäärane riskide võtmine päästmisootuste tõttu, mis tulenevad konkreetse asutuse eeldatavast olulisusest süsteemi jaoks |
| Finantsinfrastruktuuri vastupanuvõime tugevdamine | Omavahelise seotuse välismõjud
  Kiirmüügi välismõjud
  Riskiillusioon
  Mittetäielikud lepingud: riskikäitumist soodustavad tasustamissüsteemid |

Vahe-eesmärk

Turutõrked

Ülemäärase krediidikasvu ja finantsvõimenduse leevendamine ja vältimine

Laenuturu kriisi välismõjud: laenutingimuste järsk karmistamine ning sellest tulenev reaalsektori krediidi kättesaadavuse vähenemine

Endogeenne riskide võtmine: huvid, mis majanduskasvu ajal soodustavad ülemäärast riskide võtmist ja pankade puhul laenutingimuste nõrgenemist. Seda selgitatakse kui märki pädevuse, tootluse suurendamise surve või asutustevaheliste strateegilise koostoime kohta

Riskiillusioon: riski kollektiivne alahindamine, mis tuleneb lühikesest mälust ja asjaolust, et finantskriise esineb harva

Pangajooks: hulgi- või jaerahastamise lõpetamine tegeliku või arvatava maksejõuetuse korral

Omavahelise seotuse välismõjud: asutuses või turul toimuvate sündmustega seotud ebakindlusest tulenev nakkus

Tähtaegade ülemäärase mittevastavuse ja turu mittelikviidsuse leevendamine ja vältimine

Kiirmüügi välismõjud: tulenevad varade sundmüügist varade ja kohustuste ülemäärase mittevastavuse tõttu. See võib kaasa tuua likviidsusspiraali, kus varade hinna langus põhjustab müügisurvet, finantsvõimendust ja mõjude ülekandumist sarnaste varaliikidega finantseerimisasutustele

Pangajooks

Turu mittelikviidsus: pankadevaheliste või kapitaliturgude kokkukuivamine üldise usaldusekaotuse või pessimistlike ootuste tõttu

Otsese ja kaudse riskikontsentratsiooni piiramine

Omavahelise seotuse välismõjud

Kiirmüügi välismõjud: (siin) on tingitud varade sundmüügist moonutatud hinnaga tulenevalt riskikontsentratsioonide jaotusest finantssüsteemis

Ebakõlaliste huvide süsteemse mõju piiramine moraaliriski vähendamise eesmärgil

Moraalirisk ja „liiga suur, et äparduda”: ülemäärane riskide võtmine päästmisootuste tõttu, mis tulenevad konkreetse asutuse eeldatavast olulisusest süsteemi jaoks

Finantsinfrastruktuuri vastupanuvõime tugevdamine

Omavahelise seotuse välismõjud

Kiirmüügi välismõjud

Riskiillusioon

Mittetäielikud lepingud: riskikäitumist soodustavad tasustamissüsteemid

Teine vahe-eesmärk on seotud tähtaegade ülemäärase mittevastavusega, st sellega, millisel määral pikaajalisi varasid rahastatakse lühiajaliste kohustustega. Kogemus näitab, et laenutsüklid langevad kokku lühiajalise rahastamise suurenemisega. See omakorda suurendab finantsstabiilsuse riske, mis tulenevad mittelikviidsusest, kiirmüügist ja nakatumisest. Vahe-eesmärgi keskmes on varade turulikviidsus ja lühiajalistele vahenditele tuginemine, samuti teabe ebaühtlus, mis võib aidata selgitada rahastamise seost vara hindadega. Tähtaegade mittevastavuse vähendamiseks võiks makrotasandi usaldatavusjärelevalve raames nõuda pankadelt mittelikviidsete varade rahastamist stabiilsetest vahenditest ja kvaliteetsete likviidsete varade olemasolu lühiajaliste vahendite refinantseerimise tagamiseks. Nimetatud meetmete eesmärk on kaitsta panku turu mittelikviidsuse ja sellega seonduva kiirmüügisurve eest, samuti hoiustajate ja muude finantseerimisasutuste poolt raha massilise väljavõtmise eest.

Kolmas vahe-eesmärk on piirata otseseid ja kaudseid riskikontsentratsioone, võttes arvesse nende riskitaset. Otsese kontsentratsiooni risk tuleneb suurest riskikontsentratsioonist reaalsektoris (näiteks eluasemeturg, riigid) ning finantssektorite ja/või finantsüksuste vahel. Kaudne riskikontsentratsioon tekib süsteemi sees ning tuleneb finantseerimisasutuste omavahelisest seotusest ja ühiste riskikontsentratsioonide nakatavast mõjust. Suurt riskikontsentratsiooni on võimalik piirata, kehtestades konkreetsetele finantssektoritele ja vastaspooltele (vastaspoolte rühmadele) ülempiirid või ahela katkestajad – näiteks kesksed vastaspooled, mis vähendavad ootamatust maksejõuetusest või finantseerimisasutuste ühistest riskikontsentratsioonidest tulenevat võimalikku doominoefekti (näiteks nakatumist ja kiirmüüki).

Neljas vahe-eesmärk on piirata ebakõlaliste huvide süsteemset mõju moraaliriski vähendamise eesmärgil. See hõlmab süsteemselt oluliste asutuste vastupanuvõime tugevdamist valitsuste kaudsete tagatiste negatiivse mõju tasakaalustamise teel. Moraaliriski ohjeldamisel mängivad olulist rolli ka usaldusväärne kord nõuetekohaseks likvideerimiseks ja kriisilahendamiseks. Lisaks võib rakendada muid meetmeid – näiteks paluda turuosalistel tagada omaosalus või kehtestada juhtkonna tasustamisega seotud meetmeid.

Viies vahe-eesmärk on finantsinfrastruktuuri vastupanuvõime tugevdamine. Seda on võimalik saavutada peamiselt kahel viisil: finantssüsteemi infrastruktuuris välismõjude ohjeldamine (3) ja institutsionaalsest korraldusest tuleneva moraaliriski maandamine. See võib hõlmata õigussüsteeme, reitinguagentuure, hoiuste tagamise skeeme ja turutavasid.

3.   Makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide valimine

Kui makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika vahe-eesmärgid on püstitatud, tuleb järgmisena valida asjaomaste eesmärkide saavutamiseks kasutatavad instrumendid. Instrumentide valikul tuleks lähtuda nende tulemuslikkusest ja tõhususest vahe- ja lõppeesmärkide saavutamisel.

Tulemuslikkus on seotud turutõrgete ohjeldamise ning vahe- ja lõppeesmärkide saavutamise võimalikkusega. Iga vahe-eesmärgi jaoks on tarvis vähemalt ühte tulemuslikku instrumenti („Tinbergeni reegel”). Praktikas võib olla õigustatud ka mitme teineteist täiendava instrumendi kasutamine, eelkõige juhul, kui see vähendab õigusnormi erinevuste ärakasutamist ja ülekandemehhanismiga seotud ebakindlust.

Asjakohane oleks kaaluda, kuidas erinevuste ärakasutamise vältimiseks saaks kasutada kooskõlastamist – kuigi mõned instrumendid on riigi tasandil rakendatuna tulemuslikud (näiteks laenu ja vara väärtuse suhtarvu või laenusumma ja sissetuleku suhte piirangud), võib teiste puhul olla nõutav rakendamine vähemalt liidu tasandil (näiteks marginaalide ja väärtuskärbete nõuded, keskse vastaspoole lõpparvelduse nõue). Kuigi enamike instrumentide rakendamine riigi tasandil avaldab teatud positiivset mõju, oleks liiduülene kooskõlastamine sellegipoolest kasulik. Kooskõlastamine ei mängi rolli mitte ainult instrumentide tulemuslikkuse suurendamisel, vaid ka teiste liikmesriikide finantssüsteemidesse üle kanduvate positiivsete ja negatiivsete mõjude arvesse võtmisel ning ühisturu nõuetekohase toimimise tagamisel.

Tõhusus on seotud eesmärkide saavutamisega vähima kulutusega. Põhiküsimuseks on siin kompromiss vastupanuvõime ja kasvu vahel, kuna vastupanuvõimet ei saa suurendada ilma kulutusteta. See tähendab, et eelistada tuleks instrumente, mis toetavad pikaajalist kasvu, kuigi sisaldavad süsteemset riski, ning instrumente, mille mõju teistele poliitika instrumentidele on väiksem.

Tabelis 2 on toodud loetelu makrotasandi usaldatavusjärelevalve soovituslikest instrumentidest vahe-eesmärkide lõikes (4). Lisaks tabelis 2 loetletud instrumentidele võivad liikmesriigid valida instrumente, mis kõige paremini ohjeldavad konkreetseid finantsstabiilsuse riske riigi tasandil. Lisaks tuleks eesmärkide ja instrumentide raamistik regulaarselt üle vaadata ning see peaks sisaldama uut teavet makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ning süsteemse riski allikate kohta.

Tabel 2

Vahe-eesmärgid ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve soovituslikud instrumendid

1.   Ülemäärase krediidikasvu ja finantsvõimenduse leevendamine ja vältimine

| — | Vastutsükliline kapitalipuhver |
| --- | --- |

—

Vastutsükliline kapitalipuhver

| — | Sektoripõhised kapitalinõuded (sealhulgas finantssüsteemidevahelised) |
| --- | --- |

—

Sektoripõhised kapitalinõuded (sealhulgas finantssüsteemidevahelised)

| — | Makrotasandi usaldatavusjärelevalves oluline võimenduse määr |
| --- | --- |

—

Makrotasandi usaldatavusjärelevalves oluline võimenduse määr

| — | Laenu ja vara väärtuse suhtarvu nõuded |
| --- | --- |

—

Laenu ja vara väärtuse suhtarvu nõuded

| — | Laenusumma ja sissetuleku suhte / võlgnevuse kattekordaja nõuded |
| --- | --- |

—

Laenusumma ja sissetuleku suhte / võlgnevuse kattekordaja nõuded

2.   Tähtaegade ülemäärase mittevastavuse ja turu mittelikviidsuse leevendamine ja vältimine

| — | Makrotasandi usaldatavusjärelevalvega seotud likviidsuskordaja korrigeerimine (näiteks likviidsuse kattekordaja) |
| --- | --- |

—

Makrotasandi usaldatavusjärelevalvega seotud likviidsuskordaja korrigeerimine (näiteks likviidsuse kattekordaja)

| — | Makrotasandi usaldatavusjärelevalvega seotud rahastamisallikate piirangud (näiteks stabiilse netorahastamise kordaja) |
| --- | --- |

—

Makrotasandi usaldatavusjärelevalvega seotud rahastamisallikate piirangud (näiteks stabiilse netorahastamise kordaja)

| — | Vähem stabiilse rahastamise kaalumata piirang seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalvega (näiteks laenude ja hoiuste suhtarv) |
| --- | --- |

—

Vähem stabiilse rahastamise kaalumata piirang seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalvega (näiteks laenude ja hoiuste suhtarv)

| — | Tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded |
| --- | --- |

—

Tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded

3.   Otsese ja kaudse riskikontsentratsiooni piiramine

| — | Suurte riskikontsentratsioonide piirangud |
| --- | --- |

—

Suurte riskikontsentratsioonide piirangud

| — | Keskse vastaspoole lõpparvelduse nõue |
| --- | --- |

—

Keskse vastaspoole lõpparvelduse nõue

4.   Ebakõlaliste huvide süsteemse mõju piiramine moraalse ohu vähendamise eesmärgil

| — | Süsteemselt olulise krediidiasutuse või investeerimisühingu (SIFI) kapitali lisamaks |
| --- | --- |

—

Süsteemselt olulise krediidiasutuse või investeerimisühingu (SIFI) kapitali lisamaks

5.   Finantsinfrastruktuuri vastupanuvõime tugevdamine

| — | Keskse vastaspoole lõpparvelduse tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded |
| --- | --- |

—

Keskse vastaspoole lõpparvelduse tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded

| — | Andmete avaldamise suurendamine |
| --- | --- |

—

Andmete avaldamise suurendamine

| — | Struktuurse süsteemse riski puhver |
| --- | --- |

—

Struktuurse süsteemse riski puhver

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide piiratud kasutamine ei võimalda nende tulemuslikkuse ja tõhususe üldist kvantitatiivset analüüsimist. Riikide kogemuse põhjal kogutud andmetest tervikuna ei piisa. Samas aga osutab 1. liites kajastatud instrumentide ülekandumise ja praktilise rakendamise analüüs asjaolule, et mõnede instrumentide (näiteks kapitalipõhiste instrumentide, suurte riskikontsentratsioonide piirangute, laenu ja vara väärtuse suhtarvu / laenusumma ja sissetuleku suhte nõuete) osas on teadmised põhjalikumad kui teiste instrumentide osas (näiteks tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded, keskse vastaspoole lõpparvelduse nõue). Erinevad ülekandekanalid ja instrumentide rakendamise ulatus toetavad võimalikku vastastikust täiendavust. Näiteks saab kapitalipõhiseid instrumente (varahindade mõjutamine) ning laenu ja vara väärtuse suhtarvu ja laenusumma ja sissetuleku suhte piiranguid (finantsteenuste mahu kärpimine) kasutada paralleelselt ülemäärase krediidikasvu piiramiseks. Samuti saaks üheaegselt kohaldada suurte riskikontsentratsioonide piiranguid ja keskse vastaspoole lõpparvelduse nõudeid, sest nende eesmärk on ohjeldada vastaspoole riski eri liiki tehingutes. Lisaks tabelis 2 loetletud instrumentidele peaksid makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused olema kaasatud maksevõime taastekavade ja kriisilahenduskavade ning hoiuste tagamise skeemide kujundamisse ja rakendamisse, kuna need on finantssüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks olulised. Kuigi mõned tabelis 2 loetletud konkreetsed vahendid on kujundatud pangandussektori vaatenurgast, saaks neid edukalt kohaldada ka teistes sektorites – 2. liites käsitletakse makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika võimalikku rolli kindlustuses.

Instrumentide õigusliku aluse osas oodatakse tulevaselt kapitalinõuete määruselt (CRR) ja kapitalinõuete direktiivilt (CRD IV) paindlikkuse võimaldamist pankadele ja suurtele investeerimisühingutele mõnede tabelis 2 loetletud instrumentide ulatuse piiramiseks teatud tingimustes. See on kooskõlas ESRNi kirjaga makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika põhimõtete kohta liidu pangandussektorit käsitlevates õigusaktides (5). Liidu õiguses reguleerimata instrumente (6) võib rakendada riigi tasandil, kui selleks on nõuetekohane õiguslik alus (7). Sellegipoolest ei tähenda üksikasjalike eeskirjade puudumine liidu tasandil, et liikmesriikidel on täiesti vabad käed riigisiseste eeskirjade kehtestamisel, kuna mõned liidu õiguse põhimõtted – näiteks kapitali vabale liikumisele piirangute kehtestamise keeld – võivad piirata riikide valikuvabadust.

1.   liide

ESRNi makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide analüüs

Käesolevas lisas esitatakse kokkuvõte ESRNi analüüsitud makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentidega seotud tähelepanekutest vahe-eesmärkide lõikes. Lisas antakse ülevaade, kuidas iga instrument on määratletud, kuidas see toimib (st mida teatakse ülekandemehhanismi kohta), mis liiki näitajad võivad lisaks ekspertide hinnangule suunata instrumendi aktiveerimise või desaktiveerimise otsust ning kuidas instrument võib teisi instrumente täiendada. Kuigi mitme instrumendi kontseptuaalne analüüs on praeguseks juba üsna põhjalik, on enamiku instrumentide kasutamise kogemus Euroopa Liidus piiratud (hoolimata asjaolust, et mõnda instrumenti – näiteks laenu ja vara väärtuse suhtarvu ja laenusumma ja sissetuleku suhte piiranguid – on rakendatud ka varem). Instrumentide võimalikku mõju, näitajaid ja vastastikust täiendavust tuleks edaspidi kindlasti täiendavalt analüüsida.

1.   Ülemäärase krediidikasvu ja finantsvõimenduse leevendamine ja vältimine

Vastutsükliline kapitalipuhver

Vastutsükliline kapitalipuhver on lisakapitalinõue omavahendite säilitamise puhvrile. Lisakapitalinõuet saab vastutsükliliselt suurendada või vähendada vastavalt krediiditsüklist tuleneva süsteemse riski muutumisele. Vastutsüklilise kapitalipuhvri eesmärk on kaitsta pangandussüsteemi võimalike kahjude eest, mis tulenevad süsteemiülese riski suurenemisest tingitud ülemäärasest krediidikasvust. Antud instrumendil on otsene mõju vastupanuvõimele – kapitalipuhvreid moodustatakse perioodil, mil süsteemiülene risk suureneb, ning kasutatakse siis, kui risk väheneb.

Võimaliku kaudse mõjuna võib vastutsükliline kapitalipuhver aidata tasakaalustada krediiditsükli kasvufaasi, vähendades krediidi pakkumist või suurendades krediidikulukust. Krediidi pakkumine võib väheneda, kui pangad suurendavad omavahendite määra, vähendades riskikaalutud varade hulka. Krediidikulukus võib kasvada kapitalikulude kogusumma suurenemise tõttu, sest pangad kannavad kapitalikulud kõrgemate laenuintresside kaudu edasi klientidele. Mõlemad mõju edasikandumise kanalid võivad vähendada laenumahtu, mis omakorda aitab vältida süsteemiülese riski kuhjumist. Samuti võib puhvri vabastamine vähendada riski, et seadusest tulenevad kapitalinõuded hakkavad krediiditsükli pöördumisel krediidi pakkumist piirama. Ebakindlus kaudse mõju suhtes on suurem kui otsese mõju suhtes – selles valdkonnas oleks vaja teha täiendavaid uuringuid. Krediidikasvu võimalikku piiramist krediiditsükli tõusufaasis tuleks käsitleda pigem positiivse kõrvalmõjuna kui vastutsüklilise kapitalipuhvri eesmärgina.

Poliitikakujundajad võivad vastutsüklilise kapitalipuhvri kehtestamisel võtta lähtealuseks laenude ja SKP suhte kõrvalekalded pikaajalisest suundumusest või muud asjakohased näitajad. Siiani on empiiriline arutelu keskendunud eelkõige laenu-SKP lõhe eripäradele. Nimetatud lõhe kujutab endast laenude ja SKP suhte kõrvalekallet pikaajalisest tendentsist, kusjuures positiivset lõhet peetakse ülemäärase krediidikasvu märgiks. Rahvusvaheliste Arvelduste Panga riigiülestes uuringutes rõhutatakse, et laenu-SKP lõhe on varasemalt olnud usaldusväärne finantskriisi näitaja. Riikide kogemus aga näitab, et see ei ole alati andnud tõuget puhvri käivitamiseks ega toiminud ühtviisi hästi märguandena puhvri vabastamiseks. Täiendavate juhiste andmiseks puhvri loomisel on moodustatud ESRNi ekspertide rühm, mis eelkõige analüüsib piiriüleselt muid võimalikke indikaatoreid Euroopa Liidu liikmesriikides.

Vastutsükliline kapitalipuhver on sätestatud CRD IV eelnõus ning tuleb seega siseriiklikku õigusesse üle võtta. Kavandatav vastutsüklilise kapitalipuhvri kord annab makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele teatava valikuvabaduse puhvri loomisel kooskõlas näitajate käsitlemise põhimõtete ja juhistega (8) ning tagab teatud määral nende vastastikkuse.

Sektoripõhised kapitalinõuded (sealhulgas finantssüsteemidevahelised)

Agregeeritud kapitalinõuded, nagu näiteks vastutsükliline kapitalipuhver, võivad ülemäärase laenuandmise ohjeldamisel osutuda suhteliselt kohmakaks vahendiks. Sellisel juhul võivad sihipärasemaks vahendiks olla sektoripõhised kapitalinõuded, (9) kui mikrotasandi usaldatavusjärelevalve nõuded süsteemset riski piisavalt ei reguleeri. Sektoripõhiste kapitalinõuete kohaldamiseks võib a) skaleerida konkreetse sektori või varaliigiga seotud mikrotasandi usaldatavusjärelevalve kapitalinõuded teatud teguriga või b) kohaldada kapitali lisamaksu või lisanõudeid konkreetse sektori või varaliigiga seotud panga riskipositsioonide kaalumisele. Samuti võib kehtestada riskikaalude alumised piirid.

Ülekandemehhanism on sarnane vastutsüklilise kapitalipuhvriga, kuid siin on kaks erinevust. Esiteks muudab konkreetse sektori kapitalinõuete suurendamine suhtelisi hindu, vähendades seeläbi laenuandmist (laenuandmise kasvu) asjaomasele sektorile, kuna sektori rahastamise suhteline piirkulu tõuseb. Teiseks kipuvad pangad kõrge riskiga sektoris pigem vähendama riskikontsentratsiooni kui suurendama omakapitali.

Antud instrumenti tuleks kasutada süsteemse riski kuhjumisel konkreetses sektoris või varaklassis. Sellise kuhjumise üheks võimalikuks näitajaks on sektoripõhised krediidiandmed, mida saab arvutada sektoripõhise laenu-SKP lõhena. Riski kuhjumisest võivad märku anda ka muud andmed, näiteks hüpoteeklaenude maht või kinnisvarahinnad kinnisvarasektoris.

CRR eelnõu näeb ette võimaluse kohandada kapitalinõudeid eluasemena kasutatavale kinnisvarale ja ärikinnisvarale ning ka finantssüsteemidevahelisi riskikontsentratsioone makrotasandi usaldatavusjärelevalve või süsteemse riski eesmärgil liidu tasandil kehtestatud korras.

Makrotasandi usaldatavusjärelevalves oluline võimenduse määr

Võimenduse määr on määratletud kui panga omakapitali suhe (riskiga korrigeerimata) koguvaradesse. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve seisukohast võiks võimenduse määra nõuet kohaldada kõikidele pankadele lisakapitalinõudena, ajaliste kõikumistega. Kui makrotasandi usaldatavusjärelevalve riskikaalutud kapitalinõudeid kohaldatakse ajaliste kõikumistega, tuleks ka võimenduse määra nõuet aja jooksul muuta, et tagada selle toimimine kaitsemehhanismina. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumendina on võimenduse määra nõudel suhtelise lihtsuse ja läbipaistvuse eelis.

Võimenduse määra nõude ülekandemehhanism on sarnane riskikaalutud kapitalinõuetega. Kui võimenduse määr seab riskikaalutud nõuetest suuremad piirangud, võiksid pangad kõrgemate nõuete täitmiseks suurendada omakapitali ja jaotamata kasumit või vähendada varade hulka (10). Krediidikulukus tõenäoliselt kasvaks ning laenumaht väheneks (11).

Võimenduse määra peetakse mõnikord süsteemse riski näitajaks. Baseli pangajärelevalve komitee uuringus on leitud, et võimenduse määr võimaldas tuvastada need pangad, mis hiljutises finantskriisis riigi toetust vajasid (12). Lisaks võib võimenduse määra puudutavate otsuste langetamisel kasutada muid näitajaid, mis võivad olla asjakohased ka vastutsüklilise kapitalipuhvri puhul.

Kui võimenduse määra nõue on pärast vaatlusperioodi kooskõlas tulevase CRRiga siduva instrumendina vastu võetud, võib liidu tasandil kehtestatud korra kohaselt olla lubatud ka nõude karmistamine makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil. Enne nõude harmoneerimist liidu tasandil võidakse ette näha nõude kohaldamine riigi tasandil.

Laenu ja vara väärtuse suhtarvu ning laenusumma ja sissetuleku suhte / võlgnevuse kattekordaja nõuded

Laenu ja vara väärtuse suhtarvu nõue on laenu ja selle aluseks oleva tagatisvara (näiteks eluaseme) suhte piirnorm; laenusumma ja sissetuleku suhe on aga laenu teenindamise kulude ja netosissetuleku suhte piirnorm. Lähtepunkt erineb eespool käsitletud instrumentidest selle poolest, et antud nõuded kehtivad kliendi ja finantseerimisasutuse vahelisele lepingule, mitte asutusele endale.

Laenu ja vara väärtuse suhtarvu ning laenusumma ja sissetuleku suhte eesmärk makrotasandi usaldatavusjärelevalves on pehmendada krediiditsüklit ja suurendada finantseerimisasutuste vastupanuvõimet. Mõju krediiditsüklile avaldub läbi rangema laenu ja vara väärtuse suhtarvu, mis leevendab „finantskiirendusmehhanismi” – kui positiivne sissetulekušokk toob kaasa eluasemehindade tõusu, on laenuvõtmise kasv eeldatavalt väiksem riikides, kus laenu ja vara väärtuse suhtarv on madalam (13). Lisaks võib madalam laenu ja vara väärtuse suhtarvu piirnorm väiksemate maksehäiretest tulenevate kahjude kaudu suurendada pangandussüsteemi vastupanuvõimet, samas kui madalam laenusumma ja sissetuleku suhte piirnorm võib vähendada maksehäirete tõenäosust. Laenu ja vara väärtuse suhtarvu ning laenusumma ja sissetuleku suhte piirnorme peetakse üldiselt täiendavateks instrumentideks. Kuna sissetulekud on eluasemehindadest stabiilsemad, võivad laenusumma ja sissetuleku suhte piirnormid olla rangemad eluasemehindade tõusu perioodil. Kuigi praktikas on laenu ja vara väärtuse suhtarvu ning laenusumma ja sissetuleku suhte piirnorme kohaldatud muutumatutena, võib kohaldada ka ajalisi kõikumisi. Destabiliseerivat rolli võivad siin mängida ootused – rangemate piiride kehtestamise ootuses võib leibkond kiirustada laenu võtma, kui laenu ja vara väärtuse suhtarv ning laenusumma ja sissetuleku suhe on kõrge.

Kuigi laenu ja vara väärtuse suhtarvu ning laenusumma ja sissetuleku suhte piirnorme kohaldatakse mitmes liikmesriigis, ei ole nõuded liidu tasandil harmoneeritud. Arvestades antud instrumentide määratluse või suuniste puudumist liidu tasandil, oleks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele juhiste andmisel otstarbekas läbi viia põhjalik analüüs ESRNi poolt.

Täiendavus

Vastutsükliline kapitalipuhver, sektoripõhised kapitalinõuded ja võimenduse määra nõue täiendavad üksteist kohaldamisala (laiast kuni kitsani), riskitundlikkuse ja rakendamise (ühed on suunatud süsteemse riski tsüklilistele, teised struktuursetele ilmingutele) osas. Laenu ja vara väärtuse suhtarvu ning laenusumma ja sissetuleku suhte piirnorme peetakse vahel eluasemeturu sektoripõhiste kapitalinõuete asendajaks. Samas võib neid aga mitmel põhjusel pidada ka kapitalipõhiseid vahendeid täiendavateks meetmeteks. Esiteks, kui kapitalipõhised vahendid võivad peamiselt mõjutada krediidi pakkumist, siis laenu ja vara väärtuse suhtarvu ning laenusumma ja sissetuleku suhte piirnormid avaldavad peamiselt mõju nõudlusele, st pankade laenuklientidele. Teiseks, kui risk ei ole piisavalt maandatud näiteks eluasemeturu sektoripõhiste kapitalinõuete abil, võivad laenu ja vara väärtuse suhtarvu ning laenusumma ja sissetuleku suhte piirnormid toimida kaitsemeetmetena. Lisaks võib kapitalipõhiste instrumentide tulemuslikkust mõjutada vajadus liikmesriikidevahelise kooskõlastamise järele. See ei puuduta küll laenu ja vara väärtuse suhtarvu ning laenusumma ja sissetuleku suhet, kuna nende lähtepunktiks on kliendi ja finantseerimisasutuse vaheline leping, mitte asutus ise. Seetõttu on need instrumendid vähem avatud õigusnormi erinevuste ärakasutamisele, mis peletab ettevõtteid välismaale ja soodustab varipangandust (14).

2.   Tähtaegade ülemäärase mittevastavuse ja turu mittelikviidsuse leevendamine ja vältimine

Likviidsuskordaja (näiteks likviidsuskattekordaja) korrigeerimine makrotasandi usaldatavusjärelevalves ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve piirangud rahastamisallikatele (näiteks stabiilse netorahastamise kordaja)

Likviidsuskattekordaja (kvaliteetsete likviidsete varade ja järgmise 30 päeva jooksul neto raha väljamaksete suhtarv) mõõdab pankade võimet taluda lühiajalisi eelnevalt tuvastatud likviidsusprobleeme ning tagab, et pankade likviidsed varad suudavad tasakaalustada võimaliku lühiajalise likviidsuse kaotuse. Antud määratluse on kooskõlastanud Baseli komitee. Stabiilse netorahastamise kordaja (olemasoleva ja nõutava stabiilse rahastamise suhtarv) eesmärk on seada alampiir pankade pikaajalise rahastamise mahule, võrreldes vähemlikviidsete varadega. Mõiste täpne määratlus on Baseli komitees kooskõlastamisel. Mõlema instrumendi puhul võib makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika meetmeks olla lisakapitalinõue või muu makrotasandi usaldatavusnõuete seadusmuudatus. Samuti on võimalik kehtestada nõudeid konkreetsetele panganduskontsernidele (näiteks süsteemselt olulised pangad) ja mitte kogu pangandussektorile.

Antud instrumentide esmane vahe-eesmärk on vähendada tähtaegade ülemäärast mittevastavust ja rahastamisriski (15). Lisaks võivad instrumendid suurendada süsteemi vastupanuvõimet ülemäärase krediidi ja finantsvõimenduse suhtes (16). Pangad võivad likviidsusnõuete täitmiseks pikendada rahastamise tähtaegu või investeerida likviidsetesse varadesse (või teha mõlemat). Protsüklilisuse vältimiseks peaks pankadel likviidsusprobleemide korral olema võimalik kasutada puhvreid.

Nõuete karmistamise näitajateks võivad olla pankade bilansiandmed, majandusnäitajad ja turuandmed (omakapital, krediidiriski vahetustehingud). Erinevad näitajad – näiteks pankadevaheliste mahtude ja määrade olulised muutused, EKP vahendite kasutamine, tagatiste kasutamine ja olemasolu ning pangajooksu ended (näiteks kiirmaksed või -väljavõtted) – võivad aidata otsustada nõuete leevendamise asjakohasuse üle (17). Mõned näitajad võivad kattuda ajaliste kõikumistega kohaldatavate kapitalipõhiste vahendite näitajatega.

Likviidsuskattekordaja ja stabiilse netorahastamise kordaja juurutatakse CRRi eelnõu kohaselt üksikasjalike siduvate nõuetena alles pärast vaatlusperioodi. Enne instrumentide harmoneerimist liidu tasandil antakse liikmesriikidele võimalus kohaldada riigisiseselt likviidsusnõudeid või usaldatavusjärelevalve nõudeid, võttes arvesse erinevaid asjaolusid, sealhulgas süsteemset likviidsusriski. Lisaks nähakse eelnõus ette võimalus instrumentide kohandamiseks makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil liidu tasandil kehtestatud korras.

Vähem stabiilse rahastamise kaalumata piirang seoses makrotasandi usaldatavusjärelevalvega (näiteks laenude ja hoiuste suhtarv)

Vähem stabiilsetest rahastamisallikatest ülemäärase sõltuvuse vähendamiseks on mõned riigid kohaldanud kaalumata likviidsuspiiranguid vähem stabiilsele rahastamisele (näiteks laenude ja hoiuste suhtarvu nõue). Klientide hoiuseid loetakse üldiselt stabiilseks rahastamisallikaks. See tähendab, et laenude ja hoiuste suhtarvu (või selle edasiarendatud versioone) võib kasutada selleks, et vähendada ülemäärast struktuurset sõltuvust vähem stabiilsest turupõhisest rahastamisest. Samas ei võeta antud vahendi puhul arvesse turupõhise rahastamise tähtaegade struktuuri, mistõttu on vahendi mõju erineva ärimudeliga pankades erinev. Seotud meetmeteks on antud vahendi puhul põhilise rahastamise suhtarvud ja hulgirahastamise suhtarvud.

Laenude ja hoiuste suhtarvu nõude täitmiseks võib kas vähendada laenuandmist või suurendada hoiuste mahtu. Hiljutises kriisis omandatud kogemus näitab, et langusfaasis hoiused võrreldes laenudega suurenevad, sest hoiused püsivad stabiilsena või koguni kasvavad (tulenevalt liikumistest muud liiki säästudes), samas kui laenunõudlus majandusaktiivsuse languse tõttu väheneb. Seega võib laenude ja hoiuste suhtarv järgida tsüklit, muutes vastavad nõuded tõusufaasis karmimaks ja langusfaasis leebemaks. Kui laenud ja hoiused ei ole nõuetekohaselt määratletud, võib tekkida õigusnormi erinevuste ärakasutamise huvi – pangad võivad kohustuste vältimiseks luua uusi võlaväärtpaberitel põhinevaid rahastamisstruktuure.

Vajadusel võib laenude ja hoiuste suhtarvu kasutada ka ülemäärase finantsvõimenduse või krediidi ohjeldamiseks (millest annab märku laenude ja SKP suhe või selle muutus) ning pankade struktuurse likviidsuse tugevdamiseks.

Tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded

Väärtuskärped ja esialgsed tagatisnõuded määratlevad tagatuse taseme tagatud rahastamis- ja tuletisinstrumentide tehingutes. Laias laastus määrab tagatuse taseme tagatud rahastamistehingutes tagatiseks saadud väärtpaberitele kohaldatav väärtuskärbe. Tuletisinstrumentide tehingutes sõltub tagatuse tase eelkõige esialgsest tagatisnõudest (mis kaitseb turuosalist tema positsiooni võimalike muutuste eest vastaspoole maksejõuetuse korral) ning ka selle nõude täitmiseks seatud väärtpaberitele kohaldatavast väärtuskärpest. Järelevalveasutuste kehtestatud väärtuskärped ja tagatisnõuded võivad pärssida rahastamisbuume ja leevendada tagatud rahastamise kokkukuivamist langusfaasis, st vähendada turulikviidsuse protsüklilisust, potentsiaalselt vähendades likviidsuse varumist ja kiirmüüki. Samuti võivad väärtuskärped aidata piirata ülemäärast krediidikasvu ja finantsvõimendust.

Tsüklikeskne lähenemine (nii pingelistes kui ka stabiilsetes turutingimustes kogutud pikaajaliste andmete kasutamine) tähendab, et tagatisnõuded ja väärtuskärped on väiksemas sõltuvuses jooksvatest turutingimustest. Seda võib täiendada vabatahtliku vastutsüklilise lisakapitalinõudega, et vajadusel reguleerida tagatud rahastamist, kindlustades nii riskide realistlikuma hindamise kui ka ülemäärase laenuandmise vähendamise. Samas aga võib nõuete karmistamine eelkõige finantstsükli harjal turgusid destabiliseerida, kuna sellega avaldatakse survet rahastamisele. Tulemuseks võib olla vara hinna langus, mis omakorda suurendab väärtuskärpeid ja tagatisnõudeid ning võib vallandada langusspiraali (18).

Kehtivates õigusaktides ei ole makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele antud valdkonnas rolli ette nähtud. Seoses börsiväliste tuletisinstrumentidega võidakse seda kaaluda Euroopa turu infrastruktuuri määruse (European Market Infrastructure Regulation, EMIR) esimesel läbivaatamisel. Lisaks võib tagatisnõuete ja väärtuskärbete kui turutehingutele suunatud instrumentide puhul esineda õigusnormi erinevuste ärakasutamist, mistõttu oleks otstarbekas läheneda küsimusele globaalselt.

Täiendavus

Likviidsuskattekordaja, stabiilse netorahastamise kordaja ning laenude ja hoiuste suhtarvu vahel võib ette näha võimalikku vastastikust täiendavust, mis tuleneb suuresti nende tähtaegade, ulatuse ja riskitundlikkuse erinevustest. Likviidsusinstrumendid võivad täiendada ka solventsusinstrumente, nagu näiteks vastutsükliline kapitalipuhver, vähendades finantsvõimendust ja suurendades vastupanuvõimet. Lisaks täiendavad marginaali ja väärtuskärbete nõuded pangaspetsiifilisi meetmeid (eelkõige stabiilse netorahastamise kordaja ning laenude ja hoiuste suhtarv), kuna need võivad avaldada mõju kogu turu likviidsusele ja rahastamise stabiilsusele.

3.   Otsese ja kaudse riskikontsentratsiooni piiramine

Suure riskikontsentratsiooni piirangud

CRDs on suur riskikontsentratsioon määratletud kui „ühe kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes võetud riskipositsioon, mis võrdub 10 %-ga või ületab 10 % krediidiasutuse või investeerimisühingu aktsepteeritud kapitalist”. Krediidiasutused ja investeerimisühingud ei võta sellist riskipositsiooni ühe kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes, mis on suurem kui 25 % krediidiasutuse või investeerimisühingu omavahenditest (kapitalist). Samuti jätab CRD liikmesriikidele vabad käed teatud liiki riskikontsentratsioonide käsitlemise osas (näiteks süsteemselt asjakohastes sektorites) vastavalt riskitasemele, mis võimaldab makrotasandi usaldatavusjärelevalve sekkumist. Suure riskide kontsentratsiooni piirangud võivad vähendada kontsentratsiooniriski, vastaspoole riski ja võimalikku nakatumist (ka varipanganduses) (19). Samuti piiravad need finantseerimisasutuste tundlikkust üldiste või sektoripõhiste vapustuste suhtes.

Konkreetsete vastaspoolte või sektoritega (näiteks kinnisvarasektor või muud finantseerimisasutused) seonduvatele riskipositsioonidele piirnormide kehtestamisega aitab suure riskikontsentratsiooni piirang otseselt kaasa riski jaotumisele üle kogu süsteemi (20). Samuti parandavad nimetatud piirangud pankadevahelise turu sügavust ning mitmekesistavad rahastamist finantseerimis- ja mittefinantseerimisasutuste jaoks. Lisaks vähendavad riskipositsioonide piirnormid ühe vastaspoole maksejõuetuse võimalikku mõju. Sarnaselt enamikule makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentidele võib ka siin tekkida protsüklilisus – kapitali kasv buumi ajal võib suurendada riskipositsiooni piirnormi, samas kui kapitali vähenemine languse ajal võib piirnormi karmistada. Lisaks võib piirang pärssida kasvu või takistada ekspertteadmiste rakendamist teatud sektorites.

CRD kohaselt peavad finantseerimisasutused teatama riskipositsioonidest, mis ületavad 10 % kapitalist. Seda teavet saab kasutada võrgustiku analüüsis makrotasandi usaldatavusjärelevalve piirangute asjakohasuse kindlakstegemiseks. Vajadusel saab teatamispiiri alandada, et hõlmata suure kapitalibaasiga süsteemselt olulisi globaalseid asutusi. CRRi eelnõus nähakse ette võimalus suure riskikontsentratsiooni nõudeid riigi tasandil makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil karmistada vastavalt liidu tasandil kehtestatud korrale.

Keskse vastaspoole lõpparvelduse nõue

Seadusandlikud asutused võivad nõuda finantseerimisasutuste teatud tehingute lõpparveldamist kesksete vastaspoolte kaudu. Kahepoolsete riskipositsioonide võrgustiku asendamine struktuuriga, kus igal osapoolel on keskse vastaspoole suhtes üks riskipositsioon, võib vastaspoole riski ümber jaotada ning riskiohje ja rikkumismenetluse tsentraliseerida. See võib omakorda aidata piirata mõjude ülekandumist ja säilitada pankadevahelise turu stabiilsust.

Samas kaasnevad nimetatud meetmega tehingukulud ja õigusnormi erinevuste ärakasutamise võimaluse suurenemine, näiteks selliste tehingute eelistamise kaudu, mida keskse vastaspoole lõpparvelduse nõue ei hõlma. Lisaks suureneb vastaspoole riski koondamise tulemusel kesksete vastaspoolte süsteemne tähtsus, mis võib põhjustada ülemäärast turujõudu, moraaliriski või (kohustuste mittetäitmisest tulenevat) süsteemset riski (21). Samuti on kesksete vastaspoolte riskiohje- ja riskitaluvusvõime suuresti järele proovimata, eeskätt potentsiaalselt kõrgemal tehingute tasemel. Seetõttu on vaja kesksete vastaspoolte ranget regulatsiooni, mis hõlmab ka asjakohaste kriisilahenduskavade ja maksevõime taastekavade väljatöötamist kesksetele vastaspooltele. Samuti tuleb hoolikalt valida tooted, mille puhul on nõutav lõpparveldamine keskse vastaspoole kaudu.

Asjakohasteks valikunäitajateks, mille alusel otsustada, millistele lepingutele keskse vastaspoole lõpparvelduse nõuet tuleks kohaldada, on standardimine, likviidsus, keerukus ja riskitunnused ning süsteemse riski potentsiaalne vähendamine ja rahvusvahelise harmoneerimise võimalikkus.

Globaalsel tasandil tehakse jõupingutusi standarditud börsiväliste tuletisinstrumentide keskse lõpparveldamise kehtestamiseks. Euroopa Liidus kehtestatakse see nõue EMIRiga. Sellegipoolest on enne nõude lisamist makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendite hulka tarvis täiendavalt uurida selle kohaldamise mõju. Tulemuslikkuse tagamiseks tuleks nõuet kohaldada vähemalt liidu, kui mitte maailma tasandil.

Täiendavus

Eespool kirjeldatud meetmed on teineteist vastastikku täiendavad, kuna vähendavad vastaspoole riski süsteemset mõju eri liiki tehingute lõikes. Kui suure riskikontsentratsiooni piirang vähendab vastaspoole riski seoses ühe vastaspoole või sektoriga, siis keskse vastaspoole lõpparvelduse nõue vähendab vastaspoole maksejõuetuse levimist, kuna riski hallatakse ühes kohas, kus seda on võimalik hoida mõõdukana. Suure riskikontsentratsiooni piirangute karmistamine võib finantsstruktuuri tugevdamisel toimida paralleelselt sektoripõhiste kapitalinõuete või laenu ja vara väärtuse suhtarvu piirnormide ja struktuursete puhvritega. Lisaks tuleks keskset lõpparveldust täiendada kesksetele vastaspooltele kehtestatavate marginaali ja väärtuskärbete nõuetega, et muuta kesksed vastaspooled vastaspoole riski suhtes vastupanuvõimeliseks. Nimetatud nõuded tuleks viia kooskõlla nõuetega tehingutele, mida keskselt ei lõpparveldata.

4.   Ebakõlaliste huvide süsteemse mõju piiramine moraaliriski vähendamise eesmärgil

Süsteemselt olulise krediidiasutuse või investeerimisühingu (SIFI) kapitali lisamaks

Süsteemselt oluliste krediidiasutuste või investeerimisühingute (SIFI) suhtes võidakse kohaldada täiendava kapitalipuhvri nõuet. Lisamaksu eesmärk on SIFI kahjutaluvusvõime suurendamine. See vähendab nii majanduslike raskuste tõenäosust kui ka nende potentsiaalset mõju. Kapitalipuhvrit võiks kohaldada süsteemselt olulistele pankadele, ent samas võiks seda laiendada ka teistele süsteemselt olulistele asutustele.

Samuti võib puhver korrigeerida SIFIde võimalikke rahastamistoetusi, mis tulenevad kaudsest valitsuse tagatisest. Sel moel tagatakse võrdsed tingimused väikestele ja keskmise suurusega (mittesüsteemsetele) pankadele ning SIFIde parem šokitaluvusvõime. Miinuseks on see, et lisamaks võib soodustada varipangandust ja muuta SIFI staatuse üheselt selgeks, käivitades seeläbi kaudse rahastamistoetuse kasutamise ning moonutades konkurentsi. Kokkuvõttes on makromajanduse hindamisrühm (Macroeconomic Assessment Group) järeldanud, et SIFI lisamaksu kasu finantsstabiilsusele kaalub üles majandusliku koormuse (mis väljendub SKP ajutise vähenemisena).

Pankade (ja muude asutuste) süsteemsuse kindlaksmääramiseks võrreldakse indikaatoreid järgmistes kategooriates: suurus, omavaheline seotus, asendatavus ja keerukus. Pankade puhul kavatsetakse nõuded kehtestada paralleelselt Basel III kapitali säilitamise nõuete ja vastutsükliliste kapitalipuhvritega. SIFI kapitali lisamaksud kehtestatakse ühel või teisel kujul liidu tasandil CRD IVga.

Maksevõime taastamise ja kriisilahenduskord

Seadusandlikud asutused vajavad vahendeid finantskriisi ennetamiseks ja selle mõju leevendamiseks, kui kriis peaks siiski tekkima. Ennetamiseks ja leevendamiseks on vaja maksevõime taastekavasid (mille koostavad pangad) ja kriisilahenduskavasid (mille koostavad ametiasutused). Ametiasutuste varajase sekkumise volitused võimaldavad neil võtta meetmeid panga makseraskustesse sattumise ennetamiseks, kui panga poolt rakendatud maksevõime taastamise meetmed on osutunud ebapiisavaks. Kriisilahendusõigused võimaldavad ametiasutustel võtta makseraskustes pank oma kontrolli alla, kui panga või ametiasutuste rakendatud meetmed ei ole andnud tulemusi. Pankade maksevõime taastamise ja kriisilahenduse direktiivi (Bank Recovery and Resolution Directive, BRRD) eelnõus ette nähtud kava eesmärk on minimeerida pangakriiside ja pankade makseraskuste süsteemset mõju, tagades pankade jätkusuutlikkuse, piirates makseraskuste mõju ja minimeerides maksumaksjate kahjusid, kandes need üle sidusrühmadele (näiteks investoritele pandud kohustustega (bail-in) või jättes nad kõrvale haldusmenetluses, samal ajal, kui kriitilise tähtsusega funktsioonid antakse üle ajutisele üleminekupangale või kolmandast osapoolest ostjale). Makrotasandi usaldatavusjärelevalve seisukohast aitab BRRD minimeerida riskikontsentratsioonide süsteemset mõju, parandada arusaamist omavahelisest seotusest ja leevendada kriisi välismõjusid.

Ülekanne toimub peamiselt kahe kanali kaudu. Esiteks piiratakse moraaliriski süsteemselt olulistes pankades ning neile antavat kaudset toetust, kuna nad tagavad, et panga makseraskuste korral kannavad kahjud mitte kolmandad osapooled, nagu riikide valitsused, vaid kreeditorid. Teiseks vähendab tõhus kriisilahendus konkreetse panga makseraskuste mõju otsest või kaudset ülekandumist (nakatumist). Samuti võib see tugevdada üldist usaldust finantseerimisasutuste vastu. Kaudsete valitsuse tagatiste kaotamine võib põhjustada panga rahastamiskulude tõusu ja riigi rahastamiskulude langust ning seda üsna võrdses ulatuses. Samas aga oleks panga rahastamiskulude tõus oluliselt suurem, kui ainus alternatiiv valitsusepoolsele päästmisele oleks ebakorrapärane ning potentsiaalselt pikaleveniv ja kulukas pankrotimenetlus. Seega peaksid tõhusad kriisilahenduskavad aitama parandada reaalmajanduse juurdepääsu laenudele nii keskmises kui ka pikaajalises perspektiivis.

Makseraskustes pankade tulemuslikku juhtimist võib õõnestada kriisilahendusõiguste ja -vahendite puudulikkus, ebapiisav usaldusväärsus nende rakendamisel ja puudulik ajutine rahastamine kriisilahendusmeetmete toetamiseks vajaliku likviidsuse tagamiseks. Neid puudujääke tuleks kriisilahenduskavade koostamisel arvesse võtta ja vältida.

Täiendavus

SIFI lisamaks ja kriisilahenduskavad täiendavad teineteist vastastikku kaudsete päästmistoetuste, konkurentsimoonutuste ja maksejõuetuse süsteemse mõju vähendamisel. Lisamaks võib toimida eelneva täiendusena kriisilahenduse järelkavadele (22). SIFI lisamaksu tuleks vaadelda osana kapitalitasude paketist, mis hõlmab kapitali säilitamist ning vastutsüklilisi ja struktuurseid puhvreid.

5.   Finantsinfrastruktuuri vastupanuvõime tugevdamine

Hoiuste tagamise skeemid

Panga makseraskuste korral toimivad hoiuste tagamise skeemid panga kontoomanike jaoks turvavõrguna, tagades teatud summa hüvitamise. Seega tugevdab hoiuste tagamise skeem finantsinfrastruktuuride vastupanuvõimet, aidates vältida pangajooksu ja parandades usaldust finantssüsteemi vastu. Samuti kaitseb hoiuste tagamise skeem maksesüsteemide stabiilsust, kuna hoiused moodustavad nimetatud süsteemide lahutamatu osa.

Kuna pangahoius on tagatud, on hoiustajal vähem põhjust oma hoiust pangakriisi korral välja võtta. See võimaldab vältida pangajooksu ja selle süsteemset mõju. Teisisõnu on hoiuste tagamise skeem turvavõrk, mis parandab finantssüsteemi tõhusust, suurendades usaldust selle vastu. Hoiuste tagamise skeemi tulemuslikkus sõltub selle usaldusväärsusest, mis on omakorda seotud piisavate rahastamiskokkulepetega. Hoiuste rahastamise skeemide riskipõhine eelrahastamine on vastutsükliline ja võib seetõttu avaldada otsest stabiliseerivat mõju makrotasandi usaldatavusjärelevalves (23).

Kui tagatav summa on liiga suur, piiramatu või ebaõigesti määratletud, või kui rahastamine ei ole riskipõhine, võivad tekkida ebasoodsad mõjud. Hoiustajad ei pruugi pankade tegevust hoolikalt jälgida ning see omakorda tekitab moraaliriski. Lisaks võivad rahastamata hoiuste tagamise skeemid nõuda pankadelt majanduslanguse ajal makseid, millega omakorda kaasneb negatiivne protsükliline mõju. Piiriülese kooskõlastamise puudumine võib põhjustada hoiuste tagamise skeemide vahel soovimatut konkurentsi. Seetõttu on oluline, et Euroopa Liit jätkaks jõupingutusi hoiuste tagamise skeemide struktuuri harmoneerimiseks, muu hulgas seoses komisjoni ettepanekuga hoiuste tagamise skeemi direktiivi ümbersõnastamiseks. Makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused peaksid hoiuste tagamise skeemide kavandamist ja kohaldamist hoolikalt jälgima ning protsessi panustama, eelkõige seoses tagatise suuruse ja rahastamiskokkulepetega.

Keskse vastaspoole lõpparvelduse tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded

Nagu kahepoolsete lõpparveldatud tehingute puhul, võivad ka keskselt lõpparveldatavate tehingute puhul tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded avaldada süsteemset mõju. Asjakohaste väärtuskärbete ja esialgsete tagatisnõuete kehtestamisel peaksid kesksed vastaspooled arvesse võtma turulikviidsust, protsüklilist mõju ja süsteemset riski. Eelkõige tuleks ülemäärase protsüklilisuse vältimiseks kehtestada tagasivaateperiood (ajahorisont varasema volatiilsuse arvutamiseks). Sellega piiratakse tagatisnõuete häirivat muutmist ning luuakse läbipaistev ja prognoositav kord nõuete korrigeerimiseks. Lisaks peaks keskne vastaspool tagatisnõuete ja väärtuskärbete arvutamisel piirama sõltuvust kommertskrediidireitingutest. Mõlemaid nõudeid käsitletakse EMIRi tehniliste standardite eelnõus.

Kesksed vastaspooled peavad nõuete rakendamisel tegutsema paindlikult ja vastutustundlikult, tagades tasakaalu enesekaitse vajaduse ja süsteemi stabiilsuse tagamise eesmärgi vahel. Kuna kesksete vastaspoolte roll ja süsteemne tähtsus finantssüsteemis tulevikus tõenäoliselt kasvab, muutub olulisemaks ka kesksete vastaspoolte tegevuse asjakohane reguleerimine. Sellega on arvestatud ka mikrotasandi usaldatavusjärelevalve reguleerimisel EMIRis. Kuigi asjaomane määrus ei sätesta veel makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutustele rolli kesksete vastaspoolte tagatisnõuete kehtestamisel, võidakse seda määruse esimeste korraliste läbivaatamiste käigus muuta.

Andmete avaldamise suurendamine

Lisaks mikrotasandi usaldatavusjärelevalve avalikustamisnõuetele võiksid makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutused kehtestada täiendavad avalikustamisnõuded seoses struktuurse või tsüklilise süsteemiriskiga. Läbipaistvus võimaldab turujõududel toimida konkreetsete asutuste käitumist distsiplineeriva mehhanismina ning finantssüsteemi riske täpsemalt hinnata. Samuti võib avalikustamine piirata majanduslike raskuste võimendumist finantssüsteemis, vähendades ebakindlust teatud riskikontsentratsioonide ulatuse ja asukoha ning süsteemide omavahelise seotuse suhtes.

Täpsema teabe avaldamine võimaldab parandada riskiteadlikkust ja tugevdada turudistsipliini. See suurendab turu usaldust ja aitab säilitada finantsstabiilsust, vältides turukrahhe, nagu näiteks Lehman Brothersi pankrotile järgnenud pankadevahelise turu kokkuvarisemine. Teisest küljest aga ei pruugi makrotasandi usaldatavusjärelevalve ja mikrotasandi usaldatavusjärelevalve avalikustamisnõuded alati kooskõlas olla. Üleüldine avalikustamise parandamine võib näiteks aidata tuvastada raskustesse sattunud panku, vältides süsteemset mõju. Suuremat avalikustamist toetavad üldiselt ka olemasolevad empiirilised tõendid (24). Õiguslikus kontekstis nähakse CRRi eelnõus ette võimalus tugevdada makrotasandi usaldatavusjärelevalve avalikustamisnõudeid riigi tasandil vastavalt liidu tasandil kehtestatud korrale.

Struktuurse süsteemiriski puhver

CRD IV-ga luuakse süsteemse riski puhver struktuurse riski ennetamiseks ja vähendamiseks (edaspidi „struktuurne puhver”) vastavalt liidu tasandil kehtestatud korrale. Struktuurse puhvri abil saab tugevdada pangandussüsteemi või selle osade vastupanuvõimet struktuursest süsteemiriskist tulenevate võimalike vapustuste suhtes. Seda riski võivad põhjustada muudatused õigusaktides või raamatupidamisstandardites, mõjude tsükliline ülekandumine reaalmajandusest, SKP-ga võrreldes suur finantssüsteem või keerukust suurendavad finantsuuendused.

Kahjutaluvusvõimet suurendades tugevdab struktuurne puhver vastupanuvõimet. Seeläbi nihutatakse kahjumirisk aktsionäridele ja parandatakse maksevõimet, mis omakorda vähendab struktuurse riski realiseerumise tõenäosust. Struktuurse puhvri võimalikeks negatiivseteks mõjudeks on võrdsete piiriüleste tingimuste kadumine, pankade vabatahtliku kapitali vähenemine ja varipangandus. Samas piiravad suured struktuursed puhvrid finantsvõimendust ja riskide võtmist.

Näitajate määratlemine struktuurse puhvri rakendamiseks on raske; suunava näitajana võib kasutada eespool mainitud struktuurset haavatavust. Pärast struktuurse puhvri rakendamise kogemuse hankimist tuleks analüüsida puhvri võimet ohjeldada struktuurset riski.

Täiendavus

Kuna eespool kirjeldatud meetmete eesmärk on tugevdada finantsinfrastruktuuri üldist vastupanuvõimet, toimivad need koosmõjus paljude teiste instrumentidega. Näiteks võivad hoiuste tagamise skeemid täiendada struktuurset puhvrit (ja teisi kapitalipõhiseid instrumente) makseraskuste mõju vähendamisel. Kesksetele vastaspooltele ja mittetsentraliseeritult lõpparveldatavatele tehingutele kehtestatud tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded peaksid olema võrdsete tingimuste tagamiseks kooskõlastatud. Lisaks võivad tagatisnõuded ja väärtuskärbete nõuded (nii kesksetele vastaspooltele kui ka muudele tehingutele) täiendada võimenduse määra, vähendades ülemäärast võimendust. Kuna avalikustamine vähendab teabe asümmeetriat, võib see suurendada turu usaldust ja parandada turu likviidsust.

Struktuurne puhver võib toimida koosmõjus teiste kapitalipõhiste instrumentidega – näiteks vastutsükliliste puhvritega. Kapitalinõuete üldise taseme määramisel tuleb seetõttu tegutseda koordineeritult.

2.   liide

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika vahe-eesmärgid kindlustuses

Makrotasandi usaldatavusjärelevalve on kindlustuse valdkonnas alles algfaasis. Selleks on mitu järgmist põhjust:

| — | enamik kindlustusseltse tulid kriisist välja suhteliselt puutumatuna; |
| --- | --- |

—

enamik kindlustusseltse tulid kriisist välja suhteliselt puutumatuna;

| — | väike süsteemne risk traditsioonilises kindlustustegevuses, mida iseloomustab valdavalt vastutuspõhine investeerimisstrateegia, kõrge asendatavuse määr ja pangajooksu vähene tõenäosus; |
| --- | --- |

—

väike süsteemne risk traditsioonilises kindlustustegevuses, mida iseloomustab valdavalt vastutuspõhine investeerimisstrateegia, kõrge asendatavuse määr ja pangajooksu vähene tõenäosus;

| — | rahvusvahelise standardi puudumine kindlustuse järelevalve valdkonnas, kuigi Solventsus II raamistikuga kehtestatakse liidus ühtne standard. |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise standardi puudumine kindlustuse järelevalve valdkonnas, kuigi Solventsus II raamistikuga kehtestatakse liidus ühtne standard.

Mõned kindlustusseltsid on siiski laiendanud oma tegevust valdkondadesse, kus on suurem süsteemse riski tekkimise või võimendamise tõenäosus. Eelkõige võivad finants- ja äritsüklis riskikontsentratsioone põhjustada mittetraditsiooniline kindlustustegevus ja mittekindlustustegevus. See puudutab näiteks krediidiriski vahetustehingute puhul, mida ei tehta riskimaandamise eesmärgil (25).

Mittetraditsiooniline kindlustustegevus võib avaldada laiemat mõju finantssüsteemile ja majandusele, nagu näiteks enne kriisi keerukate struktureeritud toodete reitingu parandamiseks kasutatud finantstagatiste puhul. Mittekindlustustegevus (näiteks väärtpaberite laenamine) ja kontsernistruktuurid (näiteks pangandus- ja kindlustustegevus) võivad suurendada ka vastastikust seotust finantssüsteemis. Neid tegevuse liike peab süsteemse riski kontekstis asjaomasemateks ka Rahvusvaheline Kindlustusjärelevalve Assotsiatsioon (IAIS), mis kasutab neid globaalsete süsteemselt oluliste kindlustusandjate tuvastamiseks.

Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni määratletud mittetraditsioonilisele kindlustustegevusele ja mittekindlustustegevusele meetmete kehtestamine on keeruline. Seda seetõttu, et puudub selge eristus ning järelevalveasutused liigitavad samu tegevusliike sageli erinevalt (näiteks kolmandate osapoolte varade haldamine). Sellepärast tuleks konkreetse toote või teenuse riski analüüsil lähtuda sisu ülimuslikkuse põhimõttest.

Lisaks eespool mainitud struktuursetele mõjudele on süsteemsel riskil kindlustussektoris ka tsükliline mõõde, kuna kindlustusandjad on olulised investorid ja võivad investeerida rohkem või vähem riskantsetesse varadesse. Euroopa Liidus kehtestatakse Solventsus II raamistikuga kindlustusandjate bilansside turupõhine hindamine. See hõlmab varade hindamist turuhinna põhjal, kusjuures kohustuste hindamisel diskonteeritakse rahavood riskivabade intressimääradega. See muudab pikaajalisi tooteid müüvate kindlustusandjate bilansi ja kapitalitaseme volatiilseks, mis võib omakorda halvendada protsüklilist dünaamikat kindlustussektoris ja kogu finantssüsteemis. Tõusufaasis võib ülemäärane optimism riskantse vara hinna osas turupõhist kapitali regulatiivsete kapitalinõuetega võrreldes suurendada, vähendades seda aga langusfaasis. See võib põhjustada ülemäärast riskide võtmist majanduskasvu ajal ja riskantsete varade võõrandamise survet majanduslanguse ajal. Seetõttu sisaldab Solventsus II vastutsüklilisi mehhanisme, sealhulgas kapitaliriski leevendamine omakapitali nõude peatamisega (equity dampener), maksevõime taastamise perioodi pikendamise võimalus ja riskivaba intressimäära kõvera ekstrapoleerimine vastavalt fikseeritud lõplikule tähtpäevakursile. Lisaks on käimas arutelud „vastutsüklilise kindlustusmakse” ja „vastavate korrigeerimiste” kehtestamise üle, mille eesmärk on kapitalitaseme korrigeerimine ülemäärase volatiilsuse tingimustes. Kui neid küsimusi põhjalikult läbi ei mõelda, võivad kavandatavad mehhanismid kaasa tuua soovimatuid tagajärgi nii kindlustusandjatele kui ka süsteemile tervikuna. Sellised mehhanismid peavad olema läbipaistvad ja soodustama majanduslanguse ajal kasutamiseks mõeldud puhvrite loomist majanduskasvu ajal.

Kokkuvõtvalt võib väita, et süsteemse riski struktuursus on eelkõige seotud mittetraditsioonilise kindlustustegevuse ja mittekindlustustegevusega. Need tegevuse liigid tekitavad finantssüsteemis kõige suurema tõenäosusega riske. Seetõttu on neid võimalik vaadelda käesolevas dokumendis kirjeldatud vahe-eesmärkide ja instrumentide kontekstis. Kuna nimetatud tegevuse liigid kujutavad endast asjakohaseid kriteeriume süsteemselt oluliste kindlustusandjate väljaselgitamiseks, on nad hõlmatud vahe-eesmärgiga „Ebakõlaliste huvide süsteemse mõju piiramine moraaliriski vähendamise eesmärgil”. Siinkohal tuleks aga märkida, et kirjeldatud stsenaarium on realiseerunud kindlustusandjate hulgas harvem kui pankade hulgas. Struktuursus puudutab ka kindlustussektori ja teiste finantssektori ettevõtete omavahelist seotust ja sellest tulenevat potentsiaalset nakatumise ohtu. See on hõlmatud vahe-eesmärgiga „Otsese ja kaudse riskikontsentratsiooni piiramine”. Lisaks on tsüklilisus tihedalt seotud riskide võtmise ja kiirmüügiga.

---

(1)  ESRN/2011/03, http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/2011/ESRB_2011_3.et.pdf

(2)  Erialakirjandust on kokkuvõtte esitamiseks selgelt liiga palju. Vt näiteks Brunnermeier, M., Crockett, A., Goodhart, C., Persaud, A. ja Shin, H. (2009), „The Fundamental Principles of Financial Regulation”, Geneva Report on the World Economy 11, ICBM, Genf, ja CEPR, London; Gorton, G. ja He, P. (2008), „Bank Credit Cycles”, Review of Economic Studies 75(4), lk 1181–1214, Blackwell Publishing; Bank of England (2009), „The Role of Macro-prudential Policy”, A Discussion Paper; Bank of England, (2011), „Instruments of macroprudential policy”, A Discussion Paper; Hellwig, M. (1995), „Systemic aspects of risk management in banking and finance”, Schweizerische Zeitschrift für Volkswirtschaft und Statistik, 131, lk 723–737; Acharya, V.V. (2009), „A Theory of Systemic Risk and Design of Prudential Bank Regulation”, Journal of Financial Stability, 5(3), lk 224–255; Hanson, S., Kashyap, A. and Stein, J. (2011), „A Macro-prudential Approach to Financial Regulation”, Journal of Economic Perspectives 25, lk 3–28; Longworth, D. (2011), „A Survey of Macro-prudential Policy Issues”, Mimeo, Carleton University.

(3)  Keskpanga järelevaatamisülesannet peetakse tavaliselt lahutamatuks osaks finantsstabiilsuse tagamise ülesandest. Sõltumata institutsionaalsest korraldusest, peaks makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutus tegema vahe-eesmärgi saavutamiseks tihedat koostööd infrastruktuuri järelevalve eest vastutava ametiasutusega.

(4)  Instrumendid on valitud kõikide võimalike instrumentide nimekirjast ESRNi instrumentide töörühma liikmete analüüsi ja uuringute põhjal vastavalt eespool nimetatud valikukriteeriumitele.

(5)  ESRN, „Principles for macro-prudential policies in EU legislation on the banking sector”, 2. aprill 2012, http://www.esrb.europa.eu/news/pr/2012/html/pr120402.en.html

(6)  Mõned tabelis 2 loetlemata instrumendid nähakse ette liidu õigusaktides (näiteks lühikeseks müügi keeld).

(7)  ESRNi ülevaatest instrumentide kohta, mida ei ole ELi õiguses reguleeritud, selgub, et: laenu ja vara väärtuse suhtarvu piirangud on olemas 16 liikmesriigi riigisiseses usaldatavusjärelevalve raamistikus, kuid ainult seitsmes liikmesriigis kasutatakse neid makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil; laenusumma ja sissetuleku suhte piirangud on olemas 12 liikmesriigi riigisiseses usaldatavusjärelevalve raamistikus, ent ainult kahes liikmesriigis kasutatakse neid makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil; kaalumata likviidsuskordaja on olemas kolme liikmesriigi riigisiseses usaldatavusjärelevalve raamistikus ja seda on võimalik kasutada ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil; maksevõime taastamise ja kriisilahendamise kord/kava on olemas 11 liikmesriigi riigisiseses usaldatavusjärelevalve raamistikus ja kaheksas liikmesriigis kasutatakse seda makrotasandi usaldatavusjärelevalve eesmärgil. Kuues liikmesriigis on astutud samme sellise korra rakendamiseks ning neist omakorda neljas liikmesriigis kavatsetakse kehtestada maksevõime taastekavad ja kriisilahenduskavad ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve teostamiseks.

(8)  „Piiratud valikuvabaduse” põhimõte on seotud ESRNi juhistega, millega kehtestatakse makrotasandi muutujate, teabe avaldamise ja läbipaistvuse võrdluspunkt.

(9)  Sektoripõhised kapitalinõuded hõlmavad nii riskikaalusid kui ka sisereitingutel põhinevate mudelite kohandamist konkreetsele sektorile või varaliigile.

(10)  Vt riskikaalutud kapitali vahendite ülekandemehhanismi käsitlust.

(11)  Nõuete leevendamise korral peaks olukord olema vastupidine. Turusurved võivad aga osutada sellele, et pangad ei ole võimelised oma finantsvõimenduse (või riskikaalutud kapitali) määra täies ulatuses vähendama, mis võib omakorda vähendada vahendite tulemuslikkust langusfaasis.

(12)  Vt Baseli pangajärelevalve komitee (2010), „Calibrating regulatory minimum capital requirements and capital buffers: a top-down approach”. Lisaks on mitmes teiseski uuringus leitud, et finantsvõimendus on süsteemse riski võimas indikaator – nt Barrell, Davis ja Liadze (2010), „Calibrating Macro-prudential Policy”; Kato, Kobayashi ja Sita (2010), „Calibrating the level of capital: the way we see it”; Adrian ja Shin (2010), „Liquidity and Leverage” ning Papanikolaou ja Wolff (2010), „Leverage and risk in US commercial banking in the light of the current financial crisis”.

(13)  Almeida, H., Campello, M. ja Liu, C. (2006), „The financial accelerator: evidence from international housing markets”, Review of Finance 10, lk 1–32.

(14)  Siiski on ka laenu ja vara väärtuse suhtarvu piirnormidest võimalik kõrvale hoida, näiteks tagatiseta laenude abil. Niikaua kui pankadel on tagatise väärtuse hindamisel otsustusvabadus (näiteks kui osa laenust kasutatakse ehitise kvaliteedi parandamiseks), on neil ka põhjust anda laenu ja vara väärtuse suhtarvu piirnormi mõju leevendamiseks optimistlikumaid hinnanguid.

(15)  Tõendeid likviidsuspõhiste makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide tulemuslikkuse kohta ei ole palju. Üksikud uuringud on näidanud, et likviidsuskattekordaja või stabiilse netorahastamise kordaja vastutsükliline rakendamine aitab leevendada likviidsusprobleeme. Vt näiteks Giordana ja Schumacher, „The impact of the Basel III liquidity regulations on the bank lending channel: A Luxembourg case study”, töödokument nr 61, juuni 2011; Bloor, Craigie ja Munro, „The macroeconomic effects of a stable funding requirement”, Reserve Bank of New Zealand, aruteludokument 2012/05, august 2012 või Van den End ja Kruidhof, „Modelling the liquidity ratio as a macro-prudential instrument”, DNB töödokument nr 342, aprill 2012.

(16)  Vt ülemaailmse finantssüsteemi komitee makrotasandi usaldatavusjärelevalve instrumentide valimise ja rakendamise töörühm (Working group on the Selection and Application of Macro-prudential instruments, SAM), „Transmission Mechanisms of Macro-prudential Instruments”, Workstream 4 vahearuanne, märts 2012.

(17)  Heijmans ja Heuver, „Is this bank ill? The diagnosis of doctor Target 2”, DNB töödokument nr 316, august 2011.

(18)  Vt näiteks Brunnermeier, M. ja Pedersen, L. (2009), „Market Liquidity and Funding Liquidity”, Review of Financial Studies, Society for Financial Studies, 22(6), lk 2201–2238 ning Gorton, G. ja Metrick, A. (2012), „Securitized banking and the run on repo”, Journal of Financial Economics, Elsevier, 104(3), lk 425-451.

(19)  Konkreetseid empiirilisi tõendeid on vähe, kuid kogemus näitab, et ebastabiilsus tekib teatud sektorites (sageli kinnisvarasektoris).

(20)  Juhime tähelepanu asjaolule, et suure riskikontsentratsiooni piirangud ei hõlma hetkel riigivõlga.

(21)  Neid ebasoodsaid mõjusid on üksikasjalikumalt käsitlenud näiteks Pirrong, C, (2011), „The economics of central clearing: theory and practice”, Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu aruteludokument nr 1 ning Singh, M., (2011), „Making OTC Derivatives Safe – A Fresh Look”, IMFi töödokument 11/66.

(22)  Vt näiteks Claessens, Herring ja Schoenmaker, 2010, „A Safer World Financial System: Improving the Resolution of Systemic Institutions”, Geneva Reports on the World Economy (London, ÜK: CEPR) ning Claessens jt, „Crisis Management and Resolution: Early Lessons from the Financial Crisis”, IMFi aruteludokument 11/05, 9. märts 2011.

(23)  Vt näiteks Acharya, Santos ja Yorulmazer: „Systemic Risk and Deposit Insurance Premiums”, FRBNY Economic Policy Review, august 2010.

(24)  Hirtle, B., 2007, „Public disclosure, risk, and performance at bank holding companies”, raport nr 293, Federal Reserve Bank of New York; Goldstein, M. A., Hotchkiss, E. S., Sirri, E. R., 2007, „Transparency and liquidity: A controlled experiment on corporate bonds”, The Review of Financial Studies 20(2), 235–273; Botosan, C. A., 1997, „Disclosure Level and the Cost of Equity Capital”, The Accounting Review, 72, nr 3, lk 323–349.

(25)  Rahvusvaheline Kindlustusjärelevalve Assotsiatsioon (IAIS), 2011, „Insurance and Financial Stability”.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 15.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/20

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6915 – OJSC Unimilk Company/NDL International/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 170/02

3. juunil 2013 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6915 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6915 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 15.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/20

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6909 – Qatar Investment Authority/Kingdom Holding Company/FRHI Holdings)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 170/03

6. juunil 2013 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6909 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6909 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 15.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/21

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6889 – Sogecap/Cardif/Ensemble Immobilier Clichy-la-Garenne)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 170/04

13. mail 2013 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult prantsuse keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6889 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M6889 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 15.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/22

---

Euro vahetuskurss (1)

14. juuni 2013

2013/C 170/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3303 |
| JPY | Jaapani jeen | 126,37 |
| DKK | Taani kroon | 7,4582 |
| GBP | Inglise nael | 0,85150 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,6096 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2322 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,6405 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,718 |
| HUF | Ungari forint | 291,41 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7017 |
| PLN | Poola zlott | 4,2347 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4588 |
| TRY | Türgi liir | 2,4674 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3841 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3524 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,3258 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6469 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6638 |
| KRW | Korea vonn | 1 498,62 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,2051 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,1558 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4718 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 139,52 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1445 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,895 |
| RUB | Vene rubla | 42,2453 |
| THB | Tai baat | 40,681 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,8302 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,8411 |
| INR | India ruupia | 76,5390 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3303

JPY

Jaapani jeen

126,37

DKK

Taani kroon

7,4582

GBP

Inglise nael

0,85150

SEK

Rootsi kroon

8,6096

CHF

Šveitsi frank

1,2322

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,6405

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,718

HUF

Ungari forint

291,41

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7017

PLN

Poola zlott

4,2347

RON

Rumeenia leu

4,4588

TRY

Türgi liir

2,4674

AUD

Austraalia dollar

1,3841

CAD

Kanada dollar

1,3524

HKD

Hongkongi dollar

10,3258

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6469

SGD

Singapuri dollar

1,6638

KRW

Korea vonn

1 498,62

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,2051

CNY

Hiina jüaan

8,1558

HRK

Horvaatia kuna

7,4718

IDR

Indoneesia ruupia

13 139,52

MYR

Malaisia ringit

4,1445

PHP

Filipiini peeso

56,895

RUB

Vene rubla

42,2453

THB

Tai baat

40,681

BRL

Brasiilia reaal

2,8302

MXN

Mehhiko peeso

16,8411

INR

India ruupia

76,5390

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 15.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/23

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

14. juuni 2013,

milles käsitletakse Euroopa Liidu teabepoliitika ja rahvusvaheliste organisatsioonide toetuse ning mitmesuguste toidu- ja söödaalaste ning taimetervist käsitlevate õigusaktide kohaldamise tagamiseks vajalike meetmetega seotud veterinaaria valdkonna meetmete rahastamist 2013. aastal

2013/C 170/06

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (edaspidi „finantsmäärus”), (1) eriti selle artiklit 84,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (2) eriti selle artikleid 16, 19, 20, 21, 23 ja 27,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (3) eriti selle artikli 76 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (4) eriti selle artikli 66 lõike 1 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas finantsmääruse artikliga 84 ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) (5) (edaspidi „kohaldamiseeskirjad”) artikliga 94 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas finantsmääruse artikliga 84 ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) (5) (edaspidi „kohaldamiseeskirjad”) artikliga 94 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud.

| (2) | Kohaldamiseeskirjades on sätestatud detailsusaste, mida peetakse rahastamisotsuse raamistiku kirjeldamisel piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Kohaldamiseeskirjades on sätestatud detailsusaste, mida peetakse rahastamisotsuse raamistiku kirjeldamisel piisavaks.

| (3) | Vastavalt finantsmääruse artiklile 128 tuleb toetuste jaoks vastu võtta aasta tööprogramm. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt finantsmääruse artiklile 128 tuleb toetuste jaoks vastu võtta aasta tööprogramm.

| (4) | On vaja sätestada tööprogramm teabepoliitika, rahvusvaheliste organisatsioonide toetuse ja veterinaarprotseduuride arvutistamisega seotud Euroopa Liidu meetmete kohta veterinaariavaldkonnas. |
| --- | --- |

(4)

On vaja sätestada tööprogramm teabepoliitika, rahvusvaheliste organisatsioonide toetuse ja veterinaarprotseduuride arvutistamisega seotud Euroopa Liidu meetmete kohta veterinaariavaldkonnas.

| (5) | Kuna lisades esitatud tööprogramm on piisavalt üksikasjalik raamistik kohaldamiseeskirjade artikli 94 tähenduses, kujutab käesolev otsus endast rahastamisotsust tööprogrammiga ettenähtud kulutuste jaoks, mis on seotud toetuste ja hangetega. |
| --- | --- |

(5)

Kuna lisades esitatud tööprogramm on piisavalt üksikasjalik raamistik kohaldamiseeskirjade artikli 94 tähenduses, kujutab käesolev otsus endast rahastamisotsust tööprogrammiga ettenähtud kulutuste jaoks, mis on seotud toetuste ja hangetega.

| (6) | Vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artiklile 22 võib liit võtta või aidata liikmesriikidel või rahvusvahelistel organisatsioonidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud liidu veterinaariavaldkonna õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artiklile 22 võib liit võtta või aidata liikmesriikidel või rahvusvahelistel organisatsioonidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud liidu veterinaariavaldkonna õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks.

| (7) | Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (6) artiklile 53d on eelarvevahendite käsutaja saanud tõendeid, et rahvusvahelised organisatsioonid OIE ja FAO, kellele on usaldatud liidu eelarve täitmise ühine haldamine, kohaldavad oma raamatupidamis-, auditi-, sisekontrolli- ja hankemenetlustes standardeid, mis annavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest tulenevatega võrdväärsed tagatised. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (6) artiklile 53d on eelarvevahendite käsutaja saanud tõendeid, et rahvusvahelised organisatsioonid OIE ja FAO, kellele on usaldatud liidu eelarve täitmise ühine haldamine, kohaldavad oma raamatupidamis-, auditi-, sisekontrolli- ja hankemenetlustes standardeid, mis annavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest tulenevatega võrdväärsed tagatised.

| (8) | ELi-OIE ühisprojekt lõpetati uuringuga, milles käsitletakse prioriteetsete loomataudide, sealhulgas inimestele ülekanduvate taudide loetlemist ja kategoriseerimist. Kõnealuse projekti raames töötati välja vahend taudide kategoriseerimiseks ja prioriseerimiseks. Nüüd on vaja rahalist toetust teabe kogumiseks ja kõnealuse vahendi kohandamiseks, et kasutada seda ka selliste veeloomade haiguste puhul, mis uue ELi loomatervishoiu seaduse kohaselt on vajalik taudide loetlemiseks. |
| --- | --- |

(8)

ELi-OIE ühisprojekt lõpetati uuringuga, milles käsitletakse prioriteetsete loomataudide, sealhulgas inimestele ülekanduvate taudide loetlemist ja kategoriseerimist. Kõnealuse projekti raames töötati välja vahend taudide kategoriseerimiseks ja prioriseerimiseks. Nüüd on vaja rahalist toetust teabe kogumiseks ja kõnealuse vahendi kohandamiseks, et kasutada seda ka selliste veeloomade haiguste puhul, mis uue ELi loomatervishoiu seaduse kohaselt on vajalik taudide loetlemiseks.

| (9) | Euroopa Liit ja ÜRO kirjutasid 29. novembril 2003 alla finants- ja haldusraamistiku kokkuleppele, millega loodi vajalik keskkond Euroopa Ühenduste Komisjoni ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kokkuleppele, mis kirjutati alla 17. juulil 2003. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Liit ja ÜRO kirjutasid 29. novembril 2003 alla finants- ja haldusraamistiku kokkuleppele, millega loodi vajalik keskkond Euroopa Ühenduste Komisjoni ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kokkuleppele, mis kirjutati alla 17. juulil 2003.

| (10) | Kooskõlas komisoni 22. juuni 2009. aasta otsusega 2009/492/EÜ (komisjoni rahalise toetuse kohta sihtfondi 911100MTF/INT/003/EEC suu- ja sõrataudivastase võitluse toetuseks väljaspool ühendust) (7) sõlmis Euroopa Komisjon 1. septembril 2009 rakendusliku kokkuleppe MTF/INT/003/EEC „Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) raames suu- ja sõrataudi kontrollimiseks Euroopa Komisjoni EÜ poolt rahastatud meetmete (2009–2013)” kohta. Kokkuleppe kehtivusaeg oli 48 kuud. Kuna viimastel aastatel on liikmesriikide naabruses asuvates kolmandates riikides esinenud suu- ja sõrataudi haiguspuhanguid ja mõningatel juhtudel tõsiseid epideemiaid, mis võivad ohustada vastuvõtlike loomade tervislikku seisundit liikmesriikides, on asjakohane uuendada kõnealust rakenduslikku kokkulepet ja määrata kindlaks liidu panus sihtfondi 911100MTF/INT/003/EEC. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas komisoni 22. juuni 2009. aasta otsusega 2009/492/EÜ (komisjoni rahalise toetuse kohta sihtfondi 911100MTF/INT/003/EEC suu- ja sõrataudivastase võitluse toetuseks väljaspool ühendust) (7) sõlmis Euroopa Komisjon 1. septembril 2009 rakendusliku kokkuleppe MTF/INT/003/EEC „Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) raames suu- ja sõrataudi kontrollimiseks Euroopa Komisjoni EÜ poolt rahastatud meetmete (2009–2013)” kohta. Kokkuleppe kehtivusaeg oli 48 kuud. Kuna viimastel aastatel on liikmesriikide naabruses asuvates kolmandates riikides esinenud suu- ja sõrataudi haiguspuhanguid ja mõningatel juhtudel tõsiseid epideemiaid, mis võivad ohustada vastuvõtlike loomade tervislikku seisundit liikmesriikides, on asjakohane uuendada kõnealust rakenduslikku kokkulepet ja määrata kindlaks liidu panus sihtfondi 911100MTF/INT/003/EEC.

| (11) | Asjakohane on määrata kindlaks liidu toetus ülemmääraga 4 000 000 eurot 24 kuuks. Sihtfondi eelarve 2013. aastaks peaks koosnema fondi rahaliste vahendite jäägist 31. augusti 2013. aasta seisuga ja liidu sissemaksest, mille tulemusena moodustuv summa vastab 2 000 000 eurole Ameerika Ühendriikide dollarites. Järgnevaid kulukohustusi tuleks uuesti täita iga-aastaste ülekannete või sellise maksete ajakava alusel, mis on täpsustatud ÜRO programmide jaoks liidu rahastamist käsitleva finants- ja haldusraamlepingu alusel sõlmitud uues rakenduslikus kokkuleppes. |
| --- | --- |

(11)

Asjakohane on määrata kindlaks liidu toetus ülemmääraga 4 000 000 eurot 24 kuuks. Sihtfondi eelarve 2013. aastaks peaks koosnema fondi rahaliste vahendite jäägist 31. augusti 2013. aasta seisuga ja liidu sissemaksest, mille tulemusena moodustuv summa vastab 2 000 000 eurole Ameerika Ühendriikide dollarites. Järgnevaid kulukohustusi tuleks uuesti täita iga-aastaste ülekannete või sellise maksete ajakava alusel, mis on täpsustatud ÜRO programmide jaoks liidu rahastamist käsitleva finants- ja haldusraamlepingu alusel sõlmitud uues rakenduslikus kokkuleppes.

| (12) | Otsuse 2009/470/EÜ artikli 19 punkti a alapunktis i on sätestatud, et liit annab rahalist toetust kogu loomatervist, loomade heaolu ja loomse päritoluga toodete toiduohutust käsitlevate liidu õigusaktidega seotud teabe kogumiseks ja säilitamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Otsuse 2009/470/EÜ artikli 19 punkti a alapunktis i on sätestatud, et liit annab rahalist toetust kogu loomatervist, loomade heaolu ja loomse päritoluga toodete toiduohutust käsitlevate liidu õigusaktidega seotud teabe kogumiseks ja säilitamiseks.

| (13) | Rahaline toetus on vajalik selleks, et teha kättesaadavaks veterinaariaalaste õigusaktide interaktiivne andmebaas ning et võimaldada liikmesriikidele igal aastal juurdepääs asjakohasele veterinaariaalasele teabele. |
| --- | --- |

(13)

Rahaline toetus on vajalik selleks, et teha kättesaadavaks veterinaariaalaste õigusaktide interaktiivne andmebaas ning et võimaldada liikmesriikidele igal aastal juurdepääs asjakohasele veterinaariaalasele teabele.

| (14) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (8) artikliga 13 nõutakse, et liit ja liikmesriigid võtaksid liidu poliitika kavandamisel ning rakendamisel täiel määral arvesse loomade heaolu nõudeid. Pidades silmas komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta aastateks 2012–2015, (9) on asjakohane rahastada algatusi kõnealuse strateegia rakendamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (8) artikliga 13 nõutakse, et liit ja liikmesriigid võtaksid liidu poliitika kavandamisel ning rakendamisel täiel määral arvesse loomade heaolu nõudeid. Pidades silmas komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta aastateks 2012–2015, (9) on asjakohane rahastada algatusi kõnealuse strateegia rakendamiseks.

| (15) | Varasematel aastatel töötati välja teavitusmeetmed, et suurendada sidusrühmade, organisatsioonide ja ühiskonna kui terviku teadlikkust loomatervisega seotud küsimustest ja loomatervishoiustrateegia põhimõtetest. On oluline, et nii need kui ka horisontaalsed teavitusmeetmed jätkuksid 2013. aastal. |
| --- | --- |

(15)

Varasematel aastatel töötati välja teavitusmeetmed, et suurendada sidusrühmade, organisatsioonide ja ühiskonna kui terviku teadlikkust loomatervisega seotud küsimustest ja loomatervishoiustrateegia põhimõtetest. On oluline, et nii need kui ka horisontaalsed teavitusmeetmed jätkuksid 2013. aastal.

| (16) | Otsuse 2009/470/EÜ artikliga 27 on ette nähtud liidu rahaline toetus riiklike tõrje- ja seireprogrammide rakendamiseks. Sama artikli kohaselt peab komisjon neid programme hindama. Väliseksperdid teevad 2014. aastaks esitatud tööprogrammide eelhindamise. |
| --- | --- |

(16)

Otsuse 2009/470/EÜ artikliga 27 on ette nähtud liidu rahaline toetus riiklike tõrje- ja seireprogrammide rakendamiseks. Sama artikli kohaselt peab komisjon neid programme hindama. Väliseksperdid teevad 2014. aastaks esitatud tööprogrammide eelhindamise.

| (17) | Võitlus taimekaitsevahendite ebaseadusliku kaubanduse ja võltsitud taimekaitsevahendite kasutamise vastu on vajalik selleks, et kaitsta inimeste ja loomade tervist ning keskkonda. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 76 lõike 1 kohaselt võib komisjon näha ette kulud seoses käesoleva määruse eesmärkide täitmisega seotud tegevustega. |
| --- | --- |

(17)

Võitlus taimekaitsevahendite ebaseadusliku kaubanduse ja võltsitud taimekaitsevahendite kasutamise vastu on vajalik selleks, et kaitsta inimeste ja loomade tervist ning keskkonda. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 76 lõike 1 kohaselt võib komisjon näha ette kulud seoses käesoleva määruse eesmärkide täitmisega seotud tegevustega.

| (18) | Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ametlike kontrollide tegemise eeskirjad, mille alusel kontrollitakse vastavust sellistele kehtivatele eeskirjadele, mille eesmärk on eelkõige vältida, kõrvaldada või vähendada vastuvõetava tasemeni inimestele ja loomadele otseselt või keskkonna kaudu tekkivaid ohte ning tagada õiglaste tavade rakendamine sööda- ja toidukaubanduses ning tarbijate huvide kaitsmine, sealhulgas sööda ja toidu märgistamine ja muud tarbija teavitamise vormid. |
| --- | --- |

(18)

Määruses (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ametlike kontrollide tegemise eeskirjad, mille alusel kontrollitakse vastavust sellistele kehtivatele eeskirjadele, mille eesmärk on eelkõige vältida, kõrvaldada või vähendada vastuvõetava tasemeni inimestele ja loomadele otseselt või keskkonna kaudu tekkivaid ohte ning tagada õiglaste tavade rakendamine sööda- ja toidukaubanduses ning tarbijate huvide kaitsmine, sealhulgas sööda ja toidu märgistamine ja muud tarbija teavitamise vormid.

| (19) | Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punktis c on sätestatud, et eraldised, mis on vajalikud muude kõnealuse määruse kohaldamiseks vajalike meetmete rahastamiseks, kinnitatakse igal aastal eelarvemenetluse raames. Need artiklis 66 osutatud meetmed hõlmavad eelkõige uuringute korraldamist, teabe avaldamist ning kohtumiste ja konverentside korraldamist. |
| --- | --- |

(19)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punktis c on sätestatud, et eraldised, mis on vajalikud muude kõnealuse määruse kohaldamiseks vajalike meetmete rahastamiseks, kinnitatakse igal aastal eelarvemenetluse raames. Need artiklis 66 osutatud meetmed hõlmavad eelkõige uuringute korraldamist, teabe avaldamist ning kohtumiste ja konverentside korraldamist.

| (20) | Uuringus esitati küsimusi CEN tuvastusmeetodi EN 1785:2003 õigsuse kohta. Uuringut on vaja korrata, et kontrollida meetodi õigsust. |
| --- | --- |

(20)

Uuringus esitati küsimusi CEN tuvastusmeetodi EN 1785:2003 õigsuse kohta. Uuringut on vaja korrata, et kontrollida meetodi õigsust.

| (21) | Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on kogu maailmas tunnustatud kui organisatsioon, millel on majandusanalüüside tegemise ja poliitikakujundajatele soovituste andmise kogemus. Vastavalt kohaldamiseeskirjade artikli 134 lõike 1 punktile b saab seepärast lepingut tehnilistel põhjustel sõlmida üksnes OECD-ga. |
| --- | --- |

(21)

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on kogu maailmas tunnustatud kui organisatsioon, millel on majandusanalüüside tegemise ja poliitikakujundajatele soovituste andmise kogemus. Vastavalt kohaldamiseeskirjade artikli 134 lõike 1 punktile b saab seepärast lepingut tehnilistel põhjustel sõlmida üksnes OECD-ga.

| (22) | Euroopa Ravimiameti (EMA) ja Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 2009. aastal avaldatud tehnilises ühisaruandes esitatud inimeste ravimiresistentsuse kulud on hinnanguliselt 1,5 miljardit eurot aastas. EMA ja ECDC hindamise järelmeetmena ning ravimiresistentsuse mõju paremaks tõendamiseks on vaja sellise tunnustatud partneri nagu OECD asjakohaseid majandusanalüüse, mida saab kasutada poliitiliste ettepanekute toetuseks. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Ravimiameti (EMA) ja Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) 2009. aastal avaldatud tehnilises ühisaruandes esitatud inimeste ravimiresistentsuse kulud on hinnanguliselt 1,5 miljardit eurot aastas. EMA ja ECDC hindamise järelmeetmena ning ravimiresistentsuse mõju paremaks tõendamiseks on vaja sellise tunnustatud partneri nagu OECD asjakohaseid majandusanalüüse, mida saab kasutada poliitiliste ettepanekute toetuseks.

| (23) | Toidu ja sööda kontrolliga seotud teateid ei saa alati seostada konkreetse teemaga. Seepärast on asjakohane näha ette vahendid asjaomaste horisontaalsete teavitusmeetmete jaoks. |
| --- | --- |

(23)

Toidu ja sööda kontrolliga seotud teateid ei saa alati seostada konkreetse teemaga. Seepärast on asjakohane näha ette vahendid asjaomaste horisontaalsete teavitusmeetmete jaoks.

| (24) | Toidu- ja Veterinaarametil (FVO) on oluline osa ELis ning ELi eksportivates kolmandates riikides toiduohutussüsteemi kõrge taseme säilitamisel. FVO töö on ELi toiduohutussüsteemi jaoks suure tähtsusega ning on oluline levitada kontrolliülesannetega seotud teavet. |
| --- | --- |

(24)

Toidu- ja Veterinaarametil (FVO) on oluline osa ELis ning ELi eksportivates kolmandates riikides toiduohutussüsteemi kõrge taseme säilitamisel. FVO töö on ELi toiduohutussüsteemi jaoks suure tähtsusega ning on oluline levitada kontrolliülesannetega seotud teavet.

| (25) | Komisjon tellis 2012. aastal spetsiaalse uuringu, et kontrollida olemasolevaid GMO-vabade toodete märgistamissüsteeme ELis ning teha kindlaks ja analüüsida selliseid aspekte, mida on vaja arvestada sellist märgistamist käsitleva võimaliku ELi ühtlustatud lähenemisviisi raames. Liikmesriigid ja sidusrühmad arutavad kõnealuse uuringu tulemusi 2013. aastal. Uuringu ja arutelude tulemustest olenevalt võib osutuda vajalikuks võtta arvesse selle valdkonna täiendavat ühtlustamist. Seepärast peaks komisjon tegema mitme ühtlustatud lähenemisviisi üldise mõjuhindamise, mis vajaks majanduslike, sotsiaalsete, kaubanduslike ning tarbijate ja keskkonnaga seotud mõjude üksikasjalikku analüüsi. Tuleks ette näha asjakohased rahalised vahendid, et koguda kõnealuse mõjuhinnangu toetamiseks andmeid ja kaaluda hindamistöö eri võimalusi. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon tellis 2012. aastal spetsiaalse uuringu, et kontrollida olemasolevaid GMO-vabade toodete märgistamissüsteeme ELis ning teha kindlaks ja analüüsida selliseid aspekte, mida on vaja arvestada sellist märgistamist käsitleva võimaliku ELi ühtlustatud lähenemisviisi raames. Liikmesriigid ja sidusrühmad arutavad kõnealuse uuringu tulemusi 2013. aastal. Uuringu ja arutelude tulemustest olenevalt võib osutuda vajalikuks võtta arvesse selle valdkonna täiendavat ühtlustamist. Seepärast peaks komisjon tegema mitme ühtlustatud lähenemisviisi üldise mõjuhindamise, mis vajaks majanduslike, sotsiaalsete, kaubanduslike ning tarbijate ja keskkonnaga seotud mõjude üksikasjalikku analüüsi. Tuleks ette näha asjakohased rahalised vahendid, et koguda kõnealuse mõjuhinnangu toetamiseks andmeid ja kaaluda hindamistöö eri võimalusi.

| (26) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1334/2008 (mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi) (11) nõutakse sellise ühise metoodika kasutuselevõtmist, mille alusel liikmesriigid koguvad andmeid toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete tarbimise ja kasutamise kohta ELis. Sellist ühist metoodikat on vaja selleks, et hinnata, kas kõnealuste ainete kasutamine ELis on tarbijate tervisele jätkuvalt ohutu. Eelkõige peaks järelevalve keskenduma looduslikes lõhna- ja maitseainetes või teatavates toidu koostisosades esinevate toidu lisaainete ja soovimatute ainete tavapärase ja maksimaalse kasutamise määradele. See võimaldaks EFSA-l teha usaldusväärseid kokkupuute hinnanguid ning komisjon saaks võtta tõhusaid ja proportsionaalseid riskijuhtimismeetmeid. |
| --- | --- |

(26)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1334/2008 (mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi) (11) nõutakse sellise ühise metoodika kasutuselevõtmist, mille alusel liikmesriigid koguvad andmeid toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete tarbimise ja kasutamise kohta ELis. Sellist ühist metoodikat on vaja selleks, et hinnata, kas kõnealuste ainete kasutamine ELis on tarbijate tervisele jätkuvalt ohutu. Eelkõige peaks järelevalve keskenduma looduslikes lõhna- ja maitseainetes või teatavates toidu koostisosades esinevate toidu lisaainete ja soovimatute ainete tavapärase ja maksimaalse kasutamise määradele. See võimaldaks EFSA-l teha usaldusväärseid kokkupuute hinnanguid ning komisjon saaks võtta tõhusaid ja proportsionaalseid riskijuhtimismeetmeid.

| (27) | Euroopa Liidu referentlaboratooriumid (EURL) peaksid käesoleva aasta lõpuks esitama tööprogrammid 2014. aastaks. Komisjon hindab kõnealuseid programme. Väliseksperdid teevad 2014. aastaks esitatud tööprogrammide eelhindamise. |
| --- | --- |

(27)

Euroopa Liidu referentlaboratooriumid (EURL) peaksid käesoleva aasta lõpuks esitama tööprogrammid 2014. aastaks. Komisjon hindab kõnealuseid programme. Väliseksperdid teevad 2014. aastaks esitatud tööprogrammide eelhindamise.

| (28) | Komisjoni määruse (EL) nr 619/2011 (millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks seoses sellise geneetiliselt muundatud materjali olemasoluga, mille loa taotlemine on menetlemisel või mille luba on aegunud) (12) reguleerimisalaga on hõlmatud üksnes selline keelatud geneetiliselt muundatud (GM) materjal, mis sisaldub söödas. Kõnealune määrus sisaldas ka läbivaatamisklauslit, millega kohustati komisjoni jälgima määruse kohaldamist ja selle mõju siseturule ning söödale, kariloomadele ja ettevõtjatele ning vajaduse korral tegema ettepanekuid meetme läbivaatamise kohta. Sidusrühmade esitatud esialgsed andmed ja kogu uus teave tuleks koguda, analüüsida ja võtta toetusaluseks komisjonile, et hinnata praeguse olukorra mõju võrreldes sellise olukorraga, mille puhul reguleerimisala laieneb toidule. Sellise uuringu toetuseks tuleks ette näha asjakohased rahalised vahendid. |
| --- | --- |

(28)

Komisjoni määruse (EL) nr 619/2011 (millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrolliks seoses sellise geneetiliselt muundatud materjali olemasoluga, mille loa taotlemine on menetlemisel või mille luba on aegunud) (12) reguleerimisalaga on hõlmatud üksnes selline keelatud geneetiliselt muundatud (GM) materjal, mis sisaldub söödas. Kõnealune määrus sisaldas ka läbivaatamisklauslit, millega kohustati komisjoni jälgima määruse kohaldamist ja selle mõju siseturule ning söödale, kariloomadele ja ettevõtjatele ning vajaduse korral tegema ettepanekuid meetme läbivaatamise kohta. Sidusrühmade esitatud esialgsed andmed ja kogu uus teave tuleks koguda, analüüsida ja võtta toetusaluseks komisjonile, et hinnata praeguse olukorra mõju võrreldes sellise olukorraga, mille puhul reguleerimisala laieneb toidule. Sellise uuringu toetuseks tuleks ette näha asjakohased rahalised vahendid.

| (29) | Käesolev rahastamisotsus võib hõlmata ka viivist, mis tuleb tasuda makse hilinemise eest vastavalt finantsmääruse artiklile 92 ja kohaldamiseeskirjade artiklile 111. |
| --- | --- |

(29)

Käesolev rahastamisotsus võib hõlmata ka viivist, mis tuleb tasuda makse hilinemise eest vastavalt finantsmääruse artiklile 92 ja kohaldamiseeskirjade artiklile 111.

| (30) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks on asjakohane määratleda mõiste „oluline muudatus” kohaldamiseeskirjade artikli 94 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks on asjakohane määratleda mõiste „oluline muudatus” kohaldamiseeskirjade artikli 94 lõike 4 tähenduses.

| (31) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

I   JAOTIS

Tööprogramm nõukogu otsuse 2009/470/EÜ rakendamiseks

Artikkel 1

Käesoleva otsusega võetakse vastu I lisas esitatud iga-aastane tööprogramm otsuse 2009/470/EÜ artiklite 16, 19, 20, 21, 23 ja 27 rakendamiseks.

Artikkel 2

Käesoleva jaotisega tööprogrammi rakendamiseks ettenähtud toetuse maksimummäär on 6 764 700 eurot, mida rahastatakse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve eelarvereast 17 04 02 01.

Artikkel 3

I lisa punktides I.2.1 ja I.2.2 esitatud meetmega seotud ülesannete puhul võib eelarve täitmise usaldada Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonile (OIE) ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonile (FAO), kes kohaldavad oma raamatupidamis-, auditi-, sisekontrolli- ja hankemenetlustes standardeid, mis annavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest tulenevatega võrdväärsed tagatised.

II   JAOTIS

Tööprogramm fütosanitaarõigusaktide rakendamiseks

Artikkel 4

Käesoleva otsusega võetakse vastu II lisas esitatud iga-aastane tööprogramm määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamiseks.

Artikkel 5

Käesoleva jaotisega tööprogrammi rakendamiseks ettenähtud toetuse maksimummäär on 100 000 eurot, mida rahastatakse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve eelarvereast 17 04 04 01.

III   JAOTIS

Tööprogramm määruse (EÜ) nr 882/2004 rakendamiseks

Artikkel 6

Käesoleva otsusega võetakse vastu III lisas esitatud aastane tööprogramm määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkti c rakendamiseks.

Artikkel 7

Käesoleva jaotisega tööprogrammi rakendamiseks ettenähtud toetuse maksimummäär on 888 582 eurot, mida rahastatakse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve eelarvereast 17 04 07 01.

IV   JAOTIS

Üldsätted

Artikkel 8

I, II ja III jaotises nimetatud tööprogrammid kujutavad endast rahastamisotsuseid finantsmääruse artikli 84 tähenduses.

Artikkel 9

1.   Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõtetega võib eelarvevahendite käsutaja iga jaotist muuta, kui tegemist ei ole „olulise muudatusega” kohaldamiseeskirjade artikli 94 lõike 4 tähenduses.

2.   Iga tööprogrammiga seotud meetmete toetuse summa kumulatiivsed muudatusi, mis ei ületa 10 % käesoleva otsuse artiklitega 2, 5 ja 7 ettenähtud toetuse summa ülempiirist, ei käsitata oluliste muudatustena kohaldamiseeskirjade artikli 94 lõike 4 tähenduses, tingimusel et muudatused ei mõjuta märkimisväärselt tööprogrammide olemust ja eesmärke.

Artikkel 10

Artiklites 2, 5 ja 7 nimetatud eraldised võivad hõlmata ka hilinenud makse eest tasumisele kuuluvat viivist.

Artikkel 11

Käesolev otsus on adresseeritud volitatud eelarvevahendite käsutajatele.

Brüssel, 14. juuni 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

2

(3)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

3

(4)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1. Parandatud ELT L 191, 28.5.2004, lk 1.

4

(5)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  ELT L 164, 26.6.2009, lk 64.

7

(8)  ELT C 83, 30.3.2010, lk 47.

8

(9)  COM(2012) 6 final.

9

(10)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

10

(11)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 34.

11

(12)  ELT L 166, 25.6.2011, lk 9.

12

---

I LISA

Nõukogu 25. mai 2009. aasta otsus 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas ning eriti selle artiklid 16, 19, 20, 21, 23 ja 27 – Tööprogramm 2013. aastaks

I.1.   SISSEJUHATUS

Programmis on 2013. aastaks ette nähtud seitse peamist teemat. 25. mai 2009. aasta otsuses 2009/470/EÜ sätestatud eesmärkide kohaselt on eelarve jaotumine ja tähtsamad meetmed järgmised.

| a) | Kulud (ühise täitmise raames) (punkt I.2):






  i) | kuni 540 000 eurot OIE-le (punkt I.2.1), et korraldada






  — | ülemaailmset bioohutuse-alast konverentsi; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Kulud (ühise täitmise raames) (punkt I.2):

i)

kuni 540 000 eurot OIE-le (punkt I.2.1), et korraldada

—

ülemaailmset bioohutuse-alast konverentsi;

| — | elusloodust, loomahaigustest teatamist ja loomakasvatuse ohutust käsitlevaid piirkondlikke seminare ning |
| --- | --- |

—

elusloodust, loomahaigustest teatamist ja loomakasvatuse ohutust käsitlevaid piirkondlikke seminare ning

| — | loomade heaolu, suu- ja sõrataudi järkjärgulist tõrjesüsteemi ning Vahemere loomatervishoiu alalise ühiskomitee tööd ja veeloomade tervist käsitlevad piirkondlikke koosolekuid/konverentse; |
| --- | --- |

—

loomade heaolu, suu- ja sõrataudi järkjärgulist tõrjesüsteemi ning Vahemere loomatervishoiu alalise ühiskomitee tööd ja veeloomade tervist käsitlevad piirkondlikke koosolekuid/konverentse;

| ii) | kuni 4 000 000 eurot FAO-le (punkt I.2.2), et aidata korraldada suu- ja sõrataudi vastast võitlust väljaspool ELi; |
| --- | --- |

ii)

kuni 4 000 000 eurot FAO-le (punkt I.2.2), et aidata korraldada suu- ja sõrataudi vastast võitlust väljaspool ELi;

| b) | hanked (otsese tsentraliseeritud täitmise raames) (punkt I.3):






  i) | hankemenetluse kasutamine, et võimaldada liikmesriikide halduspersonalile juurdepääsu veterinaariaalaste õigusaktide andmebaasile: 150 000 eurot (punkt I.3.1); |
| --- | --- | --- |

b)

hanked (otsese tsentraliseeritud täitmise raames) (punkt I.3):

i)

hankemenetluse kasutamine, et võimaldada liikmesriikide halduspersonalile juurdepääsu veterinaariaalaste õigusaktide andmebaasile: 150 000 eurot (punkt I.3.1);

| ii) | toetus loomatervishoiumeetmetega seotud horisontaalse teavituse jaoks: 112 700 eurot (punkt I.3.2); |
| --- | --- |

ii)

toetus loomatervishoiumeetmetega seotud horisontaalse teavituse jaoks: 112 700 eurot (punkt I.3.2);

| iii) | üritused praeguse loomade heaolu poliitika toetamiseks ja olemasolevate kommunikatsioonivahendite haldamine: 782 000 eurot (punkt I.3.3); |
| --- | --- |

iii)

üritused praeguse loomade heaolu poliitika toetamiseks ja olemasolevate kommunikatsioonivahendite haldamine: 782 000 eurot (punkt I.3.3);

| iv) | trükiste avaldamine ja teabe levitamine, et selgitada loomatervise küsimusi ja loomatervishoiu strateegia põhimõtteid: 1 030 000 eurot (punkt I.3.4.); |
| --- | --- |

iv)

trükiste avaldamine ja teabe levitamine, et selgitada loomatervise küsimusi ja loomatervishoiu strateegia põhimõtteid: 1 030 000 eurot (punkt I.3.4.);

| v) | 2013. aasta tõrje- ja seireprogrammide eelhindamine välist tehnilist abi kasutades: 150 000 eurot (punkt I.3.5). |
| --- | --- |

v)

2013. aasta tõrje- ja seireprogrammide eelhindamine välist tehnilist abi kasutades: 150 000 eurot (punkt I.3.5).

I.2.   EELARVE TÄITMINE ÜHISELT RAHVUSVAHELISTE ORGANISATSIOONIDEGA: TEGEVUSED

I.2.1.   MAAILMA LOOMATERVISE ORGANISATSIOON (OIE)

Ülemaailmne bioohutuse-alane konverents, OIE veterinaarravimite Euroopa teabekeskuste piirkondlikud seminarid teemal elusloodus, loomahaigustest teatamine ja loomakasvatustoodangu toiduohutus; Euroopa loomade heaolu platvormi juhtrühma piirkondlikud koosolekud; Kesk-Aasias suu- ja sõrataudi järkjärgulise tõrjesüsteemi rakendamist käsitlev piirkondlik konverents; Vahemere loomatervishoiu alalise ühiskomitee (REMESA) piirkondlikud koosolekud; haiguste kategoriseerimise ja prioriseerimise vahendi kohandamine OIE uuringu raames ning prioriteetsete loomataudide, sealhulgas inimestele ülekanduvate taudide loetlemine ja kategoriseerimine, et seda kasutada ka veeloomade haiguste puhul.

ÕIGUSLIK ALUS

Otsuse 2009/470/EÜ artikkel 23

EELARVERIDA

17 04 02 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Üks toetusleping 2013.–2014. aastaks

RAKENDUSÜKSUS

Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon (OIE) on valitsustevaheline organisatsioon, mis vastutab loomatervise parandamise eest kogu maailmas. Elusloomade ja neist saadud toodetega rahvusvahelise kauplemise jaoks avaldab OIE ka loomatervise standardid, mida Maailma Kaubandusorganisatsioon tunnustab rahvusvaheliste sanitaareeskirjadena.

Selleks et

| — | parandada loomade tervist kogu maailmas ja vähendada seega loomahaiguste esinemise riski ELis, |
| --- | --- |

—

parandada loomade tervist kogu maailmas ja vähendada seega loomahaiguste esinemise riski ELis,

| — | edendada liidu poliitikat ja standardeid, mis on seotud loomatervise ja loomade heaoluga, ning |
| --- | --- |

—

edendada liidu poliitikat ja standardeid, mis on seotud loomatervise ja loomade heaoluga, ning

| — | hõlbustada sel viisil ELi eksporti, |
| --- | --- |

—

hõlbustada sel viisil ELi eksporti,

on tähtis, et ELi põhimõtteid loomatervise ja loomade heaolu valdkonnas jagaksid kõik OIE liikmesriigid ja et EL toetaks aktiivselt OIE korraldatavaid konverentse ja koolitusseminare.

7. juunil 2010 sõlmisid komisjon ja OIE pikaajalise raamlepingu, milles on kindlaks määratud koostöö haldus- ja rahastamiskord (lisatud), kusjuures rahvusvahelise organisatsiooniga sõlmitud Euroopa Liidu toetuse leping (Standard Contribution Agreement – SCA) kehtib nii üleilmsete, piirkondlike kui ka riiklike OIE hallatavate programmide kohta, mida EL rahastab või kaasrahastab.

Enne seda viidi läbi OIE põhjalik hindamine nn „nelja samba” hindamise raames, mille käigus veenduti, et OIE kasutab oma raamatupidamis-, auditi-, sisekontrolli- ja hankemenetlustes standardeid, mis annavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditest tulenevatega võrdväärsed tagatised.

TÄIDETAVAD EESMÄRGID JA PROGNOOSITAVAD TULEMUSED

Jagada ELi põhimõtteid loomatervise, loomade heaolu ja veterinaarse rahvatervishoiu kohta liidu poliitika ja standardite tutvustamise kaudu kõikide OIE liikmetega OIE korraldatavatel konverentsidel ja koolitusseminaridel. Parandada loomatervist, loomade heaolu ja veterinaarset rahvatervishoidu kogu maailmas ja vähendada riske ELis ning hõlbustada ELi eksporti.

Viia lõpule uuring prioriteetsete loomataudide, sealhulgas inimestele ülekanduvate taudide loetlemise ja kategoriseerimise kohta ning kohandada kõnealuse uuringu raames väljatöötatud haiguste kategoriseerimise ja prioriseerimise vahendit selleks, et seda kasutada ka veeloomade haiguste puhul. Uuringu lõpuleviimine on vajalik, et loetleda taude uue ELi loomatervishoiu seaduse kohaselt. Sellega saavutatakse ELi meetmete parem prioriseerimine ning ressursside tõhusam kasutamine.

RAKENDUSMEETME KIRJELDUS JA EESMÄRGID

Selle punkti all rahastatavate meetmete ülevaade on esitatud alljärgnevalt.

RAKENDAMINE

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

SOOVITATAV AJAKAVA TOETUSLEPINGU SÕLMIMISEKS

2013. aasta kolmas kvartal

TOETUSE MAKSIMAALNE SUURUS JA MÄÄR

540 000 eurot.

OIE poolt 2013.–2014. aastal võetud meetmete kokkuvõte:

| — | üks ülemaailmne bioohutuse-alane konverents (100 000 eurot), |
| --- | --- |

—

üks ülemaailmne bioohutuse-alane konverents (100 000 eurot),

| — | kuus piirkondlikku konverentsi/seminari (360 000 eurot) ning |
| --- | --- |

—

kuus piirkondlikku konverentsi/seminari (360 000 eurot) ning

| — | üks haiguste kategoriseerimist käsitlev uuring (80 000 eurot). |
| --- | --- |

—

üks haiguste kategoriseerimist käsitlev uuring (80 000 eurot).

I.2.2.   TOIDU- JA PÕLLUMAJANDUSORGANISATSIOONI (FAO) RAAMES RAHALINE TOETUS SIHTFONDILE 911100/MTF/INT/003/EEC SUU- JA SÕRATAUDI TÕRJEKS

Eesmärk on aidata korraldada suu- ja sõrataudi tõrjet väljaspool ELi. Selleks on suu- ja sõrataudi tõrje raames ajavahemikuks 2013–2017 koostatud neljast sambast koosnev strateegiline plaan.

Esimese samba eesmärk on parandada suu- ja sõrataudi kriisiohjeks valmisolekut liikmesriikides, sealhulgas suu- ja sõrataudi kriisiohjekeskuse loomine Euroopa ekspertide reaalajas toimuva koolitusega, toetus situatsioonikavadele, haiguse kontrollijate jaoks otsuste tegemist toetavate vahendite väljatöötamine ning varajase hoiatamise ja haiguse ohjesüsteemi väljatöötamine Balkani piirkonnas.

Teise samba eesmärk on ELi liikmesriikide jaoks Euroopa naaberriikide suu- ja sõrataudiolukorrast tingitud riskide vähendamine sellega, et ELi naaberpiirkondades peetakse suu- ja sõrataudivastast järkjärgulist võitlust, peamiselt Türgi ja Iisraeli piirialadel, aga ka Põhja-Aafrika riikides.

Kolmanda samba eesmärk on suu- ja sõrataudi järkjärgulise kontrolli üleilmse strateegia edendamine, andes eksperdituge FAO ja OIE poolt kokkulepitud tegevustele.

Neljas sammas sisaldab Euroopa naabruskonnas suu- ja sõrataudi kriisist tingitud hädaolukorrale reageerimise mehhanismi, millega hõlmatakse selliste piirkondade erakorraliste vaktsiinidega varustamist, mis kujutavad ohtu ELi liikmesriikidele.

ÕIGUSLIK ALUS

Otsuse 2009/470/EÜ artikkel 16

EELARVERIDA

17 04 02 01

RAHALISE TOETUSE SOOVITATAV ARV JA LIIK

Ajavahemikuks 2013–2015 üks toetusleping, mida rakendatakse järgmiselt:

| 1) | sihtfondi 911100/MTF/INT/003/EEC saldo seisuga 31. august 2013; |
| --- | --- |

1)

sihtfondi 911100/MTF/INT/003/EEC saldo seisuga 31. august 2013;

| 2) | liidu rahaline toetus sihtfondile on maksimaalselt 4 000 000 eurot 24 kuu jooksul algusega 1. septembril 2013; |
| --- | --- |

2)

liidu rahaline toetus sihtfondile on maksimaalselt 4 000 000 eurot 24 kuu jooksul algusega 1. septembril 2013;

| 3) | lõikes 2 osutatud summa esimene osamakse 2013. aastaks koosneb






  a) | lõikes 1 nimetatud rahaliste vahendite jäägist ja |
| --- | --- | --- |

3)

lõikes 2 osutatud summa esimene osamakse 2013. aastaks koosneb

a)

lõikes 1 nimetatud rahaliste vahendite jäägist ja

| b) | liidu sissemaksest, mille tulemusena moodustuv sihtfondi kogusumma vastab 2 000 000 eurole USA dollarites |
| --- | --- |

b)

liidu sissemaksest, mille tulemusena moodustuv sihtfondi kogusumma vastab 2 000 000 eurole USA dollarites

| 4) | sihtfondi kulud, mis on tehtud ajavahemikul 1. septembrist 2013 kuni 31. augustini 2015, kaetakse liidu toetussummadest, mida makstakse vastavalt 2014. ja 2015. aastal. Kõnealused toetussummad peaksid siiski sõltuma kasutuselolevate vahendite olemasolust liidu eelarves; |
| --- | --- |

4)

sihtfondi kulud, mis on tehtud ajavahemikul 1. septembrist 2013 kuni 31. augustini 2015, kaetakse liidu toetussummadest, mida makstakse vastavalt 2014. ja 2015. aastal. Kõnealused toetussummad peaksid siiski sõltuma kasutuselolevate vahendite olemasolust liidu eelarves;

| 5) | lõikes 4 nimetatud liidu iga-aastased toetussummad põhinevad EuFMD finantsaruannetel, mis koostatakse kas täitevkomitee iga-aastaseks istungiks või EuFMD üle ühe aasta toimuvaks korraliseks istungiks ning millele on lisatud üksikasjalikud dokumendid vastavalt Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) eeskirjadele ning FAO meetmete liidupoolse rahastamise kohta sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepingu eeskirjadele; |
| --- | --- |

5)

lõikes 4 nimetatud liidu iga-aastased toetussummad põhinevad EuFMD finantsaruannetel, mis koostatakse kas täitevkomitee iga-aastaseks istungiks või EuFMD üle ühe aasta toimuvaks korraliseks istungiks ning millele on lisatud üksikasjalikud dokumendid vastavalt Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) eeskirjadele ning FAO meetmete liidupoolse rahastamise kohta sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepingu eeskirjadele;

| 6) | sihtfondi kasutamiseks ja toimimiseks sõlmitakse Euroopa Komisjoni ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vahel 24 kuuks rakenduslik kokkulepe, mis hakkab kehtima 1. septembril 2013; |
| --- | --- |

6)

sihtfondi kasutamiseks ja toimimiseks sõlmitakse Euroopa Komisjoni ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vahel 24 kuuks rakenduslik kokkulepe, mis hakkab kehtima 1. septembril 2013;

| 7) | sihtfond tegutseb Euroopa Komisjoni ja EuFMD ühisel juhtimisel vastavalt lõikes 6 osutatud rakenduslikule kokkuleppele. |
| --- | --- |

7)

sihtfond tegutseb Euroopa Komisjoni ja EuFMD ühisel juhtimisel vastavalt lõikes 6 osutatud rakenduslikule kokkuleppele.

TOETUSE MAKSIMUMSUMMA

4 000 000 eurot.

I.3.   HANGE

Eelarveliste vahendite kogusumma, mis on 2013. eelarveaastal hangeteks ette nähtud, on 2 224 700 eurot.

I.3.1.   LIIKMESRIIKIDE AMETIASUTUSTELE JUURDEPÄÄSU VÕIMALDAMINE VETERINAARIAALASTE ÕIGUSAKTIDE INTERAKTIIVSELE ANDMEBAASILE

ÕIGUSLIK ALUS

Otsuse 2009/470/EÜ artikkel 20

EELARVERIDA

17 04 02 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Üks teenuste hankeleping

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUID SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

Liikmesriikide ametiasutuste jaoks tuleks teha interaktiivselt kättesaadavaks paljud kasulikud veterinaariaalased õigusaktid. Sellist andmebaasi ajakohastatakse 24 tunni jooksul pärast uue õigusakti avaldamist ning see sisaldab asjaomase õigusakti konsolideeritud versiooni. Andmebaas peaks sisaldama ka selliste asjaomaste andmete kokkuvõtet, mis on olulised liikmesriikide veterinaariaalaste ametiasutuste igapäevase töö jaoks.

Ettenähtud toetussummaga on liikmesriikide ametiasutuste jaoks 2014. ja 2015. aastaks võimalik teha interaktiivselt ja hõlpsalt kättesaadavaks veterinaariaalased õigusaktid ja nendega seotud andmed.

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJALINE RAAMISTIK

2013. aasta kolmas kvartal

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

150 000 eurot

I.3.2.   HORISONTAALNE TOETUS LOOMATERVISHOIUMEETMETEGA SEOTUD TEAVITUSTEGEVUSE JAOKS

ÕIGUSLIK ALUS

Otsuse 2009/470/EÜ artikkel 20

EELARVERIDA

17 04 02 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Ligikaudu 10 konkreetset lepingut, mille puhul kasutatakse mitut raamlepingut.

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUD SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL).

Horisontaalne toetus loomatervishoiumeetmetega seotud teavitustegevuse jaoks.

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJALINE RAAMISTIK

Kogu 2013. aasta

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

112 700 eurot

I.3.3.   ÜRITUSED PRAEGUSE LOOMADE HEAOLU POLIITIKA TOETAMISEKS JA OLEMASOLEVATE KOMMUNIKATSIOONIVAHENDITE HALDAMINE

ÕIGUSLIK ALUS

Otsuse 2009/470/EÜ artiklid 20 ja 23

EELARVERIDA

17 04 02 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Kuus konkreetset lepingut, mille puhul kasutatakse mitut raamlepingut.

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUID SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

| a) | Loomade heaolu käsitlevate trükiste avaldamine (30 000 eurot); |
| --- | --- |

a)

Loomade heaolu käsitlevate trükiste avaldamine (30 000 eurot);

| b) | toetusemeetmed laste sellise hariduse jaoks, milles käsitletakse loomade heaolu (162 000 eurot); |
| --- | --- |

b)

toetusemeetmed laste sellise hariduse jaoks, milles käsitletakse loomade heaolu (162 000 eurot);

| c) | kahe piirkondliku õpikoja korraldamine veterinaararstide jaoks (120 000 eurot); |
| --- | --- |

c)

kahe piirkondliku õpikoja korraldamine veterinaararstide jaoks (120 000 eurot);

| d) | uuring aruande „Loomade heaolu käsitlevate meetmete mõju Euroopa loomakasvatajate konkurentsivõimele globaliseeruvas maailmas” ettevalmistuseks (100 000 eurot); |
| --- | --- |

d)

uuring aruande „Loomade heaolu käsitlevate meetmete mõju Euroopa loomakasvatajate konkurentsivõimele globaliseeruvas maailmas” ettevalmistuseks (100 000 eurot);

| e) | koerte ja kasside heaolu käsitlev uuring (sealhulgas kaubandusseminar) (200 000 eurot); |
| --- | --- |

e)

koerte ja kasside heaolu käsitlev uuring (sealhulgas kaubandusseminar) (200 000 eurot);

| f) | sellise koolituse korraldamine, milles käsitletakse broilerite kohta andmete kogumist (170 000 eurot). |
| --- | --- |

f)

sellise koolituse korraldamine, milles käsitletakse broilerite kohta andmete kogumist (170 000 eurot).

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJALINE RAAMISTIK

Alates 2013. aasta teisest kvartalist kuni kolmanda kvartalini

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

782 000 eurot

I.3.4.   TRÜKISTE AVALDAMINE NING TEABE LEVITAMINE, ET SELGITADA LOOMATERVISE KÜSIMUSI JA LOOMATERVISHOIU STRATEEGIA PÕHIMÕTTEID

ÕIGUSLIK ALUS

Otsuse 2009/470/EÜ artikkel 20

EELARVERIDA

17 04 02 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Vähemalt kümne konkreetse teenuste hankelepingu sõlmimine raamlepingu alusel

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUID SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

| a) | Uut loomatervishoiu seadust käsitlev veterinaariaalane konverents Brüsselis 2013. aastal, et edendada ajakohast, paindlikku ja lihtsustatud õiguslikku raamistikku (100 000 eurot); |
| --- | --- |

a)

Uut loomatervishoiu seadust käsitlev veterinaariaalane konverents Brüsselis 2013. aastal, et edendada ajakohast, paindlikku ja lihtsustatud õiguslikku raamistikku (100 000 eurot);

| b) | seminar veterinaaria eriala üliõpilastele, et toetada põhimõtet „talust toidulauale” (75 000 eurot); |
| --- | --- |

b)

seminar veterinaaria eriala üliõpilastele, et toetada põhimõtet „talust toidulauale” (75 000 eurot);

| c) | osalemine rahvusvahelistel üritustel, et kahe suurema (300 000 eurot) ja kolme väiksema messi (300 000 eurot) korraldamisega soodustada integreeritud lähenemisviisi põhimõttele „talust toidulauale”. Sellistel laatadel osalemisega loodetakse jõuda kahe miljoni inimeseni, eesmärgiga teha teatavaks meie poliitiliste põhimõtete lisaväärtus ja neist tulenevad hüved igapäevaelus; |
| --- | --- |

c)

osalemine rahvusvahelistel üritustel, et kahe suurema (300 000 eurot) ja kolme väiksema messi (300 000 eurot) korraldamisega soodustada integreeritud lähenemisviisi põhimõttele „talust toidulauale”. Sellistel laatadel osalemisega loodetakse jõuda kahe miljoni inimeseni, eesmärgiga teha teatavaks meie poliitiliste põhimõtete lisaväärtus ja neist tulenevad hüved igapäevaelus;

| d) | toetus kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteemiga (TRACES) seotud eri teavitusmeetmete jaoks, sealhulgas veebisait, iga-aastane aruanne, teabeleht ja meediasündmus (55 000 eurot); |
| --- | --- |

d)

toetus kaubanduse kontrolli- ja eksperdisüsteemiga (TRACES) seotud eri teavitusmeetmete jaoks, sealhulgas veebisait, iga-aastane aruanne, teabeleht ja meediasündmus (55 000 eurot);

| e) | loomatervist käsitlevate trükiste ja reklaammaterjali tootmine (200 000 eurot). Trükised ja reklaammaterjal tugevdavad meie sõnumit loomatervise hüvedest kodanikele (kuna need on seotud toiduohutuse, inimeste tervise ja majandusega) ning toetavad neid sõnumeid edendavaid tegevusi kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

e)

loomatervist käsitlevate trükiste ja reklaammaterjali tootmine (200 000 eurot). Trükised ja reklaammaterjal tugevdavad meie sõnumit loomatervise hüvedest kodanikele (kuna need on seotud toiduohutuse, inimeste tervise ja majandusega) ning toetavad neid sõnumeid edendavaid tegevusi kohalikul tasandil.

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJALINE RAAMISTIK

Kogu 2013. aasta

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

1 030 000 eurot

I.3.5.   2014. AASTA TÕRJE- JA SEIREPROGRAMMIDE EELHINDAMINE VÄLIST TEHNILIST ABI KASUTADES

ÕIGUSLIK ALUS

Otsuse 2009/470/EÜ artikkel 27

EELARVERIDA

17 04 02 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Osalemiskutse alusel valitud välisekspertidega vähemalt 30 eksperdilepingu sõlmimine.

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUID SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

Komisjon hindab 2014. aastaks esitatud programme vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artiklile 27. Programme saab esitada 11 haiguse kohta. Eesmärk on, et nende programmide eelhindamise teevad kaks välist tehnilist assistenti haiguse kohta.

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

MENETLUSE ALGATAMISE SOOVITUSLIK AJAKAVA

Juuni–juuli 2013

MEETME KAVANDATAV SUURUS

150 000 eurot

---

II LISA

Tööprogramm 2013. aastaks

Pestitsiide käsitlevad õigusaktid

II.1.   SISSEJUHATUS

Programmis on 2013. aastaks ette nähtud üks rakendusmeede.

II.2.   HANGE

EBASEADUSLIKKE JA VÕLTSITUD PESTITSIIDIDE KÄSITLEV UURING, MILLEGA ANTAKSE ÜLEVAADE LIIKMESRIIKIDE AMETIASUTUSTE KONTROLLIMEETMETEST JA TEAVET EBASEADUSLIKE JA VÕLTSITUD PESTITSIIDIDEGA KAUPLEMISE KOHTA

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 76 lõige 1

EELARVERIDA

17 04 04 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Üks leping

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUID SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

| — | selliste kontrollimeetmete hindamine, mida liikmesriikide ametiasutused võtavad seoses taimekaitsevahenditega ning taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete ja muude ainetega; |
| --- | --- |

—

selliste kontrollimeetmete hindamine, mida liikmesriikide ametiasutused võtavad seoses taimekaitsevahenditega ning taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete ja muude ainetega;

| — | teabe kogumine ebaseaduslike ja võltsitud pestitsiididega kauplemise kohta ning |
| --- | --- |

—

teabe kogumine ebaseaduslike ja võltsitud pestitsiididega kauplemise kohta ning

| — | regulatiivse raamistiku adekvaatsuse ja meetmete hindamine ning parandusi / parimaid tavasid käsitlevad soovitused. |
| --- | --- |

—

regulatiivse raamistiku adekvaatsuse ja meetmete hindamine ning parandusi / parimaid tavasid käsitlevad soovitused.

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJALINE RAAMISTIK

2013. aasta kolmas kvartal

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

100 000 eurot

---

III LISA

Tööprogramm 2013. aastaks

Määrus (EÜ) nr 882/2004

III.1.   SISSEJUHATUS

Programmis on 2013. aastaks ette nähtud kolm rakendusmeedet. Vastavalt määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punktile c, milles käsitletakse liidu rahalist toetust selle määruse kohaldamise tagamiseks vajalike meetmete jaoks, on eelarve jaotus ja peamised meetmed järgmised:

hanke puhul:

| — | ioniseeriva kiirgusega töödeldud toiduainete CEN tuvastusmeetodi EN 1785:2003 kehtivuse kontrollimine: 60 000 eurot (punkt III.2.1); |
| --- | --- |

—

ioniseeriva kiirgusega töödeldud toiduainete CEN tuvastusmeetodi EN 1785:2003 kehtivuse kontrollimine: 60 000 eurot (punkt III.2.1);

| — | OECDs väljatöötatav majandusuuring antimikroobse resistentsuse kohta: 50 000 eurot (punkt III.2.2); |
| --- | --- |

—

OECDs väljatöötatav majandusuuring antimikroobse resistentsuse kohta: 50 000 eurot (punkt III.2.2);

| — | horisontaalne toetus toidu ja sööda kontrolliga seotud teavitustegevuse jaoks, eelkõige veebisaitide asjakohaste osade ajakohastamiseks ning audiovisuaal- ja trükimaterjalide kavandamiseks ja valmistamiseks: 203 582 eurot (punkt III.2.3); |
| --- | --- |

—

horisontaalne toetus toidu ja sööda kontrolliga seotud teavitustegevuse jaoks, eelkõige veebisaitide asjakohaste osade ajakohastamiseks ning audiovisuaal- ja trükimaterjalide kavandamiseks ja valmistamiseks: 203 582 eurot (punkt III.2.3);

| — | Veterinaar- ja Toiduameti (FVO) kontrolliülesannetest teavitamine: 150 000 eurot (punkt III.2.4); |
| --- | --- |

—

Veterinaar- ja Toiduameti (FVO) kontrolliülesannetest teavitamine: 150 000 eurot (punkt III.2.4);

| — | mõjuhinnang vabatahtlikke GMO-vaba märgise süsteeme käsitlevate ELi õigusnormide kehtestamise vajaduse kohta: 100 000 eurot (punkt III.2.5); |
| --- | --- |

—

mõjuhinnang vabatahtlikke GMO-vaba märgise süsteeme käsitlevate ELi õigusnormide kehtestamise vajaduse kohta: 100 000 eurot (punkt III.2.5);

| — | sellise ühise metoodika väljatöötamine, mille alusel liikmesriigid koguvad andmeid ELis toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete tarbimise ja kasutamise kohta: 150 000 eurot (punkt III.2.6); |
| --- | --- |

—

sellise ühise metoodika väljatöötamine, mille alusel liikmesriigid koguvad andmeid ELis toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete tarbimise ja kasutamise kohta: 150 000 eurot (punkt III.2.6);

| — | ELi referentlaboratooriumide esitatud programmide eelhindamine välist tehnilist abi kasutades: 75 000 eurot (punkt III.2.7); |
| --- | --- |

—

ELi referentlaboratooriumide esitatud programmide eelhindamine välist tehnilist abi kasutades: 75 000 eurot (punkt III.2.7);

| — | uuring selle kohta, kuidas koguda olemasolevaid ja uusi andmeid, et hinnata komisjoni määruse (EL) nr 619/2011 rakendamise mõju siseturule ning samuti söödakäitlejatele, kariloomapidajatele ja teistele ettevõtjatele: 100 000 eurot (punkt III.2.8). |
| --- | --- |

—

uuring selle kohta, kuidas koguda olemasolevaid ja uusi andmeid, et hinnata komisjoni määruse (EL) nr 619/2011 rakendamise mõju siseturule ning samuti söödakäitlejatele, kariloomapidajatele ja teistele ettevõtjatele: 100 000 eurot (punkt III.2.8).

III.2.   HANGE

Eelarveliste vahendite kogusumma, mis on 2013. eelarveaastal hangeteks ette nähtud, on 694 000 eurot.

III.2.1.   IONISEERIVA KIIRGUSEGA TÖÖDELDUD TOIDUAINETE CEN TUVASTUSMEETODI EN 1785:2003 KEHTIVUSE KONTROLLIMINE

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c

EELARVERIDA

17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Üks halduskokkulepe

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUID SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) testid kiiritusmarkerite kasutatavate tuvastamismeetodite tõhususe kohta

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJALINE RAAMISTIK

2013. aasta esimene pool

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

60 000 eurot

III.2.2.   OECDs VÄLJATÖÖTAV MAJANDUSUURING ANTIMIKROOBSE RESISTENTSUSE KOHTA

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c

EELARVERIDA

17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Üks leping

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUID SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

Komisjoni praegust poliitikaalgatust seoses antimikroobse resistentsusega tuleks toetada majandusanalüüsidega, millega tõendatakse antimikroobse resistentsuse mõju.

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJALINE RAAMISTIK

2013. aasta teine pool

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

50 000 eurot

III.2.3.   HORISONTAALNE TOETUS TOIDU JA SÖÖDA KONTROLLIGA SEOTUD TEAVITUSTEGEVUSE JAOKS, EELKÕIGE VEEBISAITIDE ASJAKOHASTE OSADE AJAKOHASTAMISEKS NING AUDIOVISUAAL- JA TRÜKIMATERJALIDE KAVANDAMISEKS JA VALMISTAMISEKS

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c

EELARVERIDA

17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Ligikaudu 10 teenuste hankelepingut, mille puhul kasutatakse mitut raamlepingut.

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUID SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

Horisontaalne toetus toidu ja sööda kontrolliga seotud teavitustegevuse jaoks, eelkõige veebisaitide asjakohaste osade ajakohastamiseks ning audiovisuaal- ja trükimaterjalide kavandamiseks ja valmistamiseks.

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJALINE RAAMISTIK

2013. aasta jooksul

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

203 582 eurot

III.2.4.   TOIDU- JA VETERINAARAMETI KONTROLLIÜLESANNETEST TEATAMINE

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c

EELARVERIDA

17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Ligikaudu 5 konkreetset lepingut, mille puhul kasutatakse mitut raamlepingut.

KAVANDATUD LEPINGU OBJEKT

Kontrollitegevust käsitlevate trükiste ja reklaammaterjali tootmine.

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJALINE RAAMISTIK

Kogu 2013. aasta jooksul

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

150 000 eurot

III.2.5.   MÕJUHINNANG VABATAHTLIKKE GMO-VABA MÄRGISE SÜSTEEME KÄSITLEVATE ELi ÕIGUSNORMIDE KEHTESTAMISE VAJADUSE KOHTA

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c

EELARVERIDA

17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Komisjoni algatatud käimasoleva uuringu tulemusest sõltuv(ad) üks või mitu lepingut.

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUID SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

Andmekogumine ja võimaluste hindamine, et toetada ELi lähenemisviiside mõjuhinnangut ELi tasemel vabatahtlikke GMO-vaba märgise süsteeme käsitlevate ELi õigusnormide ühtlustamise kohta.

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJALINE RAAMISTIK

2013. aasta teine pool

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

100 000 eurot

III.2.6.   SELLISE ÜHISE METOODIKA VÄLJATÖÖTAMINE, MILLE ALUSEL LIIKMESRIIGID KOGUVAD ANDMEID ELis TOIDU LISAAINETE NING LÕHNA- JA MAITSEAINETE TARBIMISE JA KASUTAMISE KOHTA

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 artikkel 29 ja määruse (EÜ) nr 1334/2008 artikkel 23

EELARVERIDA

17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Üks või mitu lepingut

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUID SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

| — | Andmete kogumine praegu kasutatavate toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete järelevalvesüsteemide kohta; |
| --- | --- |

—

Andmete kogumine praegu kasutatavate toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete järelevalvesüsteemide kohta;

| — | Euroopa Toiduohutusameti konkreetsete vajaduste kindlakstegemine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Toiduohutusameti konkreetsete vajaduste kindlakstegemine;

| — | soovituslikud suunised toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete järelevalvet käsitleva ELi lähenemisviisi kohta. |
| --- | --- |

—

soovituslikud suunised toidu lisaainete ning lõhna- ja maitseainete järelevalvet käsitleva ELi lähenemisviisi kohta.

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

HANKEMENETLUSE ALUSTAMISE SOOVITUSLIK AJALINE RAAMISTIK

2013. aasta teine pool

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

150 000 eurot

III.2.7.   ELi REFERENTLABORATOORIUMIDE ESITATUD 2014. AASTA PROGRAMMIDE EELHINDAMINE VÄLIST TEHNILIST ABI KASUTADES

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c

EELARVERIDA

17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Osalemiskutse alusel valitud välisekspertidega vähemalt 15 eksperdilepingu sõlmimine.

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUID SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

ELi referentlaboratooriumid peaksid esitama 2014. aasta tööprogrammid 2013. aasta septembri lõpuks. Komisjon hindab kõnealuseid programme. Programme saab esitada 44 teema kohta. Eesmärk on, et välised tehnilised eksperdid teevad mõne programmi eelhindamise.

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

MENETLUSE ALGATAMISE SOOVITUSLIK AJAKAVA

Sügis 2013

MEETMEGA SEOTUD KAVANDATAV SUMMA

75 000 eurot

III.2.8.   UURING SELLE KOHTA, KUIDAS KOGUDA OLEMASOLEVAID JA UUSI ANDMEID, ET HINNATA KOMISJONI MÄÄRUSE (EL) nr 619/2011 RAKENDAMISE MÕJU SISETURULE NING SAMUTI SÖÖDAKÄITLEJATELE, KARILOOMAPIDAJATELE JA TEISTELE ETTEVÕTJATELE

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c

EELARVERIDA

17 04 07 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Ühe konkreetse teenuste hankelepingu sõlmimine

VALDKONNAD, MILLES LEPING SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

Komisjoni määruse (EL) nr 619/2011 reguleerimisala laiendamise võimaliku mõju või selle puudumise hindamiseks kõikidelt asjaomastelt sidusrühmadelt andmete kogumine ja analüüs selleks, et mõjuhinnangut ette valmistada.

RAKENDAMINE

Otsene tsentraliseeritud

MENETLUSE ALGATAMISE SOOVITUSLIK AJAKAVA

Sügis 2013

MEETMEGA SEOTUD KAVANDATAV SUMMA

100 000 eurot

---

| 15.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/38

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

10. juuni 2013,

aastaks 2013 kavandatud toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna koolitust käsitleva tööprogrammi rahastamise kohta programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” raames

2013/C 170/07

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1) (edaspidi „finantsmäärus”), eriti selle artiklit 84,

võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (edaspidi „rakenduseeskirjad”), (2) eriti selle artiklit 94,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, (3) millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (4) eriti selle artikli 2 lõike 1 punkti i,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (5) eriti selle artikli 66 lõike 1 punkte b ja c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ametlike kontrollitoimingute üldnõuded, et kontrollida eelkõige selliste eeskirjade täitmist, mille eesmärgiks on inimesi ja loomi ohustavaid riske ennetada ja kõrvaldada või vähendada neid vastuvõetava tasemeni, tagades õiglase sööda- ja toidukaubanduse ning kaitstes tarbijate huve. Määruse artiklis 51 on sätestatud, et komisjon võib korraldada kõnealuses määruses nimetatud ametlike kontrollide eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste personalile koolituskursusi, kusjuures kursused võivad olla avatud ka kolmandatest riikidest, eelkõige arengumaadest pärit osalejatele. Kõnealustel kursustel võidakse anda koolitust ka ühenduse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 882/2004 on sätestatud ametlike kontrollitoimingute üldnõuded, et kontrollida eelkõige selliste eeskirjade täitmist, mille eesmärgiks on inimesi ja loomi ohustavaid riske ennetada ja kõrvaldada või vähendada neid vastuvõetava tasemeni, tagades õiglase sööda- ja toidukaubanduse ning kaitstes tarbijate huve. Määruse artiklis 51 on sätestatud, et komisjon võib korraldada kõnealuses määruses nimetatud ametlike kontrollide eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste personalile koolituskursusi, kusjuures kursused võivad olla avatud ka kolmandatest riikidest, eelkõige arengumaadest pärit osalejatele. Kõnealustel kursustel võidakse anda koolitust ka ühenduse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade kohta.

| (2) | Direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) artikli 2 lõike 1 punktis i on sätestatud õiguslikud vahendid taimetervisealaste kursuste korraldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) artikli 2 lõike 1 punktis i on sätestatud õiguslikud vahendid taimetervisealaste kursuste korraldamiseks.

| (3) | Selleks et täita määrusega (EÜ) nr 882/2004 kehtestatud eesmärke, käivitas komisjon programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel”. Komisjoni 20. septembri 2006. aasta teatises programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” (6) kohta uuritakse erinevaid koolituse korraldamise võimalusi tulevikus. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et täita määrusega (EÜ) nr 882/2004 kehtestatud eesmärke, käivitas komisjon programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel”. Komisjoni 20. septembri 2006. aasta teatises programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” (6) kohta uuritakse erinevaid koolituse korraldamise võimalusi tulevikus.

| (4) | 2013. aasta toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna koolitust käsitlev tööprogramm tuleks programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” elluviimiseks liikmesriikides seega vastu võtta. |
| --- | --- |

(4)

2013. aasta toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise, loomade heaolu ja taimetervise valdkonna koolitust käsitlev tööprogramm tuleks programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” elluviimiseks liikmesriikides seega vastu võtta.

| (5) | Komisjoni 20. juuni 2008. aasta otsusega 2008/544/EÜ (7) asendati nimetus Rahvatervise Programmi Täitevamet nimetusega Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”). Komisjoni 9. septembri 2008. aasta otsusega K(2008) 4943 on rakendusametile antud teatavad juhtimis- ja rakendusülesanded, mis on seotud määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt võetavate toiduohutusalaste koolitusmeetmetega. Seepärast tuleks rakendusametile anda 2013. aastal toetust programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” raames kavandatud koolituse tegevuskulude rahastamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 20. juuni 2008. aasta otsusega 2008/544/EÜ (7) asendati nimetus Rahvatervise Programmi Täitevamet nimetusega Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”). Komisjoni 9. septembri 2008. aasta otsusega K(2008) 4943 on rakendusametile antud teatavad juhtimis- ja rakendusülesanded, mis on seotud määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt võetavate toiduohutusalaste koolitusmeetmetega. Seepärast tuleks rakendusametile anda 2013. aastal toetust programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” raames kavandatud koolituse tegevuskulude rahastamiseks.

| (6) | Kooskõlas finantsmääruse artikliga 84 ja rakenduseeskirjade artikli 94 lõikega 1 eelneb Euroopa Liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas finantsmääruse artikliga 84 ja rakenduseeskirjade artikli 94 lõikega 1 eelneb Euroopa Liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud.

| (7) | 2013. aasta tööprogramm on piisavalt üksikasjalik, mistõttu käesolev otsus on rahastamisotsus, nagu see on sätestatud rakenduseeskirjade artikli 94 lõigetes 2 ja 3. |
| --- | --- |

(7)

2013. aasta tööprogramm on piisavalt üksikasjalik, mistõttu käesolev otsus on rahastamisotsus, nagu see on sätestatud rakenduseeskirjade artikli 94 lõigetes 2 ja 3.

| (8) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks on asjakohane määratleda mõiste „oluline muudatus” rakenduseeskirjade artikli 94 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks on asjakohane määratleda mõiste „oluline muudatus” rakenduseeskirjade artikli 94 lõike 4 tähenduses.

| (9) | Vastavalt finantsmääruse artiklile 92 peab kulude tõendamine, kinnitamine ja maksmine toimuma rakenduseeskirjades sätestatud ajavahemiku jooksul. Eeskirjades tuleb ka täpsustada asjaolud, mille korral on kreeditoril õigus saada hilinenud makse eest viivist, mis kirjendatakse samale eelarvereale kui põhisumma. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt finantsmääruse artiklile 92 peab kulude tõendamine, kinnitamine ja maksmine toimuma rakenduseeskirjades sätestatud ajavahemiku jooksul. Eeskirjades tuleb ka täpsustada asjaolud, mille korral on kreeditoril õigus saada hilinenud makse eest viivist, mis kirjendatakse samale eelarvereale kui põhisumma.

| (10) | Seepärast tuleks käesoleva otsusega kehtestada eeskirjad hilinenud makse eest viivise tasumise kohta 2013. aasta tööprogrammi raames võetavate meetmete puhul, |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks käesoleva otsusega kehtestada eeskirjad hilinenud makse eest viivise tasumise kohta 2013. aasta tööprogrammi raames võetavate meetmete puhul,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” rakendamiseks kavandatud ja lisas esitatud tööprogramm aastaks 2013. Käesolev otsus kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 84 tähenduses.

Artikkel 2

1.   Tööprogrammi rakendamiseks antakse rahalist toetust kogusummas 16 170 000 eurot, mis eraldatakse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve järgmistelt ridadelt:

| a) | eelarverida nr 17 04 07 01: 14 200 000 eurot, |
| --- | --- |

a)

eelarverida nr 17 04 07 01: 14 200 000 eurot,

| b) | eelarverida nr 17 04 04 01: 600 000 eurot, |
| --- | --- |

b)

eelarverida nr 17 04 04 01: 600 000 eurot,

| c) | eelarverida nr 17 01 04 05: 200 000 eurot, |
| --- | --- |

c)

eelarverida nr 17 01 04 05: 200 000 eurot,

| d) | eelarverida nr 17 01 04 31: 1 170 000 eurot. |
| --- | --- |

d)

eelarverida nr 17 01 04 31: 1 170 000 eurot.

2.   Lõike 1 punktis d nimetatud summa makstakse Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile ja see kujutab endast tegevustoetust.

3.   Lõike 1 punktides a ja b nimetatud eelarveridadelt võib vastavalt finantsmääruse artiklile 92 tasuda ka viiviseid hilinenud makse eest.

Artikkel 3

Konkreetse tegevusega seotud meetmete toetuse summa kumulatiivseid muudatusi, mis ei ületa 20 % artikli 2 lõikes 1 sätestatud toetuse summa ülempiirist, ei käsitata oluliste muudatustena rakenduseeskirjade artikli 94 lõike 4 tähenduses, tingimusel et muudatused ei mõjuta märkimisväärselt tööprogrammi olemust ja eesmärke.

Eelarvevahendite käsutaja võib selliseid muudatusi teha kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise ja proportsionaalsuse põhimõttega.

Brüssel, 10. juuni 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

2

(3)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

3

(4)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

4

(5)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

5

(6)  KOM(2006) 519 (lõplik), 20. septembri 2006.

6

(7)  ELT L 173, 3.7.2008, lk 27.

7

---

LISA

Aastaks 2013 kavandatud toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise valdkonna koolitust käsitlev tööprogramm programmi „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” raames

1.1.   Sissejuhatus

2013. aastal hõlmab tööprogramm kolme rakendusmeedet. Määruses (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivis 2000/29/EÜ sätestatud eesmärkidest lähtudes on eraldised eelarvest ja tähtsamad meetmed järgmised:

| 1.2.   Hanked (kaudse tsentraliseeritud haldamise raames): |
| --- |
| 1.2.1. | Koolitus: välislepingud koolitusprogrammi täitmiseks |

Hanked (kaudse tsentraliseeritud haldamise raames):

1.2.1.

Koolitus: välislepingud koolitusprogrammi täitmiseks

14 800 000 EUR

| 1.2.2. | Koolitus: infotehnoloogiaseadmed, -vahendid ja -tugi, reklaammaterjalid, andmekandjad ja teavitusvahendid ning konverentside korraldamine |
| --- | --- |

1.2.2.

Koolitus: infotehnoloogiaseadmed, -vahendid ja -tugi, reklaammaterjalid, andmekandjad ja teavitusvahendid ning konverentside korraldamine

200 000 EUR

| 1.3. | Muud meetmed: Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti tegevustoetus |
| --- | --- |

1.3.

Muud meetmed: Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti tegevustoetus

1 170 000 EUR

KOKKU

16 170 000 EUR

1.2.   Hanked

2013. eelarveaastal hangeteks ette nähtud eelarveliste vahendite kogusumma on 15 000 000 eurot.

1.2.1.   Koolitus: välisleping koolitusprogrammi täitmiseks

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikkel 51 ja artikli 66 lõike 1 punkt b

Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punkt i

EELARVERIDA

Eelarveread: 17 04 07 01 ja 17 04 04 01

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Iga allpool osutatud tehnilise küsimuse kohta sõlmitakse üks või mitu teenus- või raamlepingut. Hinnangute kohaselt sõlmitakse ligikaudu 15 otsest või konkreetset teenuslepingut. Välised lepingupartnerid tegelevad peamiselt koolitustegevuse korralduse ja logistikaga.

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUD SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

Aastal 2013 käsitletakse liikmesriikide koolitustegevuses järgmisi teemasid:

| Tegevused | Summa eurodes |
| --- | --- |
| HACCP | 1 930 000 |
| Loomatervishoid mesilased ja eksootilised loomad) | 1 240 000 |
| Toidulisandite kontroll | 1 085 000 |
| Veterinaarravimite jääkide kontroll | 855 000 |
| Riskihindamine | 880 000 |
| Situatsiooniplaneerimine ja haiguste tõrje | 1 090 000 |
| Transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kontroll | 515 000 |
| Uute ja kujunevate taimetervise ohtude alane järelvalve | 600 000 |
| Toetus liidu ülevaatlikele audititele | 855 000 |
| Taimekaitsevahendid (kasutusluba ja säästev kasutamine) | 1 165 000 |
| Toiduhügieen ja kontrollid esmatootmise etapil | 975 000 |
| Toiduhügieen ja paindlikkus | 1 165 000 |
| Uued toiduainete uurimismeetodid | 615 000 |
| RASFF | 600 000 |
| Sperma- ja embrüote tootmise kontroll | 640 000 |
| Muud loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja toiduohutuse küsimused ja uuringud, konverentsid, toetamine, õppevahendid ja hindamised | 590 000 |
| KOKKU | 14 800 000 |

Tegevused

Summa eurodes

HACCP

1 930 000

Loomatervishoid mesilased ja eksootilised loomad)

1 240 000

Toidulisandite kontroll

1 085 000

Veterinaarravimite jääkide kontroll

855 000

Riskihindamine

880 000

Situatsiooniplaneerimine ja haiguste tõrje

1 090 000

Transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kontroll

515 000

Uute ja kujunevate taimetervise ohtude alane järelvalve

600 000

Toetus liidu ülevaatlikele audititele

855 000

Taimekaitsevahendid (kasutusluba ja säästev kasutamine)

1 165 000

Toiduhügieen ja kontrollid esmatootmise etapil

975 000

Toiduhügieen ja paindlikkus

1 165 000

Uued toiduainete uurimismeetodid

615 000

RASFF

600 000

Sperma- ja embrüote tootmise kontroll

640 000

Muud loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja toiduohutuse küsimused ja uuringud, konverentsid, toetamine, õppevahendid ja hindamised

590 000

KOKKU

14 800 000

RAKENDAMINE

14 620 000 eurot haldab ja rahastab komisjoni otsusega 2008/544/EÜ loodud Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutusmeetmete rahastamiseks. Ülejäänud 180 000 eurot kasutab komisjon selleks, et katta uuringute, konverentside ja hindamistega seotud kulud.

SOOVITATAV AJAKAVA HANKEMENETLUSE ALUSTAMISEKS

Ajavahemikus maist septembrini, et lepingud saaks sõlmitud 2013. aasta jooksul

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

14 800 000 eurot

1.2.2.   Koolitus: infotehnoloogiaseadmed, -vahendid ja -tugi, reklaammaterjalid, andmekandjad ja teavitusvahendid ning konverentside korraldamine

ÕIGUSLIK ALUS

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 66 lõike 1 punkt c

EELARVERIDA

Eelarverida: 17 01 04 05

KAVANDATUD LEPINGUTE SOOVITUSLIK ARV JA LIIK

Hinnanguliselt sõlmitakse olemasolevate raamlepingute puhul umbes 2 konkreetset lepingut.

VALDKONNAD, MILLES LEPINGUD SÕLMITAKSE (VÕIMALUSE KORRAL)

Sellelt eelarverealt rahastatakse meetmeid, mille eesmärk on koolitusprogrammide korraldamine, IT-seadmete ja e-õppe vahendite, reklaammaterjalide, andmekandjate ja teavitusvahendite hankimine ning konverentside korraldamine.

RAKENDAMINE

Selle meetme viib vahetult ellu tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat.

SOOVITATAV AJAKAVA HANKEMENETLUSE ALUSTAMISEKS

Ajavahemikus maist oktoobrini

PAKKUMISMENETLUSE SOOVITUSLIK SUMMA

200 000 eurot

1.3.   Muud meetmed: Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti tegevustoetus

ÕIGUSLIK ALUS

Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, eriti artikli 12 lõige 3

EELARVERIDA

Eelarverida: 17 01 04 31

SUMMA

1 170 000 eurot

RAKENDUSMEETME KIRJELDUS JA EESMÄRK

Selle eelarvega rahastatakse rakendusameti tegevustoetust aastaks 2013 seoses programmidega finantsperspektiivi rubriigi 2 all. Eelarverealt 17 01 04 31 rahastatakse rakendusameti 2013. aasta tegevustoetust seoses programmiga „Parem koolitus ohutuma toidu nimel”. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 12 lõikele 3 võetakse tegevustoetus liidu nendeks programmideks ettenähtud assigneeringutest, mida juhib rakendusamet. 2013. aasta eelarves on rakendusameti toetuseks loodud kaks eraldi eelarverida: üks finantsperspektiivi rubriigi 2 programmide ja teine rubriigi 3b programmide tarbeks.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 15.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/43

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 170/08

| 1. | 7. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja KKR & Co. LP („KKR”, USA) poolt kontrollitud ettevõte Selena Bidco Limited („Bidco”, Jersey) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja South Staffordshire Plc ja sidusühingute („sihtettevõtja”, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

7. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja KKR & Co. LP („KKR”, USA) poolt kontrollitud ettevõte Selena Bidco Limited („Bidco”, Jersey) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja South Staffordshire Plc ja sidusühingute („sihtettevõtja”, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | KKR: mitmesuguste alternatiivsete varahaldusteenuste osutamine avaliku ja erasektori investoritele ning ettevõtja, portfelli kuuluvate äriühingute ja klientide nõustamine kapitaliturgudega seotud küsimustes; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

KKR: mitmesuguste alternatiivsete varahaldusteenuste osutamine avaliku ja erasektori investoritele ning ettevõtja, portfelli kuuluvate äriühingute ja klientide nõustamine kapitaliturgudega seotud küsimustes;

| — | South Straffordshire Plc: veevärgiteenuste osutamine South Staffordshire ja Cambridge veevarustuse piirkondades; muude veega seotud lisateenuste osutamine; veejahutite pakkumine. |
| --- | --- |

—

South Straffordshire Plc: veevärgiteenuste osutamine South Staffordshire ja Cambridge veevarustuse piirkondades; muude veega seotud lisateenuste osutamine; veejahutite pakkumine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6955 – KKR/Bidco/South Staffordshire Plc):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 15.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/44

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 170/09

| 1. | 7. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames täielikult ettevõtjale BayWa AG (Saksamaa) kuuluv tütarettevõtja BayWa Agri GmbH omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Bohnhorst Agrarhandel GmbH (Saksamaa) üle muul viisil. |
| --- | --- |

1.

7. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames täielikult ettevõtjale BayWa AG (Saksamaa) kuuluv tütarettevõtja BayWa Agri GmbH omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Bohnhorst Agrarhandel GmbH (Saksamaa) üle muul viisil.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | BayWa AG on ülemaailmselt tegutsev kaubandus- ja teenuskontsern, mille peamised tegevusalad on põllumajandus, energia ja ehitus. Põllumajandusvaldkond jaguneb põllumajanduskaubanduseks, puuviljadeks ja tehnikaks. Ettevõtja kaupleb muu hulgas põllumajandustehnikaga, toodab ja turustab põllumajanduses kasutatavaid taimseid saadusi ning müüb tootmisseadmeid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

BayWa AG on ülemaailmselt tegutsev kaubandus- ja teenuskontsern, mille peamised tegevusalad on põllumajandus, energia ja ehitus. Põllumajandusvaldkond jaguneb põllumajanduskaubanduseks, puuviljadeks ja tehnikaks. Ettevõtja kaupleb muu hulgas põllumajandustehnikaga, toodab ja turustab põllumajanduses kasutatavaid taimseid saadusi ning müüb tootmisseadmeid;

| — | Bohnhorst Agrarhandel GmbH on rahvusvaheliselt tegutsev põllumajanduskaubandusettevõtja, mis müüb põllumajandus- ja kaubandusettevõtjatele põllumajandustooteid ning tootmisvahendeid. Bohnhorst pakub tootmisvahendite tarnimise ning põllumajandustoodete ostu-, lao-, müügi-, turustamis- ja transporditeenuseid. |
| --- | --- |

—

Bohnhorst Agrarhandel GmbH on rahvusvaheliselt tegutsev põllumajanduskaubandusettevõtja, mis müüb põllumajandus- ja kaubandusettevõtjatele põllumajandustooteid ning tootmisvahendeid. Bohnhorst pakub tootmisvahendite tarnimise ning põllumajandustoodete ostu-, lao-, müügi-, turustamis- ja transporditeenuseid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6946 – BayWa/Bohnhorst Agrarhandel):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 15.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/45

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 170/10

| 1. | 10. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV”, Norra) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Germanischer Lloyd SE (Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

10. juunil 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Stiftelsen Det Norske Veritas („SDNV”, Norra) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Germanischer Lloyd SE (Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | SDNV: katsetamine, inspekteerimine, sertifitseerimise/kontrollimise/klassifitseerimise teenused ning nendega seotud nõustamisteenused merenduse, nafta ja gaasi, energia ning ettevõtete kindlustuse sektoris; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

SDNV: katsetamine, inspekteerimine, sertifitseerimise/kontrollimise/klassifitseerimise teenused ning nendega seotud nõustamisteenused merenduse, nafta ja gaasi, energia ning ettevõtete kindlustuse sektoris;

| — | Germanischer Lloyd: katsetamine, inspekteerimine, sertifitseerimine/kontrollimine/klassifitseerimine ja nendega seotud nõustamisteenused merenduse, nafta ja gaasi ning taastuvenergia sektoris. |
| --- | --- |

—

Germanischer Lloyd: katsetamine, inspekteerimine, sertifitseerimine/kontrollimine/klassifitseerimine ja nendega seotud nõustamisteenused merenduse, nafta ja gaasi ning taastuvenergia sektoris.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6885 – SDNV/Germanischer Lloyd):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 15.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/46

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 170/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„LILIPUTAS”

EÜ nr: LT-PGI-0005-0868-14.03.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Liliputas”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Leedu

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Liliputas” on suure rasvasisaldusega (50 % kuivainest) poolkõva silindrikujuline ümarate servadega käsitsi valmistatud juust. Selle kõrgus on 7,5–13,0 cm, läbimõõt 7,0–8,5 cm ja kaal 0,4–0,7 kg. Juustu valmistatakse Belvederise külas standarditud pastöriseeritud lehmapiimast, mida töödeldakse pärast kalgendamist. Seejärel keeratakse juustumass puuvillasesse rätikusse ja pressitakse traditsioonilisse silindrilisse vormi. Juust valmib vähemalt kuu aega sisemise ja pindmise mikrofloora toimel, milleks on punktis 4 määratletud geograafilise piirkonna keldrites loomulikul teel tekkinud mikrohallitus Penicillium pallidum Smith.

Nimetus „Liliputas” tuleneb juustu suurusest, organoleptilised omadused on tingitud laagerdumisest väikeste keradena ja mikrohallituse Penicillium pallidum Smith toimest.

Tabel 1

Juustu „Liliputas” organoleptilised näitajad

| Näitaja | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Välimus | Koorik on sile, selle all ei ole paksu kihti ja see on kaetud parafiini-polümeeri segu vm segakattega. Koorikul võib olla rätiku ja vormi jälgi. |
| Maitse ja lõhn | Piimhappe värske maitse ja lõhn, mis on sellele fermenteeritud juustule iseloomulikud. Maitse võib olla kergelt kibe ja soolakas. |
| Konsistents | Ühtlane, üsna tihke, elastne, mälumisel ei purune kergesti |
| Läbilõige | Läbilõikes on mõnikord näha korrapäratult paiknevaid väikesi silmakesi, mis on ovaalsed, nurklikud või veidi lamedad. |
| Värvus | Kollakast kuni kollaseni, kogu juustu ulatuses ühtlane |

Näitaja

Kirjeldus

Välimus

Koorik on sile, selle all ei ole paksu kihti ja see on kaetud parafiini-polümeeri segu vm segakattega. Koorikul võib olla rätiku ja vormi jälgi.

Maitse ja lõhn

Piimhappe värske maitse ja lõhn, mis on sellele fermenteeritud juustule iseloomulikud. Maitse võib olla kergelt kibe ja soolakas.

Konsistents

Ühtlane, üsna tihke, elastne, mälumisel ei purune kergesti

Läbilõige

Läbilõikes on mõnikord näha korrapäratult paiknevaid väikesi silmakesi, mis on ovaalsed, nurklikud või veidi lamedad.

Värvus

Kollakast kuni kollaseni, kogu juustu ulatuses ühtlane

Tabel 2

Juustu „Liliputas” füüsikalis-keemilised omadused

| Näitaja | Sisaldus (%) |
| --- | --- |
| Rasvasisaldus kuivaines | 50,0 ± 1,6 |
| Minimaalne kuivainesisaldus | 56,0 |
| Tavasoola sisaldus | 2,0–3,0 |

Näitaja

Sisaldus (%)

Rasvasisaldus kuivaines

50,0 ± 1,6

Minimaalne kuivainesisaldus

56,0

Tavasoola sisaldus

2,0–3,0

Tabel 3

100 g juustu „Liliputas” keskmine toiteväärtus

| Lipiide (g) | Valke (g) | Süsivesikuid (g) | Energiasisaldus |
| --- | --- | --- | --- |
| kcal | kJ |
| 30,0 | 23,5 | — | 364 | 1 510 |

Lipiide (g)

Valke (g)

Süsivesikuid (g)

Energiasisaldus

kcal

kJ

30,0

23,5

—

364

1 510

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

| — | Lehmapiim; |
| --- | --- |

—

Lehmapiim;

| — | piimhape ja mesofiilne juuretis; |
| --- | --- |

—

piimhape ja mesofiilne juuretis;

| — | piima kalgendavad ensüümid; |
| --- | --- |

—

piima kalgendavad ensüümid;

| — | tavasool. |
| --- | --- |

—

tavasool.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Päritolukoha osas ei ole ühtegi kvaliteedinõuet ega eripiirangut.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

| — | Piima ettevalmistamine ja kalgendamine ensüümide abil. Juustu valmistamiseks mõeldud piim pastöriseeritakse ja standarditakse nii, et rasvasisaldus valminud juustu kuivaines vastab punktis 3.2. esitatud nõuetele. Piim kalgendatakse, lisades ensüüme, baktereid ja kaltsiumkloriidi. |
| --- | --- |

—

Piima ettevalmistamine ja kalgendamine ensüümide abil. Juustu valmistamiseks mõeldud piim pastöriseeritakse ja standarditakse nii, et rasvasisaldus valminud juustu kuivaines vastab punktis 3.2. esitatud nõuetele. Piim kalgendatakse, lisades ensüüme, baktereid ja kaltsiumkloriidi.

| — | Kalgendunud piima ja kalgenditükkide töötlemine. Kalgendunud piima töödeldakse seni, kuni kalgenditükid on nõutava suurusega. Seejärel mass segatakse. Kalgenditükkide tekkimise ajal nõrutatakse üks kolmandik vadakust segust välja, pärast seda kalgenditeri kuumutatakse. Seejärel kalgenditükid segatakse, kuni need saavutavad suuruse 4–5 mm, ei kleepu enam ning on kuivad ja tahked. Juustu niiskustase ei tohi ületada 44 %. |
| --- | --- |

—

Kalgendunud piima ja kalgenditükkide töötlemine. Kalgendunud piima töödeldakse seni, kuni kalgenditükid on nõutava suurusega. Seejärel mass segatakse. Kalgenditükkide tekkimise ajal nõrutatakse üks kolmandik vadakust segust välja, pärast seda kalgenditeri kuumutatakse. Seejärel kalgenditükid segatakse, kuni need saavutavad suuruse 4–5 mm, ei kleepu enam ning on kuivad ja tahked. Juustu niiskustase ei tohi ületada 44 %.

| — | Vormi asetamine ja pressimine. Juust vormitakse kalgendikihist. Protsess võtab aega 20–25 minutit ja pärast seda lõigatakse kalgendikiht tükkideks, mis asetatakse käsitsi silindrikujulistesse vormidesse, kus need pressitakse kokku omaenda raskuse all. Pressimise ajal pööratakse juuste kaks või kolm korda vormides ringi. See „isepressimine” kestab 20–25 minutit.
  Pärast isepressimist võetakse juustud vormidest välja, pakitakse niisketesse rätikutesse, et saaks moodustuda koorik, ning asetatakse tagasi vormidesse, mis suletakse seejärel kaantega. Vormid juustudega pannakse pressidesse ja neid pressitakse poolteist kuni kaks tundi. Pärast pressimist võetakse juustud vormidest välja, eemaldatakse rätikud ning silutakse koorikud, mis tõenäoliselt vormi ja kaane vahel moodustusid. |
| --- | --- |

—

Vormi asetamine ja pressimine. Juust vormitakse kalgendikihist. Protsess võtab aega 20–25 minutit ja pärast seda lõigatakse kalgendikiht tükkideks, mis asetatakse käsitsi silindrikujulistesse vormidesse, kus need pressitakse kokku omaenda raskuse all. Pressimise ajal pööratakse juuste kaks või kolm korda vormides ringi. See „isepressimine” kestab 20–25 minutit.

Pärast isepressimist võetakse juustud vormidest välja, pakitakse niisketesse rätikutesse, et saaks moodustuda koorik, ning asetatakse tagasi vormidesse, mis suletakse seejärel kaantega. Vormid juustudega pannakse pressidesse ja neid pressitakse poolteist kuni kaks tundi. Pärast pressimist võetakse juustud vormidest välja, eemaldatakse rätikud ning silutakse koorikud, mis tõenäoliselt vormi ja kaane vahel moodustusid.

| — | Juustu soolamine. Juustud kaalutakse ja asetatakse soolvette. 48 tunni pärast võetakse juustud soolveest välja, pannakse restidele ja kuivatatakse 24 tundi, seejärel asetatakse need restidele, millel neid keldris valmida lastakse, kusjuures keldris hoitakse temperatuuri 10–14 °C ja suhtelist õhuniiskust 93–94 %, luues nii tingimused, milles tekib hallitus Penicillium pallidum Smith loomulikul teel. |
| --- | --- |

—

Juustu soolamine. Juustud kaalutakse ja asetatakse soolvette. 48 tunni pärast võetakse juustud soolveest välja, pannakse restidele ja kuivatatakse 24 tundi, seejärel asetatakse need restidele, millel neid keldris valmida lastakse, kusjuures keldris hoitakse temperatuuri 10–14 °C ja suhtelist õhuniiskust 93–94 %, luues nii tingimused, milles tekib hallitus Penicillium pallidum Smith loomulikul teel.

| — | Juustu valmimine. Vastavalt juustu esimeste tootjate kirjeldusele pööratakse juuste restidel iga viie päeva tagant ümber, et nad ei vajuks külgedele ja säilitaksid oma kuju. Mõne päeva pärast kattub juustude pind mikrohallituse kihiga, mis kahe nädala pärast maha pestakse. Juust kuivatatakse ja asetatakse restidele tagasi, et see edasi valmiks. 30 päeva pärast, kui juust on valminud, pestakse maha uus mikrohallituse kiht, mis on juustu pinna taas kookonina katnud, juust kuivatatakse ja kaetakse vahakihiga. |
| --- | --- |

—

Juustu valmimine. Vastavalt juustu esimeste tootjate kirjeldusele pööratakse juuste restidel iga viie päeva tagant ümber, et nad ei vajuks külgedele ja säilitaksid oma kuju. Mõne päeva pärast kattub juustude pind mikrohallituse kihiga, mis kahe nädala pärast maha pestakse. Juust kuivatatakse ja asetatakse restidele tagasi, et see edasi valmiks. 30 päeva pärast, kui juust on valminud, pestakse maha uus mikrohallituse kiht, mis on juustu pinna taas kookonina katnud, juust kuivatatakse ja kaetakse vahakihiga.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Juustud pakendatakse pappkarpidesse. Juustu ainulaadsete omaduste säilitamiseks ja selleks, et see ei kuivaks, kui parafiinikiht kahjustada saab, samuti selle väiksuse tõttu (0,4–0,7 kg) müüakse seda ainult tervelt.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Märgistusel peab olema selgelt näidatud toote nimi „Liliputas” ja tootja nimi, märgistusele peab olema kantud märge „kaitstud geograafiline tähis” ja/või ELi sümbol.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Juustu „Liliputas” valmistatakse Belvederise külas, mis on väike Leedu küla Jurbarkase rajoonis Panemunė rajoonipargis Nemunase paremal kaldal, umbes 1 km Seredžiusest läänes.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Belvederis on Leedu piimatoodete ajalooline häll. 1921. aastal asutati sealses mõisahoones agronoomiakool. Õppeainete hulgas oli piimatootmine. Mõni aasta hiljem korraldati see asutus ümber ja sellest sai piimatööstuskõrgkool, 1944. aastal aga piimatööstustehnikum (tehnoloogiateaduskond). See hoidis palju aastaid elus Leedu haridustraditsioone piimandusvaldkonnas. Oma 34 tegevusaasta jooksul koolitas kõrgkool/tehnikum välja üle 800 piimatootespetsialisti, kellest enamik omandas oma kogemised 1928. aastal asutatud Leedu vanimas juustuvabrikus, mis valmistab juustu „Liliputas”. Juustu valmistamiseks kasutatav piim kuumutati vannis puutulel. Separaator oli mehaaniline ja vormid olid puust. Juuste pesti käsitsi harjadega, talvel keldris ja suvel väljas. Juustuvabrik asus Nemunasest toodud jääkamakate ladustamiseks kasutatava külmhoone läheduses. Jääd kasutati juustukeldrite jahutamiseks. Esialgu valmistas Belvederise juustuvabrik suuremaid (2,5–3,0 kg) ümmargusi poolkõvasid juuste, kuid 1958. aastal, mil vabrikut suurendati, hakati seal valmistama väikesi juuste, mis kaaluvad 0,4–0,7 kg ja mille nimi „Liliputas” sai otsekohe tuntuks. Seda juustu õppis esimesena valmistama juustumeister Jonas Jarušaitis. Esimesel valmistamisaastal valmis vaevalt 8 tonni juustu, kuid 40 aastat hiljem on jõutud 130 tonnini. Kunagised puust vormid on Belvederise juustuvabrikus tulevastele põlvedele alles hoitud, samuti papist suveniirkarbid ja postkaart 20. sajandi keskpaigast, mis kujutab juustude pesemist vaadis ja millel on kutse kuninglikule banketile, maitsma käsitsi valmistatud Belvederise juuste ja muid hõrgutisi.

Praegugi valmistatakse juustu „Liliputas” 1958. aastast pärineva ainulaadse ja autentse meetodi kohaselt. Tänu teadmistele ja oskusteabele, mida juustuvabriku töötajad on põlvest põlve edasi andnud, on säilinud toote suurus, organoleptilised omadused ja kvaliteet.

5.2.   Toote eripära

Juustu „Liliputas” iseloomustab see, et ta on väike (0,4–0,7 kg) ja tal on vahast kaitsekiht. Juust „Liliputas” võlgneb oma värske piimhappemaitse ja -lõhna asjaolule, et see valmib kerana jahedas ja niiskes keldris ning seda ümbritsevad mikrohallituse Penicillium pallidum Smith eosed. Juustukeldri seintel, restidel või laes ei ole näha mingeid hallitusmärke, kuid mõni päev pärast seda, kui juustud „Liliputas” soolatakse ja restidele asetatakse, hakkavad kerad sarnanema siidikookonitele. Et mikrohallitus ei tungiks juustu valmimise ajal selle sisse, kaitstakse juustu koorikuga, mis pressimise ajal moodustus. Et koorik tekiks, võetakse juustud pärast isepressimist silindrikujulistest vormidest välja ja keeratakse puuvillasesse rätikutesse. Seejärel asetatakse need tagasi silindrikujulistesse vormidesse ja surutakse presside abil kokku.

Juustud valmistatakse traditsioonilisel meetodil ja peaaegu täielikult käsitsi: kalgendikiht lõigatakse lahti ja pannakse vormidesse ning juustud pakitakse rätikutesse, neid pööratakse ümber, pestakse, kuivatatakse ja kaetakse vahaga käsitsi. Selle protsessi vältel käsitsetakse iga juustu üle 50 korra.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Geograafilise tähise registreerimise taotlus on esitatud traditsiooni, tootmismeetodi eripära ja juustu tuntuse tõttu.

Kollektiivses alateadvuses seostub Leedu piimatööstuse tulipunkt Belvederis kohe juustuga „Liliputas”, millel ei ole võrdset ja mida valmistatakse samal meetodil alates 1958. aastast. Praegu valmistab seda ainulaadset käsitsi tehtud juustu ainult Belvederise vabrik.

Juust „Liliputas” võlgneb oma värske piimhappemaitse ja -lõhna asjaolule, et toode valmib väikestes kerades sisemise mikrofloora ja punktis 4 määratletud geograafilise piirkonna keldrites tekkiva mikrohallituse Penicillium pallidum Smith toimel, kui kerasid hoitakse temperatuuril 10–14 °C ja suhtelise õhuniiskuse juures 93–94 %.

Juust „Liliputas” on käinud paljudel messidel nii Leedus kui ka välismaal. Teda on saatnud suur edu näitustel Leipzigis, Poznańis, Zagrebis, Londonis, Pariisis, Kopenhaagenis, Viinis ja mujal. „Liliputas” võitis kuldmedali messil „Agra-76” endises Saksa Demokraatlikus Vabariigis. 1984. aastal anti sellele Uglitši juustude kvaliteedi konkurss-uuringul (NSVL) esimese järgu diplom ja see võitis Leedu töösturite liidu korraldatud konkursil „Leedu toode 2002” kuldmedali. Rahvusvahelisel toidumessil „World Food Moscow 2005” sai ta pronksmedali ja rahvusvahelisel toiduainetetööstuse messil „Zolotaya osen 2008”, mis toimus samuti Moskvas, kaunistas „Liliputas” oma kohalolekuga Leedu riigi boksi, mille oli kokku pannud Leedu põllumajandusministeerium. Rahvusvahelisel põllumajanduse, toiduainetetööstuse ja pakendamise messil „AgroBalt 2010” võitis „Liliputas” auhinna selle eest, et on ökoloogiline loodustoode. Leedu ajakirjandus on mitu korda juustust „Liliputas” ja selle pühendunud tootjatest kirjutanud (1999–2003).

Kuigi „Liliputas” on kaks korda kallim kui automatiseeritud juustuvabrikus valmistatud juust, on sellel ustavaid kliente, kes hindavad toodet seepärast, et see on kvaliteetne, ökoloogiline ja seda valmistatakse käsitsi. Tootmismahud on aastate jooksul samaks jäänud.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index2&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2704

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---

| 15.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/51

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

2013/C 170/12

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„COZZA DI SCARDOVARI”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0981-12.03.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus

„Cozza di Scardovari”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.7. | Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
| --- | --- |

Klass 1.7.

Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Cozza di Scardovari” on limuste (Mollusca) hõimkonda rannakarplaste (mytilus) sugukonda kuuluv vahemere rannakarp (Mytilus galloprovincialis), millel on kahepoolmeline pikliku kujuga mustjasvioletne koda. Koja mõlemad kumerad pooled on ühesuguse, peaaegu kolmnurkse kuju ja õhukeste kontsentriliste õnarustega. Koja küljes on üsna tugevad pruunid näärmed, mida nimetatakse ka büssuse niitideks, ja nende abil kinnitub loom võrkude või muu aluspinna külge.

Rannakarbil „Cozza di Scardovari” on järgmised füüsilised ja organoleptilised omadused:

| — | läikiv liha, mis täidab kogu koja (liha osakaal karbi kogukaalust – lihasuse indeks >25 %); |
| --- | --- |

—

läikiv liha, mis täidab kogu koja (liha osakaal karbi kogukaalust – lihasuse indeks >25 %);

| — | märkimisväärselt magus liha (naatriumi sisaldus < 210 mg/100 g); |
| --- | --- |

—

märkimisväärselt magus liha (naatriumi sisaldus < 210 mg/100 g);

| — | eriti pehme ja suussulav liha, millel on väga head maitseomadused. |
| --- | --- |

—

eriti pehme ja suussulav liha, millel on väga head maitseomadused.

Turustamise hetkel peab rannakarbil „Cozza di Scardovari” olema tume ja löögikindel karp. Rannakarpe turustatakse elavatena suletud võrkpakendites, mis on pakendatud kas vaakumisse või gaasikeskkonda, või külmutatult kas karbiga või ilma.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Rannakarbi „Cozza di Scardovari” sööt koosneb suurest kogusest Sacca di Scardovari lahesopile iseloomulikest orgaanilistest ja anorgaanilistest osakestest ning lahesopis rohkelt tekkivast füto- ja zooplanktonist.

Orgaaniliste ja anorgaaniliste toitainete kasvu soodustab eelkõige Po jõe harudest tulev rikkalik magevee juurdevool. Füto- ja zooplanktoni rohkus on tingitud Sacca di Scardovari lahesopile omasest madalast veetasemest, temperatuurist ja hapnikusisaldusest. Rannakarpidele ei anta lisasööta või söödalisandeid.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Rannakarbi „Cozza di Scardovari” marja viljastamine, tema kasvatamine ja kogumine peab toimuma ainult Sacca di Scardovari lahesopis asuvates sumpades. Kuna kõnealuse toote puhastamise, pesemise ja sorteerimise etappides on vaja kasutada Sacca di Scardovari lahesopi puhast vett, tuleb need toimingud viia läbi Porto Tolle kommuuni haldusüksuste Scardovari, Ca' Mello ja Santa Giulia territooriumil.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Toode peab olema pakendatud punktis 4 määratletud piirkonnas tootmisahela osana kohe pärast seda, kui rannakarbid on puhastusmahutitest välja võetud. Nii on võimalik tagada toote elujõud, värskus ja vastavus sanitaarhügieenilistele nõuetele, samuti kontroll, et vältida pettusi, mille puhul kõnealune toode segatakse muudest tootmispiirkondadest pärit rannakarpidega.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Pakendid peavad kandma garantiipitseriga märgistust, mis tähendab, et neid ei saa avada ilma pitserit katki tegemata. Etiketile peavad olema märgitud sõnad: „Cozza di Scardovari” ja „Denominazione d’Origine Protetta”, mille võib asendada lühendiga DOP (KPN – kaitstud päritolunimetus). Lisaks peab seal olema „Cozza di Scardovari D.O.P.” logo ja samuti KPN-i Euroopa Liidu graafiline sümbol.

Image

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmispiirkond hõlmab Sacca di Scardovari lahesoppi ja Rovigo provintsis Porto Tolle kommuunis asuvate haldusüksuste Scardovari, Ca’ Mello ja Santa Giulia territooriumi.

Sõna „Sacca” viitab lahesopile, mis on moodustunud osaliselt umbekasvanud merelahest, mis on avamerega ühenduses nn laguuniava kaudu.

Sacca di Scardovari asub Po jõe delta lõunaosas kirdesse jääva Po di Tolle jõeharu ja kagusse jääva Po di Gnocca jõeharu vahel ning piirneb lõunas Gauss-Boaga kartograafiasüsteemi läänevööndi järgmiste geograafiliste koordinaatidega, mida märgivad Aadria mere lahesoppi tähistavad kaks punkti avamerel:

| — | 4971445,99 N – 1773953,45 E; |
| --- | --- |

—

4971445,99 N – 1773953,45 E;

| — | 4967536,31 N – 1770965,25 E. |
| --- | --- |

—

4967536,31 N – 1770965,25 E.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1   Geograafilise piirkonna eripära

Sacca di Scardovari on keskkond, mille eripära on tingitud Po jõe toitainete- ja hõljumirohkete mageveevoolude kohtumisest tõusust ja mõõnast mõjutatud soolase mereveega.

Sacca di Scardovari keskkonna erijooned avalduvad vee väheses soolasisalduses, mis on tingitud sellest, et merevesi, mille soolasisaldus on ligikaudu 35 %, seguneb mageda jõeveega ja seetõttu jääb vee soolasisaldus kõnealuses piirkonnas vahemikku 10 %–30 % ja on keskmiselt umbes 20 %. Peale selle on jõeveele iseloomulik märkimisväärselt suur toitainete sisaldus ja väga rikkalik orgaaniline hõljum.

Kuna kõnealuse lahesopi vee sügavus on maksimaalselt kolm meetrit, jaotub valgus ühtlaselt kogu veesamba ulatuses. Merealadega võrreldes keskmiselt kõrgemad temperatuurid ja rohke fütoplankton on samuti soodsad tegurid. Peale selle tagab tõusust ja mõõnast tingitud veevahetus ideaalsed hüdrodünaamilised tingimused ja vee hea hapnikusisaldus loob molluskitele soodsa kasvukeskkonna.

Sacca di Scardovari esimene kalameeste ühendus loodi 1936. aastal. Viimasel sajandil on selle piirkonna areng olnud väga kiire nii inimestest kui ka loodusest tingitud põhjustel – Sacca di Scardovari praegune kuju tekkis pärast 1966. aasta üleujutust. Seejärel hakati kõnealuses lahesopis alternatiivina merekalapüügile eksperimendi korras kasvatama väikestes sumpades rannakarpe. Seda mainitakse näiteks kalameeste ühenduse juhatuse aruandes, milles viidatakse Scardovari rannakarpide puhastusjaamale 1980 ndatel aastatel. Toote kõrge kvaliteedi taga peituvadki nende ettevõtjate põhjalikud teadmised, kes hakkasid 1960 ndatel aastatel alternatiivina merekalapüügile kasvatama rannakarpe Sacca di Scardovari lahesopis. Perefirma või ühistu vormis teostatav kasvatus põhineb traditsioonilistel sumpade ettevalmistamise ja toote peamiselt käsitsi töötlemise meetoditel, mille käigus rannakarbid eraldatakse üksteisest ja neid harvendatakse, neilt kõrvaldatakse parasiidid ja nad jaotatakse vastavalt mõõtmetele erinevatesse sumpadesse, et tagada võimalikult tõhus kasvatamine.

5.2   Toote eripära

Võrreldes avameres elutsevate kahepoolmeliste karpidega on rannakarbi „Cozza di Scardovari” erijooneks tema liha märkimisväärselt madalam naatriumisisaldus (vähem kui 210 mg/100 g toote kohta), mis annab kõnealusele tootele iseäranis meeldiva, õrna ja magusa maitse.

Nendel rannakarpidel on ka kõrge lihasuse indeks (üle 25 %), mis tähendab seda, et nende koda sisaldab väga palju liha tänu kiirele ainevahetusele ja söödava osa märkimisväärsele arengule. Nimetatud areng toimub 8–9 kuu jooksul pärast rannakarpide marja viljastamist ja tänu sellele on rannakarbile „Cozza di Scardovari” omane suur saagikus.

5.3   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Rannakarbi „Cozza di Scardovari” kvaliteediga seotud, füüsilised ja organoleptilised omadused on kujunenud tänu selle lahesopi erijoontele, mille järgi ta oma nime on saanud. Selle rannakarbi liha vähene naatriumisisaldus – 210 mg/100 g toote kohta – on tingitud eelkõige Sacca di Scardovari lahesopi vee vähesest soolasisaldusest ja seetõttu ongi kõnealusel lihal iseäranis meeldiv, õrn ja magus maitse.

Lahesopi madala tasemega veele omane rikkalik orgaaniline hõljum ja rohke fütoplankton soodustavad rannakarbi kiirendatud ainevahetust ja tema söödava osa märkimisväärset arengut – lihasuse indeks on suurem kui 25 % – ning samuti rannakarbile „Cozza di Scardovari” omast kiiret kasvamist.

Sacca di Scardovari lahesopi geograafilised ja morfoloogilised omadused (madal veetase, tõusust ja mõõnast tingitud pidev veevahetus, ideaalsed klimaatilised tingimused, hea hapnikusisaldus ja hüdrodünaamika), samuti ettevõtjate teadmised molluskite kasvatamise ja tootmise traditsioonide ja meetodite kohta, on aidanud otseselt kaasa kõnealuste kahepoolmeliste karploomade heaolule, võimaldades nende tõhusamat ja ühtsemat arengut ja kvaliteedi kontrolli.

Selle toote mainest ja nimetusest annavad tunnistust 1980ndatel aastatel tehtud fotod Cozza di Scardovari pidustustest. Praegu on Sacca di Scardovaris rannakarpide tootmisel oluline roll. Sellesse on kaasatud paljud ettevõtjad ja perefirmad ning see toode on populaarne nii Itaalia kui ka teiste Euroopa riikide tarbijate hulgas.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Cozza di Scardovari” KPN tunnustamise ettepaneku 21. novembri 2011. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 271.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---

Parandused

| 15.6.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 170/55 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 170/55

---

Osalemiskutse (kandideerimiseks Euroopa Toiduohutusameti (Itaalia, Parma) teaduskomisjonide liikmete kohale) (viide: EFSA/E/2013/001) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 107, 13. aprill 2013
  )

2013/C 170/13

Leheküljel 16 punkti 11 „Taotluste esitamise tähtpäev” esimeses lõigus

asendatakse

„[...] 17. juuni 2013. aasta keskööks [...]”

järgmisega:

„[...] 1. juuli 2013. aasta keskööks [...]”.

---