# Официален вестник C 161/2013

| | ISSN 1977-0855
  doi:10.3000/19770855.C_2013.161.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 161 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 566 юни 2013 г. |

ISSN 1977-0855

doi:10.3000/19770855.C_2013.161.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 161

Издание на български език

Информация и известия

Година 566 юни 2013 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 488-а пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. |
| 2013/C 161/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет Проучване на потребностите и методите на обществено участие и ангажимент в сферата на енергийната политика (проучвателно становище) | 1 |
| 2013/C 161/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет Гражданинът в основата на приобщаващ цифров вътрешен пазар: план за действие за сигурен успех (становище по собствена инициатива) | 8 |
| 2013/C 161/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Злоупотреби със статута на самостоятелно заетите лица (становище по собствена инициатива) | 14 |
| 2013/C 161/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Вътрешен пазар и регионални помощи (становище по собствена инициатива) | 20 |
| 2013/C 161/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Създаване на работни места чрез професионална практика и професионално обучение през целия живот — ролята на бизнеса в областта на образованието в ЕС (становище по собствена инициатива) | 27 |
| 2013/C 161/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Включване и участие на работниците като основен стълб на доброто корпоративно управление и на балансираните решения за излизане от кризата (становище по собствена инициатива) | 35 |
| 2013/C 161/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Социалният диалог в страните от Източното партньорство | 40 |
| 2013/C 161/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Приноса на гражданското общество за стратегия за предотвратяване и намаляване на загубите и разхищението на храни (становище по собствена инициатива) | 46 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

488-а пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г.

2013/C 161/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет Проучване на потребностите и методите на обществено участие и ангажимент в сферата на енергийната политика (проучвателно становище)

1

2013/C 161/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет Гражданинът в основата на приобщаващ цифров вътрешен пазар: план за действие за сигурен успех (становище по собствена инициатива)

8

2013/C 161/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Злоупотреби със статута на самостоятелно заетите лица (становище по собствена инициатива)

14

2013/C 161/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Вътрешен пазар и регионални помощи (становище по собствена инициатива)

20

2013/C 161/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Създаване на работни места чрез професионална практика и професионално обучение през целия живот — ролята на бизнеса в областта на образованието в ЕС (становище по собствена инициатива)

27

2013/C 161/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Включване и участие на работниците като основен стълб на доброто корпоративно управление и на балансираните решения за излизане от кризата (становище по собствена инициатива)

35

2013/C 161/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Социалният диалог в страните от Източното партньорство

40

2013/C 161/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Приноса на гражданското общество за стратегия за предотвратяване и намаляване на загубите и разхищението на храни (становище по собствена инициатива)

46

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ |
| | 488-а пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. |
| 2013/C 161/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията – Най-отдалечените региони на Европейския съюз: към партньорство за интелигентен, устойчив и приобщаващ растежCOM(2012) 287 final | 52 |
| 2013/C 161/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 723/2009 на Съвета относно правната рамка на Общността за консорциум за европейска научноизследователска инфраструктура (ERIC)COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE) | 58 |
| 2013/C 161/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Зелена книга: Интегриран пазар за доставки на колетни пратки в услуга на развитието на електронната търговия в ЕСCOM(2012) 698 final | 60 |
| 2013/C 161/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за приемане на програма на Съюза в подкрепа на специфични дейности в областта на финансовото отчитане и одита за периода 2014–2020 г.COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD) | 64 |
| 2013/C 161/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите Преход към заетост за младите хораCOM(2012) 727 final | 67 |
| 2013/C 161/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно достъпа до генетични ресурси и за справедливо и равноправно споделяне на ползите, произтичащи от тяхното използване в ЕСCOM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD) | 73 |
| 2013/C 161/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Обща програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2020 година Благоденствие в рамките на нашата планета COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD) | 77 |
| 2013/C 161/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Социалната закрила в политиката на Европейския съюз за сътрудничество за развитиеCOM(2012) 446 final | 82 |
| 2013/C 161/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Син растеж: възможности за устойчив растеж в морските дейности и корабоплаванетоCOM(2012) 494 final | 87 |
| 2013/C 161/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно морското оборудване и за отмяна на Директива 96/98/ЕОCOM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD) | 93 |

III   Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

488-а пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г.

2013/C 161/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията – Най-отдалечените региони на Европейския съюз: към партньорство за интелигентен, устойчив и приобщаващ растежCOM(2012) 287 final

COM(2012) 287 final

52

2013/C 161/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 723/2009 на Съвета относно правната рамка на Общността за консорциум за европейска научноизследователска инфраструктура (ERIC)COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)

COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)

58

2013/C 161/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Зелена книга: Интегриран пазар за доставки на колетни пратки в услуга на развитието на електронната търговия в ЕСCOM(2012) 698 final

COM(2012) 698 final

60

2013/C 161/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за приемане на програма на Съюза в подкрепа на специфични дейности в областта на финансовото отчитане и одита за периода 2014–2020 г.COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)

COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)

64

2013/C 161/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите Преход към заетост за младите хораCOM(2012) 727 final

COM(2012) 727 final

67

2013/C 161/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно достъпа до генетични ресурси и за справедливо и равноправно споделяне на ползите, произтичащи от тяхното използване в ЕСCOM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD)

COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD)

73

2013/C 161/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Обща програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2020 година Благоденствие в рамките на нашата планета COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD)

COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD)

77

2013/C 161/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Социалната закрила в политиката на Европейския съюз за сътрудничество за развитиеCOM(2012) 446 final

COM(2012) 446 final

82

2013/C 161/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Син растеж: възможности за устойчив растеж в морските дейности и корабоплаванетоCOM(2012) 494 final

COM(2012) 494 final

87

2013/C 161/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно морското оборудване и за отмяна на Директива 96/98/ЕОCOM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD)

COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD)

93

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

488-а пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г.

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет „Проучване на потребностите и методите на обществено участие и ангажимент в сферата на енергийната политика“ (проучвателно становище)

2013/C 161/01

Докладчик: г-н ADAMS

На 13 ноември 2012 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Проучване на потребностите и методите на обществено участие и ангажимент в сферата на енергийната политика“

(проучвателно становище).

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 февруари 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 183 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Въведение и препоръки

| 1.1 | Европейската комисия приветства предложението на Европейския икономически и социален комитет да проучи въпроса за създаване на диалог на гражданското общество по енергийните въпроси. Общественото участие, разбиране и приемане на различните промени, през които енергийната ни система трябва да премине през следващите десетилетия, са крайно необходими. В тази връзка диалогът с гражданското общество е от решаващо значение и членовете на ЕИСК и избирателните райони, отразяващи европейското общество, могат лесно да достигнат до гражданите и заинтересованите страни в държавите членки и да съставят разбираема програма, въплъщаваща в себе си демокрацията на участието и практическото действие. |
| --- | --- |

1.1

Европейската комисия приветства предложението на Европейския икономически и социален комитет да проучи въпроса за създаване на диалог на гражданското общество по енергийните въпроси. Общественото участие, разбиране и приемане на различните промени, през които енергийната ни система трябва да премине през следващите десетилетия, са крайно необходими. В тази връзка диалогът с гражданското общество е от решаващо значение и членовете на ЕИСК и избирателните райони, отразяващи европейското общество, могат лесно да достигнат до гражданите и заинтересованите страни в държавите членки и да съставят разбираема програма, въплъщаваща в себе си демокрацията на участието и практическото действие.

| 1.2 | След предварителни консултации с държавите членки, регионалните и общинските органи, организациите, представляващи социалните партньори, НПО, енергийния сектор и основните граждански организации Европейският икономически и социален комитет препоръчва да се пристъпи към съдържащите се в точка 7 на това становище предложения. |
| --- | --- |

1.2

След предварителни консултации с държавите членки, регионалните и общинските органи, организациите, представляващи социалните партньори, НПО, енергийния сектор и основните граждански организации Европейският икономически и социален комитет препоръчва да се пристъпи към съдържащите се в точка 7 на това становище предложения.

| 1.3 | В обобщение:






  — | ЕИСК ще поеме водеща роля за създаване на Европейски енергиен диалог (ЕЕД), координирани, многостепенни и ориентирани към действието разговори в и сред всички държави членки. |
| --- | --- | --- |

1.3

В обобщение:

—

ЕИСК ще поеме водеща роля за създаване на Европейски енергиен диалог (ЕЕД), координирани, многостепенни и ориентирани към действието разговори в и сред всички държави членки.

| — | Програмата ще бъде амбициозна и професионално ориентирана, подпомогната и финансирана от заинтересованите страни по енергийната верига, като я свързват с вече съществуващите инициативи и печели признание на заслужаваща доверие „социална марка“, даваща отговор на обществените нужди и тревоги. |
| --- | --- |

—

Програмата ще бъде амбициозна и професионално ориентирана, подпомогната и финансирана от заинтересованите страни по енергийната верига, като я свързват с вече съществуващите инициативи и печели признание на заслужаваща доверие „социална марка“, даваща отговор на обществените нужди и тревоги.

| — | ЕЕД ще бъде синоним на надеждна информация относно енергията и ще предложи „пространство за преговори“, където въпроси, свързани с прилагането, ще могат да бъдат обсъждани в среда на обществен отзвук и възприемане, инвестиционна и ресурсна стратегия и други политически съображения. |
| --- | --- |

—

ЕЕД ще бъде синоним на надеждна информация относно енергията и ще предложи „пространство за преговори“, където въпроси, свързани с прилагането, ще могат да бъдат обсъждани в среда на обществен отзвук и възприемане, инвестиционна и ресурсна стратегия и други политически съображения.

| — | Основният показател за успеха на програмата ще бъде нейното приемане в държавите членки, измеримо влияние върху вземането на политически решения относно всички форми на енергия и призната роля в насърчаването на сближаването на равнище на ЕС със силни връзки с енергийната и климатична рамка за действие след 2020 г. |
| --- | --- |

—

Основният показател за успеха на програмата ще бъде нейното приемане в държавите членки, измеримо влияние върху вземането на политически решения относно всички форми на енергия и призната роля в насърчаването на сближаването на равнище на ЕС със силни връзки с енергийната и климатична рамка за действие след 2020 г.

| — | Ето защо ЕИСК препоръчва силна политическа и административна подкрепа за предложения ЕЕД с преразглеждане на вътрешния подход на Европейската комисия, като се наблегне на диалога и разговора. |
| --- | --- |

—

Ето защо ЕИСК препоръчва силна политическа и административна подкрепа за предложения ЕЕД с преразглеждане на вътрешния подход на Европейската комисия, като се наблегне на диалога и разговора.

| — | ЕИСК препоръчва финансова подкрепа за поддържане на работата на ЕЕД в предстоящия финансов период в ЕС (2014-2020 г.). |
| --- | --- |

—

ЕИСК препоръчва финансова подкрепа за поддържане на работата на ЕЕД в предстоящия финансов период в ЕС (2014-2020 г.).

2.   Контекст

| 2.1 | Енергийната ефективност е изключително важна за постигане на целите за 2050 г. за по-малко въглеродни емисии, независимо от конкретния избран енергиен микс. Ако държавите членки желаят да запазят отворени и гъвкави възможности за своя енергиен микс, тогава ранното инвестиране в модернизиран, обновен и добре свързан вътрешен пазар е също много важно. Тези въпроси, както и преминаването към все по-голяма употреба на електроенергия, са относително неоспоримите елементи на енергийната политика на ЕС, въпреки че въпроси, свързани с разходите, финансирането, темпа на въвеждане и въздействието също остават важни. В това време въпроси като тези за микса на енергийните доставки и как да се постигнат енергийна ефективност и необходимото ниво на инвестиции се разглеждат все по-внимателно в държавите членки. Докато изглежда вероятно, че развитието на европейски подход ще доведе до по-ниски разходи и по-сигурни доставки в сравнение с разпокъсаните, едностранчиви национални схеми, голяма част от обществения дебат продължава да се концентрира върху вечно нарастващите цени за потребителите и все по-голямото влияние на инфраструктурата и производствените методи. В редки случаи държавите членки могат да организират национални дебати относно някои аспекти на енергийния преход, но по правило, такава дискусия не започва от само себе си, а трябва да се насърчи. |
| --- | --- |

2.1

Енергийната ефективност е изключително важна за постигане на целите за 2050 г. за по-малко въглеродни емисии, независимо от конкретния избран енергиен микс. Ако държавите членки желаят да запазят отворени и гъвкави възможности за своя енергиен микс, тогава ранното инвестиране в модернизиран, обновен и добре свързан вътрешен пазар е също много важно. Тези въпроси, както и преминаването към все по-голяма употреба на електроенергия, са относително неоспоримите елементи на енергийната политика на ЕС, въпреки че въпроси, свързани с разходите, финансирането, темпа на въвеждане и въздействието също остават важни. В това време въпроси като тези за микса на енергийните доставки и как да се постигнат енергийна ефективност и необходимото ниво на инвестиции се разглеждат все по-внимателно в държавите членки. Докато изглежда вероятно, че развитието на европейски подход ще доведе до по-ниски разходи и по-сигурни доставки в сравнение с разпокъсаните, едностранчиви национални схеми, голяма част от обществения дебат продължава да се концентрира върху вечно нарастващите цени за потребителите и все по-голямото влияние на инфраструктурата и производствените методи. В редки случаи държавите членки могат да организират национални дебати относно някои аспекти на енергийния преход, но по правило, такава дискусия не започва от само себе си, а трябва да се насърчи.

| 2.2 | Тъй като европейските обществени ценности относно „енергийното бъдеще“ се намират в процес на преход и съответните политически мерки дълго ще бъдат инициарани на равнище ЕС, органите на ЕС трябва да участват в изграждането на доверие в отношенията между институционализираните и неинституционализираните заинтересовани страни в областта на енергетиката – част от гражданското общество – и политическите дейци чрез насърчаване на обществено участие в един структуриран диалог. С прибавянето на този елемент се прави важна стъпка към разграничаването между това, което е технически и икономически възможно, и това, което е изпълнимо и социално приемливо от гледна точка на заинтересованите страни. По този начин ще се даде и практически пример за демокрация на участието, засягаща важен за всички въпрос. |
| --- | --- |

2.2

Тъй като европейските обществени ценности относно „енергийното бъдеще“ се намират в процес на преход и съответните политически мерки дълго ще бъдат инициарани на равнище ЕС, органите на ЕС трябва да участват в изграждането на доверие в отношенията между институционализираните и неинституционализираните заинтересовани страни в областта на енергетиката – част от гражданското общество – и политическите дейци чрез насърчаване на обществено участие в един структуриран диалог. С прибавянето на този елемент се прави важна стъпка към разграничаването между това, което е технически и икономически възможно, и това, което е изпълнимо и социално приемливо от гледна точка на заинтересованите страни. По този начин ще се даде и практически пример за демокрация на участието, засягаща важен за всички въпрос.

| 2.3 | Настоящото проучвателно становище относно потребностите и методите на обществено участие и ангажимент в сферата на енергийната политика показва как такъв разбираем и приобщаващ диалог може да се очертае и развие там, където се срещат европейското, националното и местното равнище. Подобен диалог също така насочва към практически действия, които гражданите могат да предприемат, и насърчава иновативни действия и реакции от страна на доставчици и властите. |
| --- | --- |

2.3

Настоящото проучвателно становище относно потребностите и методите на обществено участие и ангажимент в сферата на енергийната политика показва как такъв разбираем и приобщаващ диалог може да се очертае и развие там, където се срещат европейското, националното и местното равнище. Подобен диалог също така насочва към практически действия, които гражданите могат да предприемат, и насърчава иновативни действия и реакции от страна на доставчици и властите.

3.   Политическата рамка

| 3.1 | Рамката на енергийната политика на ЕС цели да засили и поддържа енергийната сигурност, конкурентоспособност и устойчивост. Целта за намаляване на емисиите на парникови газове до 2050 г до поне 80 % от нивата през 1990 г. остава определено количествена, а не правно обвързваща. Обаче има други аспекти на устойчивостта – като например делът на възобновяемите източници в енергийния микс – които остават нерешени след 2020 г. Също така трудни за измерване въпроси са допустимата степен на енергийна зависимост или разликата в цената на енергията при големите световни конкуренти. Политиката на ЕС по някакъв начин ще трябва да се справи с тези неясноти – в действителност най-новата история показва, че нестабилността на цените на енергия на световните пазари и влиянието на непредвидени събития налагат енергийна политика, която едновременно да е гъвкава и способна да се справи със сложни външни обстоятелства. |
| --- | --- |

3.1

Рамката на енергийната политика на ЕС цели да засили и поддържа енергийната сигурност, конкурентоспособност и устойчивост. Целта за намаляване на емисиите на парникови газове до 2050 г до поне 80 % от нивата през 1990 г. остава определено количествена, а не правно обвързваща. Обаче има други аспекти на устойчивостта – като например делът на възобновяемите източници в енергийния микс – които остават нерешени след 2020 г. Също така трудни за измерване въпроси са допустимата степен на енергийна зависимост или разликата в цената на енергията при големите световни конкуренти. Политиката на ЕС по някакъв начин ще трябва да се справи с тези неясноти – в действителност най-новата история показва, че нестабилността на цените на енергия на световните пазари и влиянието на непредвидени събития налагат енергийна политика, която едновременно да е гъвкава и способна да се справи със сложни външни обстоятелства.

| 3.2 | При изготвяне на политиките на ЕС по енергийния преход често липсва истинска ангажираност от страна на държавите членки и диалог с гражданите що се отнася до обяснение на компромисите и предпочитанията. Предвиденият в Енергийната пътна карта за периода до 2050 г. подход, който залага на изграждане на сценарии, е разумен начин за справяне с неясни ситуации. Използването обаче на този похват за подготовка на формулирането на конкретна политика се стъпва именно в липсата на ангажираност от страна на държавите членки и в съмненията на обществото, като цяло зле информирано или заинтересовано по енергийни въпроси, различни от цената и, в някои държави, от сигурността на доставките. Политическите документи на равнище ЕС са предназначени предимно за държавите членки, големите институционални и индустриални заинтересовани страни и понякога не успяват да достигнат до хората и да отразят обществените тревоги. Част от общественото участие и ангажимент, заложени в настоящото становище, задължително включва „превода“ на сложни енергийни понятия. Основният двигател ще бъде ролята на общественото знание, гледните точки и ценностите в помощ на всички участници да преосмислят позиции, да се пригодят и адаптират към един несигурен свят. Към трите стълба на енергийната политика – сигурността на доставките, конкурентоспособността и устойчивостта – трябва да се прибави четвърти – участието. |
| --- | --- |

3.2

При изготвяне на политиките на ЕС по енергийния преход често липсва истинска ангажираност от страна на държавите членки и диалог с гражданите що се отнася до обяснение на компромисите и предпочитанията. Предвиденият в Енергийната пътна карта за периода до 2050 г. подход, който залага на изграждане на сценарии, е разумен начин за справяне с неясни ситуации. Използването обаче на този похват за подготовка на формулирането на конкретна политика се стъпва именно в липсата на ангажираност от страна на държавите членки и в съмненията на обществото, като цяло зле информирано или заинтересовано по енергийни въпроси, различни от цената и, в някои държави, от сигурността на доставките. Политическите документи на равнище ЕС са предназначени предимно за държавите членки, големите институционални и индустриални заинтересовани страни и понякога не успяват да достигнат до хората и да отразят обществените тревоги. Част от общественото участие и ангажимент, заложени в настоящото становище, задължително включва „превода“ на сложни енергийни понятия. Основният двигател ще бъде ролята на общественото знание, гледните точки и ценностите в помощ на всички участници да преосмислят позиции, да се пригодят и адаптират към един несигурен свят. Към трите стълба на енергийната политика – сигурността на доставките, конкурентоспособността и устойчивостта – трябва да се прибави четвърти – участието.

| 3.3 | Това няма да е лесна задача. Към днешна дата съчетаването на солидарността и сътрудничеството в ЕС, от една страна, и правото на държавите членки да определят своя енергийна стратегия, от друга, доведе до размита политика и неясни послания, особено за гражданите, и следователно до голямо неразбиране. |
| --- | --- |

3.3

Това няма да е лесна задача. Към днешна дата съчетаването на солидарността и сътрудничеството в ЕС, от една страна, и правото на държавите членки да определят своя енергийна стратегия, от друга, доведе до размита политика и неясни послания, особено за гражданите, и следователно до голямо неразбиране.

| 3.4 | Ангажирането на граждани на национално равнище и създаването на национални енергийни политики в рамките на по-широка перспектива в ЕС е начин да се запълни празнотата и да се внесе яснота (Национални инициативи, които в момента се развиват, като Débat national sur la transistion énergétique във Франция, Energiewende в Германия и испанския Energy Mix Forum, ще имат полза от по-силна връзка с европейското измерение). Националните лидери имат нужда от демократичен мандат и информиран относно този ключов въпрос електорат, който е готов да извърви заедно със своите политиците този очертаващ се труден път. Ако не се проведе отворена и приобщаваща обществена дискусия относно едно съвместно, общоевропейско енергийно бъдеще, схващането, че само националните подходи са приемливи, ще се запази. Това преобладаващо национално схващане накара някои заинтересовани страни да опишат енергийната политика на ЕС като лишена от последователност и надеждност. Липсата на яснота, от своя страна, намалява способността да се създаде последователна енергийна политика, целяща по-малко въглеродни емисии, която да се справи с натиска на изменението на климата – а времето изтича. |
| --- | --- |

3.4

Ангажирането на граждани на национално равнище и създаването на национални енергийни политики в рамките на по-широка перспектива в ЕС е начин да се запълни празнотата и да се внесе яснота (Национални инициативи, които в момента се развиват, като Débat national sur la transistion énergétique във Франция, Energiewende в Германия и испанския Energy Mix Forum, ще имат полза от по-силна връзка с европейското измерение). Националните лидери имат нужда от демократичен мандат и информиран относно този ключов въпрос електорат, който е готов да извърви заедно със своите политиците този очертаващ се труден път. Ако не се проведе отворена и приобщаваща обществена дискусия относно едно съвместно, общоевропейско енергийно бъдеще, схващането, че само националните подходи са приемливи, ще се запази. Това преобладаващо национално схващане накара някои заинтересовани страни да опишат енергийната политика на ЕС като лишена от последователност и надеждност. Липсата на яснота, от своя страна, намалява способността да се създаде последователна енергийна политика, целяща по-малко въглеродни емисии, която да се справи с натиска на изменението на климата – а времето изтича.

| 3.5 | Гражданите в цяла Европа изразиха недоволството си от работата на енергийния пазар (вж. Индекс за развитие на пазарите на дребно http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/editions/docs/8th_edition_scoreboard_en.pdf), който, ако не се промени, подкопава бъдещите усилия за общи действия на ЕС за енергиен преход. Гражданите следва да са по-ефективно ангажирани в стратегическото управление на важните политически решения – извън ролята им на потребители на енергия – защото подготовката на енергийния преход надхвърля важните пазарни въпроси. В много държави членки подобно недоволство относно политическия процес – „политиката“ като цяло – нараства. „Политиката“ на така важното равнище на ЕС или не се случва, или не дава резултати и дебатът често се прехвърля на равнището на некоординираните национални енергийни политически дебати. За да настъпи промяна, ще е необходима обща отговорност от страна на граждани, основни заинтересовани страни и политически дейци относно нашето общо енергийно бъдеще. |
| --- | --- |

3.5

Гражданите в цяла Европа изразиха недоволството си от работата на енергийния пазар (вж. Индекс за развитие на пазарите на дребно http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/editions/docs/8th_edition_scoreboard_en.pdf), който, ако не се промени, подкопава бъдещите усилия за общи действия на ЕС за енергиен преход. Гражданите следва да са по-ефективно ангажирани в стратегическото управление на важните политически решения – извън ролята им на потребители на енергия – защото подготовката на енергийния преход надхвърля важните пазарни въпроси. В много държави членки подобно недоволство относно политическия процес – „политиката“ като цяло – нараства. „Политиката“ на така важното равнище на ЕС или не се случва, или не дава резултати и дебатът често се прехвърля на равнището на некоординираните национални енергийни политически дебати. За да настъпи промяна, ще е необходима обща отговорност от страна на граждани, основни заинтересовани страни и политически дейци относно нашето общо енергийно бъдеще.

| 3.6 | Въпреки наличието на множество местни, регионални и национални инициативи, включващи обществеността в различни етапи от енергийното планиране, съществува практическа нужда да се насочи и концентрира съществуващото обществено участие, опит и капацитет. Все още няма подходяща рамка за диалог между граждани/заинтересовани страни/организации на гражданското общество (ОГО) относно това как да се набавя, прехвърля и използва енергията. Такъв диалог – който да носи информация за политиката на ЕС и да дава обратна информация за европейското измерение в националните дебати – е спешно необходим. Всеобхватна, амбициозна и координирана програма за обществен ангажимент и участие би трябвало да стимулира една информирана дискусия, като едновременно повишава нивото на дебата и разбирането и дава на политиците (които в замяна би трябвало да се вслушват и отговарят) по-голяма увереност да продължат напред. Що се касае до исканите условия и необходимите действия по програмата, настоящото проучвателно становище се позовава на подготвително проучване, възложено от ЕИСК и публикувано през декември 2012 г. под заглавието „Бъдещи сценарии за национален енергиен микс: процеси на ангажиране на обществеността в ЕС и извън него“, достъпно на http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-futures-civil-society-publications. |
| --- | --- |

3.6

Въпреки наличието на множество местни, регионални и национални инициативи, включващи обществеността в различни етапи от енергийното планиране, съществува практическа нужда да се насочи и концентрира съществуващото обществено участие, опит и капацитет. Все още няма подходяща рамка за диалог между граждани/заинтересовани страни/организации на гражданското общество (ОГО) относно това как да се набавя, прехвърля и използва енергията. Такъв диалог – който да носи информация за политиката на ЕС и да дава обратна информация за европейското измерение в националните дебати – е спешно необходим. Всеобхватна, амбициозна и координирана програма за обществен ангажимент и участие би трябвало да стимулира една информирана дискусия, като едновременно повишава нивото на дебата и разбирането и дава на политиците (които в замяна би трябвало да се вслушват и отговарят) по-голяма увереност да продължат напред. Що се касае до исканите условия и необходимите действия по програмата, настоящото проучвателно становище се позовава на подготвително проучване, възложено от ЕИСК и публикувано през декември 2012 г. под заглавието „Бъдещи сценарии за национален енергиен микс: процеси на ангажиране на обществеността в ЕС и извън него“, достъпно на http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-futures-civil-society-publications.

4.   Подобряване и надграждане на съществуващите механизми за участие

| 4.1 | От 1997 г. насам се организират енергийни форуми, за да се обсъждат технически, регулаторни, потребителски и политически въпроси: три регулаторни форума (форумът за електроенергия във Флоренция, форумът за газта в Мадрид, граждански енергиен форум в Лондон), както и форум, посветен на изкопаемите горива в Берлин, форумът устойчива енергия в Букурещ и Европейският ядрено-енергиен форум. Тези форуми имат за цел да подобрят работата на вътрешния енергиен пазар, но никой от тях не предлага широкия обхват на предложения в настоящото становище диалог, посветен на енергията. Гражданският енергиен форум, както подсказва името му, цели да въведе конкурентноспособен, енергийно ефективен и справедлив пазар на дребно за потребителите и така предлага платформа за тяхната по-голяма ангажираност и по-голям потребителски интерес към регулаторните въпроси. Всички подобни форуми изпълняват известна роля в енергийния диалог. И тяхното по-голямо обединение чрез специален координационен орган или платформа би било добре дошло. Такъв орган всъщност би могъл да представлява енергийните интереси на Европейската комисия в структурата на амбициозния изложен по-надолу Европейски енергиен диалог. |
| --- | --- |

4.1

От 1997 г. насам се организират енергийни форуми, за да се обсъждат технически, регулаторни, потребителски и политически въпроси: три регулаторни форума (форумът за електроенергия във Флоренция, форумът за газта в Мадрид, граждански енергиен форум в Лондон), както и форум, посветен на изкопаемите горива в Берлин, форумът устойчива енергия в Букурещ и Европейският ядрено-енергиен форум. Тези форуми имат за цел да подобрят работата на вътрешния енергиен пазар, но никой от тях не предлага широкия обхват на предложения в настоящото становище диалог, посветен на енергията. Гражданският енергиен форум, както подсказва името му, цели да въведе конкурентноспособен, енергийно ефективен и справедлив пазар на дребно за потребителите и така предлага платформа за тяхната по-голяма ангажираност и по-голям потребителски интерес към регулаторните въпроси. Всички подобни форуми изпълняват известна роля в енергийния диалог. И тяхното по-голямо обединение чрез специален координационен орган или платформа би било добре дошло. Такъв орган всъщност би могъл да представлява енергийните интереси на Европейската комисия в структурата на амбициозния изложен по-надолу Европейски енергиен диалог.

| 4.2 | Съществуват възможности да се привлекат и трети съседни държави, особено тези, които вече са част от Енергийната общност и това би подкрепило подхода, предложен в „Енергийната политика на ЕС: ангажиране с партньори извън нашите граници“, COM(2011) 539. |
| --- | --- |

4.2

Съществуват възможности да се привлекат и трети съседни държави, особено тези, които вече са част от Енергийната общност и това би подкрепило подхода, предложен в „Енергийната политика на ЕС: ангажиране с партньори извън нашите граници“, COM(2011) 539.

| 4.3 | ЕИСК, като консултативен орган към институциите на ЕС с основна мисия все повече да ангажира гражданското общество в европейското начинание, разполага с добри позиции да помага при очертаването и планирането на приноса на гражданското общество при вземане на политически решения. Комитетът е представил становища по всички важни енергийни законодателни актове на ЕС и политически развития и е организирал обширни програми за конференции на гражданското общество по енергийни теми, като е ангажирал всички заинтересовани страни в енергетиката чрез директни посещения в държавите членки. Съществената му позиция относно нуждата от Европейска енергийна общност и жизненото значение на един основен социален диалог беше изложена в обща декларация с „Notre Europe“ – Институт Jacques Delors от януари 2012 г. (http://www.eesc.europa.eu/eec). |
| --- | --- |

4.3

ЕИСК, като консултативен орган към институциите на ЕС с основна мисия все повече да ангажира гражданското общество в европейското начинание, разполага с добри позиции да помага при очертаването и планирането на приноса на гражданското общество при вземане на политически решения. Комитетът е представил становища по всички важни енергийни законодателни актове на ЕС и политически развития и е организирал обширни програми за конференции на гражданското общество по енергийни теми, като е ангажирал всички заинтересовани страни в енергетиката чрез директни посещения в държавите членки. Съществената му позиция относно нуждата от Европейска енергийна общност и жизненото значение на един основен социален диалог беше изложена в обща декларация с „Notre Europe“ – Институт Jacques Delors от януари 2012 г. (http://www.eesc.europa.eu/eec).

| 4.4 | Доверието ще е основният елемент в изграждането на ползотворен диалог. Доверието в и между заинтересованите страни не може да се приема за даденост – а точно обратното. Ето защо една от целите на диалога е да изгради доверие между участниците. За да се случи това, Европейският икономически и социален комитет, ако иска да играе основополагаща роля в този процес, трябва да е отворен, да заслужава доверие и да има балансирана позиция. |
| --- | --- |

4.4

Доверието ще е основният елемент в изграждането на ползотворен диалог. Доверието в и между заинтересованите страни не може да се приема за даденост – а точно обратното. Ето защо една от целите на диалога е да изгради доверие между участниците. За да се случи това, Европейският икономически и социален комитет, ако иска да играе основополагаща роля в този процес, трябва да е отворен, да заслужава доверие и да има балансирана позиция.

| 4.5 | Отношението към енергията в различните държави членки се корени в обществените ценности. От човешка гледна точка тези ценности включват безопасност, енергийна бедност и достъп на уязвими групи до достъпни доставки. На национално равнище съществува загриженост относно енергийната зависимост и излагането на външно влияние. Ето защо дебатът трябва да има силна етична и икономическа страна, както е отбелязано в становището на Европейската група относно „Етични аспекти на енергийния микс в Европа“, прието през януари 2013 г. Това становище би трябвало да бъде признато като основен инструмент в дебата. То призовава етичната рамка да се прилага за всички енергийни източници, както и при вземането на решения относно енергийния микс, като настоява за ангажираност на гражданското общество чрез демократично участие и прозрачност. Необходима е още работа, за да се приложат тези идеи на равнище държави членки, и една от задачите на ЕИСК ще бъде да припознае националните разбирания и да предложи път към сближаване и сътрудничество. |
| --- | --- |

4.5

Отношението към енергията в различните държави членки се корени в обществените ценности. От човешка гледна точка тези ценности включват безопасност, енергийна бедност и достъп на уязвими групи до достъпни доставки. На национално равнище съществува загриженост относно енергийната зависимост и излагането на външно влияние. Ето защо дебатът трябва да има силна етична и икономическа страна, както е отбелязано в становището на Европейската група относно „Етични аспекти на енергийния микс в Европа“, прието през януари 2013 г. Това становище би трябвало да бъде признато като основен инструмент в дебата. То призовава етичната рамка да се прилага за всички енергийни източници, както и при вземането на решения относно енергийния микс, като настоява за ангажираност на гражданското общество чрез демократично участие и прозрачност. Необходима е още работа, за да се приложат тези идеи на равнище държави членки, и една от задачите на ЕИСК ще бъде да припознае националните разбирания и да предложи път към сближаване и сътрудничество.

| 4.6 | Например съществен елемент от глобален, социално приемлив и етичен подход към енергията, който политиката на ЕС би трябвало да подкрепи, е концепцията, че не трябва да се ощетяват така наречените „безгласни“ части от света, уязвими в съревнованието за енергийни ресурси. |
| --- | --- |

4.6

Например съществен елемент от глобален, социално приемлив и етичен подход към енергията, който политиката на ЕС би трябвало да подкрепи, е концепцията, че не трябва да се ощетяват така наречените „безгласни“ части от света, уязвими в съревнованието за енергийни ресурси.

| 4.7 | Ефективната ангажираност работи най-добре, когато неформални, неинституционализирани мрежи на гражданското общество са овластени да взаимодействат с други по-формални, институционализирани мрежи. Основани на участието иновации могат да са силно средство за съгласуване и/или постигане на стратегически цели на национално, регионално, градско и местно равнище на по-ниска цена за обществения портфейл и с по-малко бюрокрация отколкото при традиционните процеси. Понастоящем съществуват малко механизми за обединение на градското, националното или общоевропейското равнище на обществения ангажимент за едно „енергийно бъдеще“, въпреки че инициативи като Конвентът на кметовете, които се борят за по-добра енергийна ефективност и повече възобновяема енергия, показват какво е възможно да се направи. Обвързването на това обществено участие с политически и вземащи решения структури все още не се случва в и сред държавите членки. |
| --- | --- |

4.7

Ефективната ангажираност работи най-добре, когато неформални, неинституционализирани мрежи на гражданското общество са овластени да взаимодействат с други по-формални, институционализирани мрежи. Основани на участието иновации могат да са силно средство за съгласуване и/или постигане на стратегически цели на национално, регионално, градско и местно равнище на по-ниска цена за обществения портфейл и с по-малко бюрокрация отколкото при традиционните процеси. Понастоящем съществуват малко механизми за обединение на градското, националното или общоевропейското равнище на обществения ангажимент за едно „енергийно бъдеще“, въпреки че инициативи като Конвентът на кметовете, които се борят за по-добра енергийна ефективност и повече възобновяема енергия, показват какво е възможно да се направи. Обвързването на това обществено участие с политически и вземащи решения структури все още не се случва в и сред държавите членки.

5.   Постигане на обществено участие и ангажимент: „Европейски енергиен диалог“

| 5.1 | Работното заглавие на споменатия по-горе процес е „Европейски енергиен диалог“ (ЕЕД), но, за да се изтъкне необходимостта от предприемане на конкретни стъпки, може да се обмислят варианти на заглавието „Европейско енергийно действие“. ЕЕД не трябва да дублира съществуващи структури, а по-скоро да надгради настоящи инициативи и да ги допълни със заинтересованите страни в енергийния сектор и с участието на гражданите. Важна цел ще бъде да се подобри вземането на политически решения посредством организиране на взаимодействие, предоставяне на правилна информация, насърчаване на съпричастността и засилване на легитимността, както и посредством подкрепа за политическите решения на национално и европейско равнище. Всички енергийни въпроси като цяло трябва да попадат в обхвата му, в това число: инфраструктура, енергийни източници и ресурси, пазари, потребителски въпроси, технологии, политически и екологични въпроси и т н. |
| --- | --- |

5.1

Работното заглавие на споменатия по-горе процес е „Европейски енергиен диалог“ (ЕЕД), но, за да се изтъкне необходимостта от предприемане на конкретни стъпки, може да се обмислят варианти на заглавието „Европейско енергийно действие“. ЕЕД не трябва да дублира съществуващи структури, а по-скоро да надгради настоящи инициативи и да ги допълни със заинтересованите страни в енергийния сектор и с участието на гражданите. Важна цел ще бъде да се подобри вземането на политически решения посредством организиране на взаимодействие, предоставяне на правилна информация, насърчаване на съпричастността и засилване на легитимността, както и посредством подкрепа за политическите решения на национално и европейско равнище. Всички енергийни въпроси като цяло трябва да попадат в обхвата му, в това число: инфраструктура, енергийни източници и ресурси, пазари, потребителски въпроси, технологии, политически и екологични въпроси и т н.

| 5.2 | ЕЕД трябва да отговори на потребностите и притесненията на заинтересованите страни, институционализирани или не, – това са групите, част от веригата на енергийни доставки, както и инвеститори, потребители, регулатори и законодатели. В контекста на национално, европейско и глобално определени приоритети застъпниците на въпроси, засягащи различни поколения, също трябва да се считат за категория заинтересовани страни, особено тези, занимаващи се с използване и изчерпване на ресурси, контрол на замърсяването и изменение на климата. |
| --- | --- |

5.2

ЕЕД трябва да отговори на потребностите и притесненията на заинтересованите страни, институционализирани или не, – това са групите, част от веригата на енергийни доставки, както и инвеститори, потребители, регулатори и законодатели. В контекста на национално, европейско и глобално определени приоритети застъпниците на въпроси, засягащи различни поколения, също трябва да се считат за категория заинтересовани страни, особено тези, занимаващи се с използване и изчерпване на ресурси, контрол на замърсяването и изменение на климата.

| 5.3 | Трябва да се отбележи, че ЕЕД не би следвало да се включва в работно или техническо прилагане, а би трябвало да осигурява „пространство за преговори“, в което да се обсъждат свързани с прилагането въпроси в среда на социално въздействие и възприемане, инвестиционна и ресурсна стратегия и на други политически съображения. ЕЕД обаче трябва са се свързва с много конкретни действия, по които хората могат да работят, като например интелигентното измерване и енергийната ефективност. Теория, обучение и практика трябва да вървят ръка за ръка. |
| --- | --- |

5.3

Трябва да се отбележи, че ЕЕД не би следвало да се включва в работно или техническо прилагане, а би трябвало да осигурява „пространство за преговори“, в което да се обсъждат свързани с прилагането въпроси в среда на социално въздействие и възприемане, инвестиционна и ресурсна стратегия и на други политически съображения. ЕЕД обаче трябва са се свързва с много конкретни действия, по които хората могат да работят, като например интелигентното измерване и енергийната ефективност. Теория, обучение и практика трябва да вървят ръка за ръка.

6.   Осъществяване на Европейския енергиен диалог

| 6.1 | Първоначалните цели трябва да са следните:






  — | идентифициране и степенуване на действия, които ще информират и дадат права на гражданското общество по енергийни въпроси; |
| --- | --- | --- |

6.1

Първоначалните цели трябва да са следните:

—

идентифициране и степенуване на действия, които ще информират и дадат права на гражданското общество по енергийни въпроси;

| — | определяне на заинтересованите страни, в това число индустриални и индивидуални енергийни потребители, енергийни оператори, работници и профсъюзи и други заинтересовани групи, по вид интереси, ниво на познания и капацитет на ресурсите; |
| --- | --- |

—

определяне на заинтересованите страни, в това число индустриални и индивидуални енергийни потребители, енергийни оператори, работници и профсъюзи и други заинтересовани групи, по вид интереси, ниво на познания и капацитет на ресурсите;

| — | очертаване на основните въпроси по такъв начин, че ежедневното познание, компетенции и професионален опит да могат да взаимодействат и дават своя принос; |
| --- | --- |

—

очертаване на основните въпроси по такъв начин, че ежедневното познание, компетенции и професионален опит да могат да взаимодействат и дават своя принос;

| — | развитие на гъвкав формат на „разговор“, който може да се адаптира във всички държави членки и който доближава гражданите до процеса на вземане на решения. |
| --- | --- |

—

развитие на гъвкав формат на „разговор“, който може да се адаптира във всички държави членки и който доближава гражданите до процеса на вземане на решения.

| 6.2 | Механизмите за засилени консултации и участие са от съществено значение за успешния енергиен преход. Също така е необходим и информиран, структуриран, приобщаващ и отговорен диалог на равнище ЕС, за да се гарантира, че изготвянето и прилагането на политики е стратегическо, последователно и приобщаващо – и следователно признато като надеждно и ефикасно. |
| --- | --- |

6.2

Механизмите за засилени консултации и участие са от съществено значение за успешния енергиен преход. Също така е необходим и информиран, структуриран, приобщаващ и отговорен диалог на равнище ЕС, за да се гарантира, че изготвянето и прилагането на политики е стратегическо, последователно и приобщаващо – и следователно признато като надеждно и ефикасно.

| 6.3 | Накрая общественият ангажимент трябва да спомогне за поставянето на основите на един ефикасен, основан на познанието и участието преход към енергийна система с ниски въглеродни емисии до 2050 г. Този ангажимент притежава потенциала да даде по-широка легитимност на действията на ЕС по енергийните въпроси и възможност на гражданите да изкажат своите виждания и предпочитания на национално и общоевропейско равнище. |
| --- | --- |

6.3

Накрая общественият ангажимент трябва да спомогне за поставянето на основите на един ефикасен, основан на познанието и участието преход към енергийна система с ниски въглеродни емисии до 2050 г. Този ангажимент притежава потенциала да даде по-широка легитимност на действията на ЕС по енергийните въпроси и възможност на гражданите да изкажат своите виждания и предпочитания на национално и общоевропейско равнище.

| 6.4 | Всяка отделна група заинтересовани страни трябва да бъде попитана на реципрочна основа:






  — | какво очаква от участието си в диалога и |
| --- | --- | --- |

6.4

Всяка отделна група заинтересовани страни трябва да бъде попитана на реципрочна основа:

—

какво очаква от участието си в диалога и

| — | с какво се очаква те да допринесат за диалога. |
| --- | --- |

—

с какво се очаква те да допринесат за диалога.

| 6.5 | Ако целта е диалогът да бъде успешен в дългосрочен план, той трябва да се опита да разбере и да отговори на тревогите, знанието и ценностите на държавите членки и на общоевропейското гражданско общество. Подобен отговор най-вероятно ще наложи развитието от страна на заинтересованите страни на:






  — | стратегии, предоставящи това, което заинтересованите страни желаят на едно договорено равнище на приспособяване и компромис, когато това е необходимо; |
| --- | --- | --- |

6.5

Ако целта е диалогът да бъде успешен в дългосрочен план, той трябва да се опита да разбере и да отговори на тревогите, знанието и ценностите на държавите членки и на общоевропейското гражданско общество. Подобен отговор най-вероятно ще наложи развитието от страна на заинтересованите страни на:

—

стратегии, предоставящи това, което заинтересованите страни желаят на едно договорено равнище на приспособяване и компромис, когато това е необходимо;

| — | процес, чрез който ще се осъществят тези стратегии, и |
| --- | --- |

—

процес, чрез който ще се осъществят тези стратегии, и

| — | способността да се подкрепи този процес. |
| --- | --- |

—

способността да се подкрепи този процес.

| 6.6 | За да постигне диалогът задачите си, трябва да се поставят няколко основни въпроси:






  — | Стратегии: Какви стратегии трябва да се приложат, за да се осигури участието на заинтересованите страни в енергийния сектор и на гражданското общество? |
| --- | --- | --- |

6.6

За да постигне диалогът задачите си, трябва да се поставят няколко основни въпроси:

—

Стратегии: Какви стратегии трябва да се приложат, за да се осигури участието на заинтересованите страни в енергийния сектор и на гражданското общество?

| — | Процеси: Какви важни процеси трябва да се създадат или преформулират, за да се изпълнят тези стратегии? |
| --- | --- |

—

Процеси: Какви важни процеси трябва да се създадат или преформулират, за да се изпълнят тези стратегии?

| — | Способности: Какви способности са нужни в диалога, за да работят и да се доразвиват тези процеси? |
| --- | --- |

—

Способности: Какви способности са нужни в диалога, за да работят и да се доразвиват тези процеси?

| — | Принос на заинтересованите страни в енергийния сектор и на гражданското общество: Какъв принос да очаква диалогът от своите заинтересовани страни и граждани за развитието, поддържането и подобряването на тези способности? |
| --- | --- |

—

Принос на заинтересованите страни в енергийния сектор и на гражданското общество: Какъв принос да очаква диалогът от своите заинтересовани страни и граждани за развитието, поддържането и подобряването на тези способности?

7.   Практически стъпки и препоръки

| 7.1 | Има предложение до 2016 г. заинтересованите страни в енергийния сектор, гражданите и организациите на гражданското общество да се ангажират с Европейския енергиен диалог под формата на координирани многостепенни разговори в и сред всички държави членки. За да се съобрази с обхвата, размера и неотложността на въпроса, предложеното участие на заинтересованите страни и обществеността трябва да е амбициозно, да разполага с достатъчно ресурси и да е ефикасно; трябва да следва описания в част 6 тактически подход. Трябва да се изгради доверие сред участниците и репутация на един отворен диалог, както и прогресивно решение или приемане на множеството различни гледни точки, които ще бъдат заявени. Участието следва да бъде:






  — | общоевропейско, за да сближава и приобщава на равнище ЕС; |
| --- | --- | --- |

7.1

Има предложение до 2016 г. заинтересованите страни в енергийния сектор, гражданите и организациите на гражданското общество да се ангажират с Европейския енергиен диалог под формата на координирани многостепенни разговори в и сред всички държави членки. За да се съобрази с обхвата, размера и неотложността на въпроса, предложеното участие на заинтересованите страни и обществеността трябва да е амбициозно, да разполага с достатъчно ресурси и да е ефикасно; трябва да следва описания в част 6 тактически подход. Трябва да се изгради доверие сред участниците и репутация на един отворен диалог, както и прогресивно решение или приемане на множеството различни гледни точки, които ще бъдат заявени. Участието следва да бъде:

—

общоевропейско, за да сближава и приобщава на равнище ЕС;

| — | национално, тъй като ще се случва сред различни културни среди и енергийни бъдещи среди; |
| --- | --- |

—

национално, тъй като ще се случва сред различни културни среди и енергийни бъдещи среди;

| — | многостепенно вътре в държавата, като обединява национално, регионално, градско и местно равнище и признава същественото влияние, което граждани и потребители имат върху политиката; |
| --- | --- |

—

многостепенно вътре в държавата, като обединява национално, регионално, градско и местно равнище и признава същественото влияние, което граждани и потребители имат върху политиката;

| — | активно, всички участници да си задават въпроса и да се питат един друг „какви стъпки могат да се предприемат, за да се осигури едно по-добро енергийно бъдеще?“. |
| --- | --- |

—

активно, всички участници да си задават въпроса и да се питат един друг „какви стъпки могат да се предприемат, за да се осигури едно по-добро енергийно бъдеще?“.

| 7.2 | ЕЕД не заменя дебата, който трябва да се проведе в рамките на институциите на представителната демокрация, а го доразвива, като събира ежедневното познание, опит и разбиране с техническа и експертна информация. Именно тук демокрацията на участието се явява допълнение към представителната демокрация. |
| --- | --- |

7.2

ЕЕД не заменя дебата, който трябва да се проведе в рамките на институциите на представителната демокрация, а го доразвива, като събира ежедневното познание, опит и разбиране с техническа и експертна информация. Именно тук демокрацията на участието се явява допълнение към представителната демокрация.

| 7.3 | ЕИСК би могъл да развие тригодишна програма, която да отговаря на националните инициативи и да ги комбинира и накрая да доведе до независим ЕЕД. Този процес ще включва:






  — | Изследвания – надграждане и разширяване на съществуващите изследвания на обществения ангажимент и участието и съответните сложни енергийни въпроси, които трябва да се обяснят на гражданите; |
| --- | --- | --- |

7.3

ЕИСК би могъл да развие тригодишна програма, която да отговаря на националните инициативи и да ги комбинира и накрая да доведе до независим ЕЕД. Този процес ще включва:

—

Изследвания – надграждане и разширяване на съществуващите изследвания на обществения ангажимент и участието и съответните сложни енергийни въпроси, които трябва да се обяснят на гражданите;

| — | Изграждане на обединения с всички заинтересовани страни (държави членки и ротационното председателство на ЕС, организации на гражданското общество в държавите членки, бизнеса, профсъюзи, фондации, академични институти и т.н.), за да се създаде солидна база от ресурси, съизмерима с амбициите на програмата; |
| --- | --- |

—

Изграждане на обединения с всички заинтересовани страни (държави членки и ротационното председателство на ЕС, организации на гражданското общество в държавите членки, бизнеса, профсъюзи, фондации, академични институти и т.н.), за да се създаде солидна база от ресурси, съизмерима с амбициите на програмата;

| — | Поставянето на начало на голямо събитие, което ще оповести активни пилотни/ демонстрационни програми в до пет държави членки, целящи началото на национален диалог и започващи със събитие в рамките на държавата през 2014 г.; |
| --- | --- |

—

Поставянето на начало на голямо събитие, което ще оповести активни пилотни/ демонстрационни програми в до пет държави членки, целящи началото на национален диалог и започващи със събитие в рамките на държавата през 2014 г.;

| — | Създаването на връзки, когато е възможно и удачно, между ЕЕД и съществуващи форуми, включително с Енергийната общност (Югоизточна Европа) и с Източното партньорство; |
| --- | --- |

—

Създаването на връзки, когато е възможно и удачно, между ЕЕД и съществуващи форуми, включително с Енергийната общност (Югоизточна Европа) и с Източното партньорство;

| — | Презентация и дебат относно ЕЕД като част от Гражданския енергиен форум през ноември 2013 г и от други енергийни форуми и събития, когато това е подходящо; |
| --- | --- |

—

Презентация и дебат относно ЕЕД като част от Гражданския енергиен форум през ноември 2013 г и от други енергийни форуми и събития, когато това е подходящо;

| — | Наблюдение на развитието на диалога от страна на Постоянната проучвателна група на ЕИСК „Към европейска енергийна общност“ и на създаването на съответна координационна група. |
| --- | --- |

—

Наблюдение на развитието на диалога от страна на Постоянната проучвателна група на ЕИСК „Към европейска енергийна общност“ и на създаването на съответна координационна група.

| 7.4 | При структурирането на обществения диалог инструментите за подпомагане вземането на решения работят добре особено при проучване на въпросите от типа „какво ако“ и на компромисни варианти, рискове и резултати. Някои специфични инструменти включват: изграждане на сценарии и модели, анализ на участието въз основа на множество критерии, техники на виртуалната реалност (в това число 3Д визуализация и картографиране чрез географски информационни системи [ГИС]), анализ на жизнения цикъл и количествена екологична оценка. Изграждането на сценарии като част от тези инструменти се е доказало като най-приемлив и интерактивен способ, позволяващ на хората да разберат мащаба на предизвикателството, да проучат и изпитат свои собствени предпочитани решения и да приложат всичко това на практика - Енергийната пътна карта на ЕК за периода до 2050 г. използва изграждането на сценарии като начин по-добре да осведоми и въвлече хората в политическите варианти. |
| --- | --- |

7.4

При структурирането на обществения диалог инструментите за подпомагане вземането на решения работят добре особено при проучване на въпросите от типа „какво ако“ и на компромисни варианти, рискове и резултати. Някои специфични инструменти включват: изграждане на сценарии и модели, анализ на участието въз основа на множество критерии, техники на виртуалната реалност (в това число 3Д визуализация и картографиране чрез географски информационни системи [ГИС]), анализ на жизнения цикъл и количествена екологична оценка. Изграждането на сценарии като част от тези инструменти се е доказало като най-приемлив и интерактивен способ, позволяващ на хората да разберат мащаба на предизвикателството, да проучат и изпитат свои собствени предпочитани решения и да приложат всичко това на практика - Енергийната пътна карта на ЕК за периода до 2050 г. използва изграждането на сценарии като начин по-добре да осведоми и въвлече хората в политическите варианти.

| 7.5 | За да се постави енергийният дебат на дневен ред и да започне да се обсъжда в кафенето, клуба, кухнята и класната стая, ще е нужно нещо повече от сложни похвати за приобщаване. Големи събития и прояви, участието на научната общност и интересът на националните медии също ще окажат своята роля. Това ще наложи професионално планиране и установяване на диалога като европейска „социална марка“, която ще спечели признание и доверие. |
| --- | --- |

7.5

За да се постави енергийният дебат на дневен ред и да започне да се обсъжда в кафенето, клуба, кухнята и класната стая, ще е нужно нещо повече от сложни похвати за приобщаване. Големи събития и прояви, участието на научната общност и интересът на националните медии също ще окажат своята роля. Това ще наложи професионално планиране и установяване на диалога като европейска „социална марка“, която ще спечели признание и доверие.

| 7.6 | Диалог, посветен на енергийното бъдеще, ще изисква ясни, прозрачни и отговорни управленски процеси. Организиращият диалога орган, от който се очаква да бъде независим от всяка заинтересована страна, институция или заинтересована група, трябва да се ползва с доверието на всички участници, да е надеждна и авторитетна и да се уповава на договорени социални и етични принципи, отразяващи общи ценности. |
| --- | --- |

7.6

Диалог, посветен на енергийното бъдеще, ще изисква ясни, прозрачни и отговорни управленски процеси. Организиращият диалога орган, от който се очаква да бъде независим от всяка заинтересована страна, институция или заинтересована група, трябва да се ползва с доверието на всички участници, да е надеждна и авторитетна и да се уповава на договорени социални и етични принципи, отразяващи общи ценности.

| 7.7 | Ролята на ЕИСК е основополагаща. Той ще подготви пътя, по който ЕЕД ще се придвижи от теорията към практиката. Като започне с настоящата фаза на начално планиране и диалога между заинтересованите страни и след това като част от групата, която участва в съществените начални задачи, ЕИСК ще продължи да оказва подкрепа, докато ЕЕД се развива, и ще действа като катализатор в мобилизиране на значителните ресурси, които ще бъдат използвани. |
| --- | --- |

7.7

Ролята на ЕИСК е основополагаща. Той ще подготви пътя, по който ЕЕД ще се придвижи от теорията към практиката. Като започне с настоящата фаза на начално планиране и диалога между заинтересованите страни и след това като част от групата, която участва в съществените начални задачи, ЕИСК ще продължи да оказва подкрепа, докато ЕЕД се развива, и ще действа като катализатор в мобилизиране на значителните ресурси, които ще бъдат използвани.

| 7.8 | Основните задачи, които ЕЕД ще предприеме, са:






  — | установяване на обща рамка за енергийния диалог; |
| --- | --- | --- |

7.8

Основните задачи, които ЕЕД ще предприеме, са:

—

установяване на обща рамка за енергийния диалог;

| — | създаване на общоевропейска „социална марка“ за диалога и придружаващите я лицензионни и управленски механизми; |
| --- | --- |

—

създаване на общоевропейска „социална марка“ за диалога и придружаващите я лицензионни и управленски механизми;

| — | разработване на договорена основана на познанието „библиотека“ за практически енергийни въпроси; |
| --- | --- |

—

разработване на договорена основана на познанието „библиотека“ за практически енергийни въпроси;

| — | домакинство на форум за открит дебат по енергийната политика между държавите членки и на равнище ЕС; |
| --- | --- |

—

домакинство на форум за открит дебат по енергийната политика между държавите членки и на равнище ЕС;

| — | предлагане на средства или съществена подкрепа за национални и регионални инициативи; |
| --- | --- |

—

предлагане на средства или съществена подкрепа за национални и регионални инициативи;

| — | предприемане или възлагане на проучвания за запълване на празноти в познанията; |
| --- | --- |

—

предприемане или възлагане на проучвания за запълване на празноти в познанията;

| — | съставяне на наръчници по съществуващи или бъдещи енергийни въпроси, които отчитат социални, екологични, етични и икономически аспекти; |
| --- | --- |

—

съставяне на наръчници по съществуващи или бъдещи енергийни въпроси, които отчитат социални, екологични, етични и икономически аспекти;

| — | сътрудничество с национални и регионални организации; |
| --- | --- |

—

сътрудничество с национални и регионални организации;

| — | изграждане на мрежа от организации във всяка държава членка. |
| --- | --- |

—

изграждане на мрежа от организации във всяка държава членка.

| 7.9 | ЕЕД може също така да се разглежда като практическо, широкомащабно упражнение по демокрация на участието, което истински си взаимодейства с представителната демокрация по много важна за всеки тема. Субсидиарността, прилагана посредством франчайз или лицензирана рамка, ще бъде водещ принцип, т.е. ЕЕД ще надгради и усъвършенства вече съществуващото. В своята начална фаза ЕЕД ще развие чрез участие на граждани и заинтересовани страни съгласуван диалогичен процес, отворен за възпроизвеждане на национално, регионално и местно равнище. По този начин ресурсите, познанието и уменията на много видове организации, вече занимаващи се с енергийни въпроси, могат да окажат влияние. Такива организации са например: общински и регулаторни власти, енергийни компании, бизнесът като цяло, профсъюзи, НПО и потребителски организации и институциите на ЕС (Европейска комисия, Европейски парламент, Комитет на регионите). Целта би била да се осигури „пространство за преговори“, в което да се обсъждат свързани с прилагането въпроси в среда на социално въздействие и възприемане, инвестиционна и ресурсна стратегия и на други политически съображения. Това би включвало последователното представяне на обективна информация и би било място, където информацията и опитът на гражданите могат да проучат до каква степен е възможно сближаването по „рамковите“ енергийни въпроси. |
| --- | --- |

7.9

ЕЕД може също така да се разглежда като практическо, широкомащабно упражнение по демокрация на участието, което истински си взаимодейства с представителната демокрация по много важна за всеки тема. Субсидиарността, прилагана посредством франчайз или лицензирана рамка, ще бъде водещ принцип, т.е. ЕЕД ще надгради и усъвършенства вече съществуващото. В своята начална фаза ЕЕД ще развие чрез участие на граждани и заинтересовани страни съгласуван диалогичен процес, отворен за възпроизвеждане на национално, регионално и местно равнище. По този начин ресурсите, познанието и уменията на много видове организации, вече занимаващи се с енергийни въпроси, могат да окажат влияние. Такива организации са например: общински и регулаторни власти, енергийни компании, бизнесът като цяло, профсъюзи, НПО и потребителски организации и институциите на ЕС (Европейска комисия, Европейски парламент, Комитет на регионите). Целта би била да се осигури „пространство за преговори“, в което да се обсъждат свързани с прилагането въпроси в среда на социално въздействие и възприемане, инвестиционна и ресурсна стратегия и на други политически съображения. Това би включвало последователното представяне на обективна информация и би било място, където информацията и опитът на гражданите могат да проучат до каква степен е възможно сближаването по „рамковите“ енергийни въпроси.

| 7.10 | От съществено значение е да има набор от общи принципи за този диалог. Предизвикателството се състои в това определен брой „универсални“ задължения, които признават и поддържат общочовешките ни ценности, да се превърнат в нещо, което да послужи за основа на политиката и действията в сферата на енергетиката. Тези задължения вече се съдържат в Договора за Европейски съюз, който потвърждава ангажимента на държавите членки към основните човешки и социални права. Солидарността между нации и народи, основополагащ принцип на ЕС, е приложима от етична гледна точка на световно равнище, където всяка енергийна политика на ЕС трябва също да бъде значима. |
| --- | --- |

7.10

От съществено значение е да има набор от общи принципи за този диалог. Предизвикателството се състои в това определен брой „универсални“ задължения, които признават и поддържат общочовешките ни ценности, да се превърнат в нещо, което да послужи за основа на политиката и действията в сферата на енергетиката. Тези задължения вече се съдържат в Договора за Европейски съюз, който потвърждава ангажимента на държавите членки към основните човешки и социални права. Солидарността между нации и народи, основополагащ принцип на ЕС, е приложима от етична гледна точка на световно равнище, където всяка енергийна политика на ЕС трябва също да бъде значима.

| 7.11 | Четирите етични принципа, предложени в Доклада по етичност в енергетиката на Европейската група по етика (ЕГЕ) (http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/publications/opinions/index_en.htm) – достъп до енергия, устойчивост, безопасност и сигурност – видно се припокриват с трите стълба на енергийната политика на ЕС и затова ще е необходим по-задълбочен анализ. Докладът на ЕГЕ подчертава също, че „Участието е същността на социалната и политическата справедливост“, като така потвърждава подхода на Енергийната пътна карта за периода до 2050 г. – „Ангажирането на обществеността е от решаващо значение“ (параграф 3.4). |
| --- | --- |

7.11

Четирите етични принципа, предложени в Доклада по етичност в енергетиката на Европейската група по етика (ЕГЕ) (http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/publications/opinions/index_en.htm) – достъп до енергия, устойчивост, безопасност и сигурност – видно се припокриват с трите стълба на енергийната политика на ЕС и затова ще е необходим по-задълбочен анализ. Докладът на ЕГЕ подчертава също, че „Участието е същността на социалната и политическата справедливост“, като така потвърждава подхода на Енергийната пътна карта за периода до 2050 г. – „Ангажирането на обществеността е от решаващо значение“ (параграф 3.4).

| 7.12 | Развитието на принципен подход към общественото участие ще е необходима предпоставка за започването на енергиен диалог и е една от задачите, с чиято организация ЕИСК може да помогне. Като принос към тази задача се поставят хипотетично пет въпроса:






  — | Как да подсигурим всеки, било то отделния човек или стопанските сектори, да може да си позволи енергията, от която има нужда? |
| --- | --- | --- |

7.12

Развитието на принципен подход към общественото участие ще е необходима предпоставка за започването на енергиен диалог и е една от задачите, с чиято организация ЕИСК може да помогне. Като принос към тази задача се поставят хипотетично пет въпроса:

—

Как да подсигурим всеки, било то отделния човек или стопанските сектори, да може да си позволи енергията, от която има нужда?

| — | Съобразено ли е нашето производство и употреба на енергия с потребностите на идните поколения и с последиците за тях? |
| --- | --- |

—

Съобразено ли е нашето производство и употреба на енергия с потребностите на идните поколения и с последиците за тях?

| — | Преценихме ли и балансирахме ли целия краткосрочен и средносрочен риск, свързан с производството и потреблението на енергия? |
| --- | --- |

—

Преценихме ли и балансирахме ли целия краткосрочен и средносрочен риск, свързан с производството и потреблението на енергия?

| — | Сигурни ли сме, че предвид важната роля на енергийните доставки, те са едновременно достатъчно стабилни и сигурни? |
| --- | --- |

—

Сигурни ли сме, че предвид важната роля на енергийните доставки, те са едновременно достатъчно стабилни и сигурни?

| — | Какво може ние да направим по отношение на тези въпроси? |
| --- | --- |

—

Какво може ние да направим по отношение на тези въпроси?

| 7.13 | Необходима е по-голяма сигурност и ефективно сътрудничество, за да могат енергийните пазари да преминат отвъд краткосрочните измерения. „Обичайните действия“ няма да доведат до промяна в необходимата степен и мащаб, необходими за постигане на политическите цели – и гражданите, енергийният сектор и правителствата ще трябва да изпълнят своята роля в преминаването към нисковъглеродни икономики. Именно тук ЕЕД ще предостави средства за изграждане на надеждност и доверие, като приобщи гражданите на национално равнище и след това постави националните енергийни политики в една по-широка перспектива в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

7.13

Необходима е по-голяма сигурност и ефективно сътрудничество, за да могат енергийните пазари да преминат отвъд краткосрочните измерения. „Обичайните действия“ няма да доведат до промяна в необходимата степен и мащаб, необходими за постигане на политическите цели – и гражданите, енергийният сектор и правителствата ще трябва да изпълнят своята роля в преминаването към нисковъглеродни икономики. Именно тук ЕЕД ще предостави средства за изграждане на надеждност и доверие, като приобщи гражданите на национално равнище и след това постави националните енергийни политики в една по-широка перспектива в рамките на ЕС.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/8

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет „Гражданинът в основата на приобщаващ цифров вътрешен пазар: план за действие за сигурен успех“ (становище по собствена инициатива)

2013/C 161/02

Докладчик: г-жа DARMANIN

На 19 януари 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище относно

„Гражданинът в основата на приобщаващ цифров вътрешен пазар: план за действие за сигурен успех“

(становище по собствена инициатива).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 7 март 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 69 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Цифровият вътрешен пазар като цяло разполага с големи възможности за насърчаване на растежа, работните места и просперитета. Понастоящем обаче редица граждани все още не могат да се възползват от тези възможности. Причините за това са социологически, културни и също така законодателни. ЕИСК откри редица предизвикателства и пречки, възпрепятстващи в момента гражданите наистина да бъдат поставени в основата на единния цифров пазар, като:






  а) | инфраструктурни проблеми; |
| --- | --- | --- |

1.1

Цифровият вътрешен пазар като цяло разполага с големи възможности за насърчаване на растежа, работните места и просперитета. Понастоящем обаче редица граждани все още не могат да се възползват от тези възможности. Причините за това са социологически, културни и също така законодателни. ЕИСК откри редица предизвикателства и пречки, възпрепятстващи в момента гражданите наистина да бъдат поставени в основата на единния цифров пазар, като:

а)

инфраструктурни проблеми;

| б) | неясна правна рамка; |
| --- | --- |

б)

неясна правна рамка;

| в) | недобре дефинирани граждански права; |
| --- | --- |

в)

недобре дефинирани граждански права;

| г) | все още ненапълно въведени схеми както за индивидуално, така и за колективно разрешаване на конфликти; |
| --- | --- |

г)

все още ненапълно въведени схеми както за индивидуално, така и за колективно разрешаване на конфликти;

| д) | несъответствия в потребителската среда в различните държави членки; |
| --- | --- |

д)

несъответствия в потребителската среда в различните държави членки;

| е) | киберсигурност; |
| --- | --- |

е)

киберсигурност;

| ж) | електронните обществени поръчки и електронните подписи все още не са напълно въведени; |
| --- | --- |

ж)

електронните обществени поръчки и електронните подписи все още не са напълно въведени;

| з) | невъвеждане на свързани с електронното управление услуги; и |
| --- | --- |

з)

невъвеждане на свързани с електронното управление услуги; и

| и) | налагане на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

и)

налагане на вътрешния пазар.

| 1.2 | Затова ЕИСК предлага да се предприемат редица действия, за да се постигне напълно целта гражданите да бъдат поставени в основата на цифровия единен пазар:






  а) | свободен и универсален достъп; |
| --- | --- | --- |

1.2

Затова ЕИСК предлага да се предприемат редица действия, за да се постигне напълно целта гражданите да бъдат поставени в основата на цифровия единен пазар:

а)

свободен и универсален достъп;

| б) | отворен интернет и мрежова неутралност; |
| --- | --- |

б)

отворен интернет и мрежова неутралност;

| в) | превенция срещу злоупотреби; |
| --- | --- |

в)

превенция срещу злоупотреби;

| г) | стандартизация на ИКТ; |
| --- | --- |

г)

стандартизация на ИКТ;

| д) | оперативна съвместимост и взаимна свързаност; |
| --- | --- |

д)

оперативна съвместимост и взаимна свързаност;

| е) | изчисления в облак; |
| --- | --- |

е)

изчисления в облак;

| ж) | контрол на цените, т.е. минимални тарифи; |
| --- | --- |

ж)

контрол на цените, т.е. минимални тарифи;

| з) | образование и обучение; |
| --- | --- |

з)

образование и обучение;

| и) | защита срещу киберизмами и киберпрестъпления (напр. пиратство и фалшифициране); |
| --- | --- |

и)

защита срещу киберизмами и киберпрестъпления (напр. пиратство и фалшифициране);

| й) | безопасност (вкл. защита на данните и на личната неприкосновеност, защита на децата, възрастните хора и хората с увреждания); |
| --- | --- |

й)

безопасност (вкл. защита на данните и на личната неприкосновеност, защита на децата, възрастните хора и хората с увреждания);

| к) | харта за цифровите права (1); |
| --- | --- |

к)

харта за цифровите права (1);

| л) | прилагане на директивата за потребителските права към цифрово съдържание; |
| --- | --- |

л)

прилагане на директивата за потребителските права към цифрово съдържание;

| м) | преразглеждане на законодателството в областта на електронната търговия, електронните плащания, мобилната телефония и т.н.; |
| --- | --- |

м)

преразглеждане на законодателството в областта на електронната търговия, електронните плащания, мобилната телефония и т.н.;

| н) | преразглеждане на политиката за радио и телевизионно разпръскване; |
| --- | --- |

н)

преразглеждане на политиката за радио и телевизионно разпръскване;

| о) | информационни кампании; |
| --- | --- |

о)

информационни кампании;

| п) | участие и въвличане на гражданското общество на всички равнища в процеса на вземане на политически решения; |
| --- | --- |

п)

участие и въвличане на гражданското общество на всички равнища в процеса на вземане на политически решения;

| р) | публикуване на наръчник на ЕС относно цифровите услуги. |
| --- | --- |

р)

публикуване на наръчник на ЕС относно цифровите услуги.

2.   Гражданинът в основата на вътрешния цифров пазар: гражданинът като икономически, социален и политически участник в съответствие с четирите основни свободи на вътрешния пазар

| 2.1 | Оправомощаване на гражданина като икономически участник: цифровата революция доведе до загуба на редица работни места. Както посочва McKinsey (2) обаче, тя е създала 2,6 работни места за всяко изгубено работно място. Обществото трябва да се приспособи към това и понастоящем притежава потенциала да го направи. Някои работни позиции ще изчезнат, а по-младите поколения ще имат различна гледна точка: те трябва да заложат на цифровата революция като създател на работни места. Инициативи като програмата „Scratch“ (Начало) на Масачузетския технологичен институт създават добавена стойност, която отразява собствената стойност на човека. Друг пример са „Skunk Works“ на НАСА, създаващи подходящата среда за творчество, след като програмата „Shuttle“ приключи. |
| --- | --- |

2.1

Оправомощаване на гражданина като икономически участник: цифровата революция доведе до загуба на редица работни места. Както посочва McKinsey (2) обаче, тя е създала 2,6 работни места за всяко изгубено работно място. Обществото трябва да се приспособи към това и понастоящем притежава потенциала да го направи. Някои работни позиции ще изчезнат, а по-младите поколения ще имат различна гледна точка: те трябва да заложат на цифровата революция като създател на работни места. Инициативи като програмата „Scratch“ (Начало) на Масачузетския технологичен институт създават добавена стойност, която отразява собствената стойност на човека. Друг пример са „Skunk Works“ на НАСА, създаващи подходящата среда за творчество, след като програмата „Shuttle“ приключи.

| 2.2 | Оправомощаване на гражданина като политически участник: хората трябва да са свободни да придвижват идеите си, което силно се улеснява от интернет, а дори и пристрастени към интернет, младите поколения пътуват повече. Интернет създава желание за общуване с хората. Цифровите технологии създават нова свобода на движение. |
| --- | --- |

2.2

Оправомощаване на гражданина като политически участник: хората трябва да са свободни да придвижват идеите си, което силно се улеснява от интернет, а дори и пристрастени към интернет, младите поколения пътуват повече. Интернет създава желание за общуване с хората. Цифровите технологии създават нова свобода на движение.

| 2.2.1 | В Европа и извън нея могат да се посочат конкретни примери за мобилизиране на гражданите с цел изразяване на мнение и промяна на политиките по демократичен път. Ясно е, че гласът на гражданите би трябвало да се чува по-добре на политическата сцена. Демократичният процес също трябва да се адаптира към цифровизацията. |
| --- | --- |

2.2.1

В Европа и извън нея могат да се посочат конкретни примери за мобилизиране на гражданите с цел изразяване на мнение и промяна на политиките по демократичен път. Ясно е, че гласът на гражданите би трябвало да се чува по-добре на политическата сцена. Демократичният процес също трябва да се адаптира към цифровизацията.

| 2.3 | Гражданинът като социален участник: електронните умения не означават само да се научиш да използваш мрежата, а да я използваш в полза на социалната общност и за реализация в личен план. Поради това обществата трябва да използват в по-голяма степен потенциала на мрежата. Изключително важно е обаче да се зачита напълно личния избор на хората – дали да използват мрежата или не. |
| --- | --- |

2.3

Гражданинът като социален участник: електронните умения не означават само да се научиш да използваш мрежата, а да я използваш в полза на социалната общност и за реализация в личен план. Поради това обществата трябва да използват в по-голяма степен потенциала на мрежата. Изключително важно е обаче да се зачита напълно личния избор на хората – дали да използват мрежата или не.

| 2.4 | Както се подчерта в резолюциите на ЕП „Доизграждане на цифровия единен пазар“ (3) и „Единен пазар за европейците“ (4), съществуват редица различия в осигуряването на това, гражданинът наистина да е в основата на вътрешния цифров пазар. Тези различия, които са не само законодателни, но и социологически, включват продължителното съществуване на редица пречки пред пълния достъп на потребителите до вътрешния пазар. |
| --- | --- |

2.4

Както се подчерта в резолюциите на ЕП „Доизграждане на цифровия единен пазар“ (3) и „Единен пазар за европейците“ (4), съществуват редица различия в осигуряването на това, гражданинът наистина да е в основата на вътрешния цифров пазар. Тези различия, които са не само законодателни, но и социологически, включват продължителното съществуване на редица пречки пред пълния достъп на потребителите до вътрешния пазар.

3.   Общи съображения и действия, които да бъдат предприети, за повишено използване на цифрови услуги от гражданите, съображения за план за действие

Достъпът, знанията и доверието са сред най-основните въпроси за обществото, когато използва интернет и когато започва да ползва цифровия пазар.

3.1   Достъп

Изключително важно е да се гарантира възможност за равен достъп на всеки гражданин на ЕС. В тази връзка трябва да се вземат предвид инфраструктурата, хардуерът, софтуерът и оргуерът (5).

Достъп чрез инфраструктура

| 3.1.1 | Всеки гражданин на ЕС би трябвало да има еднакви възможности за достъп до мрежата (6). Освен това е изключително важно в държавите членки да бъде определена и установена максимална цена за разходите за мегабита в секунда (Mbps) както за фиксиран, така и за мобилен достъп. |
| --- | --- |

3.1.1

Всеки гражданин на ЕС би трябвало да има еднакви възможности за достъп до мрежата (6). Освен това е изключително важно в държавите членки да бъде определена и установена максимална цена за разходите за мегабита в секунда (Mbps) както за фиксиран, така и за мобилен достъп.

| 3.1.1.1 | Според Органа на европейските регулатори в областта на електронните съобщения (ОЕРЕС) повечето национални регулаторни органи са получили жалби от потребители във връзка с несъответствието между рекламираната и действителната скорост на достъпа за връзка с интернет. Действителен цифров вътрешен пазар може да възникне, само ако всички мрежови оператори в ЕС подлежат на строг публичен контрол, за да се гарантира номиналната ширина на честотната лента в съответствие със свързания с широколентов достъп стълб на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа (DAE). |
| --- | --- |

3.1.1.1

Според Органа на европейските регулатори в областта на електронните съобщения (ОЕРЕС) повечето национални регулаторни органи са получили жалби от потребители във връзка с несъответствието между рекламираната и действителната скорост на достъпа за връзка с интернет. Действителен цифров вътрешен пазар може да възникне, само ако всички мрежови оператори в ЕС подлежат на строг публичен контрол, за да се гарантира номиналната ширина на честотната лента в съответствие със свързания с широколентов достъп стълб на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа (DAE).

| 3.1.1.2 | Настоящата разнородност на достъпа до мобилен интернет е една от най-големите пречки пред реалния цифров вътрешен пазар, особено поради факта, че бързото разпространение на смартфони и таблетни устройства повишава икономическата значимост на мобилните, базирани на интернет, дейности на гражданите (електронна търговия, електронно здраве и т.н.). В този контекст действие 101 на DAE ясно посочва, че разликата между тарифите за роуминг и националните тарифи би трябвало да се доближи до нула до 2015 г. |
| --- | --- |

3.1.1.2

Настоящата разнородност на достъпа до мобилен интернет е една от най-големите пречки пред реалния цифров вътрешен пазар, особено поради факта, че бързото разпространение на смартфони и таблетни устройства повишава икономическата значимост на мобилните, базирани на интернет, дейности на гражданите (електронна търговия, електронно здраве и т.н.). В този контекст действие 101 на DAE ясно посочва, че разликата между тарифите за роуминг и националните тарифи би трябвало да се доближи до нула до 2015 г.

| 3.1.1.3 | Освен това инфраструктурата следва да гарантира пълно покритие на цяла Европа, тъй като хората не трябва да бъдат дискриминирани поради местожителството си в селски райони. ЕИСК признава, че за индустрията осигуряването на такава инфраструктура може да не е икономически оправдано. Това препятствие обаче би трябвало да бъде преодоляно. Потенциални решения могат да включват ПЧП за селски райони. Доставчиците на съдържание също могат да бъдат партньори в инвестицията в инфраструктура, тъй като впоследствие често ще имат изгода от покритието. |
| --- | --- |

3.1.1.3

Освен това инфраструктурата следва да гарантира пълно покритие на цяла Европа, тъй като хората не трябва да бъдат дискриминирани поради местожителството си в селски райони. ЕИСК признава, че за индустрията осигуряването на такава инфраструктура може да не е икономически оправдано. Това препятствие обаче би трябвало да бъде преодоляно. Потенциални решения могат да включват ПЧП за селски райони. Доставчиците на съдържание също могат да бъдат партньори в инвестицията в инфраструктура, тъй като впоследствие често ще имат изгода от покритието.

Места с безжичен достъп до интернет в градовете

| 3.1.2 | Основният безплатен безжичен достъп до интернет би трябвало да бъде основно право на всеки европейски гражданин. ЕИСК счита (7), че създаването на безплатен обществен достъп до интернет на определени места в градовете и осигуряването на достъп до отворени данни 2.0, както и до „отворен код“, биха могли да дадат възможност на хората да общуват и търсят работа. |
| --- | --- |

3.1.2

Основният безплатен безжичен достъп до интернет би трябвало да бъде основно право на всеки европейски гражданин. ЕИСК счита (7), че създаването на безплатен обществен достъп до интернет на определени места в градовете и осигуряването на достъп до отворени данни 2.0, както и до „отворен код“, биха могли да дадат възможност на хората да общуват и търсят работа.

| 3.1.3 | Макар че географският обхват не бива да бъде стриктно изискване, изключително важно е всяка една община да осигури съществуването най-малко на едно място с безжичен достъп. Би било рационално да се гарантира минимален брой безплатни места за достъп, пропорционален на населението; всеки национален регулаторен орган би могъл да определи местни правила в съответствие с директивите на ЕС. |
| --- | --- |

3.1.3

Макар че географският обхват не бива да бъде стриктно изискване, изключително важно е всяка една община да осигури съществуването най-малко на едно място с безжичен достъп. Би било рационално да се гарантира минимален брой безплатни места за достъп, пропорционален на населението; всеки национален регулаторен орган би могъл да определи местни правила в съответствие с директивите на ЕС.

| 3.1.4 | Въпреки че интернет достъпът и универсалната широколентова мрежа се определят като изключително важни, Комисията посочи (8), че няма консенсус за бъдещата роля на задълженията за предоставяне на универсална услуга (ЗПУУ) за по-нататъшното развитие на целите на Европа, свързани с широколентовия достъп. |
| --- | --- |

3.1.4

Въпреки че интернет достъпът и универсалната широколентова мрежа се определят като изключително важни, Комисията посочи (8), че няма консенсус за бъдещата роля на задълженията за предоставяне на универсална услуга (ЗПУУ) за по-нататъшното развитие на целите на Европа, свързани с широколентовия достъп.

| 3.1.5 | До момента Финландия, Испания и Малта са приели законодателство, включващо широколентовия достъп в националните си ЗПУУ. На 5 юли 2011 г. Европейският парламент прие резолюция (9), която подчертава важността на ЗПУУ като защитна мрежа в контекста на социалното приобщаване. |
| --- | --- |

3.1.5

До момента Финландия, Испания и Малта са приели законодателство, включващо широколентовия достъп в националните си ЗПУУ. На 5 юли 2011 г. Европейският парламент прие резолюция (9), която подчертава важността на ЗПУУ като защитна мрежа в контекста на социалното приобщаване.

Хардуер

| 3.1.6 | Цифров европейски гражданин означава възможността да бъдеш свързан с интернет, което включва, на свой ред, притежаване на подходящ хардуер и софтуер, които да позволяват да бъдеш онлайн. |
| --- | --- |

3.1.6

Цифров европейски гражданин означава възможността да бъдеш свързан с интернет, което включва, на свой ред, притежаване на подходящ хардуер и софтуер, които да позволяват да бъдеш онлайн.

| 3.1.6.1 | Основният хардуер
   (10) би следвало да бъде достъпен във всички държави на ЕС на цена, която всеки може да си позволи. По тази причина ЕИСК настойчиво насърчава разработването на конкретен проект по линия на „Хоризонт 2020“, чрез който основният хардуер да може да се произвежда в Европа на наистина достъпна цена. За съжаление бюджетът на „Хоризонт 2020“ беше наскоро намален от Съвета. |
| --- | --- |

3.1.6.1

Основният хардуер
   (10) би следвало да бъде достъпен във всички държави на ЕС на цена, която всеки може да си позволи. По тази причина ЕИСК настойчиво насърчава разработването на конкретен проект по линия на „Хоризонт 2020“, чрез който основният хардуер да може да се произвежда в Европа на наистина достъпна цена. За съжаление бюджетът на „Хоризонт 2020“ беше наскоро намален от Съвета.

Софтуер

| 3.1.6.2 | Софтуерът
   (11) би трябвало да бъде с отворен код, като се избягват допълнителни разходи и се дава възможност за общи, стандартни, непатентовани инструменти за обработка и споделяне на документи. Подобен софтуер трябва да бъде достъпен и за лица с увреждания. Софтуерът с отворен код би трябвало да допълва другия стандартен софтуер. |
| --- | --- |

3.1.6.2

Софтуерът
   (11) би трябвало да бъде с отворен код, като се избягват допълнителни разходи и се дава възможност за общи, стандартни, непатентовани инструменти за обработка и споделяне на документи. Подобен софтуер трябва да бъде достъпен и за лица с увреждания. Софтуерът с отворен код би трябвало да допълва другия стандартен софтуер.

3.2   Защита на отворения интернет и мрежовата неутралност

| 3.2.1 | Комитетът вече посочи (12), че от гледна точка на гражданина на ЕС е изключително важно доставчиците на интернет услуги (ДИУ) да гарантират, че хората са свободни да използват публичен интернет без ограничения от правителства или мрежови оператори по отношение на съдържанието, сайтовете, платформите и вида оборудване, което може да бъде свързвано, както и без ограничения по отношение на позволените начини на комуникация. Това е същината на концепцията за „отворен интернет“ – едно от основните права на цифровия гражданин. |
| --- | --- |

3.2.1

Комитетът вече посочи (12), че от гледна точка на гражданина на ЕС е изключително важно доставчиците на интернет услуги (ДИУ) да гарантират, че хората са свободни да използват публичен интернет без ограничения от правителства или мрежови оператори по отношение на съдържанието, сайтовете, платформите и вида оборудване, което може да бъде свързвано, както и без ограничения по отношение на позволените начини на комуникация. Това е същината на концепцията за „отворен интернет“ – едно от основните права на цифровия гражданин.

| 3.2.2 | Освен това всички ДИУ в ЕС следва да третират еднакво всички източници на сходни интернет данни, без да правят разграничение между различните видове трафик по икономически причини. |
| --- | --- |

3.2.2

Освен това всички ДИУ в ЕС следва да третират еднакво всички източници на сходни интернет данни, без да правят разграничение между различните видове трафик по икономически причини.

| 3.2.3 | Предварителните констатации на ОЕРЕС във връзка с практиките за управление на трафика в Европа ясно показват, че блокирането на трафика за интернет телефония (VoIP) (13) е често явление (14). |
| --- | --- |

3.2.3

Предварителните констатации на ОЕРЕС във връзка с практиките за управление на трафика в Европа ясно показват, че блокирането на трафика за интернет телефония (VoIP) (13) е често явление (14).

| 3.2.4 | Регулаторите от ЕС откриха, че услугите за интернет телефония като Skype се блокират най-вече от мобилни оператори. Трафикът от типа „peer-to-peer“, който позволява обмен на файлове между потребители в интернет, също редовно се забавя или блокира както от оператори на стационарни линии, така и от мобилни оператори.
  С преминаването на все повече услуги към мрежата, операторите изглежда са все по-изкушени да извършват дискриминационни действия спрямо други услуги, които се конкурират със собствените им услуги или не носят голяма печалба, като по този начин на практика създават бързи и бавни ленти за различните услуги. Ето защо мрежовата неутралност би била изправена пред сериозно предизвикателство. |
| --- | --- |

3.2.4

Регулаторите от ЕС откриха, че услугите за интернет телефония като Skype се блокират най-вече от мобилни оператори. Трафикът от типа „peer-to-peer“, който позволява обмен на файлове между потребители в интернет, също редовно се забавя или блокира както от оператори на стационарни линии, така и от мобилни оператори.

С преминаването на все повече услуги към мрежата, операторите изглежда са все по-изкушени да извършват дискриминационни действия спрямо други услуги, които се конкурират със собствените им услуги или не носят голяма печалба, като по този начин на практика създават бързи и бавни ленти за различните услуги. Ето защо мрежовата неутралност би била изправена пред сериозно предизвикателство.

| 3.2.5 | Принципът на мрежовата неутралност означава обаче, че никой доставчик не може да третира с приоритет определен тип трафик в мрежата по икономически причини. Вместо това всеки потребител следва да бъде обслужван по най-добрия начин от доставчика.
  Изразът „мрежова неутралност“ отсъства изцяло в съобщението на Европейската комисия относно Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, но Комитетът подчертава, че принципът на мрежовата неутралност следва да бъде недвусмислено определен и да залегне в европейското законодателство като утвърждаване на правата на гражданите така, както те са определени в Хартата на основните права на Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.2.5

Принципът на мрежовата неутралност означава обаче, че никой доставчик не може да третира с приоритет определен тип трафик в мрежата по икономически причини. Вместо това всеки потребител следва да бъде обслужван по най-добрия начин от доставчика.

Изразът „мрежова неутралност“ отсъства изцяло в съобщението на Европейската комисия относно Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, но Комитетът подчертава, че принципът на мрежовата неутралност следва да бъде недвусмислено определен и да залегне в европейското законодателство като утвърждаване на правата на гражданите така, както те са определени в Хартата на основните права на Европейския съюз.

3.3   Оргуер

3.3.1   Технологията не е достатъчна за пълноценно използване на потенциала на цифровия единен пазар. Оргуерът – знанията, уменията и осведомеността на потребителите – е също толкова важен. Ето защо ЕИСК поставя акцент върху знанията – електронните умения – като същевременно е критично настроен по въпроса за ползите, осъзнавайки опасностите от използването на интернет.

3.3.2   Знания

Оргуерът е изключително важен аспект за максималното използване на мрежата чрез познания за това как тя да се използва не само за развлечение, но и за развитие в личен и обществен план.

3.4   Осигуряване на обучение по електронни умения

| 3.4.1 | За да могат гражданите на ЕС действително да бъдат в основата на цифровия вътрешен пазар, те задължително се нуждаят от повишени цифрови умения и висока медийна грамотност, като по този начин ефективно ще сведат до минимум цифровото разделение и ще се възползват в максимална степен от цифровото си приобщаване. |
| --- | --- |

3.4.1

За да могат гражданите на ЕС действително да бъдат в основата на цифровия вътрешен пазар, те задължително се нуждаят от повишени цифрови умения и висока медийна грамотност, като по този начин ефективно ще сведат до минимум цифровото разделение и ще се възползват в максимална степен от цифровото си приобщаване.

| 3.4.1.1 | Цифровото приобщаване означава преди всичко даване на равни възможности на всеки гражданин на ЕС и по-специално (15) на:






  — | възрастните хора; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.1

Цифровото приобщаване означава преди всичко даване на равни възможности на всеки гражданин на ЕС и по-специално (15) на:

—

възрастните хора;

| — | хората с увреждания; |
| --- | --- |

—

хората с увреждания;

| — | хората с ниски доходи; |
| --- | --- |

—

хората с ниски доходи;

| — | хората с по-ниско образование; |
| --- | --- |

—

хората с по-ниско образование;

| — | малцинствените групи. |
| --- | --- |

—

малцинствените групи.

Ето защо е изключително важно да се предложат общоевропейски показатели за цифрови умения и медийна грамотност (16) и възможно най-скоро (17) да се приложат дългосрочни политики за електронни умения и цифрова грамотност във всяка държава членка. Ето защо е задължително фондовете за сближаване, и по-специално ЕСФ, да бъдат предназначени за ползване от местните организации на гражданското общество в регионите, за да развият умения за електронна грамотност.

3.5   Цифрови училища

| 3.5.1 | Процесът на европейска цифровизация трябва да включва и училищата – както учителите, така и учениците. Необходимо е да се осигурят средства за истински цифрови училища, което би могло да премине към по-засилена цифрова администрация и преподаване, като същевременно така се допринася за подобряване на околната среда. |
| --- | --- |

3.5.1

Процесът на европейска цифровизация трябва да включва и училищата – както учителите, така и учениците. Необходимо е да се осигурят средства за истински цифрови училища, което би могло да премине към по-засилена цифрова администрация и преподаване, като същевременно така се допринася за подобряване на околната среда.

| 3.5.2 | Докато учениците обикновено са свикнали в по-голяма степен с новите технологии и се нуждаят от помощ и наставления за развиване на уменията си, сред по-възрастните поколения се наблюдава висок дял на неграмотност по ИКТ. Създаването на цифрово училище и цифрово общество подчертава необходимостта от обучение на преподаватели по умения по ИКТ, за да могат възрастните хора по-добре да взаимодействат с по-младите поколения. |
| --- | --- |

3.5.2

Докато учениците обикновено са свикнали в по-голяма степен с новите технологии и се нуждаят от помощ и наставления за развиване на уменията си, сред по-възрастните поколения се наблюдава висок дял на неграмотност по ИКТ. Създаването на цифрово училище и цифрово общество подчертава необходимостта от обучение на преподаватели по умения по ИКТ, за да могат възрастните хора по-добре да взаимодействат с по-младите поколения.

| 3.5.3 | Методите на преподаване действително трябва да бъдат преразгледани. Намирането на правилното съчетание от традиционни методи на преподаване и нови технологии е постоянно предизвикателство за учителите. |
| --- | --- |

3.5.3

Методите на преподаване действително трябва да бъдат преразгледани. Намирането на правилното съчетание от традиционни методи на преподаване и нови технологии е постоянно предизвикателство за учителите.

| 3.5.4 | Освен това, за да се запълни празнотата между традиционното образование и новите технологии, следва да се използват ресурси за преподаване онлайн, за да се осигури последователен и надежден учебен процес, достъпен навсякъде и за всеки. В действия 61 (18) и 68 (19) от Програмата в областта на цифровите технологии за Европа изглежда са планирани мерки в тази насока. Не бива да се забравя обаче, че не всички бъдещи крайни потребителите имат еднакво ниво на умения по ИКТ. Ето защо интерфейсът и съдържанието следва да могат да се приспособяват към различните нива, за да могат лесно да се ползват от хората с базови умения и да бъдат по-предизвикателни, а оттам и по-интересни, за по-напредналите потребители. |
| --- | --- |

3.5.4

Освен това, за да се запълни празнотата между традиционното образование и новите технологии, следва да се използват ресурси за преподаване онлайн, за да се осигури последователен и надежден учебен процес, достъпен навсякъде и за всеки. В действия 61 (18) и 68 (19) от Програмата в областта на цифровите технологии за Европа изглежда са планирани мерки в тази насока. Не бива да се забравя обаче, че не всички бъдещи крайни потребителите имат еднакво ниво на умения по ИКТ. Ето защо интерфейсът и съдържанието следва да могат да се приспособяват към различните нива, за да могат лесно да се ползват от хората с базови умения и да бъдат по-предизвикателни, а оттам и по-интересни, за по-напредналите потребители.

3.6   Европейско свидетелство за управление на компютър

| 3.6.1 | Европейското свидетелство за управление на компютър следва да бъде въведено официално във всички държави членки и непрекъснато да се актуализира спрямо най-новите налични софтуер и хардуер инструменти. |
| --- | --- |

3.6.1

Европейското свидетелство за управление на компютър следва да бъде въведено официално във всички държави членки и непрекъснато да се актуализира спрямо най-новите налични софтуер и хардуер инструменти.

| 3.6.1.1 | Това свидетелство следва да се основава на свободен софтуер, да се дава едва след стандартизиран на равнище ЕС изпит, и да се включва във всички програми на обществените средни училища, за да осигури основни общи ИТ умения на всички учащи се в ЕС. |
| --- | --- |

3.6.1.1

Това свидетелство следва да се основава на свободен софтуер, да се дава едва след стандартизиран на равнище ЕС изпит, и да се включва във всички програми на обществените средни училища, за да осигури основни общи ИТ умения на всички учащи се в ЕС.

| 3.6.2 | Съдържанието трябва да се приложи, като се вземат предвид наличните средства. В усилията си да цифровизира Европа, ЕС следва постепенно да увеличава наличните ресурси в цифров формат като електронните книги. В този смисъл ЕИСК приветства желанието на Комисията да доразвие Европейската библиотека
   (20), но същевременно се опасява, че тази потенциално революционна услуга е непозната за мнозина и следва да бъде популяризирана повече, по-специално в образователния сектор. |
| --- | --- |

3.6.2

Съдържанието трябва да се приложи, като се вземат предвид наличните средства. В усилията си да цифровизира Европа, ЕС следва постепенно да увеличава наличните ресурси в цифров формат като електронните книги. В този смисъл ЕИСК приветства желанието на Комисията да доразвие Европейската библиотека
   (20), но същевременно се опасява, че тази потенциално революционна услуга е непозната за мнозина и следва да бъде популяризирана повече, по-специално в образователния сектор.

3.7   Доверие

| 3.7.1 | Доверието е ключов въпрос за максимално разгръщане на потенциала на интернет в рамките на вътрешния пазар. За тази цел хората трябва да са сигурни, че съществуват подходящи системи, осигуряващи превенция срещу личностни и обществени вреди; подходящо ниво на защита; преследване на кибер престъпниците, подобно на това за физическите престъпления, както и подходящо законодателство за интернет и неговото прилагане. |
| --- | --- |

3.7.1

Доверието е ключов въпрос за максимално разгръщане на потенциала на интернет в рамките на вътрешния пазар. За тази цел хората трябва да са сигурни, че съществуват подходящи системи, осигуряващи превенция срещу личностни и обществени вреди; подходящо ниво на защита; преследване на кибер престъпниците, подобно на това за физическите престъпления, както и подходящо законодателство за интернет и неговото прилагане.

3.8   Превенция

| 3.8.1 | Изключително важно е образованието по отношение на ключовия потенциал и рисковете на мрежата. Ясни образователни кампании, насочени към различните равнища на експертен опит, могат ефективно да допринесат за превенцията. |
| --- | --- |

3.8.1

Изключително важно е образованието по отношение на ключовия потенциал и рисковете на мрежата. Ясни образователни кампании, насочени към различните равнища на експертен опит, могат ефективно да допринесат за превенцията.

| 3.8.2 | Регулирането е също така ключов елемент в осигуряването на превенция. Макар че регулирането на интернет е много трудна задача, защитата срещу всяка форма на риск е от първостепенно значение за хората в Европа. Ето защо ЕИСК настоятелно препоръчва да бъде изготвена подлежаща на изпълнение основна регулаторна рамка на европейско равнище. |
| --- | --- |

3.8.2

Регулирането е също така ключов елемент в осигуряването на превенция. Макар че регулирането на интернет е много трудна задача, защитата срещу всяка форма на риск е от първостепенно значение за хората в Европа. Ето защо ЕИСК настоятелно препоръчва да бъде изготвена подлежаща на изпълнение основна регулаторна рамка на европейско равнище.

| 3.8.3 | Повече отговорност, напр. в съответствие с Хартата за основните права, може да се поеме от интернет доставчиците посредством саморегулиране, което е успешна практика в някои сектори като този на рекламата. Тази възможност, която би поправила сегашното състояние на дерегулация, изисква редовна оценка и наблюдение от страна на законодателя, както и санкции. |
| --- | --- |

3.8.3

Повече отговорност, напр. в съответствие с Хартата за основните права, може да се поеме от интернет доставчиците посредством саморегулиране, което е успешна практика в някои сектори като този на рекламата. Тази възможност, която би поправила сегашното състояние на дерегулация, изисква редовна оценка и наблюдение от страна на законодателя, както и санкции.

3.9   Защита

| 3.9.1 | При използването на цифрови технологии гражданите трябва да се чувстват добре защитени. Ето защо електронните услуги би трябвало ясно да показват нивото на защита, което предлагат. В тази връзка доставчиците на съдържание биха могли да демонстрират нивото на защита на сайтовете си чрез спазването на определени насоки (21). |
| --- | --- |

3.9.1

При използването на цифрови технологии гражданите трябва да се чувстват добре защитени. Ето защо електронните услуги би трябвало ясно да показват нивото на защита, което предлагат. В тази връзка доставчиците на съдържание биха могли да демонстрират нивото на защита на сайтовете си чрез спазването на определени насоки (21).

| 3.9.2 | Кражбата на идентичност е едно от най-големите притеснения на потребителите. Ето защо се препоръчва да бъде направено проучване, за да се гарантира защитата на личните данни в интернет. |
| --- | --- |

3.9.2

Кражбата на идентичност е едно от най-големите притеснения на потребителите. Ето защо се препоръчва да бъде направено проучване, за да се гарантира защитата на личните данни в интернет.

| 3.9.3 | Също така за гражданите на ЕС е от съществено значение цифровите широколентови мрежи да не се развиват за сметка на общественото здраве. По-специално всяка държава членка би трябвало да гарантира, по силата на една и съща регулаторна рамка на ЕС, следните основни изисквания:






  — | безопасна експозиция на електромагнитни полета; |
| --- | --- | --- |

3.9.3

Също така за гражданите на ЕС е от съществено значение цифровите широколентови мрежи да не се развиват за сметка на общественото здраве. По-специално всяка държава членка би трябвало да гарантира, по силата на една и съща регулаторна рамка на ЕС, следните основни изисквания:

—

безопасна експозиция на електромагнитни полета;

| — | забрана на опасни химически съединения в продукти, свързани с ИКТ; |
| --- | --- |

—

забрана на опасни химически съединения в продукти, свързани с ИКТ;

| — | разработване на съобразени с околната среда мрежи; и |
| --- | --- |

—

разработване на съобразени с околната среда мрежи; и

| — | изискване за продукти с ниско енергийно потребление при обществените поръчки. |
| --- | --- |

—

изискване за продукти с ниско енергийно потребление при обществените поръчки.

3.10   Преследване

| 3.10.1 | Киберпрестъпността е също толкова сериозна, колкото и физическата престъпност, и следва да бъде третирана по сходен начин. Изключително важно е държавите членки да повишат ресурсите си, за да могат да се справят с киберпрестъпността и да я преследват ефективно, ефикасно и своевременно. |
| --- | --- |

3.10.1

Киберпрестъпността е също толкова сериозна, колкото и физическата престъпност, и следва да бъде третирана по сходен начин. Изключително важно е държавите членки да повишат ресурсите си, за да могат да се справят с киберпрестъпността и да я преследват ефективно, ефикасно и своевременно.

3.11   Харта за цифровите права

| 3.11.1 | ЕИСК призовава Комисията да създаде „Харта за цифровите права“ на гражданина (22); по този начин той ще бъде наистина защитен и ще се изгради доверие в цифровия вътрешен пазар. |
| --- | --- |

3.11.1

ЕИСК призовава Комисията да създаде „Харта за цифровите права“ на гражданина (22); по този начин той ще бъде наистина защитен и ще се изгради доверие в цифровия вътрешен пазар.

4.   Конкретни съображения

4.1   Услуги на електронното управление

| 4.1.1 | Ясно е, че електронното управление улеснява използването на правителствени услуги, особено от граждани и МСП. Оперативната съвместимост е предпоставка за ефективни и ефикасни услуги на електронното управление. В този контекст гражданите трябва да разполагат с пълен контрол и достъп до собствените си данни без възможност да ги променят, но с възможност да установят кой е разглеждал която и да е част от тях, правомерно или не. От първостепенно значение е обаче хората да имат свобода на избор да използват услугите или в цифров, или в традиционен формат. |
| --- | --- |

4.1.1

Ясно е, че електронното управление улеснява използването на правителствени услуги, особено от граждани и МСП. Оперативната съвместимост е предпоставка за ефективни и ефикасни услуги на електронното управление. В този контекст гражданите трябва да разполагат с пълен контрол и достъп до собствените си данни без възможност да ги променят, но с възможност да установят кой е разглеждал която и да е част от тях, правомерно или не. От първостепенно значение е обаче хората да имат свобода на избор да използват услугите или в цифров, или в традиционен формат.

| 4.1.2 | Пълната гама от услуги на електронното управление обаче са желателни поради ползи като намаляване на разходите и бюрокрацията и повишаване на ефективността. Всички държави членки трябва да изберат цифровите услуги като принос за улесняване на мобилността на гражданите. |
| --- | --- |

4.1.2

Пълната гама от услуги на електронното управление обаче са желателни поради ползи като намаляване на разходите и бюрокрацията и повишаване на ефективността. Всички държави членки трябва да изберат цифровите услуги като принос за улесняване на мобилността на гражданите.

4.2   МСП и мрежата „Enterprise Europe“

| 4.2.1 | В своето становище „Малък бизнес, голям свят“ (23) Комитетът призовава за „мерки, подкрепящи електронната търговия, която има потенциал да се превърне във важна сфера за интернационализацията на МСП“. Осъществяването на цифровата стратегия на ЕС е безспорен приоритет и за МСП. В този контекст и с оглед потенциала за създаване на работни места от МСП е от стратегическа важност да се създаде „обслужване на едно гише“ за ДДС, да се насърчават електронното фактуриране и изчисленията в облак. Интелигентната употреба на ИКТ, развитието на електронните умения в МСП, по-голямото участие на МСП в електронните обществени поръчки и техният пълен широколентов достъп са изключително важни подобно на инструменти като Европейската мрежа за подкрепа на електронната търговия (eBSN), Програмата за конкурентоспособност и иновации (ПКИ) и Програмата за конкурентоспособност на предприятията и за МСП (COSME). |
| --- | --- |

4.2.1

В своето становище „Малък бизнес, голям свят“ (23) Комитетът призовава за „мерки, подкрепящи електронната търговия, която има потенциал да се превърне във важна сфера за интернационализацията на МСП“. Осъществяването на цифровата стратегия на ЕС е безспорен приоритет и за МСП. В този контекст и с оглед потенциала за създаване на работни места от МСП е от стратегическа важност да се създаде „обслужване на едно гише“ за ДДС, да се насърчават електронното фактуриране и изчисленията в облак. Интелигентната употреба на ИКТ, развитието на електронните умения в МСП, по-голямото участие на МСП в електронните обществени поръчки и техният пълен широколентов достъп са изключително важни подобно на инструменти като Европейската мрежа за подкрепа на електронната търговия (eBSN), Програмата за конкурентоспособност и иновации (ПКИ) и Програмата за конкурентоспособност на предприятията и за МСП (COSME).

| 4.2.2 | Комитетът приветства намерението на Комисията да преразгледа управлението на мрежата „Enterprise Europe“ (EEN) и да постави европейските МСП в цифров контекст. Тук отново доверието в цифровия единен пазар играе съществена роля и подходът „отдолу-нагоре“, включващ социалните партньори, може да има дидактическа добавена стойност. |
| --- | --- |

4.2.2

Комитетът приветства намерението на Комисията да преразгледа управлението на мрежата „Enterprise Europe“ (EEN) и да постави европейските МСП в цифров контекст. Тук отново доверието в цифровия единен пазар играе съществена роля и подходът „отдолу-нагоре“, включващ социалните партньори, може да има дидактическа добавена стойност.

| 4.2.3 | Мрежата „Enterprise Europe“ (EEN) е създадена, с цел да подкрепя европейските МСП, за да разработват нови пазари, да прилагат нови технологии и да получат достъп до фондове на ЕС. |
| --- | --- |

4.2.3

Мрежата „Enterprise Europe“ (EEN) е създадена, с цел да подкрепя европейските МСП, за да разработват нови пазари, да прилагат нови технологии и да получат достъп до фондове на ЕС.

| 4.2.4 | Ролята на мрежата EEN би трябвало да бъде повишена, за да се гарантира универсално цифрово приобщаване за всички европейски МСП и да се помогне на всеки гражданин на ЕС да получи достъп до наличните отворени данни, които могат постепенно да създадат общоевропейска цифрова мрежа от връзки. |
| --- | --- |

4.2.4

Ролята на мрежата EEN би трябвало да бъде повишена, за да се гарантира универсално цифрово приобщаване за всички европейски МСП и да се помогне на всеки гражданин на ЕС да получи достъп до наличните отворени данни, които могат постепенно да създадат общоевропейска цифрова мрежа от връзки.

| 4.2.5 | Ефективността на действията на мрежата EEN следва да се следи непрекъснато от Комисията чрез периодично събиране на информация от МСП в ЕС и от всички граждани на ЕС, които са се възползвали от услугите ѝ. |
| --- | --- |

4.2.5

Ефективността на действията на мрежата EEN следва да се следи непрекъснато от Комисията чрез периодично събиране на информация от МСП в ЕС и от всички граждани на ЕС, които са се възползвали от услугите ѝ.

4.3   Естествени препятствия пред цифровия единен пазар

| 4.3.1 | Езикът е едно от най-явните естествени препятствия пред единния пазар – било то цифров или не. |
| --- | --- |

4.3.1

Езикът е едно от най-явните естествени препятствия пред единния пазар – било то цифров или не.

| 4.3.2 | Въпреки че е право на гражданите да останат извън цифровия единен пазар и неговите истински ползи, това право е и препятствие. |
| --- | --- |

4.3.2

Въпреки че е право на гражданите да останат извън цифровия единен пазар и неговите истински ползи, това право е и препятствие.

| 4.3.3 | Въпреки че цифровият единен пазар премахна географските бариери и изолацията, досегът с физическия свят, като например спедицията на стоки, все още кара географското местоположение и изолацията да бъдат естествено препятствие. |
| --- | --- |

4.3.3

Въпреки че цифровият единен пазар премахна географските бариери и изолацията, досегът с физическия свят, като например спедицията на стоки, все още кара географското местоположение и изолацията да бъдат естествено препятствие.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Европейската комисия наскоро публикува сборник с действащи права, които съществуват в различни законодателни текстове на ЕС: https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights.

1

(2)  McKinsey, май 2011 г., Internet Matters, the net’s sweeping impact on jobs, growth and prosperity („Интернет има значение, огромното влияние на мрежата върху растежа, работните места и просперитета“).

2

(3)  Докладчик. г-н Pablo Arias Echeverría, 2012/2030 (INI), 11.12.2012 г.

3

(4)  Докладчик г-н António Fernando Correia de Campos, 2010/2278 (INI), 6.4.2011 г.

4

(5)  „Оргуер се отнася до изграждането на капацитет на различните институционални органи, участващи в процеса на адаптиране на нова технология“ (Уикипедия).

5

(6)  В Програмата в областта на цифровите технологии вече са заложени три основни цели за широколентов капацитет: 100 % от гражданите на ЕС трябва да имат възможност за достъп до интернет със скорост 2 Mbps до 2013 г., а до края на 2020 г. 100 % от гражданите на ЕС трябва да имат възможност за достъп до интернет със скорост 30 Mbps, а 50 % от европейските домакинства следва да бъдат абонати на интернет връзка със скорост над 100 Mbps.

6

(7)  Вж. бележка под линия 2.

7

(8)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Универсална услуга в областта на електронните комуникации: доклад за резултатите от общественото допитване и за третия периодичен преглед на обхвата в съответствие с член 15 от Директива 2002/22/ЕО“ (23.11.2011 г.)

8

(9)  Резолюция (P7_TA(2011)0306).

9

(10)  Под хардуер се разбира настолен компютър, лаптоп, нетбук, смартфон, таблетно устройство или всяко друго електронно устройство, което дава възможност за мрежова връзка.

10

(11)  Под софтуер преди всичко се има предвид уеб браузър и пакет за обработка на документи.

11

(12)  ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 139.

12

(13)  Предаване на глас по интернет.

13

(14)  Констатациите са резултат от проучване, извършено от ОЕРЕС в продължение на няколко месеца и представя информация, събрана от 250 оператори на стационарни линии и 150 мобилни оператори в цяла Европа.

14

(15)  ОВ C 318, 29.10.2011 г., стр. 9.

15

(16)  Действие 62 от Програмата в областта на цифровите технологии за Европа.

16

(17)  Действие 66 от Програмата в областта на цифровите технологии за Европа.

17

(18)  Разработване на онлайн инструмент за образоване на потребителите относно новите медийни технологии.

18

(19)  Държавите членки да интегрират електронното обучение в националните си политики.

19

(20)  Действие 79 от Програмата в областта на цифровите технологии за Европа: Предлагане на устойчив модел за финансиране на Европейската цифрова библиотека.

20

(21)  В отсъствие на регламентиране, доставчиците на съдържание биха могли да разработят кодекси на поведение, какъвто е случаят в много други сектори (повече информация по въпроса можете да намерите на адрес http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.self-and-co-regulation-enter-the-database).

21

(22)  Вж. бележка под линия 1.

22

(23)  ОВ C 229, 31.7.2012 г., стp. 49.

23

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/14

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Злоупотреби със статута на самостоятелно заетите лица“ (становище по собствена инициатива)

2013/C 161/03

Докладчик: г-н SIECKER

На 19 януари 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Злоупотреби със статута на самостоятелно заетите лица“

(становище по собствена инициатива).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 7 март 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 21 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 157 гласа „за“, 17 гласа „против“ и 35 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | В момента няма еднозначно, използвано в целия ЕС определение, което да прави ясно разграничение между добросъвестните самостоятелно заети лица, работещи за своя сметка, и фиктивно самостоятелно заетите. Всеки компетентен орган и всяка отделна структура използват своя собствена правна или регулаторна рамка, която може да се различава в зависимост от тяхната юрисдикция и област на политиката (данъчно законодателство, социално осигуряване, търговско право, пазар на труда, застраховане). Тези злоупотреби варират от неплащане на социалноосигурителни вноски, през укриване на данъци и нарушаване на трудовите права, до недеклариран труд. Това представлява сериозно нарушение на конкуренцията в ущърб на действително самостоятелно заетите лица, микропредприятията и МСП. |
| --- | --- |

1.1

В момента няма еднозначно, използвано в целия ЕС определение, което да прави ясно разграничение между добросъвестните самостоятелно заети лица, работещи за своя сметка, и фиктивно самостоятелно заетите. Всеки компетентен орган и всяка отделна структура използват своя собствена правна или регулаторна рамка, която може да се различава в зависимост от тяхната юрисдикция и област на политиката (данъчно законодателство, социално осигуряване, търговско право, пазар на труда, застраховане). Тези злоупотреби варират от неплащане на социалноосигурителни вноски, през укриване на данъци и нарушаване на трудовите права, до недеклариран труд. Това представлява сериозно нарушение на конкуренцията в ущърб на действително самостоятелно заетите лица, микропредприятията и МСП.

| 1.2 | В своята Зелена книга от 2006 г. относно „Осъвременяване на трудовото право с цел посрещане на предизвикателствата на 21-ви век“ Европейската комисия повдигна въпроса дали правните определения на държавите членки за наемния труд и самостоятелната заетост не следва да бъдат изяснени, за да се улесни добросъвестният преход от наемна към самостоятелна заетост и обратно. По време на консултациите във връзка със Зелената книга беше прието, че липсата на определение, приложимо за целия ЕС, може да доведе до проблеми, особено в ситуации, в които се извършва трансгранична дейност (и доставка на услуги). |
| --- | --- |

1.2

В своята Зелена книга от 2006 г. относно „Осъвременяване на трудовото право с цел посрещане на предизвикателствата на 21-ви век“ Европейската комисия повдигна въпроса дали правните определения на държавите членки за наемния труд и самостоятелната заетост не следва да бъдат изяснени, за да се улесни добросъвестният преход от наемна към самостоятелна заетост и обратно. По време на консултациите във връзка със Зелената книга беше прието, че липсата на определение, приложимо за целия ЕС, може да доведе до проблеми, особено в ситуации, в които се извършва трансгранична дейност (и доставка на услуги).

| 1.3 | Препоръката на МОТ от 2006 г. възприема широк подход към понятието „трудово правоотношение“, за да даде възможност за действия срещу фиктивната самостоятелна заетост. За да се определи дали е налице трудово правоотношение или не, основният акцент следва да се постави върху фактите, свързани с дейностите и възнаграждението на служителя, независимо от това как се характеризира отношението, например в договорните условия. Скрито трудово правоотношение съществува, когато работодателят третира работника така, че да прикрие неговия действителен правен статут като служител и когато договорните условия могат да доведат до отнемане на защитата, на която служителите имат право. |
| --- | --- |

1.3

Препоръката на МОТ от 2006 г. възприема широк подход към понятието „трудово правоотношение“, за да даде възможност за действия срещу фиктивната самостоятелна заетост. За да се определи дали е налице трудово правоотношение или не, основният акцент следва да се постави върху фактите, свързани с дейностите и възнаграждението на служителя, независимо от това как се характеризира отношението, например в договорните условия. Скрито трудово правоотношение съществува, когато работодателят третира работника така, че да прикрие неговия действителен правен статут като служител и когато договорните условия могат да доведат до отнемане на защитата, на която служителите имат право.

| 1.4 | Някои държави членки вече положиха усилия да намерят точно определение на разликата между служителите и самостоятелно заетите лица въз основа на редица предварително определени критерии. Поради сложността на различните фактически ситуации, на практика често се оказва трудно да се формулира такова определение. ЕИСК съзнава тази трудност и поради това предлага да се направи оценка на разнообразния опит, набран в отделните държави членки, за да се извлекат заключения и да се дадат препоръки за по-ефикасен подход. |
| --- | --- |

1.4

Някои държави членки вече положиха усилия да намерят точно определение на разликата между служителите и самостоятелно заетите лица въз основа на редица предварително определени критерии. Поради сложността на различните фактически ситуации, на практика често се оказва трудно да се формулира такова определение. ЕИСК съзнава тази трудност и поради това предлага да се направи оценка на разнообразния опит, набран в отделните държави членки, за да се извлекат заключения и да се дадат препоръки за по-ефикасен подход.

| 1.5 | Надеждното регулиране, както и даването на определение на фиктивната самостоятелна заетост биха били от полза за добросъвестните самостоятелно заети лица и микропредприятията. Следва да се води борба с фиктивната самостоятелна заетост чрез по-добро отчитане и наблюдение на реалното положение на пазара на труда. Икономическата зависимост на дадено лице от негов клиент (нерядко бившият му работодател) говори за продължаващо трудово правоотношение. |
| --- | --- |

1.5

Надеждното регулиране, както и даването на определение на фиктивната самостоятелна заетост биха били от полза за добросъвестните самостоятелно заети лица и микропредприятията. Следва да се води борба с фиктивната самостоятелна заетост чрез по-добро отчитане и наблюдение на реалното положение на пазара на труда. Икономическата зависимост на дадено лице от негов клиент (нерядко бившият му работодател) говори за продължаващо трудово правоотношение.

| 1.6 | Изграждането на добра социална сигурност за самостоятелно заетите лица във всички държави членки, като се вземат предвид специфичните особености на статута на самостоятелно заето лице, ще допринесе за противодействие и превенция на евентуални злоупотреби. |
| --- | --- |

1.6

Изграждането на добра социална сигурност за самостоятелно заетите лица във всички държави членки, като се вземат предвид специфичните особености на статута на самостоятелно заето лице, ще допринесе за противодействие и превенция на евентуални злоупотреби.

| 1.7 | Наети лица, които стават действително самостоятелно заети лица, са обичайна част от пазара на труда и икономиката. Поради това следва да се обмисли как те могат да се възползват от съвместни механизми, като интегриране в съществуващите организации на МСП, стопански организации, камари и организации на пазара на труда, както и включване в различни сегменти на системите за социално и пенсионно осигуряване. Необходимо е цялостно да се прилагат правилата за здравословни условия и безопасност на работното място и да се гарантира достъп до институциите за професионално обучение. |
| --- | --- |

1.7

Наети лица, които стават действително самостоятелно заети лица, са обичайна част от пазара на труда и икономиката. Поради това следва да се обмисли как те могат да се възползват от съвместни механизми, като интегриране в съществуващите организации на МСП, стопански организации, камари и организации на пазара на труда, както и включване в различни сегменти на системите за социално и пенсионно осигуряване. Необходимо е цялостно да се прилагат правилата за здравословни условия и безопасност на работното място и да се гарантира достъп до институциите за професионално обучение.

| 1.8 | ЕИСК изтъква обществената и социално-икономическата стойност и значението на статута на самостоятелно заетите лица. Важно е все пак гражданите да са в състояние да направят доброволен и информиран избор дали да приемат статут на самостоятелно заето лице или не. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК изтъква обществената и социално-икономическата стойност и значението на статута на самостоятелно заетите лица. Важно е все пак гражданите да са в състояние да направят доброволен и информиран избор дали да приемат статут на самостоятелно заето лице или не.

| 1.9 | Някои схеми, въведени от държави членки с цел развитие на предприемачеството, биха могли да предизвикат нарушение на конкуренцията в ущърб на действително самостоятелно заетите лица, микропредприятията и МСП. Важно е да бъде проучено въздействието върху всички тези категории. ЕИСК предлага на държавите членки да се предложи да идентифицират особено проблематичните сектори и посредством социален диалог да определят минимално почасово заплащане, което може да се различава дори между региони в една и съща държава членка.
  От съществено значение е зачитането на подобна мярка при възлагането на обществени поръчки на равнище държави членки, за да се даде пример и да се подкрепят усилията за справяне с несправедливи ситуации. |
| --- | --- |

1.9

Някои схеми, въведени от държави членки с цел развитие на предприемачеството, биха могли да предизвикат нарушение на конкуренцията в ущърб на действително самостоятелно заетите лица, микропредприятията и МСП. Важно е да бъде проучено въздействието върху всички тези категории. ЕИСК предлага на държавите членки да се предложи да идентифицират особено проблематичните сектори и посредством социален диалог да определят минимално почасово заплащане, което може да се различава дори между региони в една и съща държава членка.

От съществено значение е зачитането на подобна мярка при възлагането на обществени поръчки на равнище държави членки, за да се даде пример и да се подкрепят усилията за справяне с несправедливи ситуации.

2.   Развитие на пазара на труда

| 2.1 | Самостоятелната заетост има законов статут на пазара на труда и всеки има право да бъде самостоятелно зает. ЕИСК застъпва тази позиция в няколко свои становища относно самостоятелната заетост. Явлението „самостоятелна заетост“ има обаче и обратна страна, която Комитетът досега не е разглеждал. В своето най-скорошно становище той изрично посочва: „Следователно няма да разгледаме въпроса за недекларираните работници, нито за т.н. „фалшиви самостоятелно заети лица“, въпреки че и двата вида могат да имат действителна или привидна връзка с икономически зависимите самостоятелно заети лица.“ (1) Настоящото становище най-накрая се спира на тези въпроси. |
| --- | --- |

2.1

Самостоятелната заетост има законов статут на пазара на труда и всеки има право да бъде самостоятелно зает. ЕИСК застъпва тази позиция в няколко свои становища относно самостоятелната заетост. Явлението „самостоятелна заетост“ има обаче и обратна страна, която Комитетът досега не е разглеждал. В своето най-скорошно становище той изрично посочва: „Следователно няма да разгледаме въпроса за недекларираните работници, нито за т.н. „фалшиви самостоятелно заети лица“, въпреки че и двата вида могат да имат действителна или привидна връзка с икономически зависимите самостоятелно заети лица.“ (1) Настоящото становище най-накрая се спира на тези въпроси.

| 2.2 | През последните десетилетия настъпиха сериозни промени в състава на категорията „самостоятелно заети лица“, наред с „класическия“ тип независими и дребни предприемачи. В настоящия период е необходимо да се прецени дали оперативната среда предлага достатъчна защита на самостоятелно заетите лица. ЕИСК припомня предходното си становище (2), в което се препоръчва:






  — | събиране на данни относно „икономически зависимата самостоятелна заетост“ в ЕС; |
| --- | --- | --- |

2.2

През последните десетилетия настъпиха сериозни промени в състава на категорията „самостоятелно заети лица“, наред с „класическия“ тип независими и дребни предприемачи. В настоящия период е необходимо да се прецени дали оперативната среда предлага достатъчна защита на самостоятелно заетите лица. ЕИСК припомня предходното си становище (2), в което се препоръчва:

—

събиране на данни относно „икономически зависимата самостоятелна заетост“ в ЕС;

| — | открояване на общите аспекти в определенията за наети лица в различните държави членки на ЕС; и |
| --- | --- |

—

открояване на общите аспекти в определенията за наети лица в различните държави членки на ЕС; и

| — | насърчаване на проучвания за подробен анализ на националния опит, по конкретно в трансгранични области. |
| --- | --- |

—

насърчаване на проучвания за подробен анализ на националния опит, по конкретно в трансгранични области.

| 2.3 | Държавите членки имат различни определения за самостоятелната заетост. В някои страни (напр. Нидерландия) като самостоятелно заето се определя лице, което работи за своя сметка, предимно като подизпълнител на друга фирма. В други държави членки (Франция) статут на самостоятелно заето лице има предприемач, който не е служител на своята фирма; той може да има или да няма служители. Самостоятелната заетост не се ограничава само до подизпълнителски дейности, тъй като потребителите също могат да бъдат нейни клиенти. Различните определения за заетост и самостоятелна заетост са от голямо значение не само за трудовото право, но и за социалното осигуряване и данъчното законодателство. |
| --- | --- |

2.3

Държавите членки имат различни определения за самостоятелната заетост. В някои страни (напр. Нидерландия) като самостоятелно заето се определя лице, което работи за своя сметка, предимно като подизпълнител на друга фирма. В други държави членки (Франция) статут на самостоятелно заето лице има предприемач, който не е служител на своята фирма; той може да има или да няма служители. Самостоятелната заетост не се ограничава само до подизпълнителски дейности, тъй като потребителите също могат да бъдат нейни клиенти. Различните определения за заетост и самостоятелна заетост са от голямо значение не само за трудовото право, но и за социалното осигуряване и данъчното законодателство.

| 2.4 | Създаването на единния пазар и свързаното с него въвеждане на свободно движение допринесоха за развитието, споменато в параграф 2.2, и въведоха използването на самостоятелната заетост в най-уязвимите части на нашите пазари на труда. В днешно време голям брой работници се наемат (чрез всевъзможни агенции) не като работници, а като „самостоятелно заети доставчици на услуги“. Лицето не е наето на договор, тъй като чрез своя независим труд то предоставя специална услуга за собствена сметка. Има възможност да се осигури евтина работна ръка с издаване на фактура, без да се спазват националните трудови стандарти (3). С основание може да се повдигне въпросът дали този нов вид статут на самостоятелна заетост е реален. |
| --- | --- |

2.4

Създаването на единния пазар и свързаното с него въвеждане на свободно движение допринесоха за развитието, споменато в параграф 2.2, и въведоха използването на самостоятелната заетост в най-уязвимите части на нашите пазари на труда. В днешно време голям брой работници се наемат (чрез всевъзможни агенции) не като работници, а като „самостоятелно заети доставчици на услуги“. Лицето не е наето на договор, тъй като чрез своя независим труд то предоставя специална услуга за собствена сметка. Има възможност да се осигури евтина работна ръка с издаване на фактура, без да се спазват националните трудови стандарти (3). С основание може да се повдигне въпросът дали този нов вид статут на самостоятелна заетост е реален.

| 2.5 | Съществуват голям брой ясно разпознаваеми проблеми при трудовите отношения, особено в трансграничните случаи (4). Има прилики между тези взаимоотношения и положението на традиционния надничар, наеман чрез посредници („gangmasters“) – форма на заетост, за която всички мислеха, че е останала в миналото (5). Така в някои страни самостоятелно заето лице, което работи за своя сметка, може от днес за утре да започне да извършва дейности, за които хората, които се наемат на постоянна работа, обикновено трябва да са преминали многогодишно професионално обучение. Възникнаха специализирани посредници и агенции за набиране на персонал, които предлагат услугите на самостоятелно заети лица. Те позволяват на предприятията лесно да преминат към договори, съгласно които самостоятелно заетите лица извършват същата работа, която преди се е извършвала от наети лица. Нужни са по-надеждни доказателства, за да се установи броят на засегнатите работници и да се определят критичните граници. Ето защо е необходимо да се извършват по-професионални проучвания. |
| --- | --- |

2.5

Съществуват голям брой ясно разпознаваеми проблеми при трудовите отношения, особено в трансграничните случаи (4). Има прилики между тези взаимоотношения и положението на традиционния надничар, наеман чрез посредници („gangmasters“) – форма на заетост, за която всички мислеха, че е останала в миналото (5). Така в някои страни самостоятелно заето лице, което работи за своя сметка, може от днес за утре да започне да извършва дейности, за които хората, които се наемат на постоянна работа, обикновено трябва да са преминали многогодишно професионално обучение. Възникнаха специализирани посредници и агенции за набиране на персонал, които предлагат услугите на самостоятелно заети лица. Те позволяват на предприятията лесно да преминат към договори, съгласно които самостоятелно заетите лица извършват същата работа, която преди се е извършвала от наети лица. Нужни са по-надеждни доказателства, за да се установи броят на засегнатите работници и да се определят критичните граници. Ето защо е необходимо да се извършват по-професионални проучвания.

| 2.6 | Освен частните възложители, все повече големи фирми, както и публичният сектор, редовно използват и самостоятелно заети лица. Една четвърт от фирмите, които наемат самостоятелно заети лица, посочват знанията и опита като най-важната причина за наемането им. Освен това те използват самостоятелно заети лица, за да се справят с върховите натоварвания в производствения процес и да компенсират недостига си на квалифициран персонал. Друга важна причина според работодателите е гъвкавостта в политиката по отношение на персонала. |
| --- | --- |

2.6

Освен частните възложители, все повече големи фирми, както и публичният сектор, редовно използват и самостоятелно заети лица. Една четвърт от фирмите, които наемат самостоятелно заети лица, посочват знанията и опита като най-важната причина за наемането им. Освен това те използват самостоятелно заети лица, за да се справят с върховите натоварвания в производствения процес и да компенсират недостига си на квалифициран персонал. Друга важна причина според работодателите е гъвкавостта в политиката по отношение на персонала.

| 2.7 | Доколкото самостоятелно заетите лица избират по собствена воля да работят за собствена сметка, не съществува проблем. Ако промяната обаче не се дължи на действително свободен избор на статут на самостоятелно заето лице, тогава на практика социалните рискове се прехвърлят от фирмата върху отделните работници. Това води до злоупотреби, вариращи от неплащане на социално-осигурителни вноски, през укриване на данъци и нарушаване на трудовите права, до недеклариран труд (6). Това представлява сериозно нарушение на конкуренцията спрямо действително самостоятелно заетите лица, микропредприятията и МСП. Освен това някои схеми, въведени от държави членки с цел развитие на предприемачеството (какъвто е случаят с т.нар „авто-предприемачи“ (auto-entrepreneurs) във Франция) биха могли да предизвикат нарушение на конкуренцията между действително самостоятелно заетите лица и тази нова категория самостоятелно заети. |
| --- | --- |

2.7

Доколкото самостоятелно заетите лица избират по собствена воля да работят за собствена сметка, не съществува проблем. Ако промяната обаче не се дължи на действително свободен избор на статут на самостоятелно заето лице, тогава на практика социалните рискове се прехвърлят от фирмата върху отделните работници. Това води до злоупотреби, вариращи от неплащане на социално-осигурителни вноски, през укриване на данъци и нарушаване на трудовите права, до недеклариран труд (6). Това представлява сериозно нарушение на конкуренцията спрямо действително самостоятелно заетите лица, микропредприятията и МСП. Освен това някои схеми, въведени от държави членки с цел развитие на предприемачеството (какъвто е случаят с т.нар „авто-предприемачи“ (auto-entrepreneurs) във Франция) биха могли да предизвикат нарушение на конкуренцията между действително самостоятелно заетите лица и тази нова категория самостоятелно заети.

| 2.7.1 | ЕИСК предлага да се предложи на държавите членки да идентифицират особено проблематичните сектори и посредством социален диалог да определят минимално почасово заплащане, което може да бъде различно дори вътре в различни региони в една и съща държава членка.
  От съществено значение е зачитането на подобна мярка при възлагането на обществени поръчки на равнище държави членки, за да се даде пример и да се подкрепят усилията за справяне с несправедливи ситуации. |
| --- | --- |

2.7.1

ЕИСК предлага да се предложи на държавите членки да идентифицират особено проблематичните сектори и посредством социален диалог да определят минимално почасово заплащане, което може да бъде различно дори вътре в различни региони в една и съща държава членка.

От съществено значение е зачитането на подобна мярка при възлагането на обществени поръчки на равнище държави членки, за да се даде пример и да се подкрепят усилията за справяне с несправедливи ситуации.

| 2.8 | Делът на самостоятелно заетите лица се е увеличил в цяла Европа през 80-те години на 20 век, след което леко е спаднал през 90-те години. През последните десетилетия положението е различно в отделните държави членки. В някои страни самостоятелната заетост отново се повишава, докато в други съотношението остава стабилно или показва тенденция към намаляване („Перспективи за заетостта в ОИСР през 2005 г.“ и „Справочник на ОИСР за 2006 г.“). От началото на финансовата криза делът на самостоятелно заетите лица не се е увеличил като цяло. Част от самостоятелно заетите лица вече принадлежат към така наречения „гъвкав слой“ от работната сила: трудови правоотношения, които нямат голяма стабилност и могат бързо да бъдат прекратени по време на икономически спад, както и да бъдат възобновени, когато постепенно започнат да се появяват изгледи за растеж. |
| --- | --- |

2.8

Делът на самостоятелно заетите лица се е увеличил в цяла Европа през 80-те години на 20 век, след което леко е спаднал през 90-те години. През последните десетилетия положението е различно в отделните държави членки. В някои страни самостоятелната заетост отново се повишава, докато в други съотношението остава стабилно или показва тенденция към намаляване („Перспективи за заетостта в ОИСР през 2005 г.“ и „Справочник на ОИСР за 2006 г.“). От началото на финансовата криза делът на самостоятелно заетите лица не се е увеличил като цяло. Част от самостоятелно заетите лица вече принадлежат към така наречения „гъвкав слой“ от работната сила: трудови правоотношения, които нямат голяма стабилност и могат бързо да бъдат прекратени по време на икономически спад, както и да бъдат възобновени, когато постепенно започнат да се появяват изгледи за растеж.

| 2.9 | Самостоятелно заетите лица се сблъскват с по-ниски здравни и екологични стандарти, както и с по-ниски стандарти за безопасност на работното място, отколкото наетите лица. Един от начините да се преодолее този недостатък е да се създадат центрове за обслужване на самостоятелно заетите лица, които ще изпълняват тези задачи и операции. |
| --- | --- |

2.9

Самостоятелно заетите лица се сблъскват с по-ниски здравни и екологични стандарти, както и с по-ниски стандарти за безопасност на работното място, отколкото наетите лица. Един от начините да се преодолее този недостатък е да се създадат центрове за обслужване на самостоятелно заетите лица, които ще изпълняват тези задачи и операции.

3.   Определение за „самостоятелно заето лице“

| 3.1 | В законовите и подзаконовите нормативни актове не съществува единно определение за самостоятелно заетите лица (7). Понякога терминът се отнася за лицата на свободна практика, а друг път – за всички самостоятелно заети лица, които работят независимо. Статутът им предполага, че те нямат трудов договор, но предоставят услуги на клиенти или възложители въз основа на търговски договор. |
| --- | --- |

3.1

В законовите и подзаконовите нормативни актове не съществува единно определение за самостоятелно заетите лица (7). Понякога терминът се отнася за лицата на свободна практика, а друг път – за всички самостоятелно заети лица, които работят независимо. Статутът им предполага, че те нямат трудов договор, но предоставят услуги на клиенти или възложители въз основа на търговски договор.

| 3.2 | Категорията на самостоятелно заетите лица често се разделя между две крайности (Европейска фондация, 1996 г.). В едната крайност са високо квалифицираните и опитни специалисти, които съзнават своите позиции на пазара, знаят цената си и желаят да извършват дейност за своя сметка. Тази първа група се състои основно от по-възрастни, добре платени лица, които планират и организират работата си сами. В другата крайност са самостоятелно заети лица, чийто статут няма друга цел, освен да се намали административната и финансовата тежест на възложителя. Хората в такава ситуация са фиктивно самостоятелно заети, имат малко или никаква свобода на избор и са изцяло икономически зависими от своя възложител. Както се посочва в неотдавнашна специализирана публикация, това често се случва в две от петте определени в нея категории самостоятелно заети лица (8). |
| --- | --- |

3.2

Категорията на самостоятелно заетите лица често се разделя между две крайности (Европейска фондация, 1996 г.). В едната крайност са високо квалифицираните и опитни специалисти, които съзнават своите позиции на пазара, знаят цената си и желаят да извършват дейност за своя сметка. Тази първа група се състои основно от по-възрастни, добре платени лица, които планират и организират работата си сами. В другата крайност са самостоятелно заети лица, чийто статут няма друга цел, освен да се намали административната и финансовата тежест на възложителя. Хората в такава ситуация са фиктивно самостоятелно заети, имат малко или никаква свобода на избор и са изцяло икономически зависими от своя възложител. Както се посочва в неотдавнашна специализирана публикация, това често се случва в две от петте определени в нея категории самостоятелно заети лица (8).

| 3.3 | От правна гледна точка самостоятелно заетите лица невинаги са в еднакво добра позиция в сравнение с наетите лица. Проучване в Нидерландия, проведено през 2010 г. от EIM за Министерството на социалните въпроси и заетостта, показва как самостоятелно заетите лица управляват рисковете. Те не могат да се ползват от колективното осигуряване на наетите лица и следователно трябва сами да се осигуряват срещу рискове. В много случаи това не се прави. Те сравнително често имат застраховка „гражданска отговорност“ (72 %), но по-рядко се осигуряват за заболяване (20 %) или нетрудоспособност (36 %). Само всеки втори самостоятелно зает прави пенсионни вноски. Така те рискуват да изпаднат в бедност, когато излязат в пенсия. В селското стопанство и строителството има по-голяма вероятност самостоятелно заетите лица да бъдат застраховани срещу рискове в сравнение със средното ниво, а в строителството и сектора на услугите – да имат пенсионно осигуряване. ЕИСК препоръчва при внасяне на искането за получаване на такъв статут самостоятелно заетите лица да бъдат надлежно информирани какви ще бъдат последиците, ако плащат ниски вноски за социално и здравно осигуряване, и какви са останалите условия и задължения, свързани със стартирането на техния бизнес. |
| --- | --- |

3.3

От правна гледна точка самостоятелно заетите лица невинаги са в еднакво добра позиция в сравнение с наетите лица. Проучване в Нидерландия, проведено през 2010 г. от EIM за Министерството на социалните въпроси и заетостта, показва как самостоятелно заетите лица управляват рисковете. Те не могат да се ползват от колективното осигуряване на наетите лица и следователно трябва сами да се осигуряват срещу рискове. В много случаи това не се прави. Те сравнително често имат застраховка „гражданска отговорност“ (72 %), но по-рядко се осигуряват за заболяване (20 %) или нетрудоспособност (36 %). Само всеки втори самостоятелно зает прави пенсионни вноски. Така те рискуват да изпаднат в бедност, когато излязат в пенсия. В селското стопанство и строителството има по-голяма вероятност самостоятелно заетите лица да бъдат застраховани срещу рискове в сравнение със средното ниво, а в строителството и сектора на услугите – да имат пенсионно осигуряване. ЕИСК препоръчва при внасяне на искането за получаване на такъв статут самостоятелно заетите лица да бъдат надлежно информирани какви ще бъдат последиците, ако плащат ниски вноски за социално и здравно осигуряване, и какви са останалите условия и задължения, свързани със стартирането на техния бизнес.

4.   Противоречия и злоупотреби със статута

| 4.1 | Въпросът дали има или не трудово правоотношение и какви права и форми на защита са свързани с този статут, е обект на подновен интерес в различни европейски страни през последните години. Това се дължи на значителните промени в начина, по който функционират фирмите, които все повече възлагат работа и поръчки на външни изпълнители, а законодателите се вслушаха в призива за по-голяма гъвкавост и намаляване на „административните“ тежести, което води до дерегулиране и политика, която се стреми да сложи край на „традиционните“ форми на сигурност на работното място. |
| --- | --- |

4.1

Въпросът дали има или не трудово правоотношение и какви права и форми на защита са свързани с този статут, е обект на подновен интерес в различни европейски страни през последните години. Това се дължи на значителните промени в начина, по който функционират фирмите, които все повече възлагат работа и поръчки на външни изпълнители, а законодателите се вслушаха в призива за по-голяма гъвкавост и намаляване на „административните“ тежести, което води до дерегулиране и политика, която се стреми да сложи край на „традиционните“ форми на сигурност на работното място.

| 4.2 | От правна гледна точка няколко европейски държави се опитаха да прокарат границата чрез по-нататъшно развитие на определението за „трудово правоотношение“ въз основа на различни критерии. Такова правоотношение се характеризира с изпълнението на платени дейности срещу възнаграждение, като всякаква печалба от тази платена работа принадлежи на възложителя. Сред важните показатели в това отношение е фактът, че работата се извършва под контрола на друго лице и че служителят е длъжен да бъде на разположение. В това число влиза и фактът, че възнаграждението е единствен или основен източник на доход за служителя, както и че той/тя не носи икономически риск. |
| --- | --- |

4.2

От правна гледна точка няколко европейски държави се опитаха да прокарат границата чрез по-нататъшно развитие на определението за „трудово правоотношение“ въз основа на различни критерии. Такова правоотношение се характеризира с изпълнението на платени дейности срещу възнаграждение, като всякаква печалба от тази платена работа принадлежи на възложителя. Сред важните показатели в това отношение е фактът, че работата се извършва под контрола на друго лице и че служителят е длъжен да бъде на разположение. В това число влиза и фактът, че възнаграждението е единствен или основен източник на доход за служителя, както и че той/тя не носи икономически риск.

| 4.3 | ЕИСК се ограничава до това да насочва държавите членки, като предлага модели на най-добри практики. Добър пример в това отношение е моделът на Малта, който се оказа много успешен.
  Когато се определя трудовият статут на лице, което е фиктивно самостоятелно заето и на пръв поглед не се счита за наето лице, следва/може да се предположи, че е налице трудово правоотношение и че лицето, на което се предоставя услугата, е работодателят, ако по отношение на лицето, извършващо работата, са изпълнени поне пет от следните критерии:






  a) | поне 75 % от неговите/нейните доходи зависят от едно-единствено лице, на което се предоставя услугата, за период от една година; |
| --- | --- | --- |

4.3

ЕИСК се ограничава до това да насочва държавите членки, като предлага модели на най-добри практики. Добър пример в това отношение е моделът на Малта, който се оказа много успешен.

Когато се определя трудовият статут на лице, което е фиктивно самостоятелно заето и на пръв поглед не се счита за наето лице, следва/може да се предположи, че е налице трудово правоотношение и че лицето, на което се предоставя услугата, е работодателят, ако по отношение на лицето, извършващо работата, са изпълнени поне пет от следните критерии:

a)

поне 75 % от неговите/нейните доходи зависят от едно-единствено лице, на което се предоставя услугата, за период от една година;

| б) | той/тя разчита на лицето, на което се предоставя услугата, да определи каква работа трябва да се свърши и къде и как да бъде свършена; |
| --- | --- |

б)

той/тя разчита на лицето, на което се предоставя услугата, да определи каква работа трябва да се свърши и къде и как да бъде свършена;

| в) | той/тя извършва работата, използвайки оборудване, инструменти или материали, предоставени от лицето, на което се предоставя услугата; |
| --- | --- |

в)

той/тя извършва работата, използвайки оборудване, инструменти или материали, предоставени от лицето, на което се предоставя услугата;

| г) | той/тя спазва работен график или минимално работно време, определени от лицето, на което се предоставя услугата; |
| --- | --- |

г)

той/тя спазва работен график или минимално работно време, определени от лицето, на което се предоставя услугата;

| д) | той/тя не може да възлага своята работа на други подизпълнители, които да го/я заместят при извършването на работата; |
| --- | --- |

д)

той/тя не може да възлага своята работа на други подизпълнители, които да го/я заместят при извършването на работата;

| е) | той/тя е включен/а в структурата на производствения процес, организацията на работата или йерархията на дружеството или на друга организация; |
| --- | --- |

е)

той/тя е включен/а в структурата на производствения процес, организацията на работата или йерархията на дружеството или на друга организация;

| ж) | дейността на лицето е ключов елемент от организацията и преследва целите на лицето, на което се предоставя услугата, и |
| --- | --- |

ж)

дейността на лицето е ключов елемент от организацията и преследва целите на лицето, на което се предоставя услугата, и

| з) | той/тя изпълнява задачи, сходни с тези на наетите лица, или когато работата е възложена на външен изпълнител, той изпълнява задачи, сходни с тези, които преди това са били изпълнявани от наетите лица. |
| --- | --- |

з)

той/тя изпълнява задачи, сходни с тези на наетите лица, или когато работата е възложена на външен изпълнител, той изпълнява задачи, сходни с тези, които преди това са били изпълнявани от наетите лица.

| 4.4 | Съществуват различни определения не само в различните европейски държави (9), но също така и в законодателството на ЕС. Липсата на яснота създава големи проблеми в ситуации от трансгранично естество. Поради липсата на връзка между националните и европейската правни рамки по отношение на разграничението между поемане извършването на дадена работа и предоставяне на услуги, концепцията за самостоятелна заетост става проблемна тема, особено при извършване на трансгранична дейност. |
| --- | --- |

4.4

Съществуват различни определения не само в различните европейски държави (9), но също така и в законодателството на ЕС. Липсата на яснота създава големи проблеми в ситуации от трансгранично естество. Поради липсата на връзка между националните и европейската правни рамки по отношение на разграничението между поемане извършването на дадена работа и предоставяне на услуги, концепцията за самостоятелна заетост става проблемна тема, особено при извършване на трансгранична дейност.

| 4.5 | В международен план става все по-трудно да се определи дали съществува трудово правоотношение или не. Това се случва в ситуации, при които правата и задълженията на страните по договора не са ясни и недвусмислени или когато поради по-голяма гъвкавост и дерегулиране е трудно да се провери възможността за наличие на трудово правоотношение. Това се случва и когато законодателите създават различни видове междинни форми или просто третират възможността за започване на самостоятелна заетост за един ден като един от новите начини за извършване на стопанска дейност. |
| --- | --- |

4.5

В международен план става все по-трудно да се определи дали съществува трудово правоотношение или не. Това се случва в ситуации, при които правата и задълженията на страните по договора не са ясни и недвусмислени или когато поради по-голяма гъвкавост и дерегулиране е трудно да се провери възможността за наличие на трудово правоотношение. Това се случва и когато законодателите създават различни видове междинни форми или просто третират възможността за започване на самостоятелна заетост за един ден като един от новите начини за извършване на стопанска дейност.

| 4.6 | Международната организация на труда (МОТ) отправи ранно предупреждение относно възможните злоупотреби със самостоятелната заетост, които водят до заобикаляне на правата на служителите и на правната защита, която обикновено се свързва с трудовото правоотношение. МОТ посочи възможността за злоупотреби вследствие на комбинация от фактори: законодателството или е твърде ограничено, или се тълкува по твърде ограничен начин; законодателството е формулирано по такъв начин, че неговият обхват и правните му последици са минимални; макар да съществува трудово правоотношение, не е ясно кой е работодателят; не са обхванати различни форми на фиктивна самостоятелна заетост; контролът върху спазването на разпоредбите като цяло не е успешен. |
| --- | --- |

4.6

Международната организация на труда (МОТ) отправи ранно предупреждение относно възможните злоупотреби със самостоятелната заетост, които водят до заобикаляне на правата на служителите и на правната защита, която обикновено се свързва с трудовото правоотношение. МОТ посочи възможността за злоупотреби вследствие на комбинация от фактори: законодателството или е твърде ограничено, или се тълкува по твърде ограничен начин; законодателството е формулирано по такъв начин, че неговият обхват и правните му последици са минимални; макар да съществува трудово правоотношение, не е ясно кой е работодателят; не са обхванати различни форми на фиктивна самостоятелна заетост; контролът върху спазването на разпоредбите като цяло не е успешен.

| 4.7 | Дефиницията на МОТ в „Международната класификация на статута на заетост“ определя самостоятелната заетост като работа, при която възнаграждението пряко зависи от печалбата, реализирана от произведените стоки и предоставените услуги. Исторически погледнато така се разграничават три основни групи самостоятелно заети лица: микропредприятия, малки селскостопански предприятия и лица със свободни професии. На Общото събрание на МОТ през юни 2006 г. беше приета препоръка относно трудовото правоотношение (Препоръка No 198) (10). Основната цел на тази препоръка е да се подобри националната политика за защита на правата на служителите, които са в трудово правоотношение (член 1.4). |
| --- | --- |

4.7

Дефиницията на МОТ в „Международната класификация на статута на заетост“ определя самостоятелната заетост като работа, при която възнаграждението пряко зависи от печалбата, реализирана от произведените стоки и предоставените услуги. Исторически погледнато така се разграничават три основни групи самостоятелно заети лица: микропредприятия, малки селскостопански предприятия и лица със свободни професии. На Общото събрание на МОТ през юни 2006 г. беше приета препоръка относно трудовото правоотношение (Препоръка No 198) (10). Основната цел на тази препоръка е да се подобри националната политика за защита на правата на служителите, които са в трудово правоотношение (член 1.4).

| 4.8 | Същевременно, между 2005 г. и 2007 г. МОТ работи за доразвиване на използваните понятия. Освен вече споменатата препоръка са изготвени няколко документа, които, наред с другото, правят преглед на съществуващите национални правила. От този преглед става ясно, че има нарастваща необходимост от изготвяне на ясни дефиниции, които да дават възможност за разграничаване между законните форми на самостоятелна заетост и измамните практики, чиято единствена цел е избягване или заобикаляне на трудовото законодателство и на други правни разпоредби. |
| --- | --- |

4.8

Същевременно, между 2005 г. и 2007 г. МОТ работи за доразвиване на използваните понятия. Освен вече споменатата препоръка са изготвени няколко документа, които, наред с другото, правят преглед на съществуващите национални правила. От този преглед става ясно, че има нарастваща необходимост от изготвяне на ясни дефиниции, които да дават възможност за разграничаване между законните форми на самостоятелна заетост и измамните практики, чиято единствена цел е избягване или заобикаляне на трудовото законодателство и на други правни разпоредби.

| 4.9 | ЕИСК препоръчва решаването на специфичните проблеми на самостоятелно заетите лица да бъде разгледано в рамките на социалния диалог както на европейско, така и на национално равнище, а организациите, които представляват техните интереси, да имат възможност да участват в социалния диалог. |
| --- | --- |

4.9

ЕИСК препоръчва решаването на специфичните проблеми на самостоятелно заетите лица да бъде разгледано в рамките на социалния диалог както на европейско, така и на национално равнище, а организациите, които представляват техните интереси, да имат възможност да участват в социалния диалог.

Брюксел, 21 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  ОВ C 18, 19.1.2011 г., стр. 44.

1

(2)  Пак там.

2

(3)  Данни в една скорошна публикация сочат, че статутът на самостоятелно заето лице се използва също и за заобикаляне на ограниченията на пазара на труда, свързани с процеса на разширяване. Според Béla Galgóczi „една от най-противоречивите теми в дебата за мобилността на работната ръка в ЕС, не на последно място в контекста на преходните мерки, наложени от някои държави членки, е възможната замяна на наети със самостоятелно заети лица, при което свободата на предоставяне на услуги се използва, за да се заобикалят ограниченията, наложени като преходни мерки върху трудовата заетост по договор“ (стр. 23). Като цяло няма прекомерно прибягване до (фиктивна) самостоятелна заетост, но в държави с ограничения, наложени посредством преходни мерки, „тя очевидно се използва като коригираща стратегия“ (стр. 25). Делът на самостоятелно заетите работници от държавите от ЕС-2 се е увеличил от 2008 г. насам и рязко се е изменил през 2011 г. в Германия, Белгия и Австрия спрямо местните и самостоятелно заетите работници от ЕС-8. Поради ограниченията, които Обединеното кралство все още прилага спрямо румънските работници, висок процент (почти 45 %) навлизат чрез използването на статута на самостоятелно заети лица. При работниците от държавите от ЕС-8, които вече не се нуждаят от разрешение, понастоящем процентът на самостоятелно заетите лица е намалял до средното равнище в Обединеното кралство. Доказателства за това заобикаляне могат да бъдат дадени чрез случая на Италия, където няма ограничения в сектора за полагане на грижи и в строителството: сред работниците имигранти от ЕС-2, основно от Румъния, които работят предимно в тези сектори, са регистрирани средно по-ниски стойности на самостоятелна заетост, отколкото при местните граждани или другите имигранти от или извън ЕС („Трудовата миграция в ЕС в трудни времена — несъответствие на уменията, връщане и политически отговори“ от Béla Galgóczi, Janine Leschke, Andrew Watt (Eds.), Ashgate, 2012 г.).

3

(4)  В доклада на Supiot от 1999 г. се посочва появата на „новите“ самостоятелно заети лица в различни държави членки на ЕС и това е определено като проблематично по две причини: първо, самостоятелната заетост може да функционира като средство за избягване на задълженията на работодателя; и второ, избирайки предприемачеството, по-младите, добре образовани работници не участват солидарно в схемите за социално осигуряване на служителите. В същото време има и положителна страна на явлението „нови“ самостоятелно заети лица. Самостоятелната заетост може да предлага по-широко поле за изява на действително автономни и най-често висококвалифицирани работници, и следователно може да допринесе за повишаване на качеството на труда и иновациите в организацията на работата. Определения като „фиктивен“ и „зависим“ се използват, за да се подчертае тъмната страна на този тип самостоятелната заетост. „Фиктивен“ – за да покаже, че терминът „самостоятелно заето лице“, използван тук, едва ли може да бъде квалифициран като такъв; „зависим“ – че тези т.нар. самостоятелно заети лица нито са икономически независими, нито имат контрол върху реда и условията на своята заетост (M. Westerveld, http://www.uva-aias.net/news_agenda/agenda/522).

4

(5)  Във Франция този архаичен модел се нарича „marchandage de main-d'œuvre“ (спазаряване на работна ръка). Първите нормативни актове за забрана на този тип назначаване на изпълнители за извършване на определена работа са приети във Франция още в средата на 19 век.

5

marchandage de main-d'œuvre

(6)  Европейската комисия (ЕК) описва някои видове злоупотреби: „Във Франция някои работодатели злоупотребяват с новия статут на т.нар. „авто-предприемач“ (auto-entrepreneur), за да плащат по-малко данъци за служителите, които са принудени да приемат новия статут. В различни държави членки, сред които са Нидерландия и Белгия, съществува т.нар. „фиктивна самостоятелна заетост“, която се отнася за привидно самостоятелно заетите работници, чийто статут (самостоятелно заети или наети лица) не е ясен. На теория те са самостоятелно заети лица (работодателят плаща само една обща сума, от която работникът трябва да си плати осигуровките и другите разходи), но на практика няма разлика между тях и всяко друго наето лице, което извършва същата работа“ (ЕК, Преглед на Европейската обсерватория по заетостта, „Самостоятелната заетост в Европа през 2010 г.“, стр. 29).

6

auto-entrepreneur

(7)  ЕС отбелязва (пак там, стр. 6), че в различните страни съществуват различни тълкувания и определения на термина „самостоятелна заетост“ с редица разнообразни подкатегории: например, според правния статут на предприятието, в зависимост от това дали фирмата има служители или не (работодатели спрямо работници за собствена сметка) и/или от сектора, в който се развива дейността (например селско стопанство). Някои държави правят разлика също между статут на самостоятелно зает и статут на „зависим самостоятелно зает“ (например Испания, Италия), когато самостоятелно заетото лице работи само за един възложител. Други държави разграничават самостоятелната заетост, която се осъществява в допълнение към платената заетост (например Белгия).

7

(8)  "Self employed workers: industrial relations and working conditions" („Самостоятелно заетите лица: трудови отношения и условия на труд“), EIRO, 2009 г.

8

Self employed workers: industrial relations and working conditions

(9)  От правна гледна точка в държавите членки на ЕС са формулирани няколко критерия във връзка с определението на трудово правоотношение: подчинение на предприятие ползвател; подаване на заповеди и инструкции при изпълнение на работата; интегриране в (колективна) схема на планиране, изпълнение и контрол, изготвена от други лица; икономически и социално работникът е зависим от извършваната работа за и от предприятие, което принадлежи на някой друг; финансова зависимост от (един-единствен) работодател (http://www.clr-news.org/CLR-News/CLR%20News%202-2007 %20ISSN.pdf, стр. 35).

9

(10)  Препоръката беше приета със 71 % от подадените гласове. Трябва да се отбележи, че делегацията на работодателите сътрудничи при подготовката на препоръката, като накрая реши да се въздържи от гласуване.

10

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на Европейския икономически и социален комитет

Следните изменения, които получиха поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени по време на обсъжданията (член 54, параграф 3 от Правилника за дейността):

Параграф 1.3

се изменя, както следва:

„Препоръката на МОТ от 2006 г. възприема широк подход към понятието „трудово правоотношение“, за да даде възможност за действия срещу фиктивната самостоятелна заетост. За да се определи дали е налице трудово правоотношение или не, основният акцент следва да се постави върху фактите, свързани с дейностите и възнаграждението на служителя, независимо от това как се характеризира отношението, например в договорните условия. Скрито трудово правоотношение съществува, когато работодателят третира работника така, че да прикрие неговия действителен правен статут като служител и когато договорните условия могат да доведат до отнемане на защитата, на която служителите имат право. Следва обаче да се отбележи, че препоръките на МОТ са отправени към националните правителства, а не към ЕС.“

и Параграф 4.6

Параграф 4.6

се изменя, както следва:

„Международната организация на труда (МОТ) отправи ранно предупреждение до националните правителства относно възможните злоупотреби със самостоятелната заетост, които водят до заобикаляне на правата на служителите и на правната защита, която обикновено се свързва с трудовото правоотношение. МОТ посочи възможността за злоупотреби вследствие на комбинация от фактори: законодателството или е твърде ограничено, или се тълкува по твърде ограничен начин; законодателството е формулирано по такъв начин, че неговият обхват и правни последици са минимални; макар да съществува трудово правоотношение, не е ясно кой е работодателят; не са обхванати различни форми на фиктивна самостоятелна заетост; и контролът върху спазването на разпоредбите като цяло не е успешен.“

Изложение на мотивите

Изложение на мотивите

Част от аргументите на докладчика за действията на равнище ЕС се основават на „Препоръката във връзка с трудовите правоотношения“ на МОТ от 2006 г. МОТ обаче изрично ограничава обхвата на препоръката си до националните политики и националните закони. Освен това следва да се отбележи, че тази препоръка далеч не беше приета с консенсус (което е доста честа практика в МОТ) – напротив, само 71 % от подадените гласове бяха в подкрепа на предложението, като цялата група на работодателите гласува „против“.

В съответствие с член 51, параграф 4 от Правилника за дейността горните две изменения бяха разгледани заедно.

Резултат от гласуването:

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“ | : | 73 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 122 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 12 |

Гласове „за“

:

73

Гласове „против“

:

122

Гласове „въздържал се“

:

12

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/20

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Вътрешен пазар и регионални помощи“ (становище по собствена инициатива)

2013/C 161/04

Докладчик: г-н IOZIA

На 12 юли 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Вътрешен пазар и държавни регионални помощи“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 7 март 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 21 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 156 гласа „за“, 6 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Преди промяната на схемата за държавните помощи ЕИСК счете за полезно да изготви становище по собствена инициатива, в което да разгледа темата за държавните регионални помощи от гледна точка на гражданското общество и тяхното интегриране в основните принципи на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

1.1

Преди промяната на схемата за държавните помощи ЕИСК счете за полезно да изготви становище по собствена инициатива, в което да разгледа темата за държавните регионални помощи от гледна точка на гражданското общество и тяхното интегриране в основните принципи на вътрешния пазар.

| 1.2 | Този въпрос, който е изключително важен, придобива съществено значение в положение на криза и рецесия на икономиката, което изисква гъвкави инструменти за подкрепа и намеса при спазване на правилата на конкуренцията. През последните години Комисията прие временни рамки за действие, за да се окаже подходяща подкрепа на банковата система и на предприятията. |
| --- | --- |

1.2

Този въпрос, който е изключително важен, придобива съществено значение в положение на криза и рецесия на икономиката, което изисква гъвкави инструменти за подкрепа и намеса при спазване на правилата на конкуренцията. През последните години Комисията прие временни рамки за действие, за да се окаже подходяща подкрепа на банковата система и на предприятията.

| 1.3 | Държавните регионални помощи, доколкото са насочени към решаване на затрудненията на необлагодетелстваните райони, и следователно към насърчаване на икономическото, социалното и териториалното сближаване на държавите членки и на Европейския съюз като цяло, са ценен инструмент за подпомагане на излизането от кризата и за възстановяването на икономиките на европейските региони. По-конкретно, МСП се нуждаят в по-голяма степен тези инструменти да са ефикасни и ефективни и да се насърчава достъпът до тази конкретна схема за помощи посредством опростяване на условията за достъп, по-голяма гъвкавост на инструмента и адекватна информация за възможностите, които им се предлагат. |
| --- | --- |

1.3

Държавните регионални помощи, доколкото са насочени към решаване на затрудненията на необлагодетелстваните райони, и следователно към насърчаване на икономическото, социалното и териториалното сближаване на държавите членки и на Европейския съюз като цяло, са ценен инструмент за подпомагане на излизането от кризата и за възстановяването на икономиките на европейските региони. По-конкретно, МСП се нуждаят в по-голяма степен тези инструменти да са ефикасни и ефективни и да се насърчава достъпът до тази конкретна схема за помощи посредством опростяване на условията за достъп, по-голяма гъвкавост на инструмента и адекватна информация за възможностите, които им се предлагат.

| 1.4 | Ето защо ЕИСК приема със силно задоволство факта, че в процеса на модернизиране на държавните помощи (1), започнат от комисар Almunia, Европейската комисия е предприела подход за актуализиране и модернизиране и на всички мерки, предназначени за насочване на публичните действия в подкрепа на предприятията, установени в необлагодетелствани райони, и счита, че е необходимо това преразглеждане да се извърши под знака на съгласуваност между регионалната политика и политиката на конкуренция и при спазване на принципа на субсидиарност. |
| --- | --- |

1.4

Ето защо ЕИСК приема със силно задоволство факта, че в процеса на модернизиране на държавните помощи (1), започнат от комисар Almunia, Европейската комисия е предприела подход за актуализиране и модернизиране и на всички мерки, предназначени за насочване на публичните действия в подкрепа на предприятията, установени в необлагодетелствани райони, и счита, че е необходимо това преразглеждане да се извърши под знака на съгласуваност между регионалната политика и политиката на конкуренция и при спазване на принципа на субсидиарност.

| 1.5 | Ето защо ЕИСК препоръчва на Европейската комисия да гарантира повече съгласуваност между политиките на Съюза и политиката на конкуренция, с цел последната да не бъде пречка за постигане на целите от общ европейски интерес, като например хармоничното и интегрирано развитие, а възможност за възстановяване на регионалните икономики в рамките на вътрешния пазар след кризата. |
| --- | --- |

1.5

Ето защо ЕИСК препоръчва на Европейската комисия да гарантира повече съгласуваност между политиките на Съюза и политиката на конкуренция, с цел последната да не бъде пречка за постигане на целите от общ европейски интерес, като например хармоничното и интегрирано развитие, а възможност за възстановяване на регионалните икономики в рамките на вътрешния пазар след кризата.

| 1.6 | На 14 януари 2013 г. Европейската комисия започна обществена консултация относно документа, съдържащ предложението за нови насоки за държавните регионални помощи за периода 2014-2020 г. (2): документът отразява до голяма степен подхода, изложен в неофициалния документ, изпратен на държавите членки през декември 2011 г., и беше предмет на първа многостранна среща, по време на която Европейската комисия даде сигнали за възможно отваряне относно някои искания, изразени от държавите членки, в които максимален процент от населението ползва помощ на европейско равнище. В този контекст становището на ЕИСК придобива стратегическо значение за изпращане на посланието си на Комисията. |
| --- | --- |

1.6

На 14 януари 2013 г. Европейската комисия започна обществена консултация относно документа, съдържащ предложението за нови насоки за държавните регионални помощи за периода 2014-2020 г. (2): документът отразява до голяма степен подхода, изложен в неофициалния документ, изпратен на държавите членки през декември 2011 г., и беше предмет на първа многостранна среща, по време на която Европейската комисия даде сигнали за възможно отваряне относно някои искания, изразени от държавите членки, в които максимален процент от населението ползва помощ на европейско равнище. В този контекст становището на ЕИСК придобива стратегическо значение за изпращане на посланието си на Комисията.

| 1.7 | За тази цел ЕИСК призовава новите насоки в областта на държавните регионални помощи да предоставят на държавите членки гъвкав инструмент за хоризонтална намеса за преследването на целите на стратегията „Европа 2020“ чрез оползотворяване на високите постижения на регионално равнище, независимо от сектора или размера на предприятията, включени в инвестиционните проекти за развитието на необлагодетелстваните райони. |
| --- | --- |

1.7

За тази цел ЕИСК призовава новите насоки в областта на държавните регионални помощи да предоставят на държавите членки гъвкав инструмент за хоризонтална намеса за преследването на целите на стратегията „Европа 2020“ чрез оползотворяване на високите постижения на регионално равнище, независимо от сектора или размера на предприятията, включени в инвестиционните проекти за развитието на необлагодетелстваните райони.

| 1.8 | Настоящата схема, която на практика не е променяна повече 40 години, е неподходяща и недостатъчно гъвкава и се основава на географско райониране на територията на ЕС; ако настоящият метод продължи да се използва в променения икономически и социален контекст на Съюза, това може да доведе до регрес в развитието на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

1.8

Настоящата схема, която на практика не е променяна повече 40 години, е неподходяща и недостатъчно гъвкава и се основава на географско райониране на територията на ЕС; ако настоящият метод продължи да се използва в променения икономически и социален контекст на Съюза, това може да доведе до регрес в развитието на вътрешния пазар.

| 1.9 | ЕИСК препоръчва на Комисията да приеме референтни параметри, които са по-гъвкави и подходящи за силно променящия се икономическия контекст. Тези параметри би трябвало да бъдат основани на избора на единиците за действие въз основа на приоритетите, потребностите, териториалната конфигурация на проблемите с икономическата неефективност и на клопките на социалното изключване, на институционалния контекст, но независимо от административните граници. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК препоръчва на Комисията да приеме референтни параметри, които са по-гъвкави и подходящи за силно променящия се икономическия контекст. Тези параметри би трябвало да бъдат основани на избора на единиците за действие въз основа на приоритетите, потребностите, териториалната конфигурация на проблемите с икономическата неефективност и на клопките на социалното изключване, на институционалния контекст, но независимо от административните граници.

| 1.10 | ЕИСК обаче подчертава, че в рамките на широкомащабния процес на модернизиране е необходимо да се актуализира инструментът за държавните регионални помощи в съответствие с динамиката и развитието на икономиката след кризата, които налагат по-голяма гъвкавост в определянето на неблагоприятните условия на регионално равнище и правят неподходящо едно географско райониране, което определя по недостатъчно гъвкав начин неблагоприятните райони за целия срок на планирането (7 години). |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК обаче подчертава, че в рамките на широкомащабния процес на модернизиране е необходимо да се актуализира инструментът за държавните регионални помощи в съответствие с динамиката и развитието на икономиката след кризата, които налагат по-голяма гъвкавост в определянето на неблагоприятните условия на регионално равнище и правят неподходящо едно географско райониране, което определя по недостатъчно гъвкав начин неблагоприятните райони за целия срок на планирането (7 години).

| 1.11 | За тази цел ЕИСК призовава определянето на неблагоприятните райони, съгласно дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, точка в), да не се прави като просто се изключи населението, ползващо помощ, въз основа на дерогацията в член 107, параграф 3, точка а) от общия брой граждани ползващи помощ, изразен в проценти на европейското население, а държавите членки да могат да разполагат с широк набор от параметри, за да определят неблагоприятните условия на регионално равнище. |
| --- | --- |

1.11

За тази цел ЕИСК призовава определянето на неблагоприятните райони, съгласно дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, точка в), да не се прави като просто се изключи населението, ползващо помощ, въз основа на дерогацията в член 107, параграф 3, точка а) от общия брой граждани ползващи помощ, изразен в проценти на европейското население, а държавите членки да могат да разполагат с широк набор от параметри, за да определят неблагоприятните условия на регионално равнище.

| 1.12 | ЕИСК счита, че е неправилно големите предприятия да се изключват от подкрепата за инвестиционните проекти за развитие и регионално сближаване, тъй като има голям риск от намаляване на потенциала за развитие, който само синергията и хоризонталната интеграция на цялата предприемаческа система притежават, независимо от размерите на предприятието. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК счита, че е неправилно големите предприятия да се изключват от подкрепата за инвестиционните проекти за развитие и регионално сближаване, тъй като има голям риск от намаляване на потенциала за развитие, който само синергията и хоризонталната интеграция на цялата предприемаческа система притежават, независимо от размерите на предприятието.

| 1.13 | ЕИСК призовава Комисията да въведе механизъм, чрез който да се отчитат предварително отрицателните външни последици, до които държавните регионални помощи могат да доведат, като значителна загуба на работни места в съществуващи обекти на територията на ЕС, не само в областта на сравнителната оценка, която Комисията извършва във фазата на нотификацията и която понастоящем се отнася само за големите инвестиционни проекти (3), но и в рамките на Общия регламент за групово освобождаване. |
| --- | --- |

1.13

ЕИСК призовава Комисията да въведе механизъм, чрез който да се отчитат предварително отрицателните външни последици, до които държавните регионални помощи могат да доведат, като значителна загуба на работни места в съществуващи обекти на територията на ЕС, не само в областта на сравнителната оценка, която Комисията извършва във фазата на нотификацията и която понастоящем се отнася само за големите инвестиционни проекти (3), но и в рамките на Общия регламент за групово освобождаване.

| 1.14 | ЕИСК подчертава необходимостта инструментът на държавните регионални помощи да съдържа нужните мерки, за да се избегнат ефектите на изместване и делокализация, които се дължат на големите разлики в интензитета на помощта между пограничните и географски близките региони, които фрагментират вътрешния пазар чрез т.нар. „надпревара за субсидии“. |
| --- | --- |

1.14

ЕИСК подчертава необходимостта инструментът на държавните регионални помощи да съдържа нужните мерки, за да се избегнат ефектите на изместване и делокализация, които се дължат на големите разлики в интензитета на помощта между пограничните и географски близките региони, които фрагментират вътрешния пазар чрез т.нар. „надпревара за субсидии“.

| 1.15 | ЕИСК предлага Комисията:






  — | да преосмисли намерението си да намали интензитета на помощта за големите предприятия от 40 % на 35 и 25 %. Предложеното намаление на практика ще доведе до загуба на привлекателност за чуждите инвестиции; |
| --- | --- | --- |

1.15

ЕИСК предлага Комисията:

—

да преосмисли намерението си да намали интензитета на помощта за големите предприятия от 40 % на 35 и 25 %. Предложеното намаление на практика ще доведе до загуба на привлекателност за чуждите инвестиции;

| — | да не ограничава интензитета на помощите до размера на допълнителните разходи и да не затяга процедурата за доказване на стимулиращ ефект за големите предприятия; |
| --- | --- |

—

да не ограничава интензитета на помощите до размера на допълнителните разходи и да не затяга процедурата за доказване на стимулиращ ефект за големите предприятия;

| — | да избягва ограничаването на възможностите на районите, посочени в буква а), да привличат чужди инвестиции и да създават нови работни места и ползи, и да не поставя тези райони в неизгодно от гледна точка на конкуренцията положение спрямо други региони извън Европа, чиито инвестиционни схеми са в много случаи доста по-щедри. |
| --- | --- |

—

да избягва ограничаването на възможностите на районите, посочени в буква а), да привличат чужди инвестиции и да създават нови работни места и ползи, и да не поставя тези райони в неизгодно от гледна точка на конкуренцията положение спрямо други региони извън Европа, чиито инвестиционни схеми са в много случаи доста по-щедри.

| 1.16 | Едновременно с това Комисията би трябвало да въведе предпазна клауза, която да задължи по-специално големите предприятия, които получават регионални помощи при създаване на нов обект или за придобиване на активи, пряко свързани със съществуващ обект, да гарантират за период от пет години след отпускането на помощта:






  — | запазването на равнищата на заетост в обектите в държави членки, различни от онази, в която предприятието кандидатства за регионална помощ, съгласно член 107, параграф 3, точка а); или |
| --- | --- | --- |

1.16

Едновременно с това Комисията би трябвало да въведе предпазна клауза, която да задължи по-специално големите предприятия, които получават регионални помощи при създаване на нов обект или за придобиване на активи, пряко свързани със съществуващ обект, да гарантират за период от пет години след отпускането на помощта:

—

запазването на равнищата на заетост в обектите в държави членки, различни от онази, в която предприятието кандидатства за регионална помощ, съгласно член 107, параграф 3, точка а); или

| — | че намаляването на равнищата на заетост в обектите в държави членки, различни от онази, в която предприятието кандидатства за регионална помощ съгласно член 107, параграф 3 а) ще се извършва след сключване на и в съответствие със споразумение със социалните партньори на регионално или национално равнище в съответните държави членки. |
| --- | --- |

—

че намаляването на равнищата на заетост в обектите в държави членки, различни от онази, в която предприятието кандидатства за регионална помощ съгласно член 107, параграф 3 а) ще се извършва след сключване на и в съответствие със споразумение със социалните партньори на регионално или национално равнище в съответните държави членки.

| 1.17 | ЕИСК призовава Комисията да извърши по-постепенно, прогресивно и балансирано намаляване на интензитета на помощите, отколкото е предвидено в предложението. Намаляването би трябвало да бъде в съответствие с намаляването на помощите, които трябва да се определят за средствата, получавани от регионите в рамките на политиката на сближаване. |
| --- | --- |

1.17

ЕИСК призовава Комисията да извърши по-постепенно, прогресивно и балансирано намаляване на интензитета на помощите, отколкото е предвидено в предложението. Намаляването би трябвало да бъде в съответствие с намаляването на помощите, които трябва да се определят за средствата, получавани от регионите в рамките на политиката на сближаване.

| 1.18 | ЕИСК предлага към БВП на глава от населението, единственият параметър, който понастоящем не отразява реалното състояние на една регионална икономика, да бъдат добавени и показатели като: равнището на безработица, съотношението между загубата на работни места и общия брой на заетите лица и други, които по-добре да отразят реалната ситуация. |
| --- | --- |

1.18

ЕИСК предлага към БВП на глава от населението, единственият параметър, който понастоящем не отразява реалното състояние на една регионална икономика, да бъдат добавени и показатели като: равнището на безработица, съотношението между загубата на работни места и общия брой на заетите лица и други, които по-добре да отразят реалната ситуация.

2.   Промененият икономически контекст след кризата

| 2.1 | В рамките на политиката в областта на конкуренцията контролът на държавните помощи е необходим инструмент, за да се гарантира, че единният пазар се регулира от принципите на свободната търговия и от ефективна конкуренция и отговаря на необходимостта да се осигурят еднакви условия за всички предприятия, работещи в единния европейски пазар. Ето защо член 107 от ДФЕС забранява на държавите членки да отпускат помощ на предприятията, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез необосновано поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия, доколкото засяга търговията между държавите членки, пречейки на пазарните сили да дадат предимство на по-конкурентоспособните предприятия и намалявайки конкурентоспособността на ЕС като цяло. |
| --- | --- |

2.1

В рамките на политиката в областта на конкуренцията контролът на държавните помощи е необходим инструмент, за да се гарантира, че единният пазар се регулира от принципите на свободната търговия и от ефективна конкуренция и отговаря на необходимостта да се осигурят еднакви условия за всички предприятия, работещи в единния европейски пазар. Ето защо член 107 от ДФЕС забранява на държавите членки да отпускат помощ на предприятията, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез необосновано поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия, доколкото засяга търговията между държавите членки, пречейки на пазарните сили да дадат предимство на по-конкурентоспособните предприятия и намалявайки конкурентоспособността на ЕС като цяло.

| 2.2 | Въпреки това в Договора се признава възможността за дерогация от тази забрана, когато помощта преследва цел от общ европейски интерес, която не може да се постигне само от пазарните сили. В член 107, параграфи 2 и 3, са определени основните недостатъци на пазара и се изброяват дерогациите, въз основа на които някои помощи са „съвместими“ или „могат да се приемат за съвместими“ в зависимост от критерии, определени само от Европейската комисия. |
| --- | --- |

2.2

Въпреки това в Договора се признава възможността за дерогация от тази забрана, когато помощта преследва цел от общ европейски интерес, която не може да се постигне само от пазарните сили. В член 107, параграфи 2 и 3, са определени основните недостатъци на пазара и се изброяват дерогациите, въз основа на които някои помощи са „съвместими“ или „могат да се приемат за съвместими“ в зависимост от критерии, определени само от Европейската комисия.

| 2.3 | Съгласно член 107, параграф 3, букви а) и в) Комисията може да приеме за съвместими с общия пазар държавни помощи, предоставяни с цел насърчаване на икономическото развитие на някои райони в неравностойно положение на Европейския съюз, наричани „регионални помощи“. Това са помощи, които могат да бъдат предназначени основно за големите предприятия в подкрепа на инвестициите и създаването на работни места или при определени конкретни условия - помощи за функционирането, и в двата случая предназначени за определени региони, с цел премахване на регионалните различия, по-специално като се насърчават дружествата да създават нови предприятия. |
| --- | --- |

2.3

Съгласно член 107, параграф 3, букви а) и в) Комисията може да приеме за съвместими с общия пазар държавни помощи, предоставяни с цел насърчаване на икономическото развитие на някои райони в неравностойно положение на Европейския съюз, наричани „регионални помощи“. Това са помощи, които могат да бъдат предназначени основно за големите предприятия в подкрепа на инвестициите и създаването на работни места или при определени конкретни условия - помощи за функционирането, и в двата случая предназначени за определени региони, с цел премахване на регионалните различия, по-специално като се насърчават дружествата да създават нови предприятия.

| 2.4 | Тъй като са насочени към преодоляване на трудностите в регионите в неравностойно положение, държавните регионални помощи насърчават икономическото, социалното и териториалното сближаване на държавите членки и на Европейския съюз като цяло: с тях се преследват цели, съответстващи на целите на структурните фондове, които са един от инструментите за прилагане на политиката на регионално развитие, както и бюджетите на държавите. |
| --- | --- |

2.4

Тъй като са насочени към преодоляване на трудностите в регионите в неравностойно положение, държавните регионални помощи насърчават икономическото, социалното и териториалното сближаване на държавите членки и на Европейския съюз като цяло: с тях се преследват цели, съответстващи на целите на структурните фондове, които са един от инструментите за прилагане на политиката на регионално развитие, както и бюджетите на държавите.

| 2.5 | Комитетът подчертава абсолютната необходимост от запазване и, в някои случаи, от укрепване на системата за контрол на държавните помощи, които могат да нанесат сериозна вреда на правилното функциониране на вътрешния пазар; в същото време счита за необходимо да се гарантира, че правилата за държавните помощи предотвратяват неговото разпокъсване и повишения риск от нарушения на конкуренцията и търговията вследствие на разликите в капацитета на държавите членки да отпускат помощи в подкрепа на инвестициите. |
| --- | --- |

2.5

Комитетът подчертава абсолютната необходимост от запазване и, в някои случаи, от укрепване на системата за контрол на държавните помощи, които могат да нанесат сериозна вреда на правилното функциониране на вътрешния пазар; в същото време счита за необходимо да се гарантира, че правилата за държавните помощи предотвратяват неговото разпокъсване и повишения риск от нарушения на конкуренцията и търговията вследствие на разликите в капацитета на държавите членки да отпускат помощи в подкрепа на инвестициите.

| 2.6 | Същевременно е необходимо да се осигури ефективност и гъвкавост на наличните инструменти за извънредна намеса за справяне с кризисни области или ситуации. |
| --- | --- |

2.6

Същевременно е необходимо да се осигури ефективност и гъвкавост на наличните инструменти за извънредна намеса за справяне с кризисни области или ситуации.

| 2.7 | В настоящата система от насоки за държавните регионални помощи се наблюдават очевидни недостатъци, дължащи се на липсата на гъвкавост в нейната структура, която се основава на географско райониране на територията на Общността; освен това тя не отговаря напълно на целите, посочени в член 107, параграф 3, буква в) от Договора, което би могло да доведе до нарушения на конкуренцията. Ако сегашният метод бъде прилаган в настоящия променен икономически и социален контекст в Съюза, има опасност това да доведе до изоставане в развитието на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

2.7

В настоящата система от насоки за държавните регионални помощи се наблюдават очевидни недостатъци, дължащи се на липсата на гъвкавост в нейната структура, която се основава на географско райониране на територията на Общността; освен това тя не отговаря напълно на целите, посочени в член 107, параграф 3, буква в) от Договора, което би могло да доведе до нарушения на конкуренцията. Ако сегашният метод бъде прилаган в настоящия променен икономически и социален контекст в Съюза, има опасност това да доведе до изоставане в развитието на вътрешния пазар.

| 2.8 | Модернизирането на държавните помощи трябва да се приложи и към този важен инструмент, който допълва спектъра на възможните мерки за подпомагане на необлагодетелстваните райони. Изглежда най-малкото странно, че Комисията възнамерява не само да затвърди сегашния модел, въведен през далечната 1971 г. и претърпял няколко последователни изменения, но и да направи още по-рестриктивно неговото прилагане. Неколкократно споменатите от Комисията цели за растеж и развитие на заетостта влизат в противоречие с несъгласуваните политики, които обективно ограничават потенциала, който би могла да създаде една целенасочена реформа на насоките. |
| --- | --- |

2.8

Модернизирането на държавните помощи трябва да се приложи и към този важен инструмент, който допълва спектъра на възможните мерки за подпомагане на необлагодетелстваните райони. Изглежда най-малкото странно, че Комисията възнамерява не само да затвърди сегашния модел, въведен през далечната 1971 г. и претърпял няколко последователни изменения, но и да направи още по-рестриктивно неговото прилагане. Неколкократно споменатите от Комисията цели за растеж и развитие на заетостта влизат в противоречие с несъгласуваните политики, които обективно ограничават потенциала, който би могла да създаде една целенасочена реформа на насоките.

| 2.9 | В стратегията „Европа 2020“ самата Европейска комисия признава, че икономическите условия се променят по-бързо от политическите, вследствие на което Европа, за да възстанови устойчивостта на растежа и на публичните финанси след кризата, се нуждае от нов подход, който трябва да се основава на тематична и приоритетна концентрация на ресурсите. Както неотдавна беше изтъкнато от ГД „Конкуренция“ в нейния дискусионен документ относно модернизирането (4) от 23 февруари 2012 г., това следва да се постигне „посредством взаимосвързани реформи в различни сектори, в дух на сътрудничество с държавите членки и заинтересованите страни, с цел постигане на широко и балансирано споразумение относно посоката, която да се следва“. |
| --- | --- |

2.9

В стратегията „Европа 2020“ самата Европейска комисия признава, че икономическите условия се променят по-бързо от политическите, вследствие на което Европа, за да възстанови устойчивостта на растежа и на публичните финанси след кризата, се нуждае от нов подход, който трябва да се основава на тематична и приоритетна концентрация на ресурсите. Както неотдавна беше изтъкнато от ГД „Конкуренция“ в нейния дискусионен документ относно модернизирането (4) от 23 февруари 2012 г., това следва да се постигне „посредством взаимосвързани реформи в различни сектори, в дух на сътрудничество с държавите членки и заинтересованите страни, с цел постигане на широко и балансирано споразумение относно посоката, която да се следва“.

| 2.10 | ЕИСК приветства този подход, който счита за по-гъвкав, по-динамичен и съответно по-подходящ за справяне с бързо и постоянно развиваща се криза, през каквато Съюзът преминава в момента, и отправя искане той да бъде възприет, най-вече по отношение на дерогациите, които Договорът предвижда за държавните регионални помощи. |
| --- | --- |

2.10

ЕИСК приветства този подход, който счита за по-гъвкав, по-динамичен и съответно по-подходящ за справяне с бързо и постоянно развиваща се криза, през каквато Съюзът преминава в момента, и отправя искане той да бъде възприет, най-вече по отношение на дерогациите, които Договорът предвижда за държавните регионални помощи.

3.   Съгласуваност между регионалната политика на сближаване и политиката в областта на конкуренцията

| 3.1 | Комитетът припомня, че още с насоките от 1998 г. (5), в които за пръв път бяха систематизирани принципите, на които се основават държавните регионални помощи, Комисията винаги е подчертавала необходимостта от засилване на фокуса и съгласуваността на регионалната политика и политиката в областта на конкуренцията (6). |
| --- | --- |

3.1

Комитетът припомня, че още с насоките от 1998 г. (5), в които за пръв път бяха систематизирани принципите, на които се основават държавните регионални помощи, Комисията винаги е подчертавала необходимостта от засилване на фокуса и съгласуваността на регионалната политика и политиката в областта на конкуренцията (6).

| 3.2 | Въпреки че този подход гарантира съгласуваността на двете системи до програмния период 2000–2006 г., когато от политически и икономически съображения картите на регионите в Съюза, имащи право на структурни помощи в съответствие с тогавашните цели 1 и 2, съвпадаха с картите на регионите, имащи право на дерогация по отношение на държавните регионални помощи, тази практика беше прекратена с програмния период 2007–2013 г. |
| --- | --- |

3.2

Въпреки че този подход гарантира съгласуваността на двете системи до програмния период 2000–2006 г., когато от политически и икономически съображения картите на регионите в Съюза, имащи право на структурни помощи в съответствие с тогавашните цели 1 и 2, съвпадаха с картите на регионите, имащи право на дерогация по отношение на държавните регионални помощи, тази практика беше прекратена с програмния период 2007–2013 г.

| 3.3 | От една страна действително се наблюдава развитие на регионалната политика, продиктувано от необходимостта от възприемане на мултидисциплинарен и интегриран подход, чрез който може да се идентифицират конкретните проблеми, свързани с различните географски условия, и да се изготви глобална стратегия, която да определи контекста на конкретните цели и мерки, за които да бъдат отпуснати ресурси
   (7). В Регламент (ЕО) No 1083/2006 (8) беше формулиран нов модел на прилагане на структурната помощ по места, при който намесата се определя от всяка държава членка на подходящото териториално равнище въз основа на съответната институционална система и социално-икономически особености и изисквания. |
| --- | --- |

3.3

От една страна действително се наблюдава развитие на регионалната политика, продиктувано от необходимостта от възприемане на мултидисциплинарен и интегриран подход, чрез който може да се идентифицират конкретните проблеми, свързани с различните географски условия, и да се изготви глобална стратегия, която да определи контекста на конкретните цели и мерки, за които да бъдат отпуснати ресурси
   (7). В Регламент (ЕО) No 1083/2006 (8) беше формулиран нов модел на прилагане на структурната помощ по места, при който намесата се определя от всяка държава членка на подходящото териториално равнище въз основа на съответната институционална система и социално-икономически особености и изисквания.

| 3.4 | От друга страна, при политиката в областта на конкуренцията, районите, имащи право на дерогация по отношение на държавните регионални помощи, продължиха да се определят посредством карти, валидни за седемгодишен период. Този метод не можа да осигури на регионалната политика и политиката на сближаване един също толкова гъвкав инструмент в областта на конкуренцията и с това изложи на риск целостта на вътрешния пазар, разкривайки асиметричността на политиките, които все пак преследват една и съща цел – сближаването. |
| --- | --- |

3.4

От друга страна, при политиката в областта на конкуренцията, районите, имащи право на дерогация по отношение на държавните регионални помощи, продължиха да се определят посредством карти, валидни за седемгодишен период. Този метод не можа да осигури на регионалната политика и политиката на сближаване един също толкова гъвкав инструмент в областта на конкуренцията и с това изложи на риск целостта на вътрешния пазар, разкривайки асиметричността на политиките, които все пак преследват една и съща цел – сближаването.

| 3.5 | Комитетът припомня също така, че в Зелената книга за териториалното сближаване от 2008 г. (9) Комисията призна, че допустимостта за отпускане на помощ в рамките на структурните политики може да се определя само на регионално равнище, осъзнавайки все по-ясно, че за да се подобри управлението на политиката на сближаване, е необходимо тя да стане „по-гъвкава, по-способна за адаптиране към най-подходящия териториален мащаб, по-пълно съответстваща на местните предпочитания и нужди и по-добре координирана с останалите политики, спазваща принципа на субсидиарност на всички нива“. |
| --- | --- |

3.5

Комитетът припомня също така, че в Зелената книга за териториалното сближаване от 2008 г. (9) Комисията призна, че допустимостта за отпускане на помощ в рамките на структурните политики може да се определя само на регионално равнище, осъзнавайки все по-ясно, че за да се подобри управлението на политиката на сближаване, е необходимо тя да стане „по-гъвкава, по-способна за адаптиране към най-подходящия териториален мащаб, по-пълно съответстваща на местните предпочитания и нужди и по-добре координирана с останалите политики, спазваща принципа на субсидиарност на всички нива“.

| 3.6 | Комисията също стигна до извода, че за да се разрешат ефективно проблемите на икономическия растеж на Съюза в една глобализирана световна икономика, „трябва да се създаде политика, обхващаща различен географски мащаб“ (10). |
| --- | --- |

3.6

Комисията също стигна до извода, че за да се разрешат ефективно проблемите на икономическия растеж на Съюза в една глобализирана световна икономика, „трябва да се създаде политика, обхващаща различен географски мащаб“ (10).

| 3.7 | Ако, както признава Комисията, „политиката за конкурентоспособността оказва влияние върху териториалното разпределение на икономическата дейност, като гарантира, че регионалната помощ е концентрирана върху най-необлагодетелстваните области и като коригира интензитета на помощта, отпусната предвид характеристиките и размера на проблемите в съответната област“ (11), тя не може да пренебрегне напредъка, постигнат от регионалната политика въз основа на мерки в подкрепа на тематичната концентрация върху приоритетите на Съюза и на географската концентрация от различен мащаб. Това налага необходимостта от преразглеждане на метода за идентифициране на районите, които имат право да се ползват от регионалните дерогации, предвидени в член 107, параграф 3. |
| --- | --- |

3.7

Ако, както признава Комисията, „политиката за конкурентоспособността оказва влияние върху териториалното разпределение на икономическата дейност, като гарантира, че регионалната помощ е концентрирана върху най-необлагодетелстваните области и като коригира интензитета на помощта, отпусната предвид характеристиките и размера на проблемите в съответната област“ (11), тя не може да пренебрегне напредъка, постигнат от регионалната политика въз основа на мерки в подкрепа на тематичната концентрация върху приоритетите на Съюза и на географската концентрация от различен мащаб. Това налага необходимостта от преразглеждане на метода за идентифициране на районите, които имат право да се ползват от регионалните дерогации, предвидени в член 107, параграф 3.

4.   Защо е неподходящ настоящият метод на райониране на необлагодетелстваните райони?

| 4.1 | ЕИСК посочва, че използваният от Комисията метод за определяне на районите в Съюза, имащи право да се ползват от регионални дерогации съгласно член 107, параграф 3, следва да дава предимство на посочените в буква а) региони с най-тежки проблеми, определени въз основа на равнището на БВП/стандарта на покупателна способност спрямо средното за Европа равнище като цяло. Този метод би трябвало да бъде допълнен с други критерии, даващи възможност да се измерят високите равнища на непълната заетост, на които в Договора изрично се обръща внимание: всъщност използваният от Комисията критерий определя ненормално ниското жизнено равнище, но не отразява сериозните форми на непълна заетост Равнището на безработица може да бъде добър фактор за коригиране на БВП. ЕИСК отправя въпрос към Европейската комисия каква е причината необлагодетелстваните райони с право на дерогация съгласно буква в) да се идентифицират, като просто се извадят районите по член 107, параграф 3, буква а) от определеното като цяло за дадената държава население. Това означава, че реалната възможност за намеса в необлагодетелстваните райони по буква в) зависи от общия обем необлагодетелствани райони по буква а), което създава големи неравенства между държавите членки, без тези различия да са резултат от сравнителна оценка на трудностите, с които се сблъскват избраните региони. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК посочва, че използваният от Комисията метод за определяне на районите в Съюза, имащи право да се ползват от регионални дерогации съгласно член 107, параграф 3, следва да дава предимство на посочените в буква а) региони с най-тежки проблеми, определени въз основа на равнището на БВП/стандарта на покупателна способност спрямо средното за Европа равнище като цяло. Този метод би трябвало да бъде допълнен с други критерии, даващи възможност да се измерят високите равнища на непълната заетост, на които в Договора изрично се обръща внимание: всъщност използваният от Комисията критерий определя ненормално ниското жизнено равнище, но не отразява сериозните форми на непълна заетост Равнището на безработица може да бъде добър фактор за коригиране на БВП. ЕИСК отправя въпрос към Европейската комисия каква е причината необлагодетелстваните райони с право на дерогация съгласно буква в) да се идентифицират, като просто се извадят районите по член 107, параграф 3, буква а) от определеното като цяло за дадената държава население. Това означава, че реалната възможност за намеса в необлагодетелстваните райони по буква в) зависи от общия обем необлагодетелствани райони по буква а), което създава големи неравенства между държавите членки, без тези различия да са резултат от сравнителна оценка на трудностите, с които се сблъскват избраните региони.

| 4.2 | Така се създават условия, които на практика водят до нарушения: в някои страни се приемат за допустими региони с равнище на развитие, което е чувствително по-високо от това в някои региони в други държави, които не могат да се получават регионални помощи, тъй като се намират в страни с нисък максимален праг съгласно член 107, параграф 3, буква в). Нарушенията на търговията, които по принцип предизвиква всеки вид помощ, по никакъв начин не се оправдават от общия интерес, а, напротив, са нарушения в пълния смисъл на думата и не са обосновани. |
| --- | --- |

4.2

Така се създават условия, които на практика водят до нарушения: в някои страни се приемат за допустими региони с равнище на развитие, което е чувствително по-високо от това в някои региони в други държави, които не могат да се получават регионални помощи, тъй като се намират в страни с нисък максимален праг съгласно член 107, параграф 3, буква в). Нарушенията на търговията, които по принцип предизвиква всеки вид помощ, по никакъв начин не се оправдават от общия интерес, а, напротив, са нарушения в пълния смисъл на думата и не са обосновани.

| 4.3 | ЕИСК подчертава, че е важно да се запази определянето на необлагодетелстваните райони по буква „в“ въз основа на съпоставка с националното равнище на развитие, тъй като само параметърът за вътрешните сравнения дава възможност на държавите членки да предприемат мерки срещу вътрешните регионални неравенства на територията си и да прилагат държавни регионални политики, с които да предотвратят разпокъсването на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

4.3

ЕИСК подчертава, че е важно да се запази определянето на необлагодетелстваните райони по буква „в“ въз основа на съпоставка с националното равнище на развитие, тъй като само параметърът за вътрешните сравнения дава възможност на държавите членки да предприемат мерки срещу вътрешните регионални неравенства на територията си и да прилагат държавни регионални политики, с които да предотвратят разпокъсването на вътрешния пазар.

| 4.4 | В една силно глобализирана международна среда и на фона на прогресивното и бързо премахване на вътрешните бариери в Европа, неравенствата в рамките на Съюза проличават по-ясно на регионално, отколкото на национално равнище, в райони, чиито социално-икономически проблеми надхвърлят административните граници и се коренят в специфични структурни и системни слабости по-скоро от икономически, отколкото от политически характер. |
| --- | --- |

4.4

В една силно глобализирана международна среда и на фона на прогресивното и бързо премахване на вътрешните бариери в Европа, неравенствата в рамките на Съюза проличават по-ясно на регионално, отколкото на национално равнище, в райони, чиито социално-икономически проблеми надхвърлят административните граници и се коренят в специфични структурни и системни слабости по-скоро от икономически, отколкото от политически характер.

| 4.5 | Практиката „уязвимите райони“ да се определят с помощта на географска карта, изготвена въз основа на средностатистически данни от 2008-2010 г., и то за период от седем години, е напълно анахронична липса на гъвкавост при програмирането на фона на един постоянно и бързо развиващ се икономически и социален контекст. |
| --- | --- |

4.5

Практиката „уязвимите райони“ да се определят с помощта на географска карта, изготвена въз основа на средностатистически данни от 2008-2010 г., и то за период от седем години, е напълно анахронична липса на гъвкавост при програмирането на фона на един постоянно и бързо развиващ се икономически и социален контекст.

| 4.6 | Освен това съществува голям риск опитът за „балансиране“ на териториалното разпределение на икономическата дейност чрез инвестиции в най-необлагодетелстваните райони да се окаже принудителна мярка, която не отразява реалния потенциал на тези райони, възпрепятствайки ефективните групирания в районите по буква в) и облагодетелствайки така наречените „местни търсачи на субсидии“ в районите по буква а). Статичният метод на предварително определяне на необлагодетелстваните райони създава неблагоприятни за конкуренцията и иновациите условия, които възпрепятстват развитието на иновационните клъстери, определяни от стратегията „Европа 2020“ за ключови елементи на стратегиите за интелигентно специализиране в подкрепа на регионалния растеж. Както отбелязва Европейската комисия, подкрепата за тяхното развитие трябва „да се концентрира в области, в които са налице сравнителни предимства“ (12), тоест в икономическите сектори, в които помощта предлага най-добро съотношение разходи/ползи. |
| --- | --- |

4.6

Освен това съществува голям риск опитът за „балансиране“ на териториалното разпределение на икономическата дейност чрез инвестиции в най-необлагодетелстваните райони да се окаже принудителна мярка, която не отразява реалния потенциал на тези райони, възпрепятствайки ефективните групирания в районите по буква в) и облагодетелствайки така наречените „местни търсачи на субсидии“ в районите по буква а). Статичният метод на предварително определяне на необлагодетелстваните райони създава неблагоприятни за конкуренцията и иновациите условия, които възпрепятстват развитието на иновационните клъстери, определяни от стратегията „Европа 2020“ за ключови елементи на стратегиите за интелигентно специализиране в подкрепа на регионалния растеж. Както отбелязва Европейската комисия, подкрепата за тяхното развитие трябва „да се концентрира в области, в които са налице сравнителни предимства“ (12), тоест в икономическите сектори, в които помощта предлага най-добро съотношение разходи/ползи.

| 4.7 | Освен това беше изтъкнато (13), че една политика за регионално развитие, която се основава главно върху компенсиране на регионалните разлики в производителността и така се ограничава до финансово преразпределяне на ресурсите от по-богатите към по-бедните региони, възпрепятства сериозно мобилността и ефективните процеси на обединяване. Този подход трябва задължително да предостави възможност за ориентирана към местните условия стратегия за развитие, при която границите на регионите и териториите „не зависят от административните граници и могат да се променят с течение на времето“. |
| --- | --- |

4.7

Освен това беше изтъкнато (13), че една политика за регионално развитие, която се основава главно върху компенсиране на регионалните разлики в производителността и така се ограничава до финансово преразпределяне на ресурсите от по-богатите към по-бедните региони, възпрепятства сериозно мобилността и ефективните процеси на обединяване. Този подход трябва задължително да предостави възможност за ориентирана към местните условия стратегия за развитие, при която границите на регионите и териториите „не зависят от административните граници и могат да се променят с течение на времето“.

5.   Необходимост от промяна на метода за определяне на необлагодетелстваните райони: предложения

| 5.1 | С оглед на това ЕИСК счита, че районирането на така наречените „необлагодетелствани региони“ следва да позволява на всеки административен регион да се намесва във всички райони, които по време на програмния период показват признаци на затруднения, установени въз основа на предварително определени, признати и общоприети параметри. |
| --- | --- |

5.1

С оглед на това ЕИСК счита, че районирането на така наречените „необлагодетелствани региони“ следва да позволява на всеки административен регион да се намесва във всички райони, които по време на програмния период показват признаци на затруднения, установени въз основа на предварително определени, признати и общоприети параметри.

| 5.2 | ЕИСК подкрепя препоръчания от Fabrizio Barca модел за модернизиране на регионалната политика в неговия доклад относно политиката на сближаване от 2009 г. (14), който се основава на избора на зоните на намеса в съответствие с приоритетите, нуждите, териториалната конфигурация на икономическата неефективност и „клопките“ на социалното изключване, и на институционалната рамка, независимо от административните граници. |
| --- | --- |

5.2

ЕИСК подкрепя препоръчания от Fabrizio Barca модел за модернизиране на регионалната политика в неговия доклад относно политиката на сближаване от 2009 г. (14), който се основава на избора на зоните на намеса в съответствие с приоритетите, нуждите, териториалната конфигурация на икономическата неефективност и „клопките“ на социалното изключване, и на институционалната рамка, независимо от административните граници.

| 5.3 | ЕИСК предлага Комисията да възприеме същия подход и към политиката в областта на конкуренцията, като приложи нов метод за идентифициране на „икономическите региони“, описани в член 107, параграф 3, буква в), който не е съобразен с географско-административните граници, но същевременно може да отчете реалните условия, в които понякога се намират различните региони. |
| --- | --- |

5.3

ЕИСК предлага Комисията да възприеме същия подход и към политиката в областта на конкуренцията, като приложи нов метод за идентифициране на „икономическите региони“, описани в член 107, параграф 3, буква в), който не е съобразен с географско-административните граници, но същевременно може да отчете реалните условия, в които понякога се намират различните региони.

| 5.4 | ЕИСК счита, че този модел може да гарантира както осъществяването на целите на регионалното развитие чрез тематичната концентрация, така и принципите на конкуренцията и целостта на пазара, посредством определяне на количествено ограничение на ресурсите, отпускани на инструмента за държавните регионални помощи, което да се определя отдолу нагоре за всяка държава членка и всеки регион по NUTS II (Обща класификация на териториалните единици за статистически цели), каквато например е практиката при механизма на националния таван de minimis в сектора на рибарството и селското стопанство. |
| --- | --- |

5.4

ЕИСК счита, че този модел може да гарантира както осъществяването на целите на регионалното развитие чрез тематичната концентрация, така и принципите на конкуренцията и целостта на пазара, посредством определяне на количествено ограничение на ресурсите, отпускани на инструмента за държавните регионални помощи, което да се определя отдолу нагоре за всяка държава членка и всеки регион по NUTS II (Обща класификация на териториалните единици за статистически цели), каквато например е практиката при механизма на националния таван de minimis в сектора на рибарството и селското стопанство.

| 5.5 | ЕИСК предлага определянето на тавана да бъде придружено от определяне на параметрите за оценка на кризисните ситуации, които да гарантират съответствието на действията в подкрепа на предприятията с целта за развитие на по-слабо развитите региони, както и местата, в които следва от време на време да се предприемат регионални помощни мерки, да бъдат определяни на базата на предварително одобрен от Европейската комисия широк набор от показатели и минимални прагове. |
| --- | --- |

5.5

ЕИСК предлага определянето на тавана да бъде придружено от определяне на параметрите за оценка на кризисните ситуации, които да гарантират съответствието на действията в подкрепа на предприятията с целта за развитие на по-слабо развитите региони, както и местата, в които следва от време на време да се предприемат регионални помощни мерки, да бъдат определяни на базата на предварително одобрен от Европейската комисия широк набор от показатели и минимални прагове.

| 5.6 | ЕИСК счита, че за определянето на необлагодетелстваните райони е по-разумно и подходящо да се използва метод, който да отчита действителното икономическо и социално състояние на територията. Това би могло да се направи като се определят районите по NUTS III, където равнищата на безработицата надвишават средното за страната равнище, като се вземе предвид цялото население, живеещо в тези избрани по NUTS-III райони и се използва мултиплициращ фактор (който предстои да бъде съгласуван с Европейската комисия), за да се определи таван за помощите, които се отпускат на предприятията в тези райони. |
| --- | --- |

5.6

ЕИСК счита, че за определянето на необлагодетелстваните райони е по-разумно и подходящо да се използва метод, който да отчита действителното икономическо и социално състояние на територията. Това би могло да се направи като се определят районите по NUTS III, където равнищата на безработицата надвишават средното за страната равнище, като се вземе предвид цялото население, живеещо в тези избрани по NUTS-III райони и се използва мултиплициращ фактор (който предстои да бъде съгласуван с Европейската комисия), за да се определи таван за помощите, които се отпускат на предприятията в тези райони.

| 5.7 | ЕИСК счита, че този подход ще даде възможност на Комисията да гарантира по-ефективна защита на конкуренцията в сравнение с прилагания към момента метод, тъй като, спазвайки формулираните в насоките условия за съвместимост, той налага количествени и ефективни ограничения на допустимите за определен район помощи, които държавите могат да предоставят, и не допуска ситуация, при която страните с по-големи ресурси могат да се намесват непропорционално спрямо другите страни в подкрепа на своите предприятия, докато настоящите правила позволяват на държавите да концентрират в определен, отговарящ на критериите район държавни помощи, които като обща сума биха могли да нарушат конкуренцията. |
| --- | --- |

5.7

ЕИСК счита, че този подход ще даде възможност на Комисията да гарантира по-ефективна защита на конкуренцията в сравнение с прилагания към момента метод, тъй като, спазвайки формулираните в насоките условия за съвместимост, той налага количествени и ефективни ограничения на допустимите за определен район помощи, които държавите могат да предоставят, и не допуска ситуация, при която страните с по-големи ресурси могат да се намесват непропорционално спрямо другите страни в подкрепа на своите предприятия, докато настоящите правила позволяват на държавите да концентрират в определен, отговарящ на критериите район държавни помощи, които като обща сума биха могли да нарушат конкуренцията.

6.   Необходимост от запазване на помощите за големите предприятия в районите по член 107, параграф 3, буква в)

| 6.1 | ЕИСК припомня, че държавните регионални помощи първоначално възникват като помощи за големите предприятия, чиято стратегическа роля за динамиката на развитие на регионалните икономики е добре изразена в съобщението на Комисията относно регионалната политика и политиката в областта на конкуренцията от 1998 г. (15), в което се подчертава необходимостта от съгласуваност между двете политики, за да се привлекат инвестициите на големи предприятия, на които изрично признава „особената полза за регионалното развитие“ поради техните „верижни ефекти и отварянето към световния пазар“. |
| --- | --- |

6.1

ЕИСК припомня, че държавните регионални помощи първоначално възникват като помощи за големите предприятия, чиято стратегическа роля за динамиката на развитие на регионалните икономики е добре изразена в съобщението на Комисията относно регионалната политика и политиката в областта на конкуренцията от 1998 г. (15), в което се подчертава необходимостта от съгласуваност между двете политики, за да се привлекат инвестициите на големи предприятия, на които изрично признава „особената полза за регионалното развитие“ поради техните „верижни ефекти и отварянето към световния пазар“.

| 6.2 | В светлината на гореизложените съображения ЕИСК счита за необходимо да се запази възможността за отпускане на регионални помощи и на големи предприятия в районите по член 107, параграф 3, буква в) при условията, посочени в действащите насоки. |
| --- | --- |

6.2

В светлината на гореизложените съображения ЕИСК счита за необходимо да се запази възможността за отпускане на регионални помощи и на големи предприятия в районите по член 107, параграф 3, буква в) при условията, посочени в действащите насоки.

| 6.3 | ЕИСК обръща внимание на Европейската комисия, че ако на големите предприятия в районите по буква в) бъде отказана регионална помощ, има риск това да предизвика опасен дисбаланс на публичните ресурси в районите по буква а) в някои страни, за които не само е определен много висок максимален размер на помощта, но и които преди всичко се ползват със значителни общностни средства и имат чувствително по-ниски разходи за работна ръка, което неизбежно води до нарушаване на конкуренцията. |
| --- | --- |

6.3

ЕИСК обръща внимание на Европейската комисия, че ако на големите предприятия в районите по буква в) бъде отказана регионална помощ, има риск това да предизвика опасен дисбаланс на публичните ресурси в районите по буква а) в някои страни, за които не само е определен много висок максимален размер на помощта, но и които преди всичко се ползват със значителни общностни средства и имат чувствително по-ниски разходи за работна ръка, което неизбежно води до нарушаване на конкуренцията.

| 6.4 | Либерализирането на финансовите пазари и разширяването на единния пазар сега дават възможност на предприятията да прилагат стратегии за намаляване на данъчното облагане и за подбиране на най-благоприятната правна система в търсене на по-изгодно от данъчна гледна точка (16) местоположение. В очакване на данъчна хармонизация, която да сведе до минимум нелоялната данъчна конкуренция, ЕИСК счита, че Комисията следва да предпочете в настоящия момент такива форми на подпомагане и такива схеми за помощи (например дългосрочни данъчни облекчения, основаващи се на достатъчен брой „обвързващи“ условия), които могат да помогнат за свеждане до минимум на нарушенията на пазара в по-голяма степен от намаляването на помощите. Регулаторната рамка за следващия програмен период би трябвало да затегне правилата срещу делокализацията на предприятията и да осигури достатъчно канали за адекватна координация на използването на европейските средства в подкрепа на сближаването и на разрешаването на държавна помощ в полза на едно и също дружество. |
| --- | --- |

6.4

Либерализирането на финансовите пазари и разширяването на единния пазар сега дават възможност на предприятията да прилагат стратегии за намаляване на данъчното облагане и за подбиране на най-благоприятната правна система в търсене на по-изгодно от данъчна гледна точка (16) местоположение. В очакване на данъчна хармонизация, която да сведе до минимум нелоялната данъчна конкуренция, ЕИСК счита, че Комисията следва да предпочете в настоящия момент такива форми на подпомагане и такива схеми за помощи (например дългосрочни данъчни облекчения, основаващи се на достатъчен брой „обвързващи“ условия), които могат да помогнат за свеждане до минимум на нарушенията на пазара в по-голяма степен от намаляването на помощите. Регулаторната рамка за следващия програмен период би трябвало да затегне правилата срещу делокализацията на предприятията и да осигури достатъчно канали за адекватна координация на използването на европейските средства в подкрепа на сближаването и на разрешаването на държавна помощ в полза на едно и също дружество.

| 6.5 | ЕИСК настоятелно призовава Комисията да проучи внимателно нормативния модел за подкрепа на развитието на икономиките на необлагодетелстваните територии на един от нашите основни конкуренти - Съединените американски щати (Сборник на федералните подзаконови разпоредби, Раздел 13 „Кредитиране и подпомагане на предприятията“). В основата на механизма стои идентифицирането на районите на икономическо развитие (economic development districts) и икономически необлагодетелстваните райони (economic distressed areas), както и подборът на проекти, насочени към тяхното развитие въз основа не на географските и административните граници, а на приоритетите и целите на намесата, както и на набор от параметри, които се формулират в общи линии на федерално равнище, а впоследствие се доразвиват в детайли от всеки щат в зависимост от неговата икономическа структура. |
| --- | --- |

6.5

ЕИСК настоятелно призовава Комисията да проучи внимателно нормативния модел за подкрепа на развитието на икономиките на необлагодетелстваните територии на един от нашите основни конкуренти - Съединените американски щати (Сборник на федералните подзаконови разпоредби, Раздел 13 „Кредитиране и подпомагане на предприятията“). В основата на механизма стои идентифицирането на районите на икономическо развитие (economic development districts) и икономически необлагодетелстваните райони (economic distressed areas), както и подборът на проекти, насочени към тяхното развитие въз основа не на географските и административните граници, а на приоритетите и целите на намесата, както и на набор от параметри, които се формулират в общи линии на федерално равнище, а впоследствие се доразвиват в детайли от всеки щат в зависимост от неговата икономическа структура.

7.   Мнението на заинтересованите страни

| 7.1 | По време на публичното изслушване, проведено на 29 януари 2013 г. относно държавната помощ за развитие на регионите на ЕС се изказаха представители на някои европейски региони (от Испания, Германия и Италия: Андалусия, Бавария и Емилия Романя), на местни и национални сдружения на предприятия и Европейския парламент, както и експертът на докладчика на Комитета на регионите, който представи становището, прието от консултативния орган на ЕС на 1 февруари 2013 г. (17), в което се отправят въпроси и предложения към Комисията в подкрепа на необходимостта от модернизиране на правилата в областта на държавните регионални помощи. |
| --- | --- |

7.1

По време на публичното изслушване, проведено на 29 януари 2013 г. относно държавната помощ за развитие на регионите на ЕС се изказаха представители на някои европейски региони (от Испания, Германия и Италия: Андалусия, Бавария и Емилия Романя), на местни и национални сдружения на предприятия и Европейския парламент, както и експертът на докладчика на Комитета на регионите, който представи становището, прието от консултативния орган на ЕС на 1 февруари 2013 г. (17), в което се отправят въпроси и предложения към Комисията в подкрепа на необходимостта от модернизиране на правилата в областта на държавните регионални помощи.

| 7.2 | Въпреки различните гледни точки както регионите, така и предприятията подчертаха недостатъка на предложението на Комисията, което не дава достатъчни и приемливи отговори на множеството призиви за модернизиране и подобряване на системата за държавните регионални помощи, особено сега, в условията на тежка криза. Представителят на Европейския парламент одобри предложението в настоящото становище, като счете, че то е по-подходящо и съобразено с необходимостта от възстановяване на териториалния баланс. Бяха направени интересни предложения относно добавянето на нови критерии към БВП за изчисляване на отклоненията от средната за ЕС стойност и допустимостта до помощите за регионите, подпомагани съгласно член 107, параграф 3 буква a) като например равнището на безработица на даден регион. Тези предложения бяха напълно одобрени от ЕИСК. |
| --- | --- |

7.2

Въпреки различните гледни точки както регионите, така и предприятията подчертаха недостатъка на предложението на Комисията, което не дава достатъчни и приемливи отговори на множеството призиви за модернизиране и подобряване на системата за държавните регионални помощи, особено сега, в условията на тежка криза. Представителят на Европейския парламент одобри предложението в настоящото становище, като счете, че то е по-подходящо и съобразено с необходимостта от възстановяване на териториалния баланс. Бяха направени интересни предложения относно добавянето на нови критерии към БВП за изчисляване на отклоненията от средната за ЕС стойност и допустимостта до помощите за регионите, подпомагани съгласно член 107, параграф 3 буква a) като например равнището на безработица на даден регион. Тези предложения бяха напълно одобрени от ЕИСК.

| 7.3 | И накрая предприятията, както от местна, така и от национална гледна точка подчертаха необходимостта от гъвкав инструмент: достъпът до регионалните помощи би трябвало да бъде оценяван в зависимост от качеството на инвестицията, от очакваното въздействие върху икономиката и от въздействието върху конкуренцията, а не в зависимост от големината на предприятието. Освен това беше припомнено, че за да може да се оцени по-ефективно въздействието върху конкуренцията на помощите за предприятията, които са по-големи от МСП, пространствените параметри на предприятията, посочени в препоръката на Комисията от 2003 г. (18), би трябвало да се актуализират, тъй като категорията „предприятие“ (което не е МСП) включва много предприятия, които не са големи мултинационални компании и имайки размери далеч по-малки от големите мултинационални компании не могат да бъдат оценени по същия начин. |
| --- | --- |

7.3

И накрая предприятията, както от местна, така и от национална гледна точка подчертаха необходимостта от гъвкав инструмент: достъпът до регионалните помощи би трябвало да бъде оценяван в зависимост от качеството на инвестицията, от очакваното въздействие върху икономиката и от въздействието върху конкуренцията, а не в зависимост от големината на предприятието. Освен това беше припомнено, че за да може да се оцени по-ефективно въздействието върху конкуренцията на помощите за предприятията, които са по-големи от МСП, пространствените параметри на предприятията, посочени в препоръката на Комисията от 2003 г. (18), би трябвало да се актуализират, тъй като категорията „предприятие“ (което не е МСП) включва много предприятия, които не са големи мултинационални компании и имайки размери далеч по-малки от големите мултинационални компании не могат да бъдат оценени по същия начин.

8.   Необходимостта да се запази интензитета на помощта за големите предприятия, съгласно член 107, параграф 3 а)

| 8.1 | Комитетът призовава Комисията да преосмисли намерението си да намали интензитета на помощите за големите предприятия от 40 % на 35 % и 25 %. Аргументите на Комисията за намаляване на размера на помощите не са основателни. Предложеното намаление на практика ще доведе до унищожаване на съществуващите схеми в районите, посочени в буква „а)“, които бяха създадени с цел привличане на чуждестранни инвестиции. |
| --- | --- |

8.1

Комитетът призовава Комисията да преосмисли намерението си да намали интензитета на помощите за големите предприятия от 40 % на 35 % и 25 %. Аргументите на Комисията за намаляване на размера на помощите не са основателни. Предложеното намаление на практика ще доведе до унищожаване на съществуващите схеми в районите, посочени в буква „а)“, които бяха създадени с цел привличане на чуждестранни инвестиции.

| 8.2 | Комитетът също така е сериозно загрижен заради намерението на Комисията да ограничи интензитета на помощта до размера на допълнителните разходи и да усложни процеса на предоставяне на стимули за големи предприятия. |
| --- | --- |

8.2

Комитетът също така е сериозно загрижен заради намерението на Комисията да ограничи интензитета на помощта до размера на допълнителните разходи и да усложни процеса на предоставяне на стимули за големи предприятия.

| 8.3 | Гореизложените мерки в действителност биха подкопали способността на районите по буква а) да привличат чуждестранни инвестиции и да създават нови работни места и стойности, и биха поставили тези райони в неблагоприятна от гледна точка на конкуренцията позиция в сравнение с други региони извън Европа, където инвестиционните схеми често са значително по-щедри. |
| --- | --- |

8.3

Гореизложените мерки в действителност биха подкопали способността на районите по буква а) да привличат чуждестранни инвестиции и да създават нови работни места и стойности, и биха поставили тези райони в неблагоприятна от гледна точка на конкуренцията позиция в сравнение с други региони извън Европа, където инвестиционните схеми често са значително по-щедри.

Брюксел, 21 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  ОВ C 11 от 15.01.2013 г., стр. 49.

1

(2)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_regional_aid_guidelines/explanatory_note_bg.pdf.

2

(3)  2009/C 223/02, стр. 54.

3

(4)  Comp/DG/2012/012588 от 23 февруари 2012 г.

4

(5)  ОВ C 90, 26.3.1998 г., стр. 3.

5

(6)  Съобщение на Комисията до държавите членки относно регионалната политика и политиката в областта на конкуренцията – засилване на фокуса и съгласуваността на тези политики, 98/C 90/03, параграф 1.

6

(7)  Съобщение на Комисията „Политика на сближаване в подкрепа на растежа и заетостта: стратегически насоки на Общността за периода 2007 – 2013“, COM(2005) 299 от 5 юли 2005 г., параграф 5.

7

(8)  Регламент на Съвета от 11 юли 2006 г. година за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1260/1999, член 12.

8

(9)  COM(2008) 616 final, 6 октомври 2008 г., параграф 1.

9

(10)  Пак там, параграф 2.3.

10

(11)  Пак там, параграф 3.1.

11

(12)  COM (2010) 553 final, 6 октомври 2010 г., „Приносът на регионалната политика за интелигентен растеж в рамките на стратегия „Европа 2020“, параграф 3.1.

12

(13)  Виж бележка под линия No 10.

13

(14)  Програма за реформа на политиката на сближаване – политика за развитие, насочена към местното равнище, за да се отговори на предизвикателствата и очакванията на Европейския съюз – Независим доклад, представен от Fabrizio Barca през април 2009 г. по искане на Danuta Hübner, член на Европейската комисия, отговарящ за регионалната политика.

14

(15)  Вж. бележка 5.

15

(16)  „Нова стратегия за единния пазар – в служба на европейската икономика и европейското общество“ – Доклад на Mario Monti до председателя на Европейската комисия José Manuel Barroso, 9 май 2010 г.

16

(17)  http://www.toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=COTER-V/034&id=21792.

17

(18)  Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението за микро-, малки и средни предприятия, пълен текст на акта (ОВ L 124, 20.5.2003 г.).

18

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/27

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Създаване на работни места чрез професионална практика и професионално обучение през целия живот — ролята на бизнеса в областта на образованието в ЕС“ (становище по собствена инициатива)

2013/C 161/05

Докладчик: г-жа Vladimíra DRBALOVÁ

На 12 юли 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Създаване на работни места чрез професионална практика и професионално обучение през целия живот — ролята на бизнеса в областта на образованието в ЕС“.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 26 февруари 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 83 гласа „за“, 1 глас „против“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет приветства активния подход на работодателите и предприемачите за мобилизиране в цяла Европа, с цел да се подкрепи развиването на уменията и тяхното привеждане в съответствие с нуждите на пазара на труда с оглед на възстановяване на растежа, създаване на работни места и по-специално подобряване на положението на младите хора на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет приветства активния подход на работодателите и предприемачите за мобилизиране в цяла Европа, с цел да се подкрепи развиването на уменията и тяхното привеждане в съответствие с нуждите на пазара на труда с оглед на възстановяване на растежа, създаване на работни места и по-специално подобряване на положението на младите хора на пазара на труда.

| 1.2 | Образованието и обучението са скъпоструващи дейности, в които участват множество бенефициенти. В Европа съществуват редица модели, които позволяват да се прилагат системи за споделяне на разходите. Работодателите би следвало да бъдат привлечени за участие в тези системи съобразно практиките и условията във всяка държава. |
| --- | --- |

1.2

Образованието и обучението са скъпоструващи дейности, в които участват множество бенефициенти. В Европа съществуват редица модели, които позволяват да се прилагат системи за споделяне на разходите. Работодателите би следвало да бъдат привлечени за участие в тези системи съобразно практиките и условията във всяка държава.

| 1.3 | Комитетът призовава работодателите и предприемачите да подкрепят принципа на партньорство и сътрудничество между всички заинтересовани участници в реформите на образователните системи, системите за професионално обучение и развиването на стратегии за учене през целия живот. В този контекст Комитетът признава ролята на социалния диалог, както и досегашните резултати от сътрудничеството на социалните партньори на всички равнища. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът призовава работодателите и предприемачите да подкрепят принципа на партньорство и сътрудничество между всички заинтересовани участници в реформите на образователните системи, системите за професионално обучение и развиването на стратегии за учене през целия живот. В този контекст Комитетът признава ролята на социалния диалог, както и досегашните резултати от сътрудничеството на социалните партньори на всички равнища.

| 1.4 | С оглед на запазването и укрепването на позицията на промишлеността в Европа, ЕИСК призовава работодателите и предприемачите да участват в подобряването на имиджа на промишлеността, на техническите дисциплини и на научните и техническите умения (1), и да анализират, предвиждат и информират за нуждите на всеки един от секторите и така да спомагат активно за осигуряване на по-добро съответствие на уменията с нуждите на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.4

С оглед на запазването и укрепването на позицията на промишлеността в Европа, ЕИСК призовава работодателите и предприемачите да участват в подобряването на имиджа на промишлеността, на техническите дисциплини и на научните и техническите умения (1), и да анализират, предвиждат и информират за нуждите на всеки един от секторите и така да спомагат активно за осигуряване на по-добро съответствие на уменията с нуждите на пазара на труда.

| 1.5 | Работодателите и бизнес организациите би трябвало същевременно да зачитат конкретните нужди на микропредприятията и на малките предприятия, предвид големия им капацитет за създаване на работни места, и да им помагат да изготвят програма на собствените си задачи, позволяващи да се представи подробно начинът, по който функционират тези по-гъвкави и по-динамични предприятия. |
| --- | --- |

1.5

Работодателите и бизнес организациите би трябвало същевременно да зачитат конкретните нужди на микропредприятията и на малките предприятия, предвид големия им капацитет за създаване на работни места, и да им помагат да изготвят програма на собствените си задачи, позволяващи да се представи подробно начинът, по който функционират тези по-гъвкави и по-динамични предприятия.

| 1.6 | Комитетът препоръчва на предприятията, заедно с други участници от пазара на труда, да си сътрудничат тясно с училищата и образователните институции и да участват активно в изработването на програми и учебни планове в професионалното образование и обучение, в съответствие с резултатите, които трябва да бъдат постигнати. Това сътрудничество би трябвало да намери отражение и в обучението на преподавателите и учителите, които развиват активна дейност в областта на професионалното образование и обучение. |
| --- | --- |

1.6

Комитетът препоръчва на предприятията, заедно с други участници от пазара на труда, да си сътрудничат тясно с училищата и образователните институции и да участват активно в изработването на програми и учебни планове в професионалното образование и обучение, в съответствие с резултатите, които трябва да бъдат постигнати. Това сътрудничество би трябвало да намери отражение и в обучението на преподавателите и учителите, които развиват активна дейност в областта на професионалното образование и обучение.

| 1.7 | ЕИСК счита, че едно по-ефективно сътрудничество между предприятията и публичните и частните служби по заетостта ще доведе до по-добра съгласуваност между професионалната практика в предприятията и принципите на една активна политика на заетостта, а с това и до по-голямо участие в ученето през целия живот. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК счита, че едно по-ефективно сътрудничество между предприятията и публичните и частните служби по заетостта ще доведе до по-добра съгласуваност между професионалната практика в предприятията и принципите на една активна политика на заетостта, а с това и до по-голямо участие в ученето през целия живот.

| 1.8 | В рамките на предложения европейски алианс за професионална практическа подготовка, работодателите и предприемачите следва да се ангажират с подкрепа на качеството, подобряване на имиджа и повишаване на привлекателността на професионалната практическа подготовка в Европа. Те трябва да поемат отговорност за създаване на достатъчен брой места за стажанти и чираци на базата на системи за комбинирано обучение, свързващи училищното образование с трудовото ежедневие в предприятията, и за други форми на придобиване на практически умения и знания. За тази цел обаче във всяка държава следва да се създадат подходящите условия за предприятията, съчетани с мотивиращи инструменти. |
| --- | --- |

1.8

В рамките на предложения европейски алианс за професионална практическа подготовка, работодателите и предприемачите следва да се ангажират с подкрепа на качеството, подобряване на имиджа и повишаване на привлекателността на професионалната практическа подготовка в Европа. Те трябва да поемат отговорност за създаване на достатъчен брой места за стажанти и чираци на базата на системи за комбинирано обучение, свързващи училищното образование с трудовото ежедневие в предприятията, и за други форми на придобиване на практически умения и знания. За тази цел обаче във всяка държава следва да се създадат подходящите условия за предприятията, съчетани с мотивиращи инструменти.

| 1.9 | Комитетът отбелязва приноса на работодателите в рамките на социалното партньорство за разработването и въвеждането на европейски инструменти като ЕКР (2), ESCO (3), ECVET (4), EUROPASS, както и други на инструменти на национално равнище. Той отново подчертава необходимостта от приспособяване на тези инструменти към условията в микропредприятията, малките предприятия и занаятчийските предприятия. |
| --- | --- |

1.9

Комитетът отбелязва приноса на работодателите в рамките на социалното партньорство за разработването и въвеждането на европейски инструменти като ЕКР (2), ESCO (3), ECVET (4), EUROPASS, както и други на инструменти на национално равнище. Той отново подчертава необходимостта от приспособяване на тези инструменти към условията в микропредприятията, малките предприятия и занаятчийските предприятия.

| 1.10 | Комитетът призовава също така работодателите и предприятията да оползотворяват в по-голяма степен потенциала на жените и да ги насърчават да изучават научни дисциплини, така че да се увеличи тяхната пригодност за заетост и да се улеснят преходите им в рамките на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.10

Комитетът призовава също така работодателите и предприятията да оползотворяват в по-голяма степен потенциала на жените и да ги насърчават да изучават научни дисциплини, така че да се увеличи тяхната пригодност за заетост и да се улеснят преходите им в рамките на пазара на труда.

| 1.11 | Комитетът насърчава работодателите и предприятията да използват по-ефективно европейските структурни фондове като ЕФРР, ЕЗФРСР и преди всичко новото поколение ЕСФ (5), както и програма „Еразъм за всички“. Същевременно призовава за увеличаване на средствата за програмите COSME и „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

1.11

Комитетът насърчава работодателите и предприятията да използват по-ефективно европейските структурни фондове като ЕФРР, ЕЗФРСР и преди всичко новото поколение ЕСФ (5), както и програма „Еразъм за всички“. Същевременно призовава за увеличаване на средствата за програмите COSME и „Хоризонт 2020“.

2.   Въведение

| 2.1 | Настоящото становище е непосредствено продължение на становището на Комитета относно стратегията „Европа 2020“ и съответните водещи инициативи (6), както и на становищата му по въпросите на развиването на уменията и ролята на професионалното образование и обучение (7). |
| --- | --- |

2.1

Настоящото становище е непосредствено продължение на становището на Комитета относно стратегията „Европа 2020“ и съответните водещи инициативи (6), както и на становищата му по въпросите на развиването на уменията и ролята на професионалното образование и обучение (7).

| 2.2 | Настоящото становище е положителен отговор на призива на Европейската комисия (8) за изграждане на силни и основани на доверие партньорства с участието на всички заинтересовани страни; то зачита ролята на гражданското общество и автономността на социалните партньори (9) и следователно допълва становищата на Комитета в тази област (10). |
| --- | --- |

2.2

Настоящото становище е положителен отговор на призива на Европейската комисия (8) за изграждане на силни и основани на доверие партньорства с участието на всички заинтересовани страни; то зачита ролята на гражданското общество и автономността на социалните партньори (9) и следователно допълва становищата на Комитета в тази област (10).

| 2.3 | Настоящото становище на ЕИСК има за цел да открои активния принос на работодателите и предприемачите за осъществяването на приетите на равнището на ЕС мерки по отношение на заетостта, образованието и възможностите за младите хора. Целта следователно е приетите политики и мерки да се съпоставят по някакъв начин с действителността и с изискванията на фирмените практики. Европейските предприятия играят решаваща роля за излизане от кризата на пазара на труда (11). |
| --- | --- |

2.3

Настоящото становище на ЕИСК има за цел да открои активния принос на работодателите и предприемачите за осъществяването на приетите на равнището на ЕС мерки по отношение на заетостта, образованието и възможностите за младите хора. Целта следователно е приетите политики и мерки да се съпоставят по някакъв начин с действителността и с изискванията на фирмените практики. Европейските предприятия играят решаваща роля за излизане от кризата на пазара на труда (11).

| 2.4 | Европа трябва да мобилизира всички свои фактори за растеж, сред които е квалифицираната работна ръка, която по структура и численост отговаря на актуалните нужди на пазара на труда. Ето защо вниманието трябва да се съсредоточи и върху практическите работни умения (резултатите), професионалното обучение, професионалната практика и техническите дисциплини. |
| --- | --- |

2.4

Европа трябва да мобилизира всички свои фактори за растеж, сред които е квалифицираната работна ръка, която по структура и численост отговаря на актуалните нужди на пазара на труда. Ето защо вниманието трябва да се съсредоточи и върху практическите работни умения (резултатите), професионалното обучение, професионалната практика и техническите дисциплини.

| 2.5 | През последните години ЕИСК активизира своята дейност с цел да подкрепи една по-тясна и ефективна обвързаност между образователните системи и нуждите на сферата на труда (12), за да се повиши пригодността за трудова заетост, да се подобри достъпът на работодателите до по-квалифицирана работна ръка и да се намалят трудностите, свързани с прехода от училище към трудовия живот. В становищата си Комитетът формулира серия от препоръки към работодателите и предприемачите, а именно:






  — | да участват посредством тристранни преговори с правителството и в рамките на социалния диалог, в реформите на пазара на труда и модернизацията на образователните системи; |
| --- | --- | --- |

2.5

През последните години ЕИСК активизира своята дейност с цел да подкрепи една по-тясна и ефективна обвързаност между образователните системи и нуждите на сферата на труда (12), за да се повиши пригодността за трудова заетост, да се подобри достъпът на работодателите до по-квалифицирана работна ръка и да се намалят трудностите, свързани с прехода от училище към трудовия живот. В становищата си Комитетът формулира серия от препоръки към работодателите и предприемачите, а именно:

—

да участват посредством тристранни преговори с правителството и в рамките на социалния диалог, в реформите на пазара на труда и модернизацията на образователните системи;

| — | да участват в изготвянето на прогнози за бъдещите нужди на пазара на труда; |
| --- | --- |

—

да участват в изготвянето на прогнози за бъдещите нужди на пазара на труда;

| — | да допринасят за изготвянето на ефективни стратегии за учене през целия живот; |
| --- | --- |

—

да допринасят за изготвянето на ефективни стратегии за учене през целия живот;

| — | заедно с други участници от пазара на труда да насърчават и утвърждават сътрудничеството между предприятията, училищата и образователните институции; |
| --- | --- |

—

заедно с други участници от пазара на труда да насърчават и утвърждават сътрудничеството между предприятията, училищата и образователните институции;

| — | да насърчават признаването на резултатите от неформалното и самостоятелното образование; |
| --- | --- |

—

да насърчават признаването на резултатите от неформалното и самостоятелното образование;

| — | да си сътрудничат с институциите, които са активно ангажирани на пазара на труда, по-специално с публичните и частните бюра по труда, и активно да се включват в схемите за професионално ориентиране на младежите и търсещите работа хора; |
| --- | --- |

—

да си сътрудничат с институциите, които са активно ангажирани на пазара на труда, по-специално с публичните и частните бюра по труда, и активно да се включват в схемите за професионално ориентиране на младежите и търсещите работа хора;

| — | да подобряват имиджа най-вече на промишлените сектори и да предлагат повече места за чиракуване и възможности за практическа подготовка и стажове; |
| --- | --- |

—

да подобряват имиджа най-вече на промишлените сектори и да предлагат повече места за чиракуване и възможности за практическа подготовка и стажове;

| — | да осигуряват стажове в предприятията за преподаватели и обучители; |
| --- | --- |

—

да осигуряват стажове в предприятията за преподаватели и обучители;

| — | да си сътрудничат със семействата и с отделните лица и да съдействат за адаптирането на техните амбиции към действителните нужди на предприятията; |
| --- | --- |

—

да си сътрудничат със семействата и с отделните лица и да съдействат за адаптирането на техните амбиции към действителните нужди на предприятията;

| — | да създават структури и условия, позволяващи на работниците да предават своите знания и опит на чиракуващите и стажантите или временно да стават преподаватели в рамките на професионалното образование и обучение; |
| --- | --- |

—

да създават структури и условия, позволяващи на работниците да предават своите знания и опит на чиракуващите и стажантите или временно да стават преподаватели в рамките на професионалното образование и обучение;

| — | да спомагат за повишаване на мобилността на работниците, обучаващите се и обучителите между различните образователни системи и системи за професионално обучение, както и между различните държави (посредством инструментите ЕКР, ECVET, EQAVET, Europass и др.); |
| --- | --- |

—

да спомагат за повишаване на мобилността на работниците, обучаващите се и обучителите между различните образователни системи и системи за професионално обучение, както и между различните държави (посредством инструментите ЕКР, ECVET, EQAVET, Europass и др.);

| — | да участват в инициативите за установяване на национална рамка на квалификациите (НКК) и национална класификация на професиите (НКП); |
| --- | --- |

—

да участват в инициативите за установяване на национална рамка на квалификациите (НКК) и национална класификация на професиите (НКП);

| — | да използват финансови средства от ЕС в подкрепа на образованието и мобилността на учениците в Европа; |
| --- | --- |

—

да използват финансови средства от ЕС в подкрепа на образованието и мобилността на учениците в Европа;

| — | да насърчават доброволчеството в образованието и в обучението на чиракуващите; |
| --- | --- |

—

да насърчават доброволчеството в образованието и в обучението на чиракуващите;

| — | да използват ефективно средствата по структурните фондове и по-конкретно по ЕСФ. |
| --- | --- |

—

да използват ефективно средствата по структурните фондове и по-конкретно по ЕСФ.

3.   Текущи инициативи на равнището на ЕС

| 3.1 | Програмата за нови умения и работни места акцентира върху необходимостта от инвестиции в системите на професионалното образование и обучение, предвиждане на необходимите умения и усъвършенстване на ученето през целия живот и предлага да се изготвят цялостни стратегии в тази област. |
| --- | --- |

3.1

Програмата за нови умения и работни места акцентира върху необходимостта от инвестиции в системите на професионалното образование и обучение, предвиждане на необходимите умения и усъвършенстване на ученето през целия живот и предлага да се изготвят цялостни стратегии в тази област.

| 3.2 | Инициативата „Младежта в движение“ (13) поставя акцента върху качественото образование, успешното интегриране на пазара на труда и увеличаването на мобилността; тя предлага да се повиши привлекателността, разнообразието на предлагането и качеството на професионалното образование и обучение, да се подобри достъпът до висококачествени стажове и да се стимулират предприятията да оказват добър прием. |
| --- | --- |

3.2

Инициативата „Младежта в движение“ (13) поставя акцента върху качественото образование, успешното интегриране на пазара на труда и увеличаването на мобилността; тя предлага да се повиши привлекателността, разнообразието на предлагането и качеството на професионалното образование и обучение, да се подобри достъпът до висококачествени стажове и да се стимулират предприятията да оказват добър прием.

| 3.3 | Съобщението „Към възстановяване и създаване на работни места“ (14) има за цел създаването на работни места по-специално в секторите, които предлагат големи възможности за растеж, възстановяване на динамиката на пазарите на труда, развиване на образованието през целия живот, гарантиране на сигурността на заетостта и създаване на възможности за младите хора. |
| --- | --- |

3.3

Съобщението „Към възстановяване и създаване на работни места“ (14) има за цел създаването на работни места по-специално в секторите, които предлагат големи възможности за растеж, възстановяване на динамиката на пазарите на труда, развиване на образованието през целия живот, гарантиране на сигурността на заетостта и създаване на възможности за младите хора.

| 3.4 | В контекста на настоящото повишаване на безработицата и слабия икономически растеж е крайно наложително да можем да използваме нови възможности за учене, включително и тези извън официалната образователна система. Ето защо препоръката на Съвета относно признаването и валидирането на неформалното и самостоятелното учене (15) е принос за ускоряване на реформите на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

3.4

В контекста на настоящото повишаване на безработицата и слабия икономически растеж е крайно наложително да можем да използваме нови възможности за учене, включително и тези извън официалната образователна система. Ето защо препоръката на Съвета относно признаването и валидирането на неформалното и самостоятелното учене (15) е принос за ускоряване на реформите на равнището на ЕС.

| 3.5 | Съобщението на Европейската комисия „Преосмисляне на образованието: инвестиции в умения за по-добри социално-икономически резултати“ (16) също предвижда серия конкретни предложения и новаторски подходи и в професионалното образование и обучение, професионалната практическа подготовка и подкрепата за образованието, предприемачеството и мобилността. Европейските системи за професионално образование и обучение трябва да се постараят да бъдат водещи в световен мащаб както по отношение на стандартите, така и със своите действителни постижения (17). |
| --- | --- |

3.5

Съобщението на Европейската комисия „Преосмисляне на образованието: инвестиции в умения за по-добри социално-икономически резултати“ (16) също предвижда серия конкретни предложения и новаторски подходи и в професионалното образование и обучение, професионалната практическа подготовка и подкрепата за образованието, предприемачеството и мобилността. Европейските системи за професионално образование и обучение трябва да се постараят да бъдат водещи в световен мащаб както по отношение на стандартите, така и със своите действителни постижения (17).

| 3.6 | Съобщението на Комисията относно „Преход към заетост за младите хора“ (18) се основава на досега представените предложения като напр. европейската рамка за качеството на стажовете (19) и т.нар. „гаранции за младежта“ и препоръчва установяване на Европейски алианс за професионалната практика (20). |
| --- | --- |

3.6

Съобщението на Комисията относно „Преход към заетост за младите хора“ (18) се основава на досега представените предложения като напр. европейската рамка за качеството на стажовете (19) и т.нар. „гаранции за младежта“ и препоръчва установяване на Европейски алианс за професионалната практика (20).

| 3.7 | Планът за действие „Предприемачество 2020 г. — Възраждане на предприемаческия дух в Европа“ посочва образованието и обучението на предприемачите и създаването на всеобща европейска инициатива за придобиване на предприемачески умения (21), целяща развиването на предприемачески знания, умения и способности. |
| --- | --- |

3.7

Планът за действие „Предприемачество 2020 г. — Възраждане на предприемаческия дух в Европа“ посочва образованието и обучението на предприемачите и създаването на всеобща европейска инициатива за придобиване на предприемачески умения (21), целяща развиването на предприемачески знания, умения и способности.

4.   Ролята на работодателите и предприемачите

| 4.1 | Усилията за укрепване на позицията на индустрията в Европа и на свързаните с това услуги изискват промяна на структурата на съответните квалификации и умения във всички сектори на базата на ясно дефинирани резултати. |
| --- | --- |

4.1

Усилията за укрепване на позицията на индустрията в Европа и на свързаните с това услуги изискват промяна на структурата на съответните квалификации и умения във всички сектори на базата на ясно дефинирани резултати.

| 4.2 | Преструктурирането на редица сектори, което е естествена черта на динамичните икономики, води както до загуба, така и до създаване на работни места. При все това броят на новосъздадените работни места е значително по-малък от този на закритите (22). За работодателите това означава да могат, съвместно с правителствата и в рамките на социалния диалог, да предвиждат и да насочват промените така, че да се смекчават социалните последици и да се увеличава положителният ефект на преструктурирането. Това включва и значително участие в инвестициите в образование и преквалификация. |
| --- | --- |

4.2

Преструктурирането на редица сектори, което е естествена черта на динамичните икономики, води както до загуба, така и до създаване на работни места. При все това броят на новосъздадените работни места е значително по-малък от този на закритите (22). За работодателите това означава да могат, съвместно с правителствата и в рамките на социалния диалог, да предвиждат и да насочват промените така, че да се смекчават социалните последици и да се увеличава положителният ефект на преструктурирането. Това включва и значително участие в инвестициите в образование и преквалификация.

| 4.3 | Затова е необходимо да се предвиждат бъдещите нужди на пазара на труда. Въпреки че специализирани международни проучвания показват, че предвид твърде динамичното естество на развитието в световен мащаб е трудно да се предвидят надеждно дългосрочните нужди на пазара на труда, организациите на работодателите и на предприятията би трябвало в рамките на социалния диалог да изготвят краткосрочни и средносрочни анализи на всеки сектор, да излагат регионалните различия и да реагират на променящите се нужди на предприятията от квалифицирана работна ръка. Тези анализи и прогнози се отнасят за всички видове предприятия, включително кооперациите и занаятчийските предприятия. |
| --- | --- |

4.3

Затова е необходимо да се предвиждат бъдещите нужди на пазара на труда. Въпреки че специализирани международни проучвания показват, че предвид твърде динамичното естество на развитието в световен мащаб е трудно да се предвидят надеждно дългосрочните нужди на пазара на труда, организациите на работодателите и на предприятията би трябвало в рамките на социалния диалог да изготвят краткосрочни и средносрочни анализи на всеки сектор, да излагат регионалните различия и да реагират на променящите се нужди на предприятията от квалифицирана работна ръка. Тези анализи и прогнози се отнасят за всички видове предприятия, включително кооперациите и занаятчийските предприятия.

| 4.3.1 | Оптималният подход е да се определят стратегически цели и да се изготвят планове за действие. По принцип подобни планове включват укрепване на маркетинга в дадения сектор, представяне на концепция за образованието и определяне на изискванията, споделяне на отговорностите и икономическо ангажиране на държавата и на другите заинтересовани страни в образованието и обучението на завършилите, развиване на сътрудничество между предприятията, училищата и другите заинтересовани страни с цел да се установи връзка между теорията и практиката, да се създаде концепция за обучението на учениците в предприятията и да се изгражда култура на мобилност на предприятията. |
| --- | --- |

4.3.1

Оптималният подход е да се определят стратегически цели и да се изготвят планове за действие. По принцип подобни планове включват укрепване на маркетинга в дадения сектор, представяне на концепция за образованието и определяне на изискванията, споделяне на отговорностите и икономическо ангажиране на държавата и на другите заинтересовани страни в образованието и обучението на завършилите, развиване на сътрудничество между предприятията, училищата и другите заинтересовани страни с цел да се установи връзка между теорията и практиката, да се създаде концепция за обучението на учениците в предприятията и да се изгражда култура на мобилност на предприятията.

| 4.3.1.1 | Този образователен подход може да включва оценка на качествата на дипломиралите се в различни дисциплини, които са подходящи за даден сектор, определяне на професиите, за които може да бъде оказана подкрепа чрез преквалификация, сътрудничество между секторите и с други промишлени отрасли, изготвяне на списък на сътрудничещите основни и средни училища. Този процес би могъл да включва също участие на консултанти по професионално ориентиране, както и провеждането на анкети за мотивацията и идеите на учениците от последните класове във връзка с професионалната им реализация. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Този образователен подход може да включва оценка на качествата на дипломиралите се в различни дисциплини, които са подходящи за даден сектор, определяне на професиите, за които може да бъде оказана подкрепа чрез преквалификация, сътрудничество между секторите и с други промишлени отрасли, изготвяне на списък на сътрудничещите основни и средни училища. Този процес би могъл да включва също участие на консултанти по професионално ориентиране, както и провеждането на анкети за мотивацията и идеите на учениците от последните класове във връзка с професионалната им реализация.

| 4.3.1.2 | Важно е да се изработи концепция за обучението на ученици в предприятията. Тя би включвала, наред с всичко останало, изготвяне на конкретни обучителни програми, подготовка на предприятията с цел включване на ученици в дейността им и определяне на правила за оценяване на ефективността на обучението, което преминават учениците. Би следвало предприятията да подкрепят мобилността на учениците и на чиракуващите и да организират програми за обмен. |
| --- | --- |

4.3.1.2

Важно е да се изработи концепция за обучението на ученици в предприятията. Тя би включвала, наред с всичко останало, изготвяне на конкретни обучителни програми, подготовка на предприятията с цел включване на ученици в дейността им и определяне на правила за оценяване на ефективността на обучението, което преминават учениците. Би следвало предприятията да подкрепят мобилността на учениците и на чиракуващите и да организират програми за обмен.

| 4.3.1.3 | Образованието и обучението са скъпоструващи дейности, които имат твърде много бенефициенти (23). Публичните власти също поемат значителна финансова отговорност за подпомагане на възрастните да придобиват основни умения, както и уменията и квалификациите, които са им необходими, за да навлязат или да се върнат на пазара на труда. От работодателите се очаква да поемат основната финансова отговорност за развитието на уменията, свързани с определена професионална дейност. Хората също би следвало да имат отговорност за своята пригодност за трудова заетост и да развиват тази пригодност и личните си умения. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Образованието и обучението са скъпоструващи дейности, които имат твърде много бенефициенти (23). Публичните власти също поемат значителна финансова отговорност за подпомагане на възрастните да придобиват основни умения, както и уменията и квалификациите, които са им необходими, за да навлязат или да се върнат на пазара на труда. От работодателите се очаква да поемат основната финансова отговорност за развитието на уменията, свързани с определена професионална дейност. Хората също би следвало да имат отговорност за своята пригодност за трудова заетост и да развиват тази пригодност и личните си умения.

| 4.3.1.4 | В много държави членки държавата участва, включително с финансови средства, в изпълнението на образователни и преквалификационни програми. Тази обществена отговорност е неотменна и би могла да се подобри, като се гарантират възможностите за финансиране от европейските фондове или възможностите да се използват и свързват осъществените проекти. Въпреки това финансирането чрез публични средства в никакъв случай не трябва да измества отговорността на всички заинтересовани страни и по-специално тази на работодателите. |
| --- | --- |

4.3.1.4

В много държави членки държавата участва, включително с финансови средства, в изпълнението на образователни и преквалификационни програми. Тази обществена отговорност е неотменна и би могла да се подобри, като се гарантират възможностите за финансиране от европейските фондове или възможностите да се използват и свързват осъществените проекти. Въпреки това финансирането чрез публични средства в никакъв случай не трябва да измества отговорността на всички заинтересовани страни и по-специално тази на работодателите.

| 4.4 | В рамките на социалния диалог е необходимо работодателите да се включат по-ефективно в изготвянето и провеждането на националните политики за подобряване на достъпността на предучилищното образование, както и за реабилитиране на средното и висшето професионално образование и обучение. |
| --- | --- |

4.4

В рамките на социалния диалог е необходимо работодателите да се включат по-ефективно в изготвянето и провеждането на националните политики за подобряване на достъпността на предучилищното образование, както и за реабилитиране на средното и висшето професионално образование и обучение.

| 4.4.1 | Качественото и достъпно предучилищно образование за децата е част от началното образование. Работодателите могат да си сътрудничат с предучилищната система и да спомагат за развитието на талантливите деца, например чрез технически играчки в най-различни дисциплини, в сътрудничество със специализираните институции и родителите. |
| --- | --- |

4.4.1

Качественото и достъпно предучилищно образование за децата е част от началното образование. Работодателите могат да си сътрудничат с предучилищната система и да спомагат за развитието на талантливите деца, например чрез технически играчки в най-различни дисциплини, в сътрудничество със специализираните институции и родителите.

| 4.4.2 | Образованието следва още от началното училище да включва запознаване с най-важните практически умения на най-различни професии, включително и технически, с перспективите на различните промишлени отрасли и услугите и с настоящите изисквания за знания и умения. Без напредък в научно-техническите дисциплини, инженерството и математиката и без практически умения, ще бъде трудно да се подобрят професионалното образование и обучение и професионалната практическа подготовка. Това би бил един начин за улесняване на включването на младите хора в съвременния пазар на труда. |
| --- | --- |

4.4.2

Образованието следва още от началното училище да включва запознаване с най-важните практически умения на най-различни професии, включително и технически, с перспективите на различните промишлени отрасли и услугите и с настоящите изисквания за знания и умения. Без напредък в научно-техническите дисциплини, инженерството и математиката и без практически умения, ще бъде трудно да се подобрят професионалното образование и обучение и професионалната практическа подготовка. Това би бил един начин за улесняване на включването на младите хора в съвременния пазар на труда.

| 4.4.3 | Най-новото проучване на Cedefop (24) показва, че редица европейски страни вече са приели мерки за повишаване на привлекателността на професионалното образование и обучение. Въпреки това проучването сочи, че не се полагат достатъчно усилия в редица области от решаващо значение, като подобряването на прехода от професионалното образование и обучение към висшите образователни степени, преразглеждането и осъвременяването на образователните програми, подобряването на инфраструктурата на институциите за професионално образование и обучение, насърчаването на достъпа на определени групи, осъществяването на структурни промени и подобряването на сътрудничеството между различните нива, подобряването на системата за професионална практическа подготовка и най-вече по-активното включване на работодателите и социалните партньори. |
| --- | --- |

4.4.3

Най-новото проучване на Cedefop (24) показва, че редица европейски страни вече са приели мерки за повишаване на привлекателността на професионалното образование и обучение. Въпреки това проучването сочи, че не се полагат достатъчно усилия в редица области от решаващо значение, като подобряването на прехода от професионалното образование и обучение към висшите образователни степени, преразглеждането и осъвременяването на образователните програми, подобряването на инфраструктурата на институциите за професионално образование и обучение, насърчаването на достъпа на определени групи, осъществяването на структурни промени и подобряването на сътрудничеството между различните нива, подобряването на системата за професионална практическа подготовка и най-вече по-активното включване на работодателите и социалните партньори.

| 4.4.4 | Потенциалът на европейските висши учебни заведения да изпълняват своята роля в обществото и да спомагат за напредъка на Европа е все така недостатъчно оползотворен (25). Икономиката на познанието има нужда от хора, притежаващи точната комбинация от умения: интердисциплинарни умения, електронни умения за цифровата епоха, творчество и приспособимост, както и солидни познания в избраната област. Ето защо висшето образование е подходящо поприще, в което избрани училища и предприятия трябва да работят в сътрудничество. Работодателите не може да чакат училищата да започнат да произвеждат дипломирани специалисти, съобразени с нуждите им. Те трябва да участват в образователните програми в зависимост от уменията, от които се нуждаят, и да подобряват качеството на материалната и техническата база в училищата. Същевременно обаче следва да се зачита автономността на училищата, които осъществяват и други важни задачи от значение за цялото общество. |
| --- | --- |

4.4.4

Потенциалът на европейските висши учебни заведения да изпълняват своята роля в обществото и да спомагат за напредъка на Европа е все така недостатъчно оползотворен (25). Икономиката на познанието има нужда от хора, притежаващи точната комбинация от умения: интердисциплинарни умения, електронни умения за цифровата епоха, творчество и приспособимост, както и солидни познания в избраната област. Ето защо висшето образование е подходящо поприще, в което избрани училища и предприятия трябва да работят в сътрудничество. Работодателите не може да чакат училищата да започнат да произвеждат дипломирани специалисти, съобразени с нуждите им. Те трябва да участват в образователните програми в зависимост от уменията, от които се нуждаят, и да подобряват качеството на материалната и техническата база в училищата. Същевременно обаче следва да се зачита автономността на училищата, които осъществяват и други важни задачи от значение за цялото общество.

| 4.5 | Недостигът на компетентности в научните и технологичните дисциплини някой ден ще се окаже едно от основните препятствия пред икономическия растеж. Работната ръка старее; в редица професии в тези области се извършва смяна на поколенията, при което опитните работници напускат предприятията и се пенсионират. На учебните системи им трябват поне няколко години, за да могат да се приспособят и да осигурят на пазара на труда онези квалифицирани специалисти, от които той спешно се нуждае. |
| --- | --- |

4.5

Недостигът на компетентности в научните и технологичните дисциплини някой ден ще се окаже едно от основните препятствия пред икономическия растеж. Работната ръка старее; в редица професии в тези области се извършва смяна на поколенията, при което опитните работници напускат предприятията и се пенсионират. На учебните системи им трябват поне няколко години, за да могат да се приспособят и да осигурят на пазара на труда онези квалифицирани специалисти, от които той спешно се нуждае.

| 4.5.1 | Ето защо работодателите трябва да се борят с митовете, че уменията в областта на научно-техническите дисциплини нямат бъдеще; напротив, те трябва да покажат, че разпространението на тези дисциплини в училищата на всички нива повишава шансовете в бъдеще и гъвкавостта за изграждане на кариера. Те трябва да популяризират по-добре бъдещите умения, от които ще имат нужда предприятията, и да спомагат за обучението на учителите през целия им живот (26). |
| --- | --- |

4.5.1

Ето защо работодателите трябва да се борят с митовете, че уменията в областта на научно-техническите дисциплини нямат бъдеще; напротив, те трябва да покажат, че разпространението на тези дисциплини в училищата на всички нива повишава шансовете в бъдеще и гъвкавостта за изграждане на кариера. Те трябва да популяризират по-добре бъдещите умения, от които ще имат нужда предприятията, и да спомагат за обучението на учителите през целия им живот (26).

| 4.5.2 | Не може обаче да се укоряват за това само образователните системи. Работодателите трябва да предвиждат навреме бъдещото развитие, да отговарят на световните и технологичните предизвикателства, да модернизират производствените мощности и да създават възможности за наемане на работа на дипломиралите се, така че те да придобият умения на световно равнище. |
| --- | --- |

4.5.2

Не може обаче да се укоряват за това само образователните системи. Работодателите трябва да предвиждат навреме бъдещото развитие, да отговарят на световните и технологичните предизвикателства, да модернизират производствените мощности и да създават възможности за наемане на работа на дипломиралите се, така че те да придобият умения на световно равнище.

| 4.5.3 | Работодателите би трябвало да се преборят и с митовете, че жените не са подходящи за някои области, и би следвало по-добре да оползотворяват потенциала на жените, като например подкрепят талантливите в кариерното им развитие, но също така подкрепят и схемите за наставничество, програмите за спонсорство, професионалното обучение и примерите на добри практики. Продължават да съществуват големи различия между жените и мъжете по отношение на видовете образование, които те получават. Жените са все така недостатъчно представени в научно-техническите дисциплини. |
| --- | --- |

4.5.3

Работодателите би трябвало да се преборят и с митовете, че жените не са подходящи за някои области, и би следвало по-добре да оползотворяват потенциала на жените, като например подкрепят талантливите в кариерното им развитие, но също така подкрепят и схемите за наставничество, програмите за спонсорство, професионалното обучение и примерите на добри практики. Продължават да съществуват големи различия между жените и мъжете по отношение на видовете образование, които те получават. Жените са все така недостатъчно представени в научно-техническите дисциплини.

| 4.5.4 | Едновременно с изчезването на техникумите изчезват и учителите с професионален профил. Ето защо е необходимо да се осигурят достатъчен брой качествени учители и обучители. Те следва да познават изменящите се нужди на пазара на труда и да умеят да предават на учениците си своите технически познания. Следва да се насърчи ученето през целия живот и стажуването в предприятията на учители и обучители. Поради това работодателите следва да позволяват на заинтересованите и способните лица от своя персонал да стават обучители на чиракуващите и стажантите в рамките на предприятието, и да им предлагат съответната педагогическа и психологическа подготовка. |
| --- | --- |

4.5.4

Едновременно с изчезването на техникумите изчезват и учителите с професионален профил. Ето защо е необходимо да се осигурят достатъчен брой качествени учители и обучители. Те следва да познават изменящите се нужди на пазара на труда и да умеят да предават на учениците си своите технически познания. Следва да се насърчи ученето през целия живот и стажуването в предприятията на учители и обучители. Поради това работодателите следва да позволяват на заинтересованите и способните лица от своя персонал да стават обучители на чиракуващите и стажантите в рамките на предприятието, и да им предлагат съответната педагогическа и психологическа подготовка.

| 4.6 | В рамките на социалното партньорство преди всичко е необходимо работодателите да се включват в изготвянето на национални стратегии за учене през целия живот и за създаване на рамка за признаване на резултатите от неформалното и самостоятелното обучение. Уместно е да се подкрепят и признават квалификациите и уменията, придобити чрез неформално и самостоятелно обучение, с цел да се повишат способностите на младите хора и ролята им на пазара на труда (27), (28). Тези стратегии за учене през целия живот успоредно със стратегиите за развитие на селските райони би трябвало също да разглеждат въпроса за възможностите за достъп на хората от селските райони до по-нататъшно образование и преквалификация, когато те проявяват интерес към това. |
| --- | --- |

4.6

В рамките на социалното партньорство преди всичко е необходимо работодателите да се включват в изготвянето на национални стратегии за учене през целия живот и за създаване на рамка за признаване на резултатите от неформалното и самостоятелното обучение. Уместно е да се подкрепят и признават квалификациите и уменията, придобити чрез неформално и самостоятелно обучение, с цел да се повишат способностите на младите хора и ролята им на пазара на труда (27), (28). Тези стратегии за учене през целия живот успоредно със стратегиите за развитие на селските райони би трябвало също да разглеждат въпроса за възможностите за достъп на хората от селските райони до по-нататъшно образование и преквалификация, когато те проявяват интерес към това.

| 4.6.1 | Работодателите имат право да очакват от образователната система завършилите училище да бъдат склонни да продължат да се обучават и да разполагат с достатъчно широко приложими умения, така че обучението им на работното място да не бъде нито продължително, нито скъпо, и същевременно да може да се осъществява постоянно под формата на продължаващо обучение. |
| --- | --- |

4.6.1

Работодателите имат право да очакват от образователната система завършилите училище да бъдат склонни да продължат да се обучават и да разполагат с достатъчно широко приложими умения, така че обучението им на работното място да не бъде нито продължително, нито скъпо, и същевременно да може да се осъществява постоянно под формата на продължаващо обучение.

| 4.6.2 | Работодателите трябва да поемат своята отговорност за тази част от професионалната подготовка, която е специфична за предприятието или е свързана с временно търсене на умения за определени тясно дефинирани професии. |
| --- | --- |

4.6.2

Работодателите трябва да поемат своята отговорност за тази част от професионалната подготовка, която е специфична за предприятието или е свързана с временно търсене на умения за определени тясно дефинирани професии.

| 4.6.3 | Освен това микропредприятията, малките предприятия и занаятчийските предприятия се нуждаят от по-динамична и гъвкава образователна система, която да отговори на актуалните нужди на новите работници, а и на по-старите, които ще пожелаят или ще имат нужда да продължат своето образование и обучение (учене през целия живот). |
| --- | --- |

4.6.3

Освен това микропредприятията, малките предприятия и занаятчийските предприятия се нуждаят от по-динамична и гъвкава образователна система, която да отговори на актуалните нужди на новите работници, а и на по-старите, които ще пожелаят или ще имат нужда да продължат своето образование и обучение (учене през целия живот).

| 4.6.4 | Слабото участие в обучението през целия живот се обяснява и с липсата на последователност между обучението в предприятието и принципите на активната политика на заетост и между сегашните методи за преквалификация и нуждите на работодателите. Недостатъците, които се проявяват след етапа на образованието, ограничават възможността за адаптиране към забързания ритъм на технологичните промени, които променят и техническото оборудване на предприятията и относителните икономически сравнителни предимства. |
| --- | --- |

4.6.4

Слабото участие в обучението през целия живот се обяснява и с липсата на последователност между обучението в предприятието и принципите на активната политика на заетост и между сегашните методи за преквалификация и нуждите на работодателите. Недостатъците, които се проявяват след етапа на образованието, ограничават възможността за адаптиране към забързания ритъм на технологичните промени, които променят и техническото оборудване на предприятията и относителните икономически сравнителни предимства.

| 4.6.5 | Много е важно да има постоянно сътрудничество между работодателите и бюрата по труда. Капацитетът, инфраструктурата и методиката на бюрата по труда са важен елемент за подкрепа на търсенето на продължаващо обучение, а също така се отразяват и върху предлагането на продължаващо обучение. |
| --- | --- |

4.6.5

Много е важно да има постоянно сътрудничество между работодателите и бюрата по труда. Капацитетът, инфраструктурата и методиката на бюрата по труда са важен елемент за подкрепа на търсенето на продължаващо обучение, а също така се отразяват и върху предлагането на продължаващо обучение.

| 4.7 | В зависимост от възможностите и националните практики могат да се използват различни начини за увеличаване на влиянието на работодателите върху ефективността на образователната система, за да се укрепят растежът и заетостта и за приспособяването ѝ към нуждите на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.7

В зависимост от възможностите и националните практики могат да се използват различни начини за увеличаване на влиянието на работодателите върху ефективността на образователната система, за да се укрепят растежът и заетостта и за приспособяването ѝ към нуждите на пазара на труда.

| 4.7.1 | В рамките на социалното партньорство работодателите си сътрудничат с държавните или частните училища в даден регион или населено място под формата на съвместни форуми на училищата и предприятията, или на регионални или секторни съвети и споразумения в подкрепа на заетостта и уменията, или се сдружават, за да създават и управляват учебни заведения и такива за практическа професионална подготовка, или пък сами основават свои училища или центрове за професионална подготовка към предприятията. |
| --- | --- |

4.7.1

В рамките на социалното партньорство работодателите си сътрудничат с държавните или частните училища в даден регион или населено място под формата на съвместни форуми на училищата и предприятията, или на регионални или секторни съвети и споразумения в подкрепа на заетостта и уменията, или се сдружават, за да създават и управляват учебни заведения и такива за практическа професионална подготовка, или пък сами основават свои училища или центрове за професионална подготовка към предприятията.

| 4.7.2 | Това важи за всички видове предприятия, включително микропредприятията, малките предприятия, кооперациите и занаятчийските предприятия. Ето защо тези инициативи би трябвало да се развиват на най-ефикасното равнище с цел постигане на по-добри резултати и да се организират съгласувано с държавните институции и местните власти, тъй като да се зачита и общественият интерес и да се участва в една активна политика на заетост е също толкова необходимо, колкото и да се поддържат качествени и устойчиви работни места. |
| --- | --- |

4.7.2

Това важи за всички видове предприятия, включително микропредприятията, малките предприятия, кооперациите и занаятчийските предприятия. Ето защо тези инициативи би трябвало да се развиват на най-ефикасното равнище с цел постигане на по-добри резултати и да се организират съгласувано с държавните институции и местните власти, тъй като да се зачита и общественият интерес и да се участва в една активна политика на заетост е също толкова необходимо, колкото и да се поддържат качествени и устойчиви работни места.

| 4.8 | Стажовете (практика в реална работна среда) в предприятията са съставна част от процеса на обучение. |
| --- | --- |

4.8

Стажовете (практика в реална работна среда) в предприятията са съставна част от процеса на обучение.

| 4.8.1 | Работодателите възприемат стажовете като процес, чиято цел е да се осигурят на младите хора практически опит и трудови навици. В интерес на предприятията е да се улесни преходът на младите хора от системата на образованието към пазара на труда и да не се злоупотребява с положението на стажантите, а да им се предлага работа, която съответства на целта на практическото обучение и да се създават съответните условия на труд. |
| --- | --- |

4.8.1

Работодателите възприемат стажовете като процес, чиято цел е да се осигурят на младите хора практически опит и трудови навици. В интерес на предприятията е да се улесни преходът на младите хора от системата на образованието към пазара на труда и да не се злоупотребява с положението на стажантите, а да им се предлага работа, която съответства на целта на практическото обучение и да се създават съответните условия на труд.

| 4.8.2 | Поради това ЕИСК одобрява подготвителната работа на плана за действие за заетостта на младите хора, извършваща се в рамките на съвместната програма на европейските социални партньори (29), която в рамките на своите определени с общи усилия приоритети ще вземе също така под внимание стажовете, опита на работното място и професионалната практическа подготовка. |
| --- | --- |

4.8.2

Поради това ЕИСК одобрява подготвителната работа на плана за действие за заетостта на младите хора, извършваща се в рамките на съвместната програма на европейските социални партньори (29), която в рамките на своите определени с общи усилия приоритети ще вземе също така под внимание стажовете, опита на работното място и професионалната практическа подготовка.

| 4.9 | Придобитите познания и опит благодарение на неформалното и самостоятелното образование в рамките на доброволчеството могат да засилят творчеството и иновационния потенциал на работниците и да спомогнат за увеличаване на пригодността им за трудова заетост и за улесняване на техните преходи в рамките на пазара на труда. В своите стратегии за социална отговорност предприятията подкрепят доброволните дейности на своите работници. Работодателите обаче са възпрепятствани системно да подкрепят доброволчеството поради липсата на правна рамка, на инструменти за оценка и за признаване на придобитите по този начин умения, но преди всичко поради спънки от финансово и данъчно естество (30). |
| --- | --- |

4.9

Придобитите познания и опит благодарение на неформалното и самостоятелното образование в рамките на доброволчеството могат да засилят творчеството и иновационния потенциал на работниците и да спомогнат за увеличаване на пригодността им за трудова заетост и за улесняване на техните преходи в рамките на пазара на труда. В своите стратегии за социална отговорност предприятията подкрепят доброволните дейности на своите работници. Работодателите обаче са възпрепятствани системно да подкрепят доброволчеството поради липсата на правна рамка, на инструменти за оценка и за признаване на придобитите по този начин умения, но преди всичко поради спънки от финансово и данъчно естество (30).

5.   Приносът на работодателите към прилагането на европейските инструменти на национално ниво

| 5.1 | В контекста на социалното партньорство работодателите участват в изработването и установяването на общите европейски принципи (със съвети и като изтъкват и утвърждават неформалното и самостоятелното образование) и съответстващите инструменти (31) (ЕКР, ECVET, EQAVET, Europass). Тези принципи и инструменти имат за цел да спомогнат за увеличаване на мобилността на работниците, обучаващите се и обучителите между различните образователни системи и системите за професионална подготовка и между различните държави. |
| --- | --- |

5.1

В контекста на социалното партньорство работодателите участват в изработването и установяването на общите европейски принципи (със съвети и като изтъкват и утвърждават неформалното и самостоятелното образование) и съответстващите инструменти (31) (ЕКР, ECVET, EQAVET, Europass). Тези принципи и инструменти имат за цел да спомогнат за увеличаване на мобилността на работниците, обучаващите се и обучителите между различните образователни системи и системите за професионална подготовка и между различните държави.

| 5.2 | Държавите членки на ЕС приеха Европейската квалификационна рамка (ЕКР)
   (32), която определя осем квалификационни нива въз основа на знанията, уменията и общите познания. Всяка държава членка трябва да класифицира всяка от своите квалификации в едно от тези осем нива.






  — | Представителите на работодателите могат, например чрез секторните съвети и съвместно с други участници, да разработят описанията на квалификациите, съответстващи на работните места в техния сектор. Тези национални сертификационни рамки (класификации) или техните стандарти представляват основа за образованието и критерий за признаване на квалификациите. Също така те са основа за разработването на националните образователни програми за средните училища и на образователните програми за други доставчици на услуги в тази област. Възможно е впоследствие създаването на национални класификации на професиите, следващи и отчитащи необходимите изисквания за изпълнението на всяка професия на пазара на труда и които се превръщат в основен източник на информация в областта на човешките ресурси и професионалното обучение на всички нива. |
| --- | --- | --- |

5.2

Държавите членки на ЕС приеха Европейската квалификационна рамка (ЕКР)
   (32), която определя осем квалификационни нива въз основа на знанията, уменията и общите познания. Всяка държава членка трябва да класифицира всяка от своите квалификации в едно от тези осем нива.

—

Представителите на работодателите могат, например чрез секторните съвети и съвместно с други участници, да разработят описанията на квалификациите, съответстващи на работните места в техния сектор. Тези национални сертификационни рамки (класификации) или техните стандарти представляват основа за образованието и критерий за признаване на квалификациите. Също така те са основа за разработването на националните образователни програми за средните училища и на образователните програми за други доставчици на услуги в тази област. Възможно е впоследствие създаването на национални класификации на професиите, следващи и отчитащи необходимите изисквания за изпълнението на всяка професия на пазара на труда и които се превръщат в основен източник на информация в областта на човешките ресурси и професионалното обучение на всички нива.

| 5.3 | Една от мерките, която се предвиждаше в програмата за нови умения и работни места, се състоеше в окончателното изготвяне до края на 2012 г. на европейска класификация на уменията, компетентностите и професиите (ESCO) под формата на споделена платформа в областта на труда и на професионалното образование и обучение. Този проект би трябвало да замести или да допълни съществуващите национални и международни секторни класификации и да се превърне в инструмент, който ще улесни създаването на динамичен пазар на труда, характеризиращ се с плавни преходи, преди всичко от едно работно място към друго или от обучение към първа работа. |
| --- | --- |

5.3

Една от мерките, която се предвиждаше в програмата за нови умения и работни места, се състоеше в окончателното изготвяне до края на 2012 г. на европейска класификация на уменията, компетентностите и професиите (ESCO) под формата на споделена платформа в областта на труда и на професионалното образование и обучение. Този проект би трябвало да замести или да допълни съществуващите национални и международни секторни класификации и да се превърне в инструмент, който ще улесни създаването на динамичен пазар на труда, характеризиращ се с плавни преходи, преди всичко от едно работно място към друго или от обучение към първа работа.

| 5.3.1 | Въпреки това тази рамка не представлява интерес за микропредприятията и малките предприятия, тъй като нейните стандарти предполагат всички лица, които са назначени на конкретна работа и разполагат с еднакви квалификации, да изпълняват един и същи набор от задачи, независимо от предприятието, в което работят. Днес обаче, в една бързо променяща се сфера на труда с различни технологии, изискванията на клиентите, методите на работа и наличието или не на компетентни служители водят до това, разпределението на възложените на работниците задачи да изисква от тях гъвкавост при изпълнението на тези задачи и готовност за приспособяване на методите им на работа спрямо постоянните промени в света на технологиите и ИКТ, в който именно контекст предприятията развиват своята дейност. |
| --- | --- |

5.3.1

Въпреки това тази рамка не представлява интерес за микропредприятията и малките предприятия, тъй като нейните стандарти предполагат всички лица, които са назначени на конкретна работа и разполагат с еднакви квалификации, да изпълняват един и същи набор от задачи, независимо от предприятието, в което работят. Днес обаче, в една бързо променяща се сфера на труда с различни технологии, изискванията на клиентите, методите на работа и наличието или не на компетентни служители водят до това, разпределението на възложените на работниците задачи да изисква от тях гъвкавост при изпълнението на тези задачи и готовност за приспособяване на методите им на работа спрямо постоянните промени в света на технологиите и ИКТ, в който именно контекст предприятията развиват своята дейност.

| 5.3.2 | Много е важно работодателите и организациите на предприятията да зачитат особените нужди на микропредприятията и на малките предприятия, за да им се помогне да изготвят собствени номенклатури, които да им позволяват подробно да представят начина, по който работят тези по-гъвкави и динамични предприятия. Тези номенклатури трябва да позволят „резултатите“ от тях да се изразяват под формата на работни задачи, а не на типови функции. Тогава ще бъде възможно да се изгради развитието на обучението и квалификацията на базата на тези описания на задачите и по този начин да се създаде проследима одитна пътека от работното място до крайните квалификации. |
| --- | --- |

5.3.2

Много е важно работодателите и организациите на предприятията да зачитат особените нужди на микропредприятията и на малките предприятия, за да им се помогне да изготвят собствени номенклатури, които да им позволяват подробно да представят начина, по който работят тези по-гъвкави и динамични предприятия. Тези номенклатури трябва да позволят „резултатите“ от тях да се изразяват под формата на работни задачи, а не на типови функции. Тогава ще бъде възможно да се изгради развитието на обучението и квалификацията на базата на тези описания на задачите и по този начин да се създаде проследима одитна пътека от работното място до крайните квалификации.

| 5.4 | Работодателите, предприятията и другите заинтересовани страни следва да се възползват от всички проекти, финансирани от националните бюджети и структурните фондове на ЕС, най-вече чрез ЕСФ и програма „Еразъм за всички“. В рамките на активните политики в областта на заетостта държавите членки в момента стартират серия от проекти за поддържане на заетостта, актуализиране и повишаване на уменията на работниците и насърчаване на прехода на младите хора към пазара на труда (33). Приемането на новата многогодишна финансова рамка разрешава също така редица нови програми в подкрепа на образованието, мобилността и иновациите, като „Еразъм за всички“, COSME и „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

5.4

Работодателите, предприятията и другите заинтересовани страни следва да се възползват от всички проекти, финансирани от националните бюджети и структурните фондове на ЕС, най-вече чрез ЕСФ и програма „Еразъм за всички“. В рамките на активните политики в областта на заетостта държавите членки в момента стартират серия от проекти за поддържане на заетостта, актуализиране и повишаване на уменията на работниците и насърчаване на прехода на младите хора към пазара на труда (33). Приемането на новата многогодишна финансова рамка разрешава също така редица нови програми в подкрепа на образованието, мобилността и иновациите, като „Еразъм за всички“, COSME и „Хоризонт 2020“.

6.   Перспективи и предизвикателства пред системите за комбинирано обучение в Европа

| 6.1 | Днес Европа с основание възлага всичките си надежди на подкрепата и развиването на системата за комбинирано обучение. Очевидно е, че държавите членки, които прилагат тези системи в дългосрочен план, постигат добри резултати и процентът на безработните млади хора в тях е доста по-нисък от средния за ЕС (34). |
| --- | --- |

6.1

Днес Европа с основание възлага всичките си надежди на подкрепата и развиването на системата за комбинирано обучение. Очевидно е, че държавите членки, които прилагат тези системи в дългосрочен план, постигат добри резултати и процентът на безработните млади хора в тях е доста по-нисък от средния за ЕС (34).

| 6.2 | В становището си относно пакета „Заетост“ ЕИСК ясно посочва, че един от начините да се запълни празнината между нуждите на пазара на труда, образованието и очакванията на младите е да се подкрепят тези училищни системи за висококачествено практическо обучение. |
| --- | --- |

6.2

В становището си относно пакета „Заетост“ ЕИСК ясно посочва, че един от начините да се запълни празнината между нуждите на пазара на труда, образованието и очакванията на младите е да се подкрепят тези училищни системи за висококачествено практическо обучение.

| 6.3 | Проучване на Европейската комисия относно системата за професионална практика в ЕС (35) обръща внимание по-специално на някои предизвикателства, с които се сблъсква тази система. Отбелязва се например, че предимството на един бърз преход от училище към сферата на труда като че ли е по-скоро временно; в по-дългосрочен план перспективите за работа изглеждат по-неясни. Поставя се също и въпросът за степента на „преносимост“ на придобитите умения и квалификации в друго предприятие (от същия или от друг сектор). |
| --- | --- |

6.3

Проучване на Европейската комисия относно системата за професионална практика в ЕС (35) обръща внимание по-специално на някои предизвикателства, с които се сблъсква тази система. Отбелязва се например, че предимството на един бърз преход от училище към сферата на труда като че ли е по-скоро временно; в по-дългосрочен план перспективите за работа изглеждат по-неясни. Поставя се също и въпросът за степента на „преносимост“ на придобитите умения и квалификации в друго предприятие (от същия или от друг сектор).

| 6.4 | Това проучване обръща внимание и на факта, че през 2008 г. вследствие на световната икономическа криза броят на учениците в професионалното образование и обучение се е увеличил, но пък броят на местата, предлагани за професионална практика и стаж, е намалял в много от държавите членки поради несигурния бизнес климат. Ето защо една такава ситуация е катализатор за мобилизирането на всички участници и на съвместната им отговорност за разкриването на нови места за чираци в предприятията или за намирането на други решения, подкрепяни от държавата. |
| --- | --- |

6.4

Това проучване обръща внимание и на факта, че през 2008 г. вследствие на световната икономическа криза броят на учениците в професионалното образование и обучение се е увеличил, но пък броят на местата, предлагани за професионална практика и стаж, е намалял в много от държавите членки поради несигурния бизнес климат. Ето защо една такава ситуация е катализатор за мобилизирането на всички участници и на съвместната им отговорност за разкриването на нови места за чираци в предприятията или за намирането на други решения, подкрепяни от държавата.

| 6.5 | Анкетата на BUSINESSEUROPE (36) за конкретния опит в тази област на равнище на отделните държави показа различен подход при разработването на механизмите, които свързват училищното образование с практиките на предприятията. Резултатът от нея беше серия от препоръки, включително и до самите работодатели, и по-конкретно:






  — | да участват в управлението на системата за комбинирано обучение и да спомогнат за създаването на програмите и адаптирането им във времето, което е важен фактор, за да се гарантира тяхното съответствие на потребностите на пазара, като същевременно се отчита нуждата от ограничаване на бюрократичната тежест за предприятията; |
| --- | --- | --- |

6.5

Анкетата на BUSINESSEUROPE (36) за конкретния опит в тази област на равнище на отделните държави показа различен подход при разработването на механизмите, които свързват училищното образование с практиките на предприятията. Резултатът от нея беше серия от препоръки, включително и до самите работодатели, и по-конкретно:

—

да участват в управлението на системата за комбинирано обучение и да спомогнат за създаването на програмите и адаптирането им във времето, което е важен фактор, за да се гарантира тяхното съответствие на потребностите на пазара, като същевременно се отчита нуждата от ограничаване на бюрократичната тежест за предприятията;

| — | да информират и да мотивират предприятията да се включват в системите за комбинирано обучение, да ги напътстват и да организират сътрудничеството между предприятията. |
| --- | --- |

—

да информират и да мотивират предприятията да се включват в системите за комбинирано обучение, да ги напътстват и да организират сътрудничеството между предприятията.

| 6.6 | Във връзка с това работодателите приветстват призива на Комисията за този алианс в подкрепа на развитието на качеството, подобряването на имиджа и повишаването на привлекателността на професионалната практика в Европа. Те също така имат готовност да поемат своята част от отговорността за създаването на места за професионална практика на базата на системи за комбинирано обучение, свързващи училищното образование с практиката в предприятията (37). |
| --- | --- |

6.6

Във връзка с това работодателите приветстват призива на Комисията за този алианс в подкрепа на развитието на качеството, подобряването на имиджа и повишаването на привлекателността на професионалната практика в Европа. Те също така имат готовност да поемат своята част от отговорността за създаването на места за професионална практика на базата на системи за комбинирано обучение, свързващи училищното образование с практиката в предприятията (37).

| 6.7 | Подкрепата за професионалната практика предлага на работодателите не само изгодно средство за оценяване на потенциалните кандидати при бъдещо ново наемане, но и по-големи икономически ползи в дългосрочен план, като в същото време е израз на социална отговорност. |
| --- | --- |

6.7

Подкрепата за професионалната практика предлага на работодателите не само изгодно средство за оценяване на потенциалните кандидати при бъдещо ново наемане, но и по-големи икономически ползи в дългосрочен план, като в същото време е израз на социална отговорност.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Т.е. дисциплини като наука, технологии, инженерство и математика.

1

(2)  Европейска квалификационна рамка.

2

(3)  Европейска класификация на уменията, компетентностите и професиите.

3

(4)  Европейска система на кредити в професионалното образование и обучение; спомага за проверката, признаването и обединяването на професионалните умения и знания.

4

(5)  А именно: Европейският фонд за регионално развитие, Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейският социален фонд.

5

(6)  Вж. напр. COM(2010) 682 final от 23.11.2010 г., COM(2010) 477 final от 15.9.2010 г. и COM(2010) 614 final/3 от 18.11.2010 г.

6

(7)  Вж. ОВ С 68, 6.3.2012 г., стр. 1-10, ОВ С 318, 29.10.2011 г., стр. 142-149, ОВ С 68, 6.3.2012 г., стр. 11-14 и ОВ С 132, 3.5.2011 г., стр. 15.

7

(8)  Вж. COM(2012) 727 final.

8

(9)  Вж. във връзка с това Рамковото споразумение относно приобщаващите пазари на труда от 2010 г. и Рамката за действия за умения и квалификации като част от ученето през целия живот от 2002 г.

9

(10)  Вж. ОВ С 143, 22.5.2012 г., стр. 94-101, ОВ С 318, 29.10.2011 г., стр. 69-75, ОВ С 11, 15.1.2013, стр. 65-70.

10

(11)  ОВ С 11, 15.1.2013 г., стр. 65-70.

11

(12)  ЕИСК предприе серия от действия, насочени към онагледяване на добрите примери на сътрудничество между училищата и предприятията, обвързаността между професионалното образование и практиката, и към подкрепа на младите предприемачи: Nunc Thermo Fisher Scientific, Roskilde, Дания, 6.2.2012 г., „Преходът от училище към активен живот“; Политехническо училище Guarda, Португалия, 5.6.2012 г., „Форум на новото хилядолетие“; ESC Версай, Франция, 29.8.2012 г.,: тематична конференция „Европейската младеж: поколение на безнадеждността или поколение на надеждата?“, както и форумите за подкрепа на младите предприемачи и жените предприемачи.

12

Nunc Thermo Fisher Scientific, Roskilde

Политехническо училище Guarda, Португалия

ESC Версай, Франция

(13)  Вж. COM(2010) 477 final от 15.9.2011 г.

13

(14)  Вж. COM(2012) 173 final от 18.4.2012 г.

14

(15)  Вж. COM(2012) 485 от 5.9.2012 г.„Препоръка на Съвета относно признаването и валидирането на неформалното и самостоятелното учене“.

15

Препоръка на Съвета относно признаването и валидирането на неформалното и самостоятелното учене

(16)  Вж. COM(2012) 669 final „Преосмисляне на образованието: инвестиции в умения за по-добри социално-икономически резултати“.

16

Преосмисляне на образованието: инвестиции в умения за по-добри социално-икономически резултати

(17)  SWD(2012) 375 final „Професионалното образование и обучение за по-добри умения, растеж и заетост“.

17

Професионалното образование и обучение за по-добри умения, растеж и заетост

(18)  COM(2012) 727 „Преход към заетост за младите хора“, включително документ SWD(2012) 406 относно „Качествена рамка за стажовете“.

18

Преход към заетост за младите хора

Качествена рамка за стажовете

(19)  В съответствие с член 153, параграф 5 от ДФЕС вторият етап от консултациите на европейските социални партньори започна на 5 декември 2012 г.

19

(20)  Министри на образованието се събраха на 10 и 11 декември 2012 г. в Берлин и с цел подкрепа на алианса приеха меморандум, включващ десет конкретни предложения за мерки за повишаване на привлекателността и качеството на професионалното образование и обучение и за развитие на системите за комбинирано обучение.

20

(21)  COM(2012) 795 final „План за действие „Предприемачество 2020 г.“ — Възраждане на предприемаческия дух в Европа“, 9 януари 2013 г.

21

(22)  „Европейският наблюдател на преструктурирането“ на Eurofound отчита 274 случая на преструктуриране от юли до септември 2012 г., при които са загубени 105 076 работни места и са създадени нови 30 520.

22

(23)  Вж. http://adult-learning-investment.eu/docs/BackgroundReport.pdf (на английски език).

23

(24)  Семинар, проведен на 9 и 10 октомври 2012 г.: „Какво казва Брюксел за привлекателността на първоначалното професионално образование и обучение?“, проучване на SKOPE, Оксфордски университет, вж.: www.cedefop.org.

24

(25)  Вж. COM(2011) 567 final от 20.9.2011 г.„В подкрепа на растежа и създаването на работни места — програма за модернизиране на системите за висше образование в Европа“.

25

В подкрепа на растежа и създаването на работни места — програма за модернизиране на системите за висше образование в Европа

(26)  Вж. публикацията на BUSINESSEUROPE „Plugging the skills gap: the clock is ticking“ („Преодоляване на недостига на умения: времето тече“), 2011 г.

26

Plugging the skills gap: the clock is ticking

(27)  Cedefop: Европейски насоки за валидиране на неформално и самостоятелно придобитите познания.

27

(28)  Вж. ОВ С 181, 21.6.2012 г., стр. 154: „Поради това ЕИСК призовава [Европейската комисия] да предложи ясно и работещо определение за ученето през целия живот и да приеме по-целенасочени политики за подобряване на достъпа за всички категории обучаващи се“.

28

[Европейската комисия]

(29)  Вж. съвместната многогодишна работна програма на европейските социални партньори за 2012-2014 г., която предвижда изготвянето на рамка за действие за заетостта на младите хора.

29

(30)  Вж. COM(2011) 568 final от 20.9.2011 г.„Съобщение относно политиките на ЕС и доброволчеството“.

30

Съобщение относно политиките на ЕС и доброволчеството

(31)  Европейска квалификационна рамка (ЕКР), Европейска система на кредити в професионалното образование и обучение (ECVET), Европейска референтна рамка за осигуряване на качество в професионалното образование и обучение (EQAVET), EUROPASS (цяла серия от документи в подкрепа на заетостта и географската мобилност).

31

(32)  Неотдавнашният доклад (от 2012 г.) относно прилагането на процеса от Болоня показва, че само малка част от държавите — членки на ЕС вече са въвели изцяло националните квалификации, съвместими с европейската рамка в тази област.

32

(33)  Могат да се посочат например проектите в Чешката република „Образованието е шанс“, „Учене за растеж“ или „Стажове в предприятия“.

33

(34)  Тук може да се посочи пример за добра практика: съвместен семинар на постоянното представителство на Австрия в ЕС и Австрийската търговска камара, състоял се на 3 декември 2012 г., на тема „Система за комбинирано обучение — работещите модели“, като принос на работодателите към европейските и националните дебати за перспективите за наемане на младите хора в Европа.

34

(35)  Вж. проучването на Комисията за предлагането на места за практическо обучение в държавите — членки на ЕС, януари 2012 г., IKEI Research & Consultancy, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=6633&type=2&furtherPubs=no.

35

(36)  Вж. публикацията на BUSINESSEUROPE относно „Създаване на възможности за младите — как да се подобрят привлекателността и имиджът на практическото обучение“, март 2012 г.

36

(37)  В световен план този ангажимент може да се превърне в общ проект – IOE – BIAC „Световен алианс за професионална практика“.

37

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/35

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Включване и участие на работниците като основен стълб на доброто корпоративно управление и на балансираните решения за излизане от кризата“ (становище по собствена инициатива)

2013/C 161/06

Докладчик: г-н Wolfgang GREIF

На 12 юли 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Включване и участие на работниците като основен стълб на доброто корпоративно управление и на балансираните решения за излизане от кризата“

(становище по собствена инициатива).

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 26 февруари 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 85 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 8 гласа „въздържал се“.

1.   Резюме

| 1.1 | Финансовата криза застигна предприятията. Преодоляването ѝ в интерес на всички засегнати от нея групи, инвеститори, работодатели, работници, региони (подход на участие на множество заинтересовани страни) изисква съвместни усилия и цели, които се възприемат като общи (напр. дългосрочно развитие на предприятието), и наличие на функциониращ социален диалог, който се развива в климат на доверие, както и положителна нагласа. ЕИСК би искал да насърчи възприемането на нови подходи в тази област, включително по отношение на европейската рамка за корпоративно управление („Corporate Governance“). |
| --- | --- |

1.1

Финансовата криза застигна предприятията. Преодоляването ѝ в интерес на всички засегнати от нея групи, инвеститори, работодатели, работници, региони (подход на участие на множество заинтересовани страни) изисква съвместни усилия и цели, които се възприемат като общи (напр. дългосрочно развитие на предприятието), и наличие на функциониращ социален диалог, който се развива в климат на доверие, както и положителна нагласа. ЕИСК би искал да насърчи възприемането на нови подходи в тази област, включително по отношение на европейската рамка за корпоративно управление („Corporate Governance“).

| 1.2 | ЕИСК е убеден, че „доброто“, а в този смисъл и „устойчиво“ корпоративно управление трябва да се опира на утвърдилите се на вътрешния пазар правни структури и практики на участие на работниците посредством информиране, консултиране и, където е възможно, участие във вземането на решения. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК е убеден, че „доброто“, а в този смисъл и „устойчиво“ корпоративно управление трябва да се опира на утвърдилите се на вътрешния пазар правни структури и практики на участие на работниците посредством информиране, консултиране и, където е възможно, участие във вземането на решения.

| 1.3 | Така устойчивостта би трябвало да възникне посредством съчетаване на икономическа ефективност със социални и екологични цели. Предпоставка за това е предприятието да се разбира като институция, в която различните заинтересовани страни си сътрудничат и всички участници се стремят съвместно към дългосрочна корпоративна перспектива, икономическа конкурентоспособност и социален баланс и ориентират действията си в тази насока. Ето защо ЕИСК поставя на дневен ред в корпоративното управление концепцията за „устойчивото предприятие“. Това означава също „гласът“ на работниците да се зачита при вземането на корпоративни решения. |
| --- | --- |

1.3

Така устойчивостта би трябвало да възникне посредством съчетаване на икономическа ефективност със социални и екологични цели. Предпоставка за това е предприятието да се разбира като институция, в която различните заинтересовани страни си сътрудничат и всички участници се стремят съвместно към дългосрочна корпоративна перспектива, икономическа конкурентоспособност и социален баланс и ориентират действията си в тази насока. Ето защо ЕИСК поставя на дневен ред в корпоративното управление концепцията за „устойчивото предприятие“. Това означава също „гласът“ на работниците да се зачита при вземането на корпоративни решения.

| 1.4 | Предприятията могат да бъдат успешно управлявани с помощта на тази концепция, при положение че управлението им се основава на принципа на „справедливи отношения“ между работници, мениджмънт и собственици и по този начин на всички заинтересовани страни се разкриват сигурни възможности за организиране на прехода по целесъобразен начин и като се решават проблемите, без да се накърнява управленското право на мениджмънта. За тази цел вече е на разположение набор от инструменти за задължително участие на представители на работниците на национално и европейско равнище, които би трябвало ефективно да се използват. Доказано е, че по този начин именно в кризисни времена преструктурирането на предприятията може да се осъществява и предвижда по-добре. |
| --- | --- |

1.4

Предприятията могат да бъдат успешно управлявани с помощта на тази концепция, при положение че управлението им се основава на принципа на „справедливи отношения“ между работници, мениджмънт и собственици и по този начин на всички заинтересовани страни се разкриват сигурни възможности за организиране на прехода по целесъобразен начин и като се решават проблемите, без да се накърнява управленското право на мениджмънта. За тази цел вече е на разположение набор от инструменти за задължително участие на представители на работниците на национално и европейско равнище, които би трябвало ефективно да се използват. Доказано е, че по този начин именно в кризисни времена преструктурирането на предприятията може да се осъществява и предвижда по-добре.

| 1.5 | Според ЕИСК, за да може представеният образец да се наложи и утвърди на практика, европейската политика следва, в рамките на своите правомощия за изграждане на вътрешния пазар, да създаде съответни стимули и да подобри необходимата за това европейска правна рамка, без да се засягат националните правомощия. Във връзка с това ЕИСК оправя предложения съществуващото европейско основно право на участие на работниците да бъде транспонирано в националното законодателство и да бъде уредено по-добре в европейското законодателство. |
| --- | --- |

1.5

Според ЕИСК, за да може представеният образец да се наложи и утвърди на практика, европейската политика следва, в рамките на своите правомощия за изграждане на вътрешния пазар, да създаде съответни стимули и да подобри необходимата за това европейска правна рамка, без да се засягат националните правомощия. Във връзка с това ЕИСК оправя предложения съществуващото европейско основно право на участие на работниците да бъде транспонирано в националното законодателство и да бъде уредено по-добре в европейското законодателство.

| 1.6 | За тази цел възможностите за участие на работниците в стратегическото ориентиране на предприятията би трябвало да присъстват като общовалиден елемент навсякъде в европейското дружествено право, което според плановете на Европейската комисия предстои да бъде доразвито в близко бъдеще. Освен това би трябвало разпоредбите за задължително участие на работниците да бъдат консолидирани и отразени повсеместно в правото на ЕС въз основа на достигнатите стандарти, както и да се хармонизират по-специално дефинициите за информация, консултиране и участие. |
| --- | --- |

1.6

За тази цел възможностите за участие на работниците в стратегическото ориентиране на предприятията би трябвало да присъстват като общовалиден елемент навсякъде в европейското дружествено право, което според плановете на Европейската комисия предстои да бъде доразвито в близко бъдеще. Освен това би трябвало разпоредбите за задължително участие на работниците да бъдат консолидирани и отразени повсеместно в правото на ЕС въз основа на достигнатите стандарти, както и да се хармонизират по-специално дефинициите за информация, консултиране и участие.

| 1.7 | Резолюцията на ЕП от 15.1.2013 г. бележи нов засега етап на този дебат. Приета с голямо мнозинство, в нея се оправя призив и за правна рамка с минимални стандарти при преструктурирания, така че да се сведе до минимум социалната и икономическата цена и да се насърчава предвиждането. Те би трябвало да включват, наред с останалото, задължения за стратегическо планиране, както и за превантивни стъпки в образованието и обучението, мерки, целящи запазването на работни места и работна ръка при преструктурирания, както и разпоредби, които насърчават предприятията в случай на преструктурирания да взаимодействат превантивно с регионални органи (напр. администрация, бюра по труда) и с местни вериги за доставки. |
| --- | --- |

1.7

Резолюцията на ЕП от 15.1.2013 г. бележи нов засега етап на този дебат. Приета с голямо мнозинство, в нея се оправя призив и за правна рамка с минимални стандарти при преструктурирания, така че да се сведе до минимум социалната и икономическата цена и да се насърчава предвиждането. Те би трябвало да включват, наред с останалото, задължения за стратегическо планиране, както и за превантивни стъпки в образованието и обучението, мерки, целящи запазването на работни места и работна ръка при преструктурирания, както и разпоредби, които насърчават предприятията в случай на преструктурирания да взаимодействат превантивно с регионални органи (напр. администрация, бюра по труда) и с местни вериги за доставки.

2.   Въведение

| 2.1 | В настоящото становище ЕИСК желае да покаже как предприятия и инвеститори могат, заедно със своите работници, да намерят балансирани и устойчиви решения за излизане от финансовата и икономическа криза и за преодоляване на измененията на климата. Освен това се посочва от какви обществени и правни рамкови условия се нуждаят всички тези участници и в кои отношения трябва да бъде подобрена също и европейската законодателна рамка при надлежно зачитане на многообразието от ситуации и различните уредби, които съществуват на национално равнище. |
| --- | --- |

2.1

В настоящото становище ЕИСК желае да покаже как предприятия и инвеститори могат, заедно със своите работници, да намерят балансирани и устойчиви решения за излизане от финансовата и икономическа криза и за преодоляване на измененията на климата. Освен това се посочва от какви обществени и правни рамкови условия се нуждаят всички тези участници и в кои отношения трябва да бъде подобрена също и европейската законодателна рамка при надлежно зачитане на многообразието от ситуации и различните уредби, които съществуват на национално равнище.

| 2.2 | Управление на предприятията, ориентирано към дългосрочно развитие, се гради върху правно гарантиран, основан на взаимно доверие диалог между мениджмънт и работници. Според ЕИСК в това отношение съществува залегнал дълбоко в историята на европейската интеграция политически консенсус между правителства, социални партньори и гражданско общество. Задължителното участие на работниците в икономическата дейност е неотменен елемент на обществено отговорното икономическо управление, както се постановява и в редица европейски директиви. Хиляди представители на заинтересованите страни в дружествата и предприятията в Европа, както и близо 17 000 представители на заинтересованите страни в около 1 000 европейски работнически съвета показват, че този принцип на управление на предприятията, ориентирано към участието, се осъществява на практика. |
| --- | --- |

2.2

Управление на предприятията, ориентирано към дългосрочно развитие, се гради върху правно гарантиран, основан на взаимно доверие диалог между мениджмънт и работници. Според ЕИСК в това отношение съществува залегнал дълбоко в историята на европейската интеграция политически консенсус между правителства, социални партньори и гражданско общество. Задължителното участие на работниците в икономическата дейност е неотменен елемент на обществено отговорното икономическо управление, както се постановява и в редица европейски директиви. Хиляди представители на заинтересованите страни в дружествата и предприятията в Европа, както и близо 17 000 представители на заинтересованите страни в около 1 000 европейски работнически съвета показват, че този принцип на управление на предприятията, ориентирано към участието, се осъществява на практика.

| 2.3 | Различни европейски правни източници, създадени през различни исторически периоди отразяват този политически консенсус: правото на ЕС изисква информиране и консултиране на работниците и служителите не само на национално (1), включително и в областта на МСП, но и на транснационално равнище (2), където освен това се използва и евентуалното участие на работниците на равнище предприятие, което е стандартно изискване в европейските дружества (ЕД) и в европейските кооперативни дружества (ЕКД) (3). Многобройни други директиви на ЕС (4), включително в областта на здравословните и безопасни условия на труд, както и на европейското дружествено право предвиждат информиране и консултиране. Член 27 от Хартата на основните права на ЕС издига индивидуалното право на информиране и консултиране в задължителна съставна част на общностното право. Следователно задължителното участие на работниците в икономическата дейност несъмнено е превърнато в неотменен елемент на правната структура на европейската демокрация. |
| --- | --- |

2.3

Различни европейски правни източници, създадени през различни исторически периоди отразяват този политически консенсус: правото на ЕС изисква информиране и консултиране на работниците и служителите не само на национално (1), включително и в областта на МСП, но и на транснационално равнище (2), където освен това се използва и евентуалното участие на работниците на равнище предприятие, което е стандартно изискване в европейските дружества (ЕД) и в европейските кооперативни дружества (ЕКД) (3). Многобройни други директиви на ЕС (4), включително в областта на здравословните и безопасни условия на труд, както и на европейското дружествено право предвиждат информиране и консултиране. Член 27 от Хартата на основните права на ЕС издига индивидуалното право на информиране и консултиране в задължителна съставна част на общностното право. Следователно задължителното участие на работниците в икономическата дейност несъмнено е превърнато в неотменен елемент на правната структура на европейската демокрация.

| 2.4 | Необходимо е този утвърден и ефикасен в икономическото ежедневие ресурс да се укрепва в интерес на икономическия успех, но също така и най-вече в интерес на социалното сближаване в Европа с цел преодоляване на настоящата криза. Защото предприятията, които съществуват не само за инвеститорите си, а трябва да дават и принос за обществото, днес са поставени във все по-несигурни рамкови условия:






  — | Необходимостта от конкурентоспособност на световните пазари направи веригите за създаване на стойност в по-голяма степен транснационални. Това прави управлението на предприятията по-трудно. Преструктуриранията или делокализациите станаха по-трудно разбираеми за засегнатите страни, особено за работниците. |
| --- | --- | --- |

2.4

Необходимо е този утвърден и ефикасен в икономическото ежедневие ресурс да се укрепва в интерес на икономическия успех, но също така и най-вече в интерес на социалното сближаване в Европа с цел преодоляване на настоящата криза. Защото предприятията, които съществуват не само за инвеститорите си, а трябва да дават и принос за обществото, днес са поставени във все по-несигурни рамкови условия:

—

Необходимостта от конкурентоспособност на световните пазари направи веригите за създаване на стойност в по-голяма степен транснационални. Това прави управлението на предприятията по-трудно. Преструктуриранията или делокализациите станаха по-трудно разбираеми за засегнатите страни, особено за работниците.

| — | Финансирането на предприятия от страна на чисто финансови инвеститори е насочено предимно към постигане на краткосрочни печалби и ограничава дългосрочното планиране на бъдещето на предприятията. Това изключително силно затруднява отношенията на доверие на ръководствата на предприятията с техните работници и служители. |
| --- | --- |

—

Финансирането на предприятия от страна на чисто финансови инвеститори е насочено предимно към постигане на краткосрочни печалби и ограничава дългосрочното планиране на бъдещето на предприятията. Това изключително силно затруднява отношенията на доверие на ръководствата на предприятията с техните работници и служители.

| — | Амбициозните цели по отношение на климата изискват иновации и принципно нови продукти и услуги. Това често налага радикални структурни промени, които поставят засегнатите работници и предприятия в много напрегнати условия и ги изправят пред задачи от съвършено нов характер. |
| --- | --- |

—

Амбициозните цели по отношение на климата изискват иновации и принципно нови продукти и услуги. Това често налага радикални структурни промени, които поставят засегнатите работници и предприятия в много напрегнати условия и ги изправят пред задачи от съвършено нов характер.

| — | Опирайки се на европейското законодателство в областта на дружествено право и на финансовите пазари, днес предприятията развиват все по-лесно дейността си отвъд националните граници в рамките на единния европейски пазар. При тези процеси националните права на участие в ръководните органи на предприятията и практиките на основаващо се на доверие сътрудничество могат да останат на заден план, ако и тяхното прилагане не се разшири отвъд националните граници. |
| --- | --- |

—

Опирайки се на европейското законодателство в областта на дружествено право и на финансовите пазари, днес предприятията развиват все по-лесно дейността си отвъд националните граници в рамките на единния европейски пазар. При тези процеси националните права на участие в ръководните органи на предприятията и практиките на основаващо се на доверие сътрудничество могат да останат на заден план, ако и тяхното прилагане не се разшири отвъд националните граници.

| 2.5 | Всичко това прави очевидна необходимостта от коректив срещу накърняването на корпоративните ценности поради мислене в краткосрочна перспектива. Наложително е пред европейската политика да се очертаят пътища за преодоляване на преобладаващия понастоящем подход на едностранна прозрачност на предприятията спрямо техните акционери чрез едно по-широко разбиране за предприятието като „устойчиво предприятие“, което е в интерес на дългосрочното корпоративно развитие (5). |
| --- | --- |

2.5

Всичко това прави очевидна необходимостта от коректив срещу накърняването на корпоративните ценности поради мислене в краткосрочна перспектива. Наложително е пред европейската политика да се очертаят пътища за преодоляване на преобладаващия понастоящем подход на едностранна прозрачност на предприятията спрямо техните акционери чрез едно по-широко разбиране за предприятието като „устойчиво предприятие“, което е в интерес на дългосрочното корпоративно развитие (5).

| 2.6 | Преодоляване на кризи, дългосрочно ориентиране, добро управление на предприятията, способност за иновации и основано на взаимно доверие сътрудничество между работодатели и работници на базата на задължителни права на участие са елементи на един и същи контекст за бъдещето на Европа. ЕИСК предлага концепцията за „устойчиво предприятие“ да залегне и да бъде насърчавана като нов водещ модел в европейската политика. По този начин ще се разкрият нови хоризонти за законодателство, както и за корпоративни и политически мерки, за да се дадат на действащите в практиката заинтересовани лица мотивация и ориентация за прилагане на устойчиво корпоративно управление. Необходимо е да има единомислие относно елементите на „устойчивото предприятие“. Тяхното конкретно прилагане трябва да отговаря на съответната ситуация във всяко предприятие. Прилагането им в практиката ще бъде различно в отделните страни. |
| --- | --- |

2.6

Преодоляване на кризи, дългосрочно ориентиране, добро управление на предприятията, способност за иновации и основано на взаимно доверие сътрудничество между работодатели и работници на базата на задължителни права на участие са елементи на един и същи контекст за бъдещето на Европа. ЕИСК предлага концепцията за „устойчиво предприятие“ да залегне и да бъде насърчавана като нов водещ модел в европейската политика. По този начин ще се разкрият нови хоризонти за законодателство, както и за корпоративни и политически мерки, за да се дадат на действащите в практиката заинтересовани лица мотивация и ориентация за прилагане на устойчиво корпоративно управление. Необходимо е да има единомислие относно елементите на „устойчивото предприятие“. Тяхното конкретно прилагане трябва да отговаря на съответната ситуация във всяко предприятие. Прилагането им в практиката ще бъде различно в отделните страни.

3.   Водещият модел „устойчиво предприятие“

| 3.1 | Водещият модел на „устойчиво предприятие“ (6) дава възможност за прилагане на насоките на европейската политика във всеобхватен метод за управление на предприятията, в който целите за икономическа ефективност се съчетават в съгласувана концепция със социалните и екологичните цели. „Устойчивото предприятие“ се гради върху виждането, че предприятията са „социални организации“, в които се зачита „гласът“ на работниците. По този начин корпоративните решения стават по-предвидими за двете страни, а също и за клиентите. Те са по-слабо уязвими спрямо външни интервенции, насочени единствено към краткосрочни очаквания за печалба. |
| --- | --- |

3.1

Водещият модел на „устойчиво предприятие“ (6) дава възможност за прилагане на насоките на европейската политика във всеобхватен метод за управление на предприятията, в който целите за икономическа ефективност се съчетават в съгласувана концепция със социалните и екологичните цели. „Устойчивото предприятие“ се гради върху виждането, че предприятията са „социални организации“, в които се зачита „гласът“ на работниците. По този начин корпоративните решения стават по-предвидими за двете страни, а също и за клиентите. Те са по-слабо уязвими спрямо външни интервенции, насочени единствено към краткосрочни очаквания за печалба.

| 3.2 | „Устойчивото предприятие“ може да бъде описано с помощта на следните основни елементи (7):






  1) | Концепцията се основава на подход на „участие на множество заинтересовани страни“: при него собствениците на дадено предприятие работят съвместно с други важни заинтересовани страни, като работниците и органите на управление в региона, в който предприятието развива дейност. |
| --- | --- | --- |

3.2

„Устойчивото предприятие“ може да бъде описано с помощта на следните основни елементи (7):

1)

Концепцията се основава на подход на „участие на множество заинтересовани страни“: при него собствениците на дадено предприятие работят съвместно с други важни заинтересовани страни, като работниците и органите на управление в региона, в който предприятието развива дейност.

| 2) | Описанието на целите на предприятието и на тяхното прилагане е резултат от общите усилия на работниците и ръководителите, без да се засягат управленските правомощия на последните; на разположение за тази цел са различни форми на участие на работниците, утвърдили се в практиката. |
| --- | --- |

2)

Описанието на целите на предприятието и на тяхното прилагане е резултат от общите усилия на работниците и ръководителите, без да се засягат управленските правомощия на последните; на разположение за тази цел са различни форми на участие на работниците, утвърдили се в практиката.

| 3) | Управлението на предприятието има дългосрочна насоченост. Описанието на целите на предприятието е в съответствие с целите за устойчивост. |
| --- | --- |

3)

Управлението на предприятието има дългосрочна насоченост. Описанието на целите на предприятието е в съответствие с целите за устойчивост.

| 4) | За управление на „устойчивото предприятие“, ръководството му се нуждае от цялостна картина за предприятието. Необходимо е насоките за системата на докладване задължително да съдържат различните измерения на устойчивото управление на предприятието (8). |
| --- | --- |

4)

За управление на „устойчивото предприятие“, ръководството му се нуждае от цялостна картина за предприятието. Необходимо е насоките за системата на докладване задължително да съдържат различните измерения на устойчивото управление на предприятието (8).

| 5) | Възнагражденията на мениджърите и на ръководните кадри следва да са обвързани с волята за успешно постигане на целите за устойчивост. Тук се числят и усилията в социално отношение, например във връзка с безопасните и здравословни условия на труд, професионалното обучение и преквалификацията или равните възможности. |
| --- | --- |

5)

Възнагражденията на мениджърите и на ръководните кадри следва да са обвързани с волята за успешно постигане на целите за устойчивост. Тук се числят и усилията в социално отношение, например във връзка с безопасните и здравословни условия на труд, професионалното обучение и преквалификацията или равните възможности.

| 6) | „Устойчивото предприятие“ се нуждае от инвеститори, които са заинтересовани по-скоро от дългосрочни цели за рентабилност. |
| --- | --- |

6)

„Устойчивото предприятие“ се нуждае от инвеститори, които са заинтересовани по-скоро от дългосрочни цели за рентабилност.

| 3.3 | „Устойчивото предприятие“ може да функционира успешно, само ако следва специфичен принцип на ръководство: принципа на „справедливи отношения“ (fair relationship), съгласно който всички заинтересовани страни (мениджъри, представители на работниците, инвеститори и съответните региони) получават възможност да участват в промените, извършвани в предприятията, целенасочено и със стремеж към разрешаване на проблемите, без да се накърнява правото на управление на мениджмънта. По този начин именно в кризисни времена преструктурирането може да се осъществява по-успешно и проактивно. |
| --- | --- |

3.3

„Устойчивото предприятие“ може да функционира успешно, само ако следва специфичен принцип на ръководство: принципа на „справедливи отношения“ (fair relationship), съгласно който всички заинтересовани страни (мениджъри, представители на работниците, инвеститори и съответните региони) получават възможност да участват в промените, извършвани в предприятията, целенасочено и със стремеж към разрешаване на проблемите, без да се накърнява правото на управление на мениджмънта. По този начин именно в кризисни времена преструктурирането може да се осъществява по-успешно и проактивно.

| 3.4 | Принципът на „справедливите отношения“ при продажби и придобивания се основава на обвързващи споразумения между засегнатите страни относно дългосрочните бизнес перспективи и социалното измерение и гарантира, доколкото е възможно, запазването на местонахождението и работните места на предприятието. При купуване или продажба на предприятия и/или на части от предприятия отвъд националните граници и при преструктурирания, като основа се използват следните аспекти:






  — | ясна, дългосрочно ориентирана корпоративна и индустриална концепция; |
| --- | --- | --- |

3.4

Принципът на „справедливите отношения“ при продажби и придобивания се основава на обвързващи споразумения между засегнатите страни относно дългосрочните бизнес перспективи и социалното измерение и гарантира, доколкото е възможно, запазването на местонахождението и работните места на предприятието. При купуване или продажба на предприятия и/или на части от предприятия отвъд националните граници и при преструктурирания, като основа се използват следните аспекти:

—

ясна, дългосрочно ориентирана корпоративна и индустриална концепция;

| — | задължителни гаранции за инвестиции, запазване на обекти и работни места; |
| --- | --- |

—

задължителни гаранции за инвестиции, запазване на обекти и работни места;

| — | проучване на всички алтернативи на съкращенията при преструктуриране; |
| --- | --- |

—

проучване на всички алтернативи на съкращенията при преструктуриране;

| — | запазване на вече постигнати социални придобивки и колективни трудови договори; |
| --- | --- |

—

запазване на вече постигнати социални придобивки и колективни трудови договори;

| — | възможността да се провери дали споразуменията и обещанията действително се изпълняват. |
| --- | --- |

—

възможността да се провери дали споразуменията и обещанията действително се изпълняват.

| 3.5 | Осъществяването на „устойчивото предприятие“ и задължителното участие на представителите на работниците посредством информиране, консултиране и, там където е възможно, участие в ръководни органи на предприятието на национално и транснационално равнище, вървят ръка за ръка. В този смисъл опитът показа също, че страни със силни права на участие на работниците и добре функциониращи отношения между социалните партньори излязоха от кризата по-успешно, отколкото други. Условие за тяхното използване за целите на дългосрочното развитие на предприятията е европейската политика, в рамките на своите правомощия за изграждане на вътрешния пазар, да въведе съответните стимули и правни задължения в рамките на корпоративното управление. |
| --- | --- |

3.5

Осъществяването на „устойчивото предприятие“ и задължителното участие на представителите на работниците посредством информиране, консултиране и, там където е възможно, участие в ръководни органи на предприятието на национално и транснационално равнище, вървят ръка за ръка. В този смисъл опитът показа също, че страни със силни права на участие на работниците и добре функциониращи отношения между социалните партньори излязоха от кризата по-успешно, отколкото други. Условие за тяхното използване за целите на дългосрочното развитие на предприятията е европейската политика, в рамките на своите правомощия за изграждане на вътрешния пазар, да въведе съответните стимули и правни задължения в рамките на корпоративното управление.

4.   Необходимост от действия на европейско равнище – политически препоръки

4.1   Подобряване на правната рамка в духа на устойчивото управление на предприятията

| 4.1.1 | Трудът, инвестициите и предприемачеството в Европа трябва да се рентират. „Устойчивото предприятие“ предлага подходящия модел в това отношение. То преследва в еднаква степен дългосрочни икономически, социални и екологични цели. Такова предприятие се управлява съгласно принципа на „справедливите отношения“, при който промените се възприемат като предизвикателна и носеща ползи предприемаческа задача, а социалните придобивки и права на работниците не се поставят под въпрос. |
| --- | --- |

4.1.1

Трудът, инвестициите и предприемачеството в Европа трябва да се рентират. „Устойчивото предприятие“ предлага подходящия модел в това отношение. То преследва в еднаква степен дългосрочни икономически, социални и екологични цели. Такова предприятие се управлява съгласно принципа на „справедливите отношения“, при който промените се възприемат като предизвикателна и носеща ползи предприемаческа задача, а социалните придобивки и права на работниците не се поставят под въпрос.

| 4.1.2 | Според ЕИСК от европейската политика се изисква и занапред да укрепва основата на взаимодействието на най-важните групи в икономиката. Комитетът би приветствал нови инициативи на Комисията с цел адаптиране към реалностите на европейския единен пазар и укрепване на правата на работниците и на техните представителства, като се надгражда върху постигнатите в Европа стандарти за участие на работниците. Това включва и законодателни инициативи, насочени към подобряване на рамката за действие при практическото прилагане на новия водещ модел. |
| --- | --- |

4.1.2

Според ЕИСК от европейската политика се изисква и занапред да укрепва основата на взаимодействието на най-важните групи в икономиката. Комитетът би приветствал нови инициативи на Комисията с цел адаптиране към реалностите на европейския единен пазар и укрепване на правата на работниците и на техните представителства, като се надгражда върху постигнатите в Европа стандарти за участие на работниците. Това включва и законодателни инициативи, насочени към подобряване на рамката за действие при практическото прилагане на новия водещ модел.

| 4.1.3 | Предприятия, в които се практикува принципът на „справедливи отношения“, са в състояние особено добре да предвиждат и осъществяват структурните промени. Ето защо икономическият разум също повелява да се засилва участието на работниците в осъществяването и предвиждането на промените. За тази цел е необходимо да бъде усъвършенствана европейската правна рамка. В духа на стратегията на ЕС за устойчиво развитие „Европа 2020“ такива мерки биха насърчили взаимодействието на най-важните групи от икономиката в интерес на европейската демокрация и на успешната конкурентоспособност на европейската икономика. |
| --- | --- |

4.1.3

Предприятия, в които се практикува принципът на „справедливи отношения“, са в състояние особено добре да предвиждат и осъществяват структурните промени. Ето защо икономическият разум също повелява да се засилва участието на работниците в осъществяването и предвиждането на промените. За тази цел е необходимо да бъде усъвършенствана европейската правна рамка. В духа на стратегията на ЕС за устойчиво развитие „Европа 2020“ такива мерки биха насърчили взаимодействието на най-важните групи от икономиката в интерес на европейската демокрация и на успешната конкурентоспособност на европейската икономика.

4.2   Консолидиране и прилагане на европейските права на участие на работниците

| 4.2.1 | Европейското дружествено право се развива постоянно, с цел подобряване на свободата на установяване и на мобилността на предприятията в рамките на единния пазар. Все по-често се създават правила за управление на предприятията (корпоративно управление) на европейско равнище. ЕИСК е на мнение, че европейската политика трябва да отреди еднакъв статут на действията на всички основни икономически участници (предприятия, инвеститори и работници) на национално и транснационално равнище (9). Оповестената от Европейската комисия проверка за пригодност на европейските директиви относно задължителното участие на работниците не бива да служи като оправдание за пропуснати важни политически инициативи. В този контекст ЕИСК се присъединява към виждането на Европейския парламент, че са нужни нови политически усилия, с цел укрепване на възможностите за участие на работниците на транснационално равнище на работното място и в предприятието. |
| --- | --- |

4.2.1

Европейското дружествено право се развива постоянно, с цел подобряване на свободата на установяване и на мобилността на предприятията в рамките на единния пазар. Все по-често се създават правила за управление на предприятията (корпоративно управление) на европейско равнище. ЕИСК е на мнение, че европейската политика трябва да отреди еднакъв статут на действията на всички основни икономически участници (предприятия, инвеститори и работници) на национално и транснационално равнище (9). Оповестената от Европейската комисия проверка за пригодност на европейските директиви относно задължителното участие на работниците не бива да служи като оправдание за пропуснати важни политически инициативи. В този контекст ЕИСК се присъединява към виждането на Европейския парламент, че са нужни нови политически усилия, с цел укрепване на възможностите за участие на работниците на транснационално равнище на работното място и в предприятието.

| 4.2.2 | Във връзка с това, според ЕИСК е необходимо основното европейско право на участие на работниците да бъде транспонирано в националното законодателство, както и да бъде по-добре уредено в европейското законодателство; по-специално разпоредбите в европейското законодателство относно задължителното участие на работниците следва да се консолидират въз основа на вече постигнатото (10).






  — | Неотдавна Европейският парламент възложи проучване, в което се предлага Директивата за създаване на обща рамка за информиране и консултиране на работниците и служителите (2002/14/ЕО) да се допълни цялостно, като включи участието на представители на работниците в ръководните органи на предприятията. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Във връзка с това, според ЕИСК е необходимо основното европейско право на участие на работниците да бъде транспонирано в националното законодателство, както и да бъде по-добре уредено в европейското законодателство; по-специално разпоредбите в европейското законодателство относно задължителното участие на работниците следва да се консолидират въз основа на вече постигнатото (10).

—

Неотдавна Европейският парламент възложи проучване, в което се предлага Директивата за създаване на обща рамка за информиране и консултиране на работниците и служителите (2002/14/ЕО) да се допълни цялостно, като включи участието на представители на работниците в ръководните органи на предприятията.

| — | Вече съществуващите директиви относно участието на работниците в случай на прехвърляне и придобивания на предприятия (11), относно стандартите за информиране и консултиране (12), за създаване на европейски работнически съвети (13) и за участието на работниците и служителите в европейското дружество (ЕД) и в Европейското кооперативно дружество (ЕКД) (14) се появиха по различно време. ЕИСК призовава сериозно да се проучи доколко би могло да се осъществи консолидиране в европейска рамкова директива или поне хармонизиране на различните определения за информиране и консултиране, а там, където то съществува – и за участие в ръководните органи на предприятията. |
| --- | --- |

—

Вече съществуващите директиви относно участието на работниците в случай на прехвърляне и придобивания на предприятия (11), относно стандартите за информиране и консултиране (12), за създаване на европейски работнически съвети (13) и за участието на работниците и служителите в европейското дружество (ЕД) и в Европейското кооперативно дружество (ЕКД) (14) се появиха по различно време. ЕИСК призовава сериозно да се проучи доколко би могло да се осъществи консолидиране в европейска рамкова директива или поне хармонизиране на различните определения за информиране и консултиране, а там, където то съществува – и за участие в ръководните органи на предприятията.

| 4.2.3 | Подобни мерки биха подобрили европейската правна рамка. Би станало по-лесно да се инвестира, произвежда и работи в Европа. Ето защо ЕИСК изрично приветства тези препоръки и очаква европейските институции в скоро време да предприемат стъпки за осъществяване на тези предложения.






  — | По този начин съществуващите задължителни права на участие биха станали по правило общоприложими и в бъдещото законодателство и биха били прилагани в националното законодателство (15). Така в предприятията ще има по-голяма правна сигурност. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Подобни мерки биха подобрили европейската правна рамка. Би станало по-лесно да се инвестира, произвежда и работи в Европа. Ето защо ЕИСК изрично приветства тези препоръки и очаква европейските институции в скоро време да предприемат стъпки за осъществяване на тези предложения.

—

По този начин съществуващите задължителни права на участие биха станали по правило общоприложими и в бъдещото законодателство и биха били прилагани в националното законодателство (15). Така в предприятията ще има по-голяма правна сигурност.

| — | Това би могло да спомогне и за постигане на необходимата съгласуваност в достиженията на правото на ЕС, защото принципът на участие на работниците е залегнал в няколко директиви на ЕС. Те са създадени в различни периоди и съдържат различаващи се определения на понятията информиране, консултации, а там, където то съществува – и за участието в ръководните органи на предприятията. |
| --- | --- |

—

Това би могло да спомогне и за постигане на необходимата съгласуваност в достиженията на правото на ЕС, защото принципът на участие на работниците е залегнал в няколко директиви на ЕС. Те са създадени в различни периоди и съдържат различаващи се определения на понятията информиране, консултации, а там, където то съществува – и за участието в ръководните органи на предприятията.

| 4.2.4 | ЕИСК се застъпва за консолидиране на разпоредбите относно участието на работниците в цялото законодателство на ЕС, като се отчита естеството на различните засегнати въпроси. По отношение на съдържанието на тези права, за референция трябва да служат следните правни актове: преразгледаната директива 2009/38/ЕО относно европейския работнически съвет (по-специално по отношение на определението за информиране и консултиране, както и структурните промени), Рамковата директива 2002/14/ЕО за участие на работниците в европейското дружество (във връзка с участието на работници в ръководните органи на предприятията). |
| --- | --- |

4.2.4

ЕИСК се застъпва за консолидиране на разпоредбите относно участието на работниците в цялото законодателство на ЕС, като се отчита естеството на различните засегнати въпроси. По отношение на съдържанието на тези права, за референция трябва да служат следните правни актове: преразгледаната директива 2009/38/ЕО относно европейския работнически съвет (по-специално по отношение на определението за информиране и консултиране, както и структурните промени), Рамковата директива 2002/14/ЕО за участие на работниците в европейското дружество (във връзка с участието на работници в ръководните органи на предприятията).

| 4.2.5 | ЕИСК е на мнение, че при всички тези мерки европейското законодателство следва да гарантира и укрепва съществуващите национални права на участие и действащите европейски разпоредби. Това се отнася по-специално за участието на работниците в ръководните органи на предприятията. Въпреки това, поради многообразието от ситуации и различните разпоредби на национално равнище, не би било препоръчително, а по-скоро контрапродуктивно, да се налага единен европейски модел за участие на работниците.






  — | Европейското законодателство, което урежда трансграничното преместване на седалището на предприятието или трансграничните сливания и създава европейски по форма дружества, не бива да води до „избягване на участието в ръководните органи“. |
| --- | --- | --- |

4.2.5

ЕИСК е на мнение, че при всички тези мерки европейското законодателство следва да гарантира и укрепва съществуващите национални права на участие и действащите европейски разпоредби. Това се отнася по-специално за участието на работниците в ръководните органи на предприятията. Въпреки това, поради многообразието от ситуации и различните разпоредби на национално равнище, не би било препоръчително, а по-скоро контрапродуктивно, да се налага единен европейски модел за участие на работниците.

—

Европейското законодателство, което урежда трансграничното преместване на седалището на предприятието или трансграничните сливания и създава европейски по форма дружества, не бива да води до „избягване на участието в ръководните органи“.

| — | Съществуват основателни причини за общо въвеждане на задължително участие на работниците като стандартен принцип в европейското дружествено право, при което трябва да се зачитат съответно различните уредби на дружественото право на национално равнище. |
| --- | --- |

—

Съществуват основателни причини за общо въвеждане на задължително участие на работниците като стандартен принцип в европейското дружествено право, при което трябва да се зачитат съответно различните уредби на дружественото право на национално равнище.

4.3   Задължително определяне на минимални стандарти при преструктуриране

| 4.3.1 | На фона на растящата интензивност на преструктуриранията (16) и на една все по-агресивна среда на финансиране на предприятията, ЕИСК е на мнение, че са необходими новаторски методи на национално и европейско равнище, които от една страна сигнализират отвореността и привлекателността на Европа за инвеститори, но от друга страна – както се изтъква в становището на Комитета относно Зелената книга за „Преструктуриране и предвиждане на промените“ – подготвят както предприятията, така и работниците да посрещат новите предизвикателства чрез свеждане до минимум на отрицателните социални въздействия на промените, като максимално се увеличават изгледите за успешно преструктуриране (17). |
| --- | --- |

4.3.1

На фона на растящата интензивност на преструктуриранията (16) и на една все по-агресивна среда на финансиране на предприятията, ЕИСК е на мнение, че са необходими новаторски методи на национално и европейско равнище, които от една страна сигнализират отвореността и привлекателността на Европа за инвеститори, но от друга страна – както се изтъква в становището на Комитета относно Зелената книга за „Преструктуриране и предвиждане на промените“ – подготвят както предприятията, така и работниците да посрещат новите предизвикателства чрез свеждане до минимум на отрицателните социални въздействия на промените, като максимално се увеличават изгледите за успешно преструктуриране (17).

| 4.3.2 | Финансовата криза показа, че е необходим нов подход, за да се даде на устойчивата икономическа дейност приоритет пред стремежа към краткосрочно ориентирани печалби. За ефикасен политически отговор на предизвикателствата, свързани с преструктуриранията, е необходим интегриран подход, като се обхванат няколко политически области (напр. заетост, образование, иновации и индустриална политика). При това трябва да се отчитат и интересите на работниците, ако те са засегнати от корпоративни решения. Концепцията за „устойчиво предприятие“ е с дългосрочна ориентация и предоставя приложим на практика отговор на този призив на европейската политика, така че да се осигурява подкрепа за предприятията при постигането на „устойчив растеж“. |
| --- | --- |

4.3.2

Финансовата криза показа, че е необходим нов подход, за да се даде на устойчивата икономическа дейност приоритет пред стремежа към краткосрочно ориентирани печалби. За ефикасен политически отговор на предизвикателствата, свързани с преструктуриранията, е необходим интегриран подход, като се обхванат няколко политически области (напр. заетост, образование, иновации и индустриална политика). При това трябва да се отчитат и интересите на работниците, ако те са засегнати от корпоративни решения. Концепцията за „устойчиво предприятие“ е с дългосрочна ориентация и предоставя приложим на практика отговор на този призив на европейската политика, така че да се осигурява подкрепа за предприятията при постигането на „устойчив растеж“.

| 4.3.3 | Предвиждането на промените според ЕИСК е възможно, само ако се създава среда на взаимно доверие, както и чрез решително включване на социалните партньори и организираното гражданско общество (18). Към това спада и възможността работниците да могат да участват във фазата преди вземането на корпоративни решения, като упражняват правата си на информиране и консултиране и ги използват за ефективно решаване на проблеми на местно равнище (19). Между другото, директивата за европейските работнически съвети от 2009 г. предоставя в това отношение и възможност за навременно участие за решаване на трансгранични въпроси. |
| --- | --- |

4.3.3

Предвиждането на промените според ЕИСК е възможно, само ако се създава среда на взаимно доверие, както и чрез решително включване на социалните партньори и организираното гражданско общество (18). Към това спада и възможността работниците да могат да участват във фазата преди вземането на корпоративни решения, като упражняват правата си на информиране и консултиране и ги използват за ефективно решаване на проблеми на местно равнище (19). Между другото, директивата за европейските работнически съвети от 2009 г. предоставя в това отношение и възможност за навременно участие за решаване на трансгранични въпроси.

| 4.3.4 | Подходящият подход към преструктурирането е тема на вече дълго продължаващи дебати на европейско равнище, в които наред с Комисията активно участват преди всичко европейските социални партньори и Европейският парламент, както и ЕИСК. |
| --- | --- |

4.3.4

Подходящият подход към преструктурирането е тема на вече дълго продължаващи дебати на европейско равнище, в които наред с Комисията активно участват преди всичко европейските социални партньори и Европейският парламент, както и ЕИСК.

| 4.3.5 | Резолюцията на ЕП от 15.1.2013 г. бележи нов засега етап на този дебат. Приета с голямо мнозинство, в нея се оправя призив и за правна рамка с минимални стандарти при преструктурирания, така че да се сведе до минимум социалната и икономическата цена и да се насърчава предвиждането (20). Те би трябвало да включват наред с останалото задължения за стратегическо планиране, както и за превантивни стъпки в образованието и обучението, мерки, целящи запазването на работни места и работна ръка при преструктурирания, както и разпоредби, които насърчават предприятията в случай на преструктурирания да взаимодействат превантивно с регионални органи (напр. администрация, бюра по труда) и с местни вериги за доставки. |
| --- | --- |

4.3.5

Резолюцията на ЕП от 15.1.2013 г. бележи нов засега етап на този дебат. Приета с голямо мнозинство, в нея се оправя призив и за правна рамка с минимални стандарти при преструктурирания, така че да се сведе до минимум социалната и икономическата цена и да се насърчава предвиждането (20). Те би трябвало да включват наред с останалото задължения за стратегическо планиране, както и за превантивни стъпки в образованието и обучението, мерки, целящи запазването на работни места и работна ръка при преструктурирания, както и разпоредби, които насърчават предприятията в случай на преструктурирания да взаимодействат превантивно с регионални органи (напр. администрация, бюра по труда) и с местни вериги за доставки.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Директива 2002/14/ЕО.

1

(2)  Директива 2009/38/ЕО за създаване на европейски работнически съвет.

2

(3)  Директива 2001/86/ЕO и Директива 2003/72/ЕО (относно участието на работниците и служителите в SE и ЕКД).

3

(4)  Включително Директива 77/187/ЕИО (колективно уволнение) и Директива 2001/23/ЕО (прехвърляне на предприятия).

4

(5)  Вж. също комисар Барние, отговарящ за вътрешния пазар и услугите: „We need to reduce harmful short-term tendencies. Sound corporate governance can help achieving this“ („Необходимостта от ограничаване на вредни краткосрочни тенденции: стабилното корпоративно управление може да постигне това“), встъпително изказване на 11-ата Конференция за европейско корпоративно управление, Варшава, 15.11.2011 г.

5

„We need to reduce harmful short-term tendencies. Sound corporate governance can help achieving this“

(6)  Vitols, Sigurt / Norbert Kluge (eds) (2011 г.) The Sustainable Company: a new approach to corporate governance (Устойчивото предприятие: нов подход към корпоративното управление), Брюксел: ETUI.

6

The Sustainable Company: a new approach to corporate governance

(7)  Вж. Vitols, S. (2011 г.): What is the Sustainable Company? (Що е устойчиво предприятие?); Vitols, S./N. Kluge (eds): The Sustainable Company: a new approach to corporate governance (Устойчивото предприятие: нов подход към корпоративното управление), Брюксел, стр. 15-37.

7

What is the Sustainable Company?

The Sustainable Company: a new approach to corporate governance

(8)  Амбициозен пример в това отношение е докладът за устойчивостта през 2011 г. на Volkswagen AG; http://www.volkswagen.de/de/Volkswagen/nachhaltigkeit.html.

8

(9)  Вж. Европейски парламент (2012 г.), резолюция на ЕП от 14 юни 2012 г. относно бъдещето на европейското дружествено право.

9

(10)  Вж. също ЕР 2012/2061.

10

(11)  (Директива 2001/23/ЕО).

11

(12)  (Директива 2002/14/ЕО).

12

(13)  (Директива 2009/38/ЕО).

13

(14)  (Директива 2001/86/ЕО и Директива 2003/72/ЕО).

14

(15)  Вж. също проучването: Relations between company supervisory bodies and the management. National systems and proposed instruments at the EU level with a view to improving legal efficiency (Отношения между надзорните органи и ръководителите на предприятията. Национални системи и предложени инструменти на равнище ЕС за подобряване на правната ефективност). (Европейски парламент (2012 г.) PE 462.454), http://www.europarl.europa.eu/committees/en/juri/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=75509.

15

Relations between company supervisory bodies and the management. National systems and proposed instruments at the EU level with a view to improving legal efficiency

(16)  Eurofound 2012 г., Доклад от Европейския наблюдател на преструктурирането (ERM): After restructuring: labour markets, working conditions and life satisfaction (След преструктурирането: пазари на труда, условия на труд и удовлетвореност от живота).

16

After restructuring: labour markets, working conditions and life satisfaction

(17)  Становище на ЕИСК от 11.7.2012 г. относно „Преструктуриране и предвиждане на промените“, (ОВ C 299, от 4.10.2012 г.), параграф 1.3.

17

(18)  Становище на ЕИСК от 11.7.2012 г. относно „Преструктуриране и предвиждане на промените“, (ОВ C 299, от 4.10.2012 г.), параграф 1.3.

18

(19)  Европейски социални партньори: Насоки за управление на промените и техните социални последици, приети на 16.10.2003 г.,

19

http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=2750&langId=en.

(20)  Резолюция на Европейския парламент от 15.1.2013 г. с препоръки към Комисията за информиране и консултиране на работниците, прогнозиране и управление на преструктурирането, P7_TA-PROV(2013)005.

20

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/40

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Социалният диалог в страните от Източното партньорство“

2013/C 161/07

Докладчик: г-н МИТОВ

На пленарната си сесия, проведена на 18 и 19 януари 2012 г., Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Социалния диалог в страните от Източното партньорство“.

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 21 февруари 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 91 гласа „за“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Комитетът изразява подкрепа за Източното партньорство (ИП), чиято амбиция е да допринася за икономическото и социалното развитие на съседните на ЕС страни на изток в Европа, за консолидиране на демократичните институции и за утвърждаване на обща основа от норми и ценности, които изграждат съвместния европейски проект.
  ЕИСК припомня от тази гледна точка значението на участието на гражданското общество, както и ролята с основно значение, която играе социалния диалог с участието на социалните партньори (организации на работодателите и профсъюзи) в търсенето на консенсус, който да позволи балансиране на различните социални и икономически интереси на предприятията и работниците. |
| --- | --- |

1.1

Комитетът изразява подкрепа за Източното партньорство (ИП), чиято амбиция е да допринася за икономическото и социалното развитие на съседните на ЕС страни на изток в Европа, за консолидиране на демократичните институции и за утвърждаване на обща основа от норми и ценности, които изграждат съвместния европейски проект.

ЕИСК припомня от тази гледна точка значението на участието на гражданското общество, както и ролята с основно значение, която играе социалния диалог с участието на социалните партньори (организации на работодателите и профсъюзи) в търсенето на консенсус, който да позволи балансиране на различните социални и икономически интереси на предприятията и работниците.

| 1.2 | Комитетът подчертава спецификата на социалния диалог, който трябва да може да се провежда на различни равнища и в различни сфери, в които социалните партньори могат да защитават легитимни интереси, паралелно и в допълнение към гражданския диалог, чиято цел е да насърчава демокрацията на участието в най-широк смисъл. ЕИСК припомня, че както социалният, така и гражданският диалог се основават на независимостта на социалните партньори и на организациите на гражданското общество (ОГО) и изисква тази независимост да бъде зачитана като едно от основните права на човека и социални права, както са дефинирани от международните и европейските организации. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът подчертава спецификата на социалния диалог, който трябва да може да се провежда на различни равнища и в различни сфери, в които социалните партньори могат да защитават легитимни интереси, паралелно и в допълнение към гражданския диалог, чиято цел е да насърчава демокрацията на участието в най-широк смисъл. ЕИСК припомня, че както социалният, така и гражданският диалог се основават на независимостта на социалните партньори и на организациите на гражданското общество (ОГО) и изисква тази независимост да бъде зачитана като едно от основните права на човека и социални права, както са дефинирани от международните и европейските организации.

| 1.3 | Комитетът изисква спазването на тези основни права, а именно – свободата на сдружаване и на колективно договаряне да се отчита напълно при ИП. Той отправя искане към тези страни да полагат необходимите усилия, за да постигнат напредък в усвояването на европейските и международните норми, дефинирани в Хартата на основните права на ЕС, Европейската социална харта (на Съвета на Европа) и от Международната организация на труда (МОТ), както и при осъществяване на „социалната правова държава“. Спазването на тези норми трябва да бъде част от официално определените критерии при изработване на „споразуменията за асоцииране“ и тяхната оценка. В това отношение ИП може да вземе пример от използвания от Комисията подход при изготвянето на нейната „Обща система на преференции“ (ОСП+) на търговското равнище. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът изисква спазването на тези основни права, а именно – свободата на сдружаване и на колективно договаряне да се отчита напълно при ИП. Той отправя искане към тези страни да полагат необходимите усилия, за да постигнат напредък в усвояването на европейските и международните норми, дефинирани в Хартата на основните права на ЕС, Европейската социална харта (на Съвета на Европа) и от Международната организация на труда (МОТ), както и при осъществяване на „социалната правова държава“. Спазването на тези норми трябва да бъде част от официално определените критерии при изработване на „споразуменията за асоцииране“ и тяхната оценка. В това отношение ИП може да вземе пример от използвания от Комисията подход при изготвянето на нейната „Обща система на преференции“ (ОСП+) на търговското равнище.

| 1.4 | Комитетът смята, че ИП би трябвало да допринася ефективно за укрепване на социалния диалог в страните партньорки и затова изисква редовно да се провеждат консултации със съществуващите съвещателни структури, а също и по време на изготвянето и оценяването на „споразуменията за асоцииране“. Във връзка с това Комитетът припомня, че плановете за действие, предложени от ИП, обхващат редица въпроси в областта на енергетиката, различни отрасли на стопанския живот, ролята на обществените служби и др., които засягат пряко интересите на работниците и икономическите участници и които обуславят провеждането на съгласуване не само на равнището на икономическата политика като цяло, но и на равнището на различните засегнати отрасли и територии. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът смята, че ИП би трябвало да допринася ефективно за укрепване на социалния диалог в страните партньорки и затова изисква редовно да се провеждат консултации със съществуващите съвещателни структури, а също и по време на изготвянето и оценяването на „споразуменията за асоцииране“. Във връзка с това Комитетът припомня, че плановете за действие, предложени от ИП, обхващат редица въпроси в областта на енергетиката, различни отрасли на стопанския живот, ролята на обществените служби и др., които засягат пряко интересите на работниците и икономическите участници и които обуславят провеждането на съгласуване не само на равнището на икономическата политика като цяло, но и на равнището на различните засегнати отрасли и територии.

| 1.5 | Комитетът приветства решението на Форума на гражданското общество (ФГО) да се създаде пета работна група, посветена на социалния диалог – работна група, която проведе първото си заседание през ноември 2012 г. в Стокхолм. |
| --- | --- |

1.5

Комитетът приветства решението на Форума на гражданското общество (ФГО) да се създаде пета работна група, посветена на социалния диалог – работна група, която проведе първото си заседание през ноември 2012 г. в Стокхолм.

| 1.6 | Комитетът изисква да се преразгледат правилникът за дейността и условията за подбор на ОГО на ФГО, така че да се позволи на представителите на социалните партньори да участват по начин, който да съответства на това, което тези организации представляват в живота на съответните страни. ЕИСК подчертава, че балансираното представителство на социалните партньори и другите ОГО – като за това се опира на трите групи, които го съставляват – би трябвало да позволи да се повиши представителността и легитимността на ФГО като партньор на националните власти и европейските участници в ИП. |
| --- | --- |

1.6

Комитетът изисква да се преразгледат правилникът за дейността и условията за подбор на ОГО на ФГО, така че да се позволи на представителите на социалните партньори да участват по начин, който да съответства на това, което тези организации представляват в живота на съответните страни. ЕИСК подчертава, че балансираното представителство на социалните партньори и другите ОГО – като за това се опира на трите групи, които го съставляват – би трябвало да позволи да се повиши представителността и легитимността на ФГО като партньор на националните власти и европейските участници в ИП.

| 1.7 | Комитетът желае да се създаде координация между ФГО, неговите национални платформи и националните структури за социален диалог, за да се избегне ненужното и вредно съревнование между структурите. Представителите на социалните партньори в националните платформи биха могли да осъществяват връзката между тях и съществуващите двустранни или тристранни структури. |
| --- | --- |

1.7

Комитетът желае да се създаде координация между ФГО, неговите национални платформи и националните структури за социален диалог, за да се избегне ненужното и вредно съревнование между структурите. Представителите на социалните партньори в националните платформи биха могли да осъществяват връзката между тях и съществуващите двустранни или тристранни структури.

| 1.8 | Комитетът предлага в рамките на ИП да се създаде специфична „експертна група“ относно „социалната политика и политиката за заетостта“. На тази експертна група, която би трябвало да бъде ръководена от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ на Комисията, незабавно би била поставена задачата да изготви систематична програма за насърчаване на обмена и откриване на „добрите практики“ между ЕС и страните партньорки в областта на социалната политика и на заетостта относно целите, които са определени във втора тематична платформа („Икономическа интеграция и сближаване с политиките на ЕС“). В по-дългосрочен план Комитетът би желал тази група да може да се превърне в тематична „платформа“. Тази пета платформа би дала възможност за цялостно обсъждане на въпросите, свързани със социалните политики и политиките по заетостта, чиято важност по този начин би била призната наред с другите четири приоритета, определени от ИП. |
| --- | --- |

1.8

Комитетът предлага в рамките на ИП да се създаде специфична „експертна група“ относно „социалната политика и политиката за заетостта“. На тази експертна група, която би трябвало да бъде ръководена от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ на Комисията, незабавно би била поставена задачата да изготви систематична програма за насърчаване на обмена и откриване на „добрите практики“ между ЕС и страните партньорки в областта на социалната политика и на заетостта относно целите, които са определени във втора тематична платформа („Икономическа интеграция и сближаване с политиките на ЕС“). В по-дългосрочен план Комитетът би желал тази група да може да се превърне в тематична „платформа“. Тази пета платформа би дала възможност за цялостно обсъждане на въпросите, свързани със социалните политики и политиките по заетостта, чиято важност по този начин би била призната наред с другите четири приоритета, определени от ИП.

| 1.9 | Комитетът приветства създаването на „Механизма за гражданското общество“ и на „Европейската фондация за демокрация“ (ЕФД) и изисква ЕФД да започне да действа в най-кратки срокове. ЕИСК изразява желание чрез определянето на обективни и прозрачни критерии тези фондове да допринасят ефективно за укрепване на гражданското общество и неговите действия, и по-конкретно за укрепване на социалния диалог в съответните страни. Финансирането на проучване относно състоянието на социалния диалог, страна по страна, позволяващо да се определят целите и показателите за напредъка на този социален диалог, би могло да намери своето място в програмите на тази ЕФД. Освен това Комитетът изисква за страните от ИП да се създаде една обща програма по примера на „Инициативата за социално сближаване в страните от Югоизточна Европа“. |
| --- | --- |

1.9

Комитетът приветства създаването на „Механизма за гражданското общество“ и на „Европейската фондация за демокрация“ (ЕФД) и изисква ЕФД да започне да действа в най-кратки срокове. ЕИСК изразява желание чрез определянето на обективни и прозрачни критерии тези фондове да допринасят ефективно за укрепване на гражданското общество и неговите действия, и по-конкретно за укрепване на социалния диалог в съответните страни. Финансирането на проучване относно състоянието на социалния диалог, страна по страна, позволяващо да се определят целите и показателите за напредъка на този социален диалог, би могло да намери своето място в програмите на тази ЕФД. Освен това Комитетът изисква за страните от ИП да се създаде една обща програма по примера на „Инициативата за социално сближаване в страните от Югоизточна Европа“.

2.   Източното партньорство и приносът на гражданското общество: предистория

| 2.1 | Източното партньорство (ИП) беше създадено, за да задълбочи европейската политика на съседство (ЕПС) по отношение на съседните на ЕС страни на изток (Армения, Азербайджан, Беларус, Грузия, Молдова, Украйна), подобно на Съюза за Средиземноморието, чиято цел е да се укрепи ЕПС спрямо съседните страни на юг от ЕС, за да се работи за „политическо асоцииране и икономическо интегриране“ на шестте страни партньорки (1). Официално началото на ИП беше поставено на 7 май 2009 г., на срещата на върха на държавните ръководители на шестте страни партньорки, на представителите на ЕС и на държавите членки в Прага. |
| --- | --- |

2.1

Източното партньорство (ИП) беше създадено, за да задълбочи европейската политика на съседство (ЕПС) по отношение на съседните на ЕС страни на изток (Армения, Азербайджан, Беларус, Грузия, Молдова, Украйна), подобно на Съюза за Средиземноморието, чиято цел е да се укрепи ЕПС спрямо съседните страни на юг от ЕС, за да се работи за „политическо асоцииране и икономическо интегриране“ на шестте страни партньорки (1). Официално началото на ИП беше поставено на 7 май 2009 г., на срещата на върха на държавните ръководители на шестте страни партньорки, на представителите на ЕС и на държавите членки в Прага.

| 2.2 | ИП предлага двупосочен подход: 1) на двустранна основа, за да се създадат „по-тесни отношения между ЕС и всяка от страните партньорки“ и 2) на многостранна основа, за да се „предостави нова рамка за подход към общите предизвикателства“. За целта Комисията предложи да се създадат „четири тематични платформи“, обединяващи представителите на страните партньорки, държавите членки на ЕС и техните институции: 1) демокрация, добро управление и стабилност; 2) икономическа интеграция и съгласуваност с политиките на ЕС; 3) енергийна сигурност; 4) контакти между хората. Освен това в подкрепа на предложения подход са предвидени „водещи инициативи“ и „програми за институционално изграждане“. |
| --- | --- |

2.2

ИП предлага двупосочен подход: 1) на двустранна основа, за да се създадат „по-тесни отношения между ЕС и всяка от страните партньорки“ и 2) на многостранна основа, за да се „предостави нова рамка за подход към общите предизвикателства“. За целта Комисията предложи да се създадат „четири тематични платформи“, обединяващи представителите на страните партньорки, държавите членки на ЕС и техните институции: 1) демокрация, добро управление и стабилност; 2) икономическа интеграция и съгласуваност с политиките на ЕС; 3) енергийна сигурност; 4) контакти между хората. Освен това в подкрепа на предложения подход са предвидени „водещи инициативи“ и „програми за институционално изграждане“.

| 2.3 | Предвиждаше се в работата на ИП да участват „не само правителствени представители и Европейската комисия, а и други институции на ЕС, международни организации (като ОССЕ и Съвета на Европа), международни финансови институции, парламенти, представители на бизнеса, местни власти и широк кръг заинтересовани лица в областите, обхванати от тематичните платформи“ (2). По-конкретно беше предложено да се създаде „Форум на гражданското общество“, който да има за задача да „насърчава контактите между организациите на гражданското общество (ОГО) и да улеснява техния диалог с публичните власти“. |
| --- | --- |

2.3

Предвиждаше се в работата на ИП да участват „не само правителствени представители и Европейската комисия, а и други институции на ЕС, международни организации (като ОССЕ и Съвета на Европа), международни финансови институции, парламенти, представители на бизнеса, местни власти и широк кръг заинтересовани лица в областите, обхванати от тематичните платформи“ (2). По-конкретно беше предложено да се създаде „Форум на гражданското общество“, който да има за задача да „насърчава контактите между организациите на гражданското общество (ОГО) и да улеснява техния диалог с публичните власти“.

| 2.4 | Този ФГО би трябвало да улесни участието на голям кръг от заинтересовани страни, „включващи синдикатите, организациите на работодателите, професионалните сдружения, НПО, мозъчните тръстове, фондациите с нестопанска цел, ОГО и националните и международните мрежи, както и всеки друг подходящ участник от гражданското общество“ (3). След като Комисията и Съветът организираха процес на подбор на заинтересованите да участват ОГО, ФГО заседава за първи път в Брюксел през ноември 2009 г. Тогава той прие свой правилник на дейността, посочи реда и условията за работата си и избра координационен съвет. Оттогава насам заседава ежегодно в генерална асамблея (Берлин през ноември 2010 г., Познан през ноември 2011 г., Стокхолм през ноември 2012 г.) и насърчи създаването на „национални платформи“, които да децентрализират дейността на равнището на шестте страни партньорки. |
| --- | --- |

2.4

Този ФГО би трябвало да улесни участието на голям кръг от заинтересовани страни, „включващи синдикатите, организациите на работодателите, професионалните сдружения, НПО, мозъчните тръстове, фондациите с нестопанска цел, ОГО и националните и международните мрежи, както и всеки друг подходящ участник от гражданското общество“ (3). След като Комисията и Съветът организираха процес на подбор на заинтересованите да участват ОГО, ФГО заседава за първи път в Брюксел през ноември 2009 г. Тогава той прие свой правилник на дейността, посочи реда и условията за работата си и избра координационен съвет. Оттогава насам заседава ежегодно в генерална асамблея (Берлин през ноември 2010 г., Познан през ноември 2011 г., Стокхолм през ноември 2012 г.) и насърчи създаването на „национални платформи“, които да децентрализират дейността на равнището на шестте страни партньорки.

| 2.5 | ИП, чийто проект (4) Комитетът приветства от самото начало, съществува вече четири години и подкрепя редица изключително полезни реформи в стопанската, търговската, енергийната сфера и в областта на свободното движение на хората. По отношение на приноса на гражданското общество за ИП, по-специално посредством ФГО, Комитетът изразява съжаление за намаляващото участие на представители на гражданското общество на страните членки на ЕС в дейностите на ФГО и отправя искане на равнището на ФГО и на Комисията да се постави началото на размисъл, както във ФГО, така и в Комисията, относно мерките и стимулите, които би трябвало да се приложат за коригиране на този дисбаланс. Освен това в становище от 16 юни 2011 г (5). Комитетът изрази съжаление, че работодателите, профсъюзите и другите социално-икономически организации (на селскостопанските производители, на потребителите, представителите на МСП и др.) на национално равнище не участват или участват в твърде малка степен в дейностите на ФГО. |
| --- | --- |

2.5

ИП, чийто проект (4) Комитетът приветства от самото начало, съществува вече четири години и подкрепя редица изключително полезни реформи в стопанската, търговската, енергийната сфера и в областта на свободното движение на хората. По отношение на приноса на гражданското общество за ИП, по-специално посредством ФГО, Комитетът изразява съжаление за намаляващото участие на представители на гражданското общество на страните членки на ЕС в дейностите на ФГО и отправя искане на равнището на ФГО и на Комисията да се постави началото на размисъл, както във ФГО, така и в Комисията, относно мерките и стимулите, които би трябвало да се приложат за коригиране на този дисбаланс. Освен това в становище от 16 юни 2011 г (5). Комитетът изрази съжаление, че работодателите, профсъюзите и другите социално-икономически организации (на селскостопанските производители, на потребителите, представителите на МСП и др.) на национално равнище не участват или участват в твърде малка степен в дейностите на ФГО.

| 2.6 | По този начин Комитетът даваше публичност на някои опасения, често изразявани от европейските и международните организации на работодателите и работниците. Тогавашният председател на Комитета Mario Sepi напомни в писмо от май 2011 г. до координационния съвет на ФГО, че понятието „гражданско общество“ включва не само НПО и организациите на общности по места (ООМ), но и „участниците на пазара на труда (синдикати и работодатели), както и организациите, представляващи социалните и икономически актьори, които не са социални партньори в тесния смисъл (например: организациите на потребителите)“ (6). |
| --- | --- |

2.6

По този начин Комитетът даваше публичност на някои опасения, често изразявани от европейските и международните организации на работодателите и работниците. Тогавашният председател на Комитета Mario Sepi напомни в писмо от май 2011 г. до координационния съвет на ФГО, че понятието „гражданско общество“ включва не само НПО и организациите на общности по места (ООМ), но и „участниците на пазара на труда (синдикати и работодатели), както и организациите, представляващи социалните и икономически актьори, които не са социални партньори в тесния смисъл (например: организациите на потребителите)“ (6).

| 2.7 | В отговор ФГО прие 1) да се смекчат в известна степен правилата за подбор на ОГО, които, ограничавайки участието на организациите в асамблеята на ФГО до два мандата от по една година, в крайна сметка биха довели до отстраняването на най-ангажираните организации на работодателите или на работниците, и 2) да се създаде пета работна група, посветена на „социалния диалог“, която да е отворена за представителите на организациите на работодателите и на работниците, както и за други. За пръв път тази работна група беше съставена по време на генералната асамблея на ФГО, проведена през ноември 2012 г. в Стокхолм. |
| --- | --- |

2.7

В отговор ФГО прие 1) да се смекчат в известна степен правилата за подбор на ОГО, които, ограничавайки участието на организациите в асамблеята на ФГО до два мандата от по една година, в крайна сметка биха довели до отстраняването на най-ангажираните организации на работодателите или на работниците, и 2) да се създаде пета работна група, посветена на „социалния диалог“, която да е отворена за представителите на организациите на работодателите и на работниците, както и за други. За пръв път тази работна група беше съставена по време на генералната асамблея на ФГО, проведена през ноември 2012 г. в Стокхолм.

| 2.8 | Освен това по време на асамблеята си през ноември 2011 г. (в Познан) ФГО обсъди как да укрепи статута си и да утвърди действията си. Затова беше решено да се създаде една „асоциация“ с признат юридически статут, която да му позволи да участва в програми за сътрудничество, отворени от Комисията за ИП, както и „постоянен секретариат“, който да може да осъществява координацията, присъща на ролята на ФГО. ФГО също така поиска да се създаде „механизъм за подпомагане“ на гражданското общество и ОГО. Освен това той настоя за признаване на пълното и цялостно участие на неговите представители в различните дейности на ИП – от заседанията на многостранните платформи до срещите на министрите. |
| --- | --- |

2.8

Освен това по време на асамблеята си през ноември 2011 г. (в Познан) ФГО обсъди как да укрепи статута си и да утвърди действията си. Затова беше решено да се създаде една „асоциация“ с признат юридически статут, която да му позволи да участва в програми за сътрудничество, отворени от Комисията за ИП, както и „постоянен секретариат“, който да може да осъществява координацията, присъща на ролята на ФГО. ФГО също така поиска да се създаде „механизъм за подпомагане“ на гражданското общество и ОГО. Освен това той настоя за признаване на пълното и цялостно участие на неговите представители в различните дейности на ИП – от заседанията на многостранните платформи до срещите на министрите.

3.   Допълняемост на социалния диалог и на диалога с гражданското общество

| 3.1 | Социалният диалог е диалог, който се води между представителните организации на работодатели и работници, пряко помежду им или общо между тях и правителството или негови представители (в това число влизат органите на местните и/или регионалните власти), с цел да насърчава икономическия и социален напредък и да благоприятства конструктивно разрешаване на спорове, свързани с различни социални и икономически интереси. Обикновено социалният диалог има за цел да доведе до създаването на нормативна рамка, под формата на текстове на закони и правителствени постановления, или на колективни браншови споразумения, обвързващи подписалите ги и тези, които са им предоставили мандат, но чийто обхват може по решение на правителството и социалните партньори да бъде разширен и до всички участници в социално-икономическия живот. Той се провежда на равнището на националните държави по определените от тях правила и процедура. В повечето държави от ЕС и съседните на ЕС страни социалният диалог се опира на съществуването на двустранни или тристранни структури за консултиране и договаряне. |
| --- | --- |

3.1

Социалният диалог е диалог, който се води между представителните организации на работодатели и работници, пряко помежду им или общо между тях и правителството или негови представители (в това число влизат органите на местните и/или регионалните власти), с цел да насърчава икономическия и социален напредък и да благоприятства конструктивно разрешаване на спорове, свързани с различни социални и икономически интереси. Обикновено социалният диалог има за цел да доведе до създаването на нормативна рамка, под формата на текстове на закони и правителствени постановления, или на колективни браншови споразумения, обвързващи подписалите ги и тези, които са им предоставили мандат, но чийто обхват може по решение на правителството и социалните партньори да бъде разширен и до всички участници в социално-икономическия живот. Той се провежда на равнището на националните държави по определените от тях правила и процедура. В повечето държави от ЕС и съседните на ЕС страни социалният диалог се опира на съществуването на двустранни или тристранни структури за консултиране и договаряне.

| 3.2 | Социалният диалог предполага признаването на основните социални права, определени от Международната организация на труда (МОТ), Европейската социална харта (Съвета на Европа) и Хартата за основните права на ЕС. Само по себе си това признаване включва признаване на независимостта на организациите на работниците и работодателите и правото на работниците или работодателите да се включат в организация по свой избор (Конвенция 87 на МОТ). |
| --- | --- |

3.2

Социалният диалог предполага признаването на основните социални права, определени от Международната организация на труда (МОТ), Европейската социална харта (Съвета на Европа) и Хартата за основните права на ЕС. Само по себе си това признаване включва признаване на независимостта на организациите на работниците и работодателите и правото на работниците или работодателите да се включат в организация по свой избор (Конвенция 87 на МОТ).

| 3.3 | Граждански диалог е този, който провеждат всички ОГО помежду си и с правителството или неговите представители, с цел да се насърчава демокрацията на участието, като за това се опират на опита и ангажираността на гражданите посредством създадените от тях организации, или за защита на определени интереси, или за постигане на определени цели и за утвърждаване на определени ценности. В редица държави на ЕС или съседни на ЕС страни гражданският диалог се провежда на национално равнище посредством структури от вида „икономически и социален съвет“ или „комитет за консултации с гражданското общество“. |
| --- | --- |

3.3

Граждански диалог е този, който провеждат всички ОГО помежду си и с правителството или неговите представители, с цел да се насърчава демокрацията на участието, като за това се опират на опита и ангажираността на гражданите посредством създадените от тях организации, или за защита на определени интереси, или за постигане на определени цели и за утвърждаване на определени ценности. В редица държави на ЕС или съседни на ЕС страни гражданският диалог се провежда на национално равнище посредством структури от вида „икономически и социален съвет“ или „комитет за консултации с гражданското общество“.

| 3.4 | Гражданският диалог изисква признаване на гражданските права и на основните права на човека, а именно свободата на словото, на сдружаване и на събиране. Тези права са определени в Хартата за основните права на ЕС. |
| --- | --- |

3.4

Гражданският диалог изисква признаване на гражданските права и на основните права на човека, а именно свободата на словото, на сдружаване и на събиране. Тези права са определени в Хартата за основните права на ЕС.

| 3.5 | Въпреки че социалният диалог и гражданският диалог се провеждат първо на национално равнище, тяхното значение е признато и на европейско равнище, където те се провеждат по различни начини. Европейският икономически и социален комитет, в качеството си на съвещателен орган на европейското гражданско общество и особено поради факта, че в състава му влизат поравно представители на организациите на работодателите (I група), на работниците (II група) и на други организации на гражданското общество (III група), има „възможността да заема пресечната точка между социалния и гражданския диалог“ и по този начин може „да улеснява процеса на съвместно изготвяне на мнения, отразяващи гледните точки на различните категории на стопанска, социална и гражданска дейности, които представлява“ (7). |
| --- | --- |

3.5

Въпреки че социалният диалог и гражданският диалог се провеждат първо на национално равнище, тяхното значение е признато и на европейско равнище, където те се провеждат по различни начини. Европейският икономически и социален комитет, в качеството си на съвещателен орган на европейското гражданско общество и особено поради факта, че в състава му влизат поравно представители на организациите на работодателите (I група), на работниците (II група) и на други организации на гражданското общество (III група), има „възможността да заема пресечната точка между социалния и гражданския диалог“ и по този начин може „да улеснява процеса на съвместно изготвяне на мнения, отразяващи гледните точки на различните категории на стопанска, социална и гражданска дейности, които представлява“ (7).

4.   Социалният диалог в шестте страни от Източното партньорство

| 4.1 | В много от становищата си Комитетът разгледа положението на социалните партньори и на социалния диалог в шестте страни от ИП. В рамките на тези становища и предвид различията (понякога значителни) между различните страни не беше възможно да се анализира ситуацията страна по страна. За тази цел Комитетът препраща към предходните становища, в които е отделено (понякога значително) внимание на тези въпроси (8), в изложените по-долу размисли той възнамерява да изтъкне определен брой аспекти, общи за различните страни от ИП. |
| --- | --- |

4.1

В много от становищата си Комитетът разгледа положението на социалните партньори и на социалния диалог в шестте страни от ИП. В рамките на тези становища и предвид различията (понякога значителни) между различните страни не беше възможно да се анализира ситуацията страна по страна. За тази цел Комитетът препраща към предходните становища, в които е отделено (понякога значително) внимание на тези въпроси (8), в изложените по-долу размисли той възнамерява да изтъкне определен брой аспекти, общи за различните страни от ИП.

| 4.2 | И в шестте страни партньорки съществуват организации на работодателите и работниците. Някои от тези организации произлизат от съществувалите по времето на СССР социални или икономически организации, след процес на „преучредяване“, проведен през 90-те години на миналия век. Други са създадени по време на процеса на демократизация и икономическа либерализация, протекъл в тези страни след разпадането на СССР. В някои страни се наложи плурализъм на организациите. В други само една организация представлява работодателите (Азербайджан, Грузия и Молдова) или работниците (Армения, Азербайджан, Грузия, Молдова). |
| --- | --- |

4.2

И в шестте страни партньорки съществуват организации на работодателите и работниците. Някои от тези организации произлизат от съществувалите по времето на СССР социални или икономически организации, след процес на „преучредяване“, проведен през 90-те години на миналия век. Други са създадени по време на процеса на демократизация и икономическа либерализация, протекъл в тези страни след разпадането на СССР. В някои страни се наложи плурализъм на организациите. В други само една организация представлява работодателите (Азербайджан, Грузия и Молдова) или работниците (Армения, Азербайджан, Грузия, Молдова).

| 4.3 | В различните страни и в зависимост от организацията, независимостта на тези организации от правителството и публичните власти варира в различна степен. В Беларус сегашният политически режим не се колебае да се намесва пряко в работата и дейността на организациите на работодателите или работниците. В страните, в които съществува само една организация на работодателите или на работниците, фактическият монопол, който тези организации имат, понякога ограничава значително пълното упражняване на свободата на сдружаване и на свободата на колективно договаряне. Накрая трябва да се отбележи, че често за правителствата във всички тези страни от региона е трудно – като това важи и за страните, които официално се обявяват за демокрации и пазарни икономики – да приемат независимостта и истинската легитимност на представителните организации на работодателите или работниците. И това не се отнася само до социалните партньори. ОГО, които критикуват публичните власти и техните практики, често имат същия опит. |
| --- | --- |

4.3

В различните страни и в зависимост от организацията, независимостта на тези организации от правителството и публичните власти варира в различна степен. В Беларус сегашният политически режим не се колебае да се намесва пряко в работата и дейността на организациите на работодателите или работниците. В страните, в които съществува само една организация на работодателите или на работниците, фактическият монопол, който тези организации имат, понякога ограничава значително пълното упражняване на свободата на сдружаване и на свободата на колективно договаряне. Накрая трябва да се отбележи, че често за правителствата във всички тези страни от региона е трудно – като това важи и за страните, които официално се обявяват за демокрации и пазарни икономики – да приемат независимостта и истинската легитимност на представителните организации на работодателите или работниците. И това не се отнася само до социалните партньори. ОГО, които критикуват публичните власти и техните практики, често имат същия опит.

| 4.4 | Във всички страни съществуват национални структури за консултации и съгласуване, най-често на тристранна основа. Съществуват и двустранни структури на браншово равнище, но много по-неравномерно. В тази област МОТ играе водеща роля, особено посредством създаването на своите „национални програми за утвърждаване на достойния труд“. Макар и да съществуват структурите, тяхното функциониране често пъти би могло много да се подобри. По мнението на повечето организации социалният диалог все още е твърде формален, епизодичен и най-вече силно ограничен в темите, които разглежда. Тристранните структури всъщност съществуват най-често като място за информиране на социалните партньори от правителството за решенията, които в повечето случаи то вече е взело и не подлежат на промяна. ИП и съпътстващите го програми почти никога не са били включвани в дневния ред на тези заседания. |
| --- | --- |

4.4

Във всички страни съществуват национални структури за консултации и съгласуване, най-често на тристранна основа. Съществуват и двустранни структури на браншово равнище, но много по-неравномерно. В тази област МОТ играе водеща роля, особено посредством създаването на своите „национални програми за утвърждаване на достойния труд“. Макар и да съществуват структурите, тяхното функциониране често пъти би могло много да се подобри. По мнението на повечето организации социалният диалог все още е твърде формален, епизодичен и най-вече силно ограничен в темите, които разглежда. Тристранните структури всъщност съществуват най-често като място за информиране на социалните партньори от правителството за решенията, които в повечето случаи то вече е взело и не подлежат на промяна. ИП и съпътстващите го програми почти никога не са били включвани в дневния ред на тези заседания.

| 4.5 | Шестте страни партньорки са ратифицирали основните конвенции на МОТ и някои други важни конвенции, въпреки че съществуват големи разлики между различните страни относно присъединяването към тези конвенции (Украйна е ратифицирала 69 конвенции, от които 61 са в сила; Грузия се е ограничила до ратифицирането и прилагането на 16). Шестте страни са се присъединили и към най-важните клаузи на Европейската социална харта (с някои резерви, които би трябвало да може да бъдат отстранени, относно протокола за колективните искове). Всичко това съвсем не означава, че основните социални права се зачитат изцяло. Освен срещу Беларус, в МОТ са подадени много жалби и срещу Молдова, Украйна и Грузия. Трудността да се създаде една правова държава в социалната област, липсата на уважение, което демонстрират някои правителства към европейските и международните стандарти, има преки последици върху свободата на сдружаване, социалния диалог, социалните права и статута на работниците като цяло. Освен това трябва да се отбележи, че във всички тези страни съдебната система често е мудна и неефективна, не успява да „правораздава“ в социалната сфера навреме и по достатъчно убедителен начин. |
| --- | --- |

4.5

Шестте страни партньорки са ратифицирали основните конвенции на МОТ и някои други важни конвенции, въпреки че съществуват големи разлики между различните страни относно присъединяването към тези конвенции (Украйна е ратифицирала 69 конвенции, от които 61 са в сила; Грузия се е ограничила до ратифицирането и прилагането на 16). Шестте страни са се присъединили и към най-важните клаузи на Европейската социална харта (с някои резерви, които би трябвало да може да бъдат отстранени, относно протокола за колективните искове). Всичко това съвсем не означава, че основните социални права се зачитат изцяло. Освен срещу Беларус, в МОТ са подадени много жалби и срещу Молдова, Украйна и Грузия. Трудността да се създаде една правова държава в социалната област, липсата на уважение, което демонстрират някои правителства към европейските и международните стандарти, има преки последици върху свободата на сдружаване, социалния диалог, социалните права и статута на работниците като цяло. Освен това трябва да се отбележи, че във всички тези страни съдебната система често е мудна и неефективна, не успява да „правораздава“ в социалната сфера навреме и по достатъчно убедителен начин.

| 4.6 | През 2010 г. ФГО подкрепи един изследователски проект относно състоянието на социалния диалог в различните страни, предложен от „Фондация за партньорство Евразия“ (ФПЕ). Комитетът подчертава интереса си към този проект, който допълва друг проект, разработен от „Механизма за гражданското общество“ за картографиране на организациите, съставляващи гражданското общество в различните страни. Първоначалният проект, в който би трябвало активно да участват представителите на социалните партньори, може да се впише в това проучване относно гражданското общество. Той би трябвало да обхване различните равнища на провеждане на социалния диалог (национален, регионален, местен; тристранен, двустранен) и да си постави за цел да открие кои са пречките пред осъществяването на ефективен социален диалог в различните страни. Комитетът призовава този проект да бъде включен сред приоритетите на програмите, до които ФГО би трябвало да има достъп. |
| --- | --- |

4.6

През 2010 г. ФГО подкрепи един изследователски проект относно състоянието на социалния диалог в различните страни, предложен от „Фондация за партньорство Евразия“ (ФПЕ). Комитетът подчертава интереса си към този проект, който допълва друг проект, разработен от „Механизма за гражданското общество“ за картографиране на организациите, съставляващи гражданското общество в различните страни. Първоначалният проект, в който би трябвало активно да участват представителите на социалните партньори, може да се впише в това проучване относно гражданското общество. Той би трябвало да обхване различните равнища на провеждане на социалния диалог (национален, регионален, местен; тристранен, двустранен) и да си постави за цел да открие кои са пречките пред осъществяването на ефективен социален диалог в различните страни. Комитетът призовава този проект да бъде включен сред приоритетите на програмите, до които ФГО би трябвало да има достъп.

| 4.7 | С подкрепата на организации на гражданското общество ФГО изготви „Показател за европейската интеграция за страните от ИП“ – инструмент за анализ, предназначен за годишна оценка на напредъка на всяка от страните от ИП както по отношение на взаимното им сътрудничество, така и на сътрудничеството с ЕС. Все пак Комитетът констатира, че въпреки че този показател включва цяла поредица от цели, свързани с ИП, той не отчита в достатъчна степен социалното измерение, заетостта, зачитането на свободата и основните социални права или напредъка, който трябва да се постигне в сферата на един истински социален диалог. Ето защо Комитетът отправя искане този показател да бъде преразгледан и допълнен и призовава ФГО за тази цел да се опре на опита на европейските институции в тази област и по-конкретно – на опита на Съвета на Европа и критериите, определени от Комисията за „Обща система на преференции“ (ОСП+) в рамките на политиката ѝ на търговско сътрудничество. |
| --- | --- |

4.7

С подкрепата на организации на гражданското общество ФГО изготви „Показател за европейската интеграция за страните от ИП“ – инструмент за анализ, предназначен за годишна оценка на напредъка на всяка от страните от ИП както по отношение на взаимното им сътрудничество, така и на сътрудничеството с ЕС. Все пак Комитетът констатира, че въпреки че този показател включва цяла поредица от цели, свързани с ИП, той не отчита в достатъчна степен социалното измерение, заетостта, зачитането на свободата и основните социални права или напредъка, който трябва да се постигне в сферата на един истински социален диалог. Ето защо Комитетът отправя искане този показател да бъде преразгледан и допълнен и призовава ФГО за тази цел да се опре на опита на европейските институции в тази област и по-конкретно – на опита на Съвета на Европа и критериите, определени от Комисията за „Обща система на преференции“ (ОСП+) в рамките на политиката ѝ на търговско сътрудничество.

5.   Дебат по въпросите, свързани със социалния диалог, социалната политика и заетостта, в рамките на ФГО

| 5.1 | Още от самото начало Комитетът подчерта колко е важно гражданското общество да бъде приобщено към проекта за ИП. ФГО е създаден в този дух. През 2009 г. беше проведен подбор на ОГО, които проявиха интерес да участват, въз основа на критериите (географски произход / националност, многообразие и пропорционалност, опит по теми, свързани с ЕС, ЕПС и ИП), посочени в изготвената от Комисията концепция (9). Във връзка с това Комитетът изразява съжаление заради липсата на каквото и да е изискване за представителност, която доведе до крайно недостатъчно представителство на социалните партньори, въпреки че във втория критерий изрично се споменават организациите на работодателите, синдикалните организации и професионалните организации. |
| --- | --- |

5.1

Още от самото начало Комитетът подчерта колко е важно гражданското общество да бъде приобщено към проекта за ИП. ФГО е създаден в този дух. През 2009 г. беше проведен подбор на ОГО, които проявиха интерес да участват, въз основа на критериите (географски произход / националност, многообразие и пропорционалност, опит по теми, свързани с ЕС, ЕПС и ИП), посочени в изготвената от Комисията концепция (9). Във връзка с това Комитетът изразява съжаление заради липсата на каквото и да е изискване за представителност, която доведе до крайно недостатъчно представителство на социалните партньори, въпреки че във втория критерий изрично се споменават организациите на работодателите, синдикалните организации и професионалните организации.

| 5.2 | Социалният диалог, социалната политика и политиката по заетостта и зачитането на основните социални права досега не можаха да бъдат разгледани от работна група на ФГО. Разбира се, някои въпроси бяха обсъдени в рамките на II работна група („Икономическа интеграция и съгласуваност с политиките на ЕС“) или I работна група („Демокрация, човешки права, добро управление и стабилност“). Все пак е ясно, че на тези въпроси, които се добавят към една много натоварена програма, не беше отделено нужното внимание. |
| --- | --- |

5.2

Социалният диалог, социалната политика и политиката по заетостта и зачитането на основните социални права досега не можаха да бъдат разгледани от работна група на ФГО. Разбира се, някои въпроси бяха обсъдени в рамките на II работна група („Икономическа интеграция и съгласуваност с политиките на ЕС“) или I работна група („Демокрация, човешки права, добро управление и стабилност“). Все пак е ясно, че на тези въпроси, които се добавят към една много натоварена програма, не беше отделено нужното внимание.

| 5.3 | Затова Комитетът приветства решението на ФГО да създаде пета работна група, посветена на социалния диалог, която не бива да насърчава само социалния диалог в шестте страни партньорки, а би трябвало да се интересува най-вече от икономическата и социалната политика в широк смисъл, от ролята на обществените служби, от функционирането на пазара на труда, от професионалното обучение, от условията на труд, от трудовите правоотношения като такива, накратко от всичко, което представлява обичайното съдържание на социалния диалог, включително и социалната закрила, зачитането на социалните права, равнопоставеността на половете, борбата срещу сивата икономика, срещу обедняването, проблемите, които възникват от често масивната имиграция. |
| --- | --- |

5.3

Затова Комитетът приветства решението на ФГО да създаде пета работна група, посветена на социалния диалог, която не бива да насърчава само социалния диалог в шестте страни партньорки, а би трябвало да се интересува най-вече от икономическата и социалната политика в широк смисъл, от ролята на обществените служби, от функционирането на пазара на труда, от професионалното обучение, от условията на труд, от трудовите правоотношения като такива, накратко от всичко, което представлява обичайното съдържание на социалния диалог, включително и социалната закрила, зачитането на социалните права, равнопоставеността на половете, борбата срещу сивата икономика, срещу обедняването, проблемите, които възникват от често масивната имиграция.

| 5.4 | Разбира се, че по редица от тези въпроси работната група, посветена на социалния диалог, ще трябва да работи в координация с другите работни групи, в частност с тези, които се занимават с правата на човека, доброто управление или икономическата интеграция. Трябва да се добави, че макар и съставът на тази работна група да предполага участие на представители на социалните партньори, то в нея трябва да влизат и други представители, организации на потребителите, на земеделските производители или ОГО, които са активни в социалната сфера. Същото се отнася, разбира се, и до състава на другите работни групи, в които трябва да влизат представители на организациите на работодателите и синдикалните организации, които се интересуват от тези въпроси. |
| --- | --- |

5.4

Разбира се, че по редица от тези въпроси работната група, посветена на социалния диалог, ще трябва да работи в координация с другите работни групи, в частност с тези, които се занимават с правата на човека, доброто управление или икономическата интеграция. Трябва да се добави, че макар и съставът на тази работна група да предполага участие на представители на социалните партньори, то в нея трябва да влизат и други представители, организации на потребителите, на земеделските производители или ОГО, които са активни в социалната сфера. Същото се отнася, разбира се, и до състава на другите работни групи, в които трябва да влизат представители на организациите на работодателите и синдикалните организации, които се интересуват от тези въпроси.

| 5.5 | Създаването на пета работна група предполага участието на нейните ръководители (един ръководител от ЕС и един от страните партньорки) в Координационния съвет на ФГО, като по този начин членовете се увеличат от 17 на 19. Комитетът припомня все пак, че това не трябва да се смята за достатъчно представителство на социалните партньори в ръководството на ФГО. Ето защо Комитетът призовава правилникът за дейността на ФГО да бъде преразгледан, така че да се гарантира по-адекватно представителство на социалните партньори. Желателно е всяка „група“ – в смисъла, който ѝ дава Комитетът („работодатели“, „синдикални организации“, „други ОГО“) – да може да отговаря за подбора на собствените си членове според критерии, съобразени с положението на организациите, които принадлежат към всяка от тези „групи“. |
| --- | --- |

5.5

Създаването на пета работна група предполага участието на нейните ръководители (един ръководител от ЕС и един от страните партньорки) в Координационния съвет на ФГО, като по този начин членовете се увеличат от 17 на 19. Комитетът припомня все пак, че това не трябва да се смята за достатъчно представителство на социалните партньори в ръководството на ФГО. Ето защо Комитетът призовава правилникът за дейността на ФГО да бъде преразгледан, така че да се гарантира по-адекватно представителство на социалните партньори. Желателно е всяка „група“ – в смисъла, който ѝ дава Комитетът („работодатели“, „синдикални организации“, „други ОГО“) – да може да отговаря за подбора на собствените си членове според критерии, съобразени с положението на организациите, които принадлежат към всяка от тези „групи“.

| 5.6 | ИП трябва да бъде повод за укрепване на социалния диалог, който протича в страните партньорки при официално съществуващите структури. Досега ФГО се опитваше да децентрализира своите дейности посредством създаване на „национални платформи“, които са много активни в някои от страните, но чийто статут спрямо публичните власти все още не е определен. Желателно е, освен тези „платформи“, на които е възложено да насърчават гражданския диалог, съществуващите национални тристранни структури да бъдат признати в ролята им на насърчаващи социалния диалог, както и да може да се установи пряка връзка с ФГО и с „националните платформи“. В същата посока ИП би трябвало да насърчава страните партньорки да привличат системно социалните партньори, в рамките на националния социален диалог, във всичко, което се отнася до социално-икономическите аспекти на тези дейности, в които влизат и „споразуменията за асоцииране“, сключени на двустранна основа. |
| --- | --- |

5.6

ИП трябва да бъде повод за укрепване на социалния диалог, който протича в страните партньорки при официално съществуващите структури. Досега ФГО се опитваше да децентрализира своите дейности посредством създаване на „национални платформи“, които са много активни в някои от страните, но чийто статут спрямо публичните власти все още не е определен. Желателно е, освен тези „платформи“, на които е възложено да насърчават гражданския диалог, съществуващите национални тристранни структури да бъдат признати в ролята им на насърчаващи социалния диалог, както и да може да се установи пряка връзка с ФГО и с „националните платформи“. В същата посока ИП би трябвало да насърчава страните партньорки да привличат системно социалните партньори, в рамките на националния социален диалог, във всичко, което се отнася до социално-икономическите аспекти на тези дейности, в които влизат и „споразуменията за асоцииране“, сключени на двустранна основа.

6.   Въпроси, свързани със социалния диалог на равнището на ИП

| 6.1 | През 2011 г. Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), оценявайки въздействието на ЕПС върху засегнатите страни на юг и на изток от ЕС, предложиха „Нов отговор на промените в съседните държави“ (10). В тази нова стратегия с право се поставя акцент върху задълбочаването на демокрацията, създаването на партньорства с гражданското общество, но се подчертава и необходимостта от оказване на подкрепа за устойчивото икономическо и социално развитие, в частност за икономическия растеж и създаването на работни места. Във връзка с това Комисията и ЕСВД подчертават, че „ниският растеж, нарастващата безработица и увеличената пропаст между бедни и богати са потенциални фактори за нестабилност“ на съответните страни. Това налага в макроикономическия диалог, който се води със страните партньорки, да има „интензивен диалог относно трудовата заетост и социалните политики“. |
| --- | --- |

6.1

През 2011 г. Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), оценявайки въздействието на ЕПС върху засегнатите страни на юг и на изток от ЕС, предложиха „Нов отговор на промените в съседните държави“ (10). В тази нова стратегия с право се поставя акцент върху задълбочаването на демокрацията, създаването на партньорства с гражданското общество, но се подчертава и необходимостта от оказване на подкрепа за устойчивото икономическо и социално развитие, в частност за икономическия растеж и създаването на работни места. Във връзка с това Комисията и ЕСВД подчертават, че „ниският растеж, нарастващата безработица и увеличената пропаст между бедни и богати са потенциални фактори за нестабилност“ на съответните страни. Това налага в макроикономическия диалог, който се води със страните партньорки, да има „интензивен диалог относно трудовата заетост и социалните политики“.

| 6.2 | В оценката, която провеждат Комисията и ЕСВД, се отчитат промените в страните по южния бряг на Средиземно море. Затова направените констатации са от по-общ характер. Проблемите на безработицата, обедняването, сивата икономика, имиграцията, трафика на хора и т.н. са част от действителността както на изток, така и на юг, и техният дестабилизиращ ефект се отразява не само върху политическите институции в засегнатите страни, но и върху целия регион. Затова Комитетът, който през 2011 г. подкрепи предложената нова стратегия (11), желае приоритетите за балансиран и устойчив растеж със създаване на работни места и повече социална сигурност да бъдат изцяло включени в бъдещите насоки на ИП. |
| --- | --- |

6.2

В оценката, която провеждат Комисията и ЕСВД, се отчитат промените в страните по южния бряг на Средиземно море. Затова направените констатации са от по-общ характер. Проблемите на безработицата, обедняването, сивата икономика, имиграцията, трафика на хора и т.н. са част от действителността както на изток, така и на юг, и техният дестабилизиращ ефект се отразява не само върху политическите институции в засегнатите страни, но и върху целия регион. Затова Комитетът, който през 2011 г. подкрепи предложената нова стратегия (11), желае приоритетите за балансиран и устойчив растеж със създаване на работни места и повече социална сигурност да бъдат изцяло включени в бъдещите насоки на ИП.

| 6.3 | ИП включва известен брой цели в областта на социалната политика и политиката по заетостта, които са свързани с неговата политика на „икономическа интеграция и съгласуваност с политиките на ЕС;“ (втора тематична платформа). В този контекст ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ на Комисията създаде множество дейности, насочени към насърчаване на „най-добрите практики“ в областта на социалната политика и заетостта. Досега обаче не можа да бъде създадена по-добре структурирана програма поради съпротива от една от страните партньорки, която открито постави под съмнение ползата от включването на тези въпроси в ИП. Комитетът се надява, че това препятствие може да бъде премахнато и призовава отговорните лица от Комисията да подновят обсъжданията с новото правителство на тази страна, с цел то да възприеме в тази сфера един по-конструктивен подход. |
| --- | --- |

6.3

ИП включва известен брой цели в областта на социалната политика и политиката по заетостта, които са свързани с неговата политика на „икономическа интеграция и съгласуваност с политиките на ЕС;“ (втора тематична платформа). В този контекст ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ на Комисията създаде множество дейности, насочени към насърчаване на „най-добрите практики“ в областта на социалната политика и заетостта. Досега обаче не можа да бъде създадена по-добре структурирана програма поради съпротива от една от страните партньорки, която открито постави под съмнение ползата от включването на тези въпроси в ИП. Комитетът се надява, че това препятствие може да бъде премахнато и призовава отговорните лица от Комисията да подновят обсъжданията с новото правителство на тази страна, с цел то да възприеме в тази сфера един по-конструктивен подход.

| 6.4 | Комитетът отново потвърждава важното значение на социалното измерение, което трябва да се разглежда наравно с икономическото измерение на предложената от ИП програма за реформи. Ето защо той изразява желание за незабавно създаване на „експертната група“, предложена от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, която да разглежда въпроси, свързани със социалната политика и политиката по заетостта. Тази група би трябвало да има за цел да насърчава прилагането на определен брой стандарти и „добри практики“, които страните партньорки и представителите на ЕС определят за показателни за социалния напредък, който трябва да съпътства икономическото развитие. ФГО посредством своята пета работна група би трябвало да участва в тези дейности. В по-дългосрочен план Комитетът изразява желание разпределението на приоритетите на ИП в четири платформи да бъде преразгледано и да се институционализира надлежно пета платформа, която да работи по въпросите на социалната политика и политиката по заетостта. |
| --- | --- |

6.4

Комитетът отново потвърждава важното значение на социалното измерение, което трябва да се разглежда наравно с икономическото измерение на предложената от ИП програма за реформи. Ето защо той изразява желание за незабавно създаване на „експертната група“, предложена от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, която да разглежда въпроси, свързани със социалната политика и политиката по заетостта. Тази група би трябвало да има за цел да насърчава прилагането на определен брой стандарти и „добри практики“, които страните партньорки и представителите на ЕС определят за показателни за социалния напредък, който трябва да съпътства икономическото развитие. ФГО посредством своята пета работна група би трябвало да участва в тези дейности. В по-дългосрочен план Комитетът изразява желание разпределението на приоритетите на ИП в четири платформи да бъде преразгледано и да се институционализира надлежно пета платформа, която да работи по въпросите на социалната политика и политиката по заетостта.

| 6.5 | Включването на социалната политика и политиката по заетостта сред приоритетите на ИП би трябвало да намери израз в достатъчно финансиране и подходящи за изпълнението на приоритетите програми. Комисията би могла да използва опита от програмата „Инициатива за социално сближаване“, която беше осъществена преди няколко години в рамките на „Пакта за стабилност за Югоизточна Европа“. Целта на тази програма беше „социалното измерение да се впише по-добре в икономическото развитие и в усилията за възстановяване на региона“ и затова се насърчават реформите в социалната сфера, като се използват „най-добрите европейски практики“. |
| --- | --- |

6.5

Включването на социалната политика и политиката по заетостта сред приоритетите на ИП би трябвало да намери израз в достатъчно финансиране и подходящи за изпълнението на приоритетите програми. Комисията би могла да използва опита от програмата „Инициатива за социално сближаване“, която беше осъществена преди няколко години в рамките на „Пакта за стабилност за Югоизточна Европа“. Целта на тази програма беше „социалното измерение да се впише по-добре в икономическото развитие и в усилията за възстановяване на региона“ и затова се насърчават реформите в социалната сфера, като се използват „най-добрите европейски практики“.

| 6.6 | Комитетът подкрепя създаването на „Механизъм за гражданското общество“ и „Европейска фондация за демокрация“, за които беше взето решение от Комисията и ЕСВД и които трябва да допринесат за укрепване на гражданското общество, ОГО и техните възможности за действие. Все пак ЕИСК настоява, както беше направил и през 2003 г (12). и 2011 г (13)., Комисията „да извлече поуки от опита, придобит по време на осъществяването на механизма за финансиране на гражданското общество за Западните Балкани, за да се избегнат редица неуредици“ и най-вече достъпът до средствата за финансиране да отчита в по-пълна степен специфичните особености на социалните партньори, както и на други организации от икономически и социален характер. |
| --- | --- |

6.6

Комитетът подкрепя създаването на „Механизъм за гражданското общество“ и „Европейска фондация за демокрация“, за които беше взето решение от Комисията и ЕСВД и които трябва да допринесат за укрепване на гражданското общество, ОГО и техните възможности за действие. Все пак ЕИСК настоява, както беше направил и през 2003 г (12). и 2011 г (13)., Комисията „да извлече поуки от опита, придобит по време на осъществяването на механизма за финансиране на гражданското общество за Западните Балкани, за да се избегнат редица неуредици“ и най-вече достъпът до средствата за финансиране да отчита в по-пълна степен специфичните особености на социалните партньори, както и на други организации от икономически и социален характер.

| 6.7 | Накрая Комитетът желае социалното измерение да бъде отчетено в по-голяма степен от участващите в ИП организации. ЕИСК изисква също за в бъдеще в своите доклади и препоръки Съветът на Европа да включва оценка на състоянието на социалните права в светлината на принципите на Европейската социална харта и на ратифицираните или не от съответните държави текстове. ЕИСК би желал отсега нататък в работата на ИП да бъде привлечена по-тясно и една тристранна организация като МОТ, която е много активна в съответните страни. |
| --- | --- |

6.7

Накрая Комитетът желае социалното измерение да бъде отчетено в по-голяма степен от участващите в ИП организации. ЕИСК изисква също за в бъдеще в своите доклади и препоръки Съветът на Европа да включва оценка на състоянието на социалните права в светлината на принципите на Европейската социална харта и на ратифицираните или не от съответните държави текстове. ЕИСК би желал отсега нататък в работата на ИП да бъде привлечена по-тясно и една тристранна организация като МОТ, която е много активна в съответните страни.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Г-н José Manuel Barroso, председател на Европейската комисия, пресконференция на 3 декември 2008 г.

1

(2)  Съобщение от Комисията до Европейския парламент и Съвета „Източно партньорство“, 3 декември 2008 г., COM (2008) 823 final, стр. 14.

2

(3)  http://eeas.europa.eu/eastern/civil_society/docs/results_en.pdf.

3

(4)  Становище на ЕИСК относно „Приноса на гражданското общество към Източното партньорство“, ОВ C 277 от 17.11.2009 г., стр. 30-36.

4

(5)  Становище на ЕИСК относно „Приноса на гражданското общество към Източното партньорство“, ОВ C 248 от 25.8.2011 г., стр. 37-42.

5

(6)  Писмо от г-н Mario Sepi, председател на ЕИСК, до членовете на координационния съвет на Форума на гражданското общество (ФГО), 19 май 2011 г. В писмото си председателят на ЕИСК използва дефиницията, дадена от Комисията в съобщението ѝ „Общи принципи и минимални стандарти за консултации на Комисията със заинтересованите страни“, COM(2002)704.

6

(7)  Обръщение от г-н Roger Briesch, председател на ЕИСК, по време на откриването на семинара „Социален и граждански диалог: разлики и допълняемост“, проведен в Брюксел, 10 юни 2003 г. Съставът на ЕИСК е определен в член 300, параграф 2 на Договора от Лисабон.

7

(8)  Вж. по-конкретно „Отношенията ЕС-Украйна: нова динамична роля за гражданското общество“ (ОВ C 77, 31.3.2009 г., стр. 157-163); „Отношенията между ЕС и Молдова: ролята на организираното гражданско общество“ (ОВ C 120, 15.05.2008 г., стр. 89-95 и ОВ C 299, 4.10.2012 г., стp. 34-38), „Гражданското общество в Беларус“ (ОВ C 318, 23.12.2006 г., стp. 123-127); „Участието на гражданското общество в осъществяването на плановете за действие на Европейската политика на съседство в страните от Южен Кавказ:Армения, Азербайджан и Грузия“(ОВ C 277, 17.11.2009 г., стр. 37-41).

8

(9)  http://eeas.europa.eu/eastern/civil_society/docs/results_en.pdf.

9

(10)  „Съвместно съобщение до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – „Нов отговор на промените в съседните държави“ COM(2011) 303 final.

10

(11)  Становище на ЕИСК относно „Нов отговор на промените в съседните държави“, ОВ C 43 от 15.2.2012 г., стр. 89-93.

11

(12)  Становище на ЕИСК относно „Ролята на гражданското общество в рамките на новата европейска стратегия за Западните Балкани“, ОВ С 80 от 30.3.2004 г., стр. 158-167.

12

(13)  Становище на ЕИСК относно „Приноса на гражданското общество към Източното партньорство“, ОВ C 248 от 25.8.2011 г., стр. 37-42.

13

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/46

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Приноса на гражданското общество за стратегия за предотвратяване и намаляване на загубите и разхищението на храни“ (становище по собствена инициатива)

2013/C 161/08

Докладчик: г-н SOMVILLE

На 12 юли 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Приноса на гражданското общество за стратегия за предотвратяване и намаляване на загубите и разхищението на храни“.

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 29 януари 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 159 гласа „за“, 1 глас „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | В свят, в който много хора не се хранят достатъчно и ресурсите са ограничени, ЕИСК счита, че темата за предотвратяването и намаляването на загубите и разхищението на храни трябва да заеме важно място в политическия дневен ред. Ето защо Комитетът приветства участието на Европейския парламент и неотдавнашните инициативи, които Комисията предприе в тази област. |
| --- | --- |

1.1

В свят, в който много хора не се хранят достатъчно и ресурсите са ограничени, ЕИСК счита, че темата за предотвратяването и намаляването на загубите и разхищението на храни трябва да заеме важно място в политическия дневен ред. Ето защо Комитетът приветства участието на Европейския парламент и неотдавнашните инициативи, които Комисията предприе в тази област.

| 1.2 | С цел съгласуване на политиките, ЕИСК набляга на необходимостта от общо определение и методология на равнище ЕС за количествено оценяване на загубите и разхищението на храни. Въпреки това той счита, че предвид ситуацията и поставените цели, трябва да бъдат предприети конкретни действия, без да се изчакват резултатите от текущите програми. |
| --- | --- |

1.2

С цел съгласуване на политиките, ЕИСК набляга на необходимостта от общо определение и методология на равнище ЕС за количествено оценяване на загубите и разхищението на храни. Въпреки това той счита, че предвид ситуацията и поставените цели, трябва да бъдат предприети конкретни действия, без да се изчакват резултатите от текущите програми.

| 1.3 | ЕИСК насърчава разработването и продължаването на платформи за обмен на опит в борбата с разхищението на храни в различните региони и държави членки на ЕС, с цел възможно най-ефективно използване на средствата, отделени за тези програми, и насърчаване на инициативите, доказали своята ефективност. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК насърчава разработването и продължаването на платформи за обмен на опит в борбата с разхищението на храни в различните региони и държави членки на ЕС, с цел възможно най-ефективно използване на средствата, отделени за тези програми, и насърчаване на инициативите, доказали своята ефективност.

| 1.4 | В момент, в който за съжаление ресурсите на хранителните банки намаляват, а икономическата криза води до силно увеличаване на нуждите им, Комитетът настоява секторите на дистрибуцията и ресторантьорството да насочват към тях възможно най-много все още годни за консумация продукти. По-конкретно следва да се разпространят съществуващитe в някои държави членки инициативи в сферата на данъчното облагане за освобождаване от отговорност на донорите или също за адаптиране на някои административни изисквания, за да се улеснят даренията, като същевременно се гарантира безопасност на храните. |
| --- | --- |

1.4

В момент, в който за съжаление ресурсите на хранителните банки намаляват, а икономическата криза води до силно увеличаване на нуждите им, Комитетът настоява секторите на дистрибуцията и ресторантьорството да насочват към тях възможно най-много все още годни за консумация продукти. По-конкретно следва да се разпространят съществуващитe в някои държави членки инициативи в сферата на данъчното облагане за освобождаване от отговорност на донорите или също за адаптиране на някои административни изисквания, за да се улеснят даренията, като същевременно се гарантира безопасност на храните.

| 1.5 | Образоването има важна роля за намаляване на разхищението. Желателно е тази тема да се включи в учебните програми и в курсовете на продължаващото обучение на бъдещите специалисти в областта на хранителните услуги в публичния и частния сектор. Би било възможно същото да се направи и в учебните заведения за дизайнери на опаковки по отношение на запазването на храните и максималното оползотворяване на тяхното съдържание. |
| --- | --- |

1.5

Образоването има важна роля за намаляване на разхищението. Желателно е тази тема да се включи в учебните програми и в курсовете на продължаващото обучение на бъдещите специалисти в областта на хранителните услуги в публичния и частния сектор. Би било възможно същото да се направи и в учебните заведения за дизайнери на опаковки по отношение на запазването на храните и максималното оползотворяване на тяхното съдържание.

| 1.6 | ЕИСК счита, че комуникацията с потребителите очевидно е от съществено значение и трябва да се основава на добър анализ на причините за разхищението. Освен по-добра осведоменост за последствията от това явление, специален акцент ще бъде поставен и на правилния начин за тълкуване на срока на годност на продуктите, планирането на покупките, съхранението на хранителните стоки, а също и на оползотворяването на остатъците от храната. Ще се следи за разпространяването на подходящи послания в зависимост от вида на домакинството. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК счита, че комуникацията с потребителите очевидно е от съществено значение и трябва да се основава на добър анализ на причините за разхищението. Освен по-добра осведоменост за последствията от това явление, специален акцент ще бъде поставен и на правилния начин за тълкуване на срока на годност на продуктите, планирането на покупките, съхранението на хранителните стоки, а също и на оползотворяването на остатъците от храната. Ще се следи за разпространяването на подходящи послания в зависимост от вида на домакинството.

| 1.7 | Проучването като цяло трябва да обърне специално внимание на тази тема, тъй като тя се отнася до всички етапи на хранителната верига. Следователно приложните изследвания в областта на земеделието остават уместни, за да продължи усъвършенстването на производствените технологии. На следващото стъпало напредъкът на технологиите за пакетиране би трябвало също да способства за предотвратяване и намаляване на разхищението (съхранение, интелигентно етикетиране и др.). |
| --- | --- |

1.7

Проучването като цяло трябва да обърне специално внимание на тази тема, тъй като тя се отнася до всички етапи на хранителната верига. Следователно приложните изследвания в областта на земеделието остават уместни, за да продължи усъвършенстването на производствените технологии. На следващото стъпало напредъкът на технологиите за пакетиране би трябвало също да способства за предотвратяване и намаляване на разхищението (съхранение, интелигентно етикетиране и др.).

| 1.8 | На равнището на първичното производство следва да се обърне внимание на ефективността на междубраншовите механизми, които ОСП препоръчва, като се насочат към устойчивост. Специално внимание трябва да се обърне на инициативите за развитие на късите вериги, които могат да изиграят важна роля за намаляване на загубите и разхищението. |
| --- | --- |

1.8

На равнището на първичното производство следва да се обърне внимание на ефективността на междубраншовите механизми, които ОСП препоръчва, като се насочат към устойчивост. Специално внимание трябва да се обърне на инициативите за развитие на късите вериги, които могат да изиграят важна роля за намаляване на загубите и разхищението.

2.   Въведение

| 2.1 | След продоволствената криза през 2008–2009 г. темата за сигурността на хранителните доставки е сред основните грижи за повечето политически кръгове и международни организации. Рязкото покачване на цените на зърнените храни и други култури през 2012 г. засилва този интерес. |
| --- | --- |

2.1

След продоволствената криза през 2008–2009 г. темата за сигурността на хранителните доставки е сред основните грижи за повечето политически кръгове и международни организации. Рязкото покачване на цените на зърнените храни и други култури през 2012 г. засилва този интерес.

| 2.2 | Ефективното земеделско производство ще остане жизненоважно за снабдяване на световното население с храна. |
| --- | --- |

2.2

Ефективното земеделско производство ще остане жизненоважно за снабдяване на световното население с храна.

| 2.3 | Предвид прираста на световното население, което до 2050 г. се очаква да достигне близо 9 милиарда души, и въпреки растящия дефицит на ресурси и изменението на климата, е необходимо земеделското производство да се увеличи с 60 %, както и успоредно с това да се осъществява ефективна борба със загубите и разхищението на храни. |
| --- | --- |

2.3

Предвид прираста на световното население, което до 2050 г. се очаква да достигне близо 9 милиарда души, и въпреки растящия дефицит на ресурси и изменението на климата, е необходимо земеделското производство да се увеличи с 60 %, както и успоредно с това да се осъществява ефективна борба със загубите и разхищението на храни.

| 2.4 | Загубите и разхищението засягат всички етапи на хранителната верига, макар и в различна степен и като цяло се оценяват на 1/3 от общия обем храна, предназначена за консумация от човека („Загуби и разхищение на храни в световен мащаб“, ФАО). |
| --- | --- |

2.4

Загубите и разхищението засягат всички етапи на хранителната верига, макар и в различна степен и като цяло се оценяват на 1/3 от общия обем храна, предназначена за консумация от човека („Загуби и разхищение на храни в световен мащаб“, ФАО).

| 2.5 | През 2011 г. в ЕС, вследствие на икономическата и финансовата криза, 24,2 % от населението, т.е 119,6 милиона души се намираха на прага на социалното изключване. Броят на ползващите се от Европейската програма за подпомагане на най-нуждаещите се лица се е увеличил от 13 милиона през 2008 г. на 18 милиона през 2010 г. (1) Следователно хранителните банки отчитат все по-нарастващи нужди. |
| --- | --- |

2.5

През 2011 г. в ЕС, вследствие на икономическата и финансовата криза, 24,2 % от населението, т.е 119,6 милиона души се намираха на прага на социалното изключване. Броят на ползващите се от Европейската програма за подпомагане на най-нуждаещите се лица се е увеличил от 13 милиона през 2008 г. на 18 милиона през 2010 г. (1) Следователно хранителните банки отчитат все по-нарастващи нужди.

| 2.6 | Настоящото становище се вписва в разискванията по стратегията „Европа 2020“. Във връзка с това Европейската комисия, в своето съобщение относно ефективното използване на ресурсите (2) посвещава един раздел на проблема с храните и необходимостта да се намали тяхното разхищение. |
| --- | --- |

2.6

Настоящото становище се вписва в разискванията по стратегията „Европа 2020“. Във връзка с това Европейската комисия, в своето съобщение относно ефективното използване на ресурсите (2) посвещава един раздел на проблема с храните и необходимостта да се намали тяхното разхищение.

3.   Проблемът в неговата цялост

3.1   Определения

| 3.1.1 | Понятията за загуба и разхищение на храни трябва да бъдат анализирани цялостно, от етапа на производството до този на потреблението, включвайки и междинните стадии, като преработката, търговското разпространение, без да забравяме общественото хранене. |
| --- | --- |

3.1.1

Понятията за загуба и разхищение на храни трябва да бъдат анализирани цялостно, от етапа на производството до този на потреблението, включвайки и междинните стадии, като преработката, търговското разпространение, без да забравяме общественото хранене.

| 3.1.2 | В ЕС етапът на производството оказва сравнително слабо влияние върху загубата на храни. Нещо повече, продуктите, които не отговарят на производствените норми, определени от законодателната уредба или пазара и които не могат да бъдат използвани пряко за консумация от човека, се използват цялостно или частично в преработвателната промишленост. Неизползваемите продукти следва да се насочват към изхранване на животните или да се използват за целите на биоенергетиката или пък да се влагат в почвата, за да се увеличи съдържанието на органична материя. |
| --- | --- |

3.1.2

В ЕС етапът на производството оказва сравнително слабо влияние върху загубата на храни. Нещо повече, продуктите, които не отговарят на производствените норми, определени от законодателната уредба или пазара и които не могат да бъдат използвани пряко за консумация от човека, се използват цялостно или частично в преработвателната промишленост. Неизползваемите продукти следва да се насочват към изхранване на животните или да се използват за целите на биоенергетиката или пък да се влагат в почвата, за да се увеличи съдържанието на органична материя.

| 3.1.3 | Можем да определим загубите и разхищението на храна. като изхвърляне или унищожаване на всеки етап от веригата за производство на храни от фермата до потребителя, на всеки продукт, който първоначално е бил предназначен за консумация от човека, с изключение на нехранителните продукти. Съгласно определението на ФАО загубите на храни се наблюдават в началото на хранителната верига (първично производство, стадия след прибирането на реколтата и етапа на преработка), докато разхищението на храни се отбелязва по-скоро в края на веригата (стадиите на търговско разпространение и краен потребител). |
| --- | --- |

3.1.3

Можем да определим загубите и разхищението на храна. като изхвърляне или унищожаване на всеки етап от веригата за производство на храни от фермата до потребителя, на всеки продукт, който първоначално е бил предназначен за консумация от човека, с изключение на нехранителните продукти. Съгласно определението на ФАО загубите на храни се наблюдават в началото на хранителната верига (първично производство, стадия след прибирането на реколтата и етапа на преработка), докато разхищението на храни се отбелязва по-скоро в края на веригата (стадиите на търговско разпространение и краен потребител).

| 3.1.4 | По този начин отпадъците от реколтите или субпродуктите от преработката, които не са годни за консумация, не влизат в концепцията за загуба или разхищение на храни. Все пак това, което е негодно за консумация и не подлежи на преработка в субпродукти днес, може да стане използваемо утре, в зависимост от напредъка на знанията и технологиите. Ето защо тези определения трябва да се възприемат като подлежащи на промяна. |
| --- | --- |

3.1.4

По този начин отпадъците от реколтите или субпродуктите от преработката, които не са годни за консумация, не влизат в концепцията за загуба или разхищение на храни. Все пак това, което е негодно за консумация и не подлежи на преработка в субпродукти днес, може да стане използваемо утре, в зависимост от напредъка на знанията и технологиите. Ето защо тези определения трябва да се възприемат като подлежащи на промяна.

| 3.1.5 | По отношение на етапа на производство, последователните реформи на ОСП през последните години позволиха приспособяване на механизмите, с цел предотвратяване и по-добро управление на излишъка на пазарите. Все пак трябва да се конкретизират подобренията на функционирането на веригата, като например действителното засилване на правомощията за водене на преговори на селскостопанските производители. |
| --- | --- |

3.1.5

По отношение на етапа на производство, последователните реформи на ОСП през последните години позволиха приспособяване на механизмите, с цел предотвратяване и по-добро управление на излишъка на пазарите. Все пак трябва да се конкретизират подобренията на функционирането на веригата, като например действителното засилване на правомощията за водене на преговори на селскостопанските производители.

3.2   Мащаб на явлението в рамките на хранителната верига

| 3.2.1 | Загубите и разхищението на храни се наблюдават във всички райони на света. Според ФАО обаче, в развиващите се страни над 40 % от тези загуби възникват на етапите след прибиране на реколтата и преработката, докато в развитите страни явлението се наблюдава основно при търговското разпространение и потреблението. |
| --- | --- |

3.2.1

Загубите и разхищението на храни се наблюдават във всички райони на света. Според ФАО обаче, в развиващите се страни над 40 % от тези загуби възникват на етапите след прибиране на реколтата и преработката, докато в развитите страни явлението се наблюдава основно при търговското разпространение и потреблението.

| 3.2.2 | Съгласно проучване на Европейската комисия, публикувано през 2010 г., обемът на хранителните отпадъци е 179 кг. на жител на година. Разпределението между различните етапи от веригата показва, че 42 % се падат на домакинствата, 39 % - на хранителната промишленост, 5 % - на търговското разпространение и 14 % - на общественото хранене. Ако политиката не се промени, до 2020 г. можем да очакваме увеличаване на това количество с 40 %. Следва да се уточни, че в това проучване не са били отчетени загубите и разхищението на храни в рамките на етапите, свързани със земеделието и риболова. |
| --- | --- |

3.2.2

Съгласно проучване на Европейската комисия, публикувано през 2010 г., обемът на хранителните отпадъци е 179 кг. на жител на година. Разпределението между различните етапи от веригата показва, че 42 % се падат на домакинствата, 39 % - на хранителната промишленост, 5 % - на търговското разпространение и 14 % - на общественото хранене. Ако политиката не се промени, до 2020 г. можем да очакваме увеличаване на това количество с 40 %. Следва да се уточни, че в това проучване не са били отчетени загубите и разхищението на храни в рамките на етапите, свързани със земеделието и риболова.

| 3.2.3 | Проучване, проведено в Брюксел във връзка със съдържанието на битовите отпадъци, показва, че разхищението на храни достига 11,7 % от брутните битови отпадъци на домакинствата. Отпадъците се делят на наченати продукти, такива с изтекла трайност и остатъци от готвени ястия, съответстващи на 47,7 %, 26,7 % и 25,5 % от общо похабените хранителни продукти. |
| --- | --- |

3.2.3

Проучване, проведено в Брюксел във връзка със съдържанието на битовите отпадъци, показва, че разхищението на храни достига 11,7 % от брутните битови отпадъци на домакинствата. Отпадъците се делят на наченати продукти, такива с изтекла трайност и остатъци от готвени ястия, съответстващи на 47,7 %, 26,7 % и 25,5 % от общо похабените хранителни продукти.

3.3   Причини за загубите и разхищението на храни

| 3.3.1 | В развиващите се страни и страните с ниски доходи повечето загуби се наблюдават на етапа на производството и след събирането на реколтата, поради липсата на финансови средства за подобряване на съществуващата инфраструктура. |
| --- | --- |

3.3.1

В развиващите се страни и страните с ниски доходи повечето загуби се наблюдават на етапа на производството и след събирането на реколтата, поради липсата на финансови средства за подобряване на съществуващата инфраструктура.

| 3.3.2 | От друга страна, в развитите страни сме изправени по-скоро пред поведенчески проблем. През последните десетилетия повишаването на селскостопанската производителност в Съюза позволи да се гарантира снабдяването на населението на разумни цени, което заедно с увеличаването на наличните доходи, доведе до това частта от бюджета, отделяна за прехрана, значително да намалее. Тази тенденция може да обясни донякъде нарасналото разхищение от страна на потребителите. |
| --- | --- |

3.3.2

От друга страна, в развитите страни сме изправени по-скоро пред поведенчески проблем. През последните десетилетия повишаването на селскостопанската производителност в Съюза позволи да се гарантира снабдяването на населението на разумни цени, което заедно с увеличаването на наличните доходи, доведе до това частта от бюджета, отделяна за прехрана, значително да намалее. Тази тенденция може да обясни донякъде нарасналото разхищение от страна на потребителите.

| 3.3.3 | Причини от социологическо естество, като промените в структурата на семейството или ритъма на живот, също спомагат за явлението „разхищение на храни“. |
| --- | --- |

3.3.3

Причини от социологическо естество, като промените в структурата на семейството или ритъма на живот, също спомагат за явлението „разхищение на храни“.

| 3.3.4 | Някои стандарти за визуално качество, прилагани от веригите магазини за продажба на дребно спрямо пресните продукти, могат да бъдат източник на разхищение, тъй като водят до отхвърляне на годни за консумация продукти на етапа на производство по причини, които съвсем не са от санитарно естество. |
| --- | --- |

3.3.4

Някои стандарти за визуално качество, прилагани от веригите магазини за продажба на дребно спрямо пресните продукти, могат да бъдат източник на разхищение, тъй като водят до отхвърляне на годни за консумация продукти на етапа на производство по причини, които съвсем не са от санитарно естество.

| 3.3.5 | При някои преработватели приспособяването на част от техниките може да спомогне за намаляване на разхищението. Действително някои опаковки трудно могат да бъдат напълно изпразнени; разфасовките на някои стоки не съответстват на социологическото развитие на домакинствата, а има опаковки, които, веднъж отворени, след това не се затварят добре и т.н. |
| --- | --- |

3.3.5

При някои преработватели приспособяването на част от техниките може да спомогне за намаляване на разхищението. Действително някои опаковки трудно могат да бъдат напълно изпразнени; разфасовките на някои стоки не съответстват на социологическото развитие на домакинствата, а има опаковки, които, веднъж отворени, след това не се затварят добре и т.н.

| 3.3.6 | При все че практиките на търговците имат за цел преди всичко да насърчават покупките, някои от тях могат също да бъдат фактор за засилване на отделни форми на разхищение (например рекламиране единствено на цената, три продукта на цената на два и т.н.). Но и в този случай проучванията установяват значителни разлики в поведението в зависимост от профилите на семействата. |
| --- | --- |

3.3.6

При все че практиките на търговците имат за цел преди всичко да насърчават покупките, някои от тях могат също да бъдат фактор за засилване на отделни форми на разхищение (например рекламиране единствено на цената, три продукта на цената на два и т.н.). Но и в този случай проучванията установяват значителни разлики в поведението в зависимост от профилите на семействата.

| 3.3.7 | Объркването на потребителите по отношение на „срок на годност“ и указанието „най-добър до“ също спомага за разхищението на храни. Проведените в Обединеното кралство изследвания на етикетите сочат, че 45 до 49 % от потребителите погрешно разбират срока на годност на продуктите и това води до 20 % от общото разхищение на храни, което може да бъде избегнато (WRAP (Waste and Resources Action Programme — Програма за действие в областта на разхищението и ресурсите). |
| --- | --- |

3.3.7

Объркването на потребителите по отношение на „срок на годност“ и указанието „най-добър до“ също спомага за разхищението на храни. Проведените в Обединеното кралство изследвания на етикетите сочат, че 45 до 49 % от потребителите погрешно разбират срока на годност на продуктите и това води до 20 % от общото разхищение на храни, което може да бъде избегнато (WRAP (Waste and Resources Action Programme — Програма за действие в областта на разхищението и ресурсите).

3.4   Въздействие на загубите и разхищението на храни

| 3.4.1 | Загубите и разхищението на храни оказват въздействие върху икономиката, обществото и околната среда. |
| --- | --- |

3.4.1

Загубите и разхищението на храни оказват въздействие върху икономиката, обществото и околната среда.

| 3.4.2 | Екологичното въздействие е най-осезаемо, понеже води пряко до увеличаване на обема на разлагащите се битови отпадъци. Освен генерираната смет, всяко разхищение на храни означава загуба на ресурси, необходими за производството, преработката и търговското разпространение на продукта. На колкото по-късен етап от хранителната верига е разхищението, толкова по-голямо е пилеенето на ресурси. |
| --- | --- |

3.4.2

Екологичното въздействие е най-осезаемо, понеже води пряко до увеличаване на обема на разлагащите се битови отпадъци. Освен генерираната смет, всяко разхищение на храни означава загуба на ресурси, необходими за производството, преработката и търговското разпространение на продукта. На колкото по-късен етап от хранителната верига е разхищението, толкова по-голямо е пилеенето на ресурси.

| 3.4.3 | Отделянето на парникови газове (ПГ) оказва отрицателно въздействие върху изменението на климата. В това отношение етапът „домакинство“ има най-голямо въздействие с 45 % от прогнозните емисии, свързани с разхищението на храни; преработвателният сектор е отговорен за около 35 % от годишните емисии. Но според същото проучване, оценките за отделените ПГ трябва да се разглеждат внимателно, тъй като зависят от това, доколко са надеждни данните за количествата разхитени храни (Подготвително проучване на разхищението на храни в ЕС 27, кратко изложение, октомври 2010 г.). |
| --- | --- |

3.4.3

Отделянето на парникови газове (ПГ) оказва отрицателно въздействие върху изменението на климата. В това отношение етапът „домакинство“ има най-голямо въздействие с 45 % от прогнозните емисии, свързани с разхищението на храни; преработвателният сектор е отговорен за около 35 % от годишните емисии. Но според същото проучване, оценките за отделените ПГ трябва да се разглеждат внимателно, тъй като зависят от това, доколко са надеждни данните за количествата разхитени храни (Подготвително проучване на разхищението на храни в ЕС 27, кратко изложение, октомври 2010 г.).

| 3.4.4 | За потребителя, както и за останалите етапи от веригата, всяко разхищение означава финансови загуби. В бъдеще политиките в областта на отпадъците ще стават по-строги, и ще бъдат източник на допълнителни разходи за различните участници във веригата (разходи за депониране, данъци и т.н.). Тази тенденция може само да насърчи инвестирането в превантивни мерки. |
| --- | --- |

3.4.4

За потребителя, както и за останалите етапи от веригата, всяко разхищение означава финансови загуби. В бъдеще политиките в областта на отпадъците ще стават по-строги, и ще бъдат източник на допълнителни разходи за различните участници във веригата (разходи за депониране, данъци и т.н.). Тази тенденция може само да насърчи инвестирането в превантивни мерки.

| 3.4.5 | В социално и етично отношение е немислимо да не се действа с политически средства за намаляване на мащаба на загубите и на разхищението на храни, особено в момент, когато икономическата криза прави още по-несигурно положението на все повече хора в европейското пространство. Израз на тази тревожна тенденция са постоянно увеличаващите се нужди на хранителните банки. |
| --- | --- |

3.4.5

В социално и етично отношение е немислимо да не се действа с политически средства за намаляване на мащаба на загубите и на разхищението на храни, особено в момент, когато икономическата криза прави още по-несигурно положението на все повече хора в европейското пространство. Израз на тази тревожна тенденция са постоянно увеличаващите се нужди на хранителните банки.

4.   Текущи инициативи

| 4.1 | Множество инициативи се провеждат на световно, европейско, национално и местно равнище. Те обхващат от проучвания на поведението и количествени оценки до конкретни проекти по места. |
| --- | --- |

4.1

Множество инициативи се провеждат на световно, европейско, национално и местно равнище. Те обхващат от проучвания на поведението и количествени оценки до конкретни проекти по места.

| 4.2 | Международните проекти включват глобалната инициатива на ФАО за намаляване на загубите и разхищението на храни (Save Food – „Пестете храната“), която установява публично-частни партньорства и развиване на политиката, основано на обективни данни, както и инвестиционна подкрепа чрез мобилизиране на ресурсите, последователни и съгласувани оценки и анализи на данни за загубите и разхищението на храни; повишаване на осведомеността; изграждане на мрежи и капацитет между заинтересованите страни в областта на системата за доставка на хранителни продукти и селското стопанство. |
| --- | --- |

4.2

Международните проекти включват глобалната инициатива на ФАО за намаляване на загубите и разхищението на храни (Save Food – „Пестете храната“), която установява публично-частни партньорства и развиване на политиката, основано на обективни данни, както и инвестиционна подкрепа чрез мобилизиране на ресурсите, последователни и съгласувани оценки и анализи на данни за загубите и разхищението на храни; повишаване на осведомеността; изграждане на мрежи и капацитет между заинтересованите страни в областта на системата за доставка на хранителни продукти и селското стопанство.

| 4.3 | На 19 януари 2012 г. Европейският парламент прие резолюция относно стратегията за по-голяма ефективност на продоволствената верига. Той прикани Европейската комисия да предприеме практически мерки за намаляване с 50 % на разхищението на храни до 2025 г. ЕП изразява желание да се установи съгласувана стратегия, обединяваща европейски и национални мерки, така че да се намалят загубите на всеки етап от продоволствената верига. |
| --- | --- |

4.3

На 19 януари 2012 г. Европейският парламент прие резолюция относно стратегията за по-голяма ефективност на продоволствената верига. Той прикани Европейската комисия да предприеме практически мерки за намаляване с 50 % на разхищението на храни до 2025 г. ЕП изразява желание да се установи съгласувана стратегия, обединяваща европейски и национални мерки, така че да се намалят загубите на всеки етап от продоволствената верига.

| 4.4 | В съобщението си относно ефективното използване на ресурсите (3) Комисията е отделила една глава на хранителните продукти и призовава държавите членки да решат проблема с разхищението на храни в рамките на техните национални програми за предотвратяване на отпадъците. В него се уточнява, че разхищението на храни трябва да бъде намалено наполовина до 2020 г. |
| --- | --- |

4.4

В съобщението си относно ефективното използване на ресурсите (3) Комисията е отделила една глава на хранителните продукти и призовава държавите членки да решат проблема с разхищението на храни в рамките на техните национални програми за предотвратяване на отпадъците. В него се уточнява, че разхищението на храни трябва да бъде намалено наполовина до 2020 г.

| 4.5 | През август 2011 г Комисията публикува „Насоки за подготвянето на програми за предотвратяване на разхищението на храни“, чиято цел е да подпомогне държавите членки в разработването на национални програми за предотвратяване на разхищението на храни. Освен това Комисията създаде специален уебсайт, посветен на разхищението на храни, в който се предоставя информация за това, как то да се предотвратява (т.е. 10 съвета за намаляване на обема на хранителните отпадъци, пояснения относно датите, указващи „най-добър до“ и „да се консумира преди“, набор от добри практики и др.). |
| --- | --- |

4.5

През август 2011 г Комисията публикува „Насоки за подготвянето на програми за предотвратяване на разхищението на храни“, чиято цел е да подпомогне държавите членки в разработването на национални програми за предотвратяване на разхищението на храни. Освен това Комисията създаде специален уебсайт, посветен на разхищението на храни, в който се предоставя информация за това, как то да се предотвратява (т.е. 10 съвета за намаляване на обема на хранителните отпадъци, пояснения относно датите, указващи „най-добър до“ и „да се консумира преди“, набор от добри практики и др.).

| 4.6 | В момента Комисията работи по изготвянето на „Съобщение относно устойчивата прехрана“, в което ще бъде отделено важно място на разхищението на храни и което се очаква в края на 2013 г. В рамките на консултативната група по въпросите на продоволствената верига и здравето на животните и растенията беше съставена работна група за загубите и разхищението на храни, за да може да се осъществи обмен между Комисията и всички важни участници в продоволствената верига. |
| --- | --- |

4.6

В момента Комисията работи по изготвянето на „Съобщение относно устойчивата прехрана“, в което ще бъде отделено важно място на разхищението на храни и което се очаква в края на 2013 г. В рамките на консултативната група по въпросите на продоволствената верига и здравето на животните и растенията беше съставена работна група за загубите и разхищението на храни, за да може да се осъществи обмен между Комисията и всички важни участници в продоволствената верига.

| 4.7 | Можем също да споменем и инициативата „Greencook“, съфинансирана от ЕЗФРСР (Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони), чиято цел е да се намали разхищението на храни. Благодарение на многосекторното партньорство се осъществява обмен за различните инициативи, осъществявани по места, с цел да се премине от експерименталната фаза към фазата на обобщена стратегия. Междинните отчети са обнадеждаващи, а крайните заключения се очакват през 2014 г. |
| --- | --- |

4.7

Можем също да споменем и инициативата „Greencook“, съфинансирана от ЕЗФРСР (Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони), чиято цел е да се намали разхищението на храни. Благодарение на многосекторното партньорство се осъществява обмен за различните инициативи, осъществявани по места, с цел да се премине от експерименталната фаза към фазата на обобщена стратегия. Междинните отчети са обнадеждаващи, а крайните заключения се очакват през 2014 г.

| 4.8 | Съветът също обсъжда въпроси, свързани с устойчивото производство на хранителни продукти. Представената наскоро от Австрия и подкрепена от 16 държави членки концепция за нов европейски модел за храните съдържа, наред с другото, и аспекти, свързани със стойността и оценката на храните и по този начин цели да допринесе за избягване на разхищението на храни (вж. 16821/12). |
| --- | --- |

4.8

Съветът също обсъжда въпроси, свързани с устойчивото производство на хранителни продукти. Представената наскоро от Австрия и подкрепена от 16 държави членки концепция за нов европейски модел за храните съдържа, наред с другото, и аспекти, свързани със стойността и оценката на храните и по този начин цели да допринесе за избягване на разхищението на храни (вж. 16821/12).

| 4.9 | В Обединеното кралство WRAP от няколко години работи по количествената оценка на загубите и разхищението на храни и воденето на кампания за тяхното предотвратяване. Тази асоциация е в основата на споразумение („Courtauld Commitment“), сключено между основните британски търговци на дребно и мнозина от най-големите производители на хранителни стоки и напитки, и целта му е да се насърчават и прилагат мерки, които могат да намалят разхищението. От началото през 2006/2007 г. се наблюдава подобрение в рамките на продоволствената верига. |
| --- | --- |

4.9

В Обединеното кралство WRAP от няколко години работи по количествената оценка на загубите и разхищението на храни и воденето на кампания за тяхното предотвратяване. Тази асоциация е в основата на споразумение („Courtauld Commitment“), сключено между основните британски търговци на дребно и мнозина от най-големите производители на хранителни стоки и напитки, и целта му е да се насърчават и прилагат мерки, които могат да намалят разхищението. От началото през 2006/2007 г. се наблюдава подобрение в рамките на продоволствената верига.

| 4.10 | Етапът на общественото хранене също е критична точка за загубите на храни. Доклад, публикуван във Великобритания от Асоциацията за устойчиво ресторантьорство (Sustainable Restaurant Association) (Restaurant Food Waste Survey Report – „Резултати от проучването на изхвърляните от ресторантите храни“, 2010 г.), дава по-добра представа за случващото се на този етап. Първоначалната идея е била по-конкретно да се направи количествена оценка на десет ресторанта, членуващи в SRA, на три равнища: остатъците от храна от потребителите, похабените при приготвянето и развалените или неизползваеми поради различни причини продукти. Целта на анализа е била да изготви практически препоръки за намаляване на установените загуби. |
| --- | --- |

4.10

Етапът на общественото хранене също е критична точка за загубите на храни. Доклад, публикуван във Великобритания от Асоциацията за устойчиво ресторантьорство (Sustainable Restaurant Association) (Restaurant Food Waste Survey Report – „Резултати от проучването на изхвърляните от ресторантите храни“, 2010 г.), дава по-добра представа за случващото се на този етап. Първоначалната идея е била по-конкретно да се направи количествена оценка на десет ресторанта, членуващи в SRA, на три равнища: остатъците от храна от потребителите, похабените при приготвянето и развалените или неизползваеми поради различни причини продукти. Целта на анализа е била да изготви практически препоръки за намаляване на установените загуби.

| 4.11 | Поради икономическата и финансовата криза хранителните банки се оплакват, че ресурсите им намаляват, докато нуждите се увеличават според държавите членки. Съществуват споразумения между различни благотворителни асоциации и участниците в търговското разпространение и преработката, които позволяват да се използват изтеглените от продажба хранителни продукти. Разбира се, тези хранителни стоки продължават да предлагат всички гаранции, че са безопасни за здравето. |
| --- | --- |

4.11

Поради икономическата и финансовата криза хранителните банки се оплакват, че ресурсите им намаляват, докато нуждите се увеличават според държавите членки. Съществуват споразумения между различни благотворителни асоциации и участниците в търговското разпространение и преработката, които позволяват да се използват изтеглените от продажба хранителни продукти. Разбира се, тези хранителни стоки продължават да предлагат всички гаранции, че са безопасни за здравето.

5.   Общи коментари

| 5.1 | Лице в лице с предизвикателства като демографските промени, изменението на климата и необходимостта от ефективно използване на ресурсите, борбата със загубите и разхищението на храни трябва да бъде възприемана като част от решението на проблема с продоволствената сигурност. |
| --- | --- |

5.1

Лице в лице с предизвикателства като демографските промени, изменението на климата и необходимостта от ефективно използване на ресурсите, борбата със загубите и разхищението на храни трябва да бъде възприемана като част от решението на проблема с продоволствената сигурност.

| 5.2 | Още от самото начало трябва да се направи разлика между подхода спрямо развиващите се страни и този спрямо индустриализираните държави. |
| --- | --- |

5.2

Още от самото начало трябва да се направи разлика между подхода спрямо развиващите се страни и този спрямо индустриализираните държави.

| 5.3 | Тъй като в развиващите се страни загубите са основно в първите стадии на веригата, решенията, които трябва да бъдат препоръчани, са от различно естество, и препоръки за тях са давани в различни документи на ЕИСК. В индустриализираните държави, сред които е и ЕС, борбата със загубите и разхищението на храни трябва да бъде приоритетно насочена към етапите на преработването, търговското разпространение, потребителите и общественото хранене. |
| --- | --- |

5.3

Тъй като в развиващите се страни загубите са основно в първите стадии на веригата, решенията, които трябва да бъдат препоръчани, са от различно естество, и препоръки за тях са давани в различни документи на ЕИСК. В индустриализираните държави, сред които е и ЕС, борбата със загубите и разхищението на храни трябва да бъде приоритетно насочена към етапите на преработването, търговското разпространение, потребителите и общественото хранене.

| 5.4 | Индустриализираните държави са изправени по-скоро пред поведенчески проблем вследствие на намаляването на перото „прехрана“ в потребителската кошница през последните четиридесет години, което вероятно води до това крайният потребител да е по-невнимателен спрямо храната. Някои проучвания показват, че отношението към храната както при покупките, така и при потреблението, варира според профила на семействата (равнище на доходите, размер и възраст на домакинството и др.). Това е елемент, който трябва да бъде взет под внимание, с цел да се оптимизират във възможно най-голяма степен необходимите образователни мероприятия за повишаване на осведомеността и информираността. |
| --- | --- |

5.4

Индустриализираните държави са изправени по-скоро пред поведенчески проблем вследствие на намаляването на перото „прехрана“ в потребителската кошница през последните четиридесет години, което вероятно води до това крайният потребител да е по-невнимателен спрямо храната. Някои проучвания показват, че отношението към храната както при покупките, така и при потреблението, варира според профила на семействата (равнище на доходите, размер и възраст на домакинството и др.). Това е елемент, който трябва да бъде взет под внимание, с цел да се оптимизират във възможно най-голяма степен необходимите образователни мероприятия за повишаване на осведомеността и информираността.

| 5.5 | Ако разгледаме големия брой проучвания и инициативи, проведени в рамките на борбата срещу загубите и разхищението на храни, установяваме, че е наложително да разполагаме с надеждни и сравними цифрови данни. Важно е също на равнището на Съюза да има общо определение и методология за количествено оценяване на загубите и разхищението. Това ще бъде осъществено в рамките на проекта за Европейска програма за технологични научни изследвания и развойна дейност.(FP7) „Fusions“, който стартира през август 2012 г. В този проект се обръща внимание и на споделянето и развитието на добри практики, организирането на съвместни прояви, повишаването на осведомеността и изтъкването на политически препоръки. Въпреки това спешният характер и поставените цели налагат да се започнат конкретни действия успоредно с проучванията, целящи подобряване на данните. |
| --- | --- |

5.5

Ако разгледаме големия брой проучвания и инициативи, проведени в рамките на борбата срещу загубите и разхищението на храни, установяваме, че е наложително да разполагаме с надеждни и сравними цифрови данни. Важно е също на равнището на Съюза да има общо определение и методология за количествено оценяване на загубите и разхищението. Това ще бъде осъществено в рамките на проекта за Европейска програма за технологични научни изследвания и развойна дейност.(FP7) „Fusions“, който стартира през август 2012 г. В този проект се обръща внимание и на споделянето и развитието на добри практики, организирането на съвместни прояви, повишаването на осведомеността и изтъкването на политически препоръки. Въпреки това спешният характер и поставените цели налагат да се започнат конкретни действия успоредно с проучванията, целящи подобряване на данните.

| 5.6 | С цел възможно най-ефективно използване на резултатите от множеството съществуващи инициативи на общностно, национално и местно равнище, е необходимо да се създаде благоприятна рамка за обмен на информация и положителни инициативи. |
| --- | --- |

5.6

С цел възможно най-ефективно използване на резултатите от множеството съществуващи инициативи на общностно, национално и местно равнище, е необходимо да се създаде благоприятна рамка за обмен на информация и положителни инициативи.

| 5.7 | В общи линии:






  — | усилията за ограничаване на загубите и разхищението на храни трябва да спазват йерархия на отпадъците: най-напред предотвратяване, после използване за консумация от човека (дарения на хранителни банки например), след това използване за изхранване на животни, и накрая – за производство на енергия и компостиране; |
| --- | --- | --- |

5.7

В общи линии:

—

усилията за ограничаване на загубите и разхищението на храни трябва да спазват йерархия на отпадъците: най-напред предотвратяване, после използване за консумация от човека (дарения на хранителни банки например), след това използване за изхранване на животни, и накрая – за производство на енергия и компостиране;

| — | трябва да се действа на всеки стадий от продоволствената верига. Максимално трябва да се насърчават стимулиращите подходи; |
| --- | --- |

—

трябва да се действа на всеки стадий от продоволствената верига. Максимално трябва да се насърчават стимулиращите подходи;

| — | никое действие за ограничаване на загубите и разхищението не трябва да прави компромис с изискванията за безопасност на храните. |
| --- | --- |

—

никое действие за ограничаване на загубите и разхищението не трябва да прави компромис с изискванията за безопасност на храните.

| 5.8 | Макар че търговията на дребно не е етапът от веригата с най-голямо разхищение на храни, тя може да играе определяща роля за неговото намаляване, като приспособява някои търговски практики и като информира по-добре потребителите и повишава тяхната осведоменост. |
| --- | --- |

5.8

Макар че търговията на дребно не е етапът от веригата с най-голямо разхищение на храни, тя може да играе определяща роля за неговото намаляване, като приспособява някои търговски практики и като информира по-добре потребителите и повишава тяхната осведоменост.

| 5.9 | При все това при анализа на анкетите, които проучват търговските практики, свързани с продажбите, не винаги е лесно да се установят категорично онези, които влияят в една или друга посока на разхищението на храните. Тези практики ще въздействат положително или отрицателно на разхищението в зависимост от различни критерии, като размера на домакинствата, техния тип или вида на хранителните продукти. |
| --- | --- |

5.9

При все това при анализа на анкетите, които проучват търговските практики, свързани с продажбите, не винаги е лесно да се установят категорично онези, които влияят в една или друга посока на разхищението на храните. Тези практики ще въздействат положително или отрицателно на разхищението в зависимост от различни критерии, като размера на домакинствата, техния тип или вида на хранителните продукти.

| 5.10 | В заключенията на едно проучване на CRIOC (Научноизследователски и информационен център на организациите на потребители, Белгия) за търговските практики в Белгия се препоръчват някои инициативи, които могат да бъдат развити съвместно с търговското разпространение, за да се стимулират потребителите да вземат отговорни решения. Сред отбелязаните възможности фигурират: започване на диалог с потребителя, който би могъл да се фокусира върху произхода, начина на производство, хранителната стойност, а не само върху фактора „цена“, или пък насърчаване на правилното тълкуване на сроковете за годност, посочени на етикета. |
| --- | --- |

5.10

В заключенията на едно проучване на CRIOC (Научноизследователски и информационен център на организациите на потребители, Белгия) за търговските практики в Белгия се препоръчват някои инициативи, които могат да бъдат развити съвместно с търговското разпространение, за да се стимулират потребителите да вземат отговорни решения. Сред отбелязаните възможности фигурират: започване на диалог с потребителя, който би могъл да се фокусира върху произхода, начина на производство, хранителната стойност, а не само върху фактора „цена“, или пък насърчаване на правилното тълкуване на сроковете за годност, посочени на етикета.

| 5.11 | В момент, когато хранителните банки са изправени пред намаляване на ресурсите успоредно с нарастване на търсенето, властите трябва да предприемат всякакви мерки, за да улеснят доставките на храни за банките. Извънредно важно е, запазвайки безопасността на храните като приоритет, властите да приспособят някои административни изисквания, за да се улесни работата на дистрибуторите, желаещи да снабдяват хранителните банки, вместо да се отървават от все още годни хранителни стоки. Същото може да се каже и за ресторантьорите. Би трябвало да се насърчава популяризирането на експериментите, проведени в някои държави членки, както по отношение на освобождаването от отговорност на донорите (при условие, че са спазени някои разпоредби), така и на данъчни стимули. |
| --- | --- |

5.11

В момент, когато хранителните банки са изправени пред намаляване на ресурсите успоредно с нарастване на търсенето, властите трябва да предприемат всякакви мерки, за да улеснят доставките на храни за банките. Извънредно важно е, запазвайки безопасността на храните като приоритет, властите да приспособят някои административни изисквания, за да се улесни работата на дистрибуторите, желаещи да снабдяват хранителните банки, вместо да се отървават от все още годни хранителни стоки. Същото може да се каже и за ресторантьорите. Би трябвало да се насърчава популяризирането на експериментите, проведени в някои държави членки, както по отношение на освобождаването от отговорност на донорите (при условие, че са спазени някои разпоредби), така и на данъчни стимули.

| 5.12 | Вследствие на проведените обсъждания за насърчаване на местните продукти в сферата на общественото хранене, се установява, че местните производители и кооперации могат да се обезсърчат поради сложността на процедурите. Така че улесняването на достъпа на тези участници до обществените поръчки може да бъде част от решението. Тук местните власти също имат важна роля, както при въвеждането на конкретни критерии за обществените столове, за които отговарят, така и при обучаването на персонала за предлагане на по-устойчиво хранене. |
| --- | --- |

5.12

Вследствие на проведените обсъждания за насърчаване на местните продукти в сферата на общественото хранене, се установява, че местните производители и кооперации могат да се обезсърчат поради сложността на процедурите. Така че улесняването на достъпа на тези участници до обществените поръчки може да бъде част от решението. Тук местните власти също имат важна роля, както при въвеждането на конкретни критерии за обществените столове, за които отговарят, така и при обучаването на персонала за предлагане на по-устойчиво хранене.

| 5.13 | Пак във връзка със сферата на общественото хранене, различните инициативи показват нуждата от взаимодействие както с персонала, така и с потребителя, с цел да се промени поведението. |
| --- | --- |

5.13

Пак във връзка със сферата на общественото хранене, различните инициативи показват нуждата от взаимодействие както с персонала, така и с потребителя, с цел да се промени поведението.

| 5.14 | Би трябвало така да се адаптират учебните програми на бъдещите готвачи, че да предвиждат повишаване на осведомеността относно различните аспекти на разхищението на храни, като управлението на запасите, разделното събиране на отпадъци, възможните финансови изгоди или пък подхода от потребителска гледна точка. |
| --- | --- |

5.14

Би трябвало така да се адаптират учебните програми на бъдещите готвачи, че да предвиждат повишаване на осведомеността относно различните аспекти на разхищението на храни, като управлението на запасите, разделното събиране на отпадъци, възможните финансови изгоди или пък подхода от потребителска гледна точка.

| 5.15 | Всяка политика за предотвратяване на разхищението трябва да се опира на съвместно и съгласувано действие от страна на всички заинтересовани участници. Мерките, които са необходими, трябва да бъдат пригодени в зависимост от съответните участници, видовете храни и начина на употреба, за да се постигнат възможно най-бързо конкретни резултати. |
| --- | --- |

5.15

Всяка политика за предотвратяване на разхищението трябва да се опира на съвместно и съгласувано действие от страна на всички заинтересовани участници. Мерките, които са необходими, трябва да бъдат пригодени в зависимост от съответните участници, видовете храни и начина на употреба, за да се постигнат възможно най-бързо конкретни резултати.

| 5.16 | Можем да посочим като пример необходимостта от започване на диалог с преработвателната промишленост, така че тя да пуска на пазара продукти, които да способстват за намаляване на разхищението на храни в домакинствата (дизайн на опаковките, приспособени количества и размери за някои хранителни продукти и т.н.). Тези теми би трябвало да бъдат включени и в обучението на дизайнерите на опаковки. |
| --- | --- |

5.16

Можем да посочим като пример необходимостта от започване на диалог с преработвателната промишленост, така че тя да пуска на пазара продукти, които да способстват за намаляване на разхищението на храни в домакинствата (дизайн на опаковките, приспособени количества и размери за някои хранителни продукти и т.н.). Тези теми би трябвало да бъдат включени и в обучението на дизайнерите на опаковки.

| 5.17 | На етапа на първичното производство могат да се насърчат и развият различни възможности:






  — | продължаване и дори засилване на приложните научни изследвания на животните и на растенията, за да се ограничат загубите, дължащи се на болести, технологичен дефицит или неочаквани климатични промени; Европейското партньорство за иновации относно „Производителност и устойчиво развитие на селското стопанство“ може да бъде включено в това начинание; |
| --- | --- | --- |

5.17

На етапа на първичното производство могат да се насърчат и развият различни възможности:

—

продължаване и дори засилване на приложните научни изследвания на животните и на растенията, за да се ограничат загубите, дължащи се на болести, технологичен дефицит или неочаквани климатични промени; Европейското партньорство за иновации относно „Производителност и устойчиво развитие на селското стопанство“ може да бъде включено в това начинание;

| — | насърчаване на сключването на междубраншови споразумения, както впрочем препоръчват настоящата и бъдещата ОСП, като се следи за тяхната ефективност и устойчивост; |
| --- | --- |

—

насърчаване на сключването на междубраншови споразумения, както впрочем препоръчват настоящата и бъдещата ОСП, като се следи за тяхната ефективност и устойчивост;

| — | земеделието ще продължи да играе определяща роля като доставчик за хранително-вкусовата промишленост, но насърчаването и развитието на кратки цикли могат да способстват за намаляване на загубите и разхищението, като се премахнат посредниците между етапа на производство и този на потребление. |
| --- | --- |

—

земеделието ще продължи да играе определяща роля като доставчик за хранително-вкусовата промишленост, но насърчаването и развитието на кратки цикли могат да способстват за намаляване на загубите и разхищението, като се премахнат посредниците между етапа на производство и този на потребление.

| 5.18 | В настоящия момент мащабът на загубите на храни и на разхищението, а също така и това, което ги причинява, като цяло са добре известни. Но би било удачно да се уточнят загубите в зависимост от причините. Ясно е, че различните проучвания за количествена оценка на загубите и разхищението на различните етапи са от съществено значение за по-добро разбиране на явлението и предприемане на действия за неговото предотвратяване въз основа на сериозни и доказуеми доводи. Тези начинания са още по-важни поради това, че разходите, свързани с разхищението, предвид обема на генерираните отпадъци, в бъдеще още повече ще се увеличават. |
| --- | --- |

5.18

В настоящия момент мащабът на загубите на храни и на разхищението, а също така и това, което ги причинява, като цяло са добре известни. Но би било удачно да се уточнят загубите в зависимост от причините. Ясно е, че различните проучвания за количествена оценка на загубите и разхищението на различните етапи са от съществено значение за по-добро разбиране на явлението и предприемане на действия за неговото предотвратяване въз основа на сериозни и доказуеми доводи. Тези начинания са още по-важни поради това, че разходите, свързани с разхищението, предвид обема на генерираните отпадъци, в бъдеще още повече ще се увеличават.

| 5.19 | Впрочем разхищението на храни на етапа на потребителя се обуславя от множество фактори, които се различават в зависимост от държавата членка, нейната култура, климат, хранителни навици и видовете домакинства. Това наблюдение още повече усложнява избора на подходящо послание в европейски мащаб. |
| --- | --- |

5.19

Впрочем разхищението на храни на етапа на потребителя се обуславя от множество фактори, които се различават в зависимост от държавата членка, нейната култура, климат, хранителни навици и видовете домакинства. Това наблюдение още повече усложнява избора на подходящо послание в европейски мащаб.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Разпределяне на храна на най-нуждаещите се лица в Съюза“ (ОВ C 43 от 15.2.2012 г., стр. 94-98).

1

„Разпределяне на храна на най-нуждаещите се лица в Съюза“

(2)  COM(2011) 571 final, „Пътна карта за ефективно използване на ресурсите в Европа“, стр. 21.

2

„Пътна карта за ефективно използване на ресурсите в Европа“

(3)  COM(2011) 571 final, „Пътна карта за ефективно използване на ресурсите в Европа“.

3

Пътна карта за ефективно използване на ресурсите в Европа

---

III Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

488-а пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г.

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/52

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията – „Най-отдалечените региони на Европейския съюз: към партньорство за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“

COM(2012) 287 final

2013/C 161/09

Докладчик: г-н MALOSSE

На 20 юни 2012 г. Комисията реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията – „Най-отдалечените региони на Европейския съюз: към партньорство за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“

COM(2012) 287 final.

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 4 март 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 165 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки – „Да превърнем НОР в платформите на Европа“

| 1.1 | Настоящият приоритет на ЕС по отношение на най-отдалечените региони (наричани по-долу НОР) трябва да бъде укрепването на връзките, които ги свързват с европейския континент и чувството на гражданите им за принадлежност към европейския проект. В области като биологичното разнообразие, наблюдението на планетата, енергията от възобновяеми източници и интегрирането на културите НОР могат да служат като лаборатории, „опитно поле“ за експериментиране и дори като модели за Европа. |
| --- | --- |

1.1

Настоящият приоритет на ЕС по отношение на най-отдалечените региони (наричани по-долу НОР) трябва да бъде укрепването на връзките, които ги свързват с европейския континент и чувството на гражданите им за принадлежност към европейския проект. В области като биологичното разнообразие, наблюдението на планетата, енергията от възобновяеми източници и интегрирането на културите НОР могат да служат като лаборатории, „опитно поле“ за експериментиране и дори като модели за Европа.

| 1.2 | НОР могат да предложат значителни предимства за бъдещето на Европа, сред които: способностите на техните жители, продуктите на тяхното селско стопанство, промишленост и рибарство, качествен туризъм, географското си положение на платформи на Европа спрямо съседните територии. НОР трябва да имат достъп до всички предимства на вътрешния пазар при равни условия с останалите европейски региони. |
| --- | --- |

1.2

НОР могат да предложат значителни предимства за бъдещето на Европа, сред които: способностите на техните жители, продуктите на тяхното селско стопанство, промишленост и рибарство, качествен туризъм, географското си положение на платформи на Европа спрямо съседните територии. НОР трябва да имат достъп до всички предимства на вътрешния пазар при равни условия с останалите европейски региони.

| 1.3 | Въпреки обстановката, налагаща извънредно много бюджетни ограничения, специфичната подкрепа за НОР не бива да бъде намалявана. Тези региони трябва да разполагат с подходящи финансови средства, за да могат да постигнат целите, определени в стратегията „Европа 2020“a и да компенсират последиците от неблагоприятното си положение, свързано с тяхната отдалеченост. |
| --- | --- |

1.3

Въпреки обстановката, налагаща извънредно много бюджетни ограничения, специфичната подкрепа за НОР не бива да бъде намалявана. Тези региони трябва да разполагат с подходящи финансови средства, за да могат да постигнат целите, определени в стратегията „Европа 2020“a и да компенсират последиците от неблагоприятното си положение, свързано с тяхната отдалеченост.

| 1.4 | Европейската политика в подкрепа на НОР даде добри резултати, но е необходимо да се вдъхне нов живот на концепцията за най-отдалечените региони въз основа на специфичното правно основание, признато в ДФЕС, като ѝ се придаде по-стратегическо и по-амбициозно измерение. Тези региони вече не могат да бъдат държани встрани от европейските политики, свързани с големите мрежи, с научноизследователската дейност, мобилността и наблюдението на планетата. |
| --- | --- |

1.4

Европейската политика в подкрепа на НОР даде добри резултати, но е необходимо да се вдъхне нов живот на концепцията за най-отдалечените региони въз основа на специфичното правно основание, признато в ДФЕС, като ѝ се придаде по-стратегическо и по-амбициозно измерение. Тези региони вече не могат да бъдат държани встрани от европейските политики, свързани с големите мрежи, с научноизследователската дейност, мобилността и наблюдението на планетата.

| 1.5 | Инструментът POSEI (Програма с мерки, специфични за отдалечените региони и за островите) трябва да бъде оценен и разширен, за да обхване всички видове селскостопанско и неселскостопанско производство на НОР. |
| --- | --- |

1.5

Инструментът POSEI (Програма с мерки, специфични за отдалечените региони и за островите) трябва да бъде оценен и разширен, за да обхване всички видове селскостопанско и неселскостопанско производство на НОР.

| 1.6 | Член 349 от Договора за функционирането на Европейския съюз (по-долу ДФЕС) трябва реално да бъде приложен в редица европейски политики като политиката в областта на конкуренцията, обществените поръчки, рибарството, околната среда, така че да се отчетат специфичните географски и климатични характеристики на НОР. Настоящото нежелание на Европейската комисия да предприеме стъпки в тази посока изглежда недостатъчно обосновано от гледна точка на Договора. ЕИСК приканва Европейската комисия да подготви и публикува анализ за прилагането на член 349. |
| --- | --- |

1.6

Член 349 от Договора за функционирането на Европейския съюз (по-долу ДФЕС) трябва реално да бъде приложен в редица европейски политики като политиката в областта на конкуренцията, обществените поръчки, рибарството, околната среда, така че да се отчетат специфичните географски и климатични характеристики на НОР. Настоящото нежелание на Европейската комисия да предприеме стъпки в тази посока изглежда недостатъчно обосновано от гледна точка на Договора. ЕИСК приканва Европейската комисия да подготви и публикува анализ за прилагането на член 349.

| 1.7 | Заетостта и въпросите, свързани с младежта, са основни за НОР. Социалното измерение трябва да бъде един от приоритетите на европейските политики в подкрепа на НОР. Затова е необходимо ефективно развитие на този аспект посредством прилагане, от една страна, на поредица краткосрочни, средносрочни и дългосрочни мерки и програми за подкрепа на образованието и обучението, адаптирани към нуждите на пазара на труда в тези региони и подкрепата за дейности, създаващи работни места и богатство, от друга. |
| --- | --- |

1.7

Заетостта и въпросите, свързани с младежта, са основни за НОР. Социалното измерение трябва да бъде един от приоритетите на европейските политики в подкрепа на НОР. Затова е необходимо ефективно развитие на този аспект посредством прилагане, от една страна, на поредица краткосрочни, средносрочни и дългосрочни мерки и програми за подкрепа на образованието и обучението, адаптирани към нуждите на пазара на труда в тези региони и подкрепата за дейности, създаващи работни места и богатство, от друга.

| 1.8 | Чрез програми, осъществявани в НОР, Европа ще може да повиши своята конкурентоспособност, например в областта на производството на енергия от възобновяеми източници, морските науки, изучаването на биологичното разнообразие, горското стопанство, здравеопазването и борбата срещу тропическите болести. |
| --- | --- |

1.8

Чрез програми, осъществявани в НОР, Европа ще може да повиши своята конкурентоспособност, например в областта на производството на енергия от възобновяеми източници, морските науки, изучаването на биологичното разнообразие, горското стопанство, здравеопазването и борбата срещу тропическите болести.

| 1.9 | Целта на по-ефективното включване на НОР в географската им среда е очевидна. Многобройни примери свидетелстват за затрудненията на Европейската комисия да разбере напълно стратегическата роля на НОР като европейска платформа в рамките на външните политики на ЕС, по-специално в областта на търговията, рибарството и сътрудничеството за развитие. Наложително е Европейската комисия да оказва решителна, по-активна и по-видима подкрепа. |
| --- | --- |

1.9

Целта на по-ефективното включване на НОР в географската им среда е очевидна. Многобройни примери свидетелстват за затрудненията на Европейската комисия да разбере напълно стратегическата роля на НОР като европейска платформа в рамките на външните политики на ЕС, по-специално в областта на търговията, рибарството и сътрудничеството за развитие. Наложително е Европейската комисия да оказва решителна, по-активна и по-видима подкрепа.

| 1.10 | Привличането на гражданското общество за участие в стратегията на ЕС трябва да бъде нещо повече от лозунг. ЕИСК предлага да бъдат организирани кръгли маси с участието на представители на гражданското общество във всеки НОР за изготвяне на планове за действие, в които да бъдат определени целите и етапите на изпълнението на стратегията „Европа 2020“. ЕИСК възнамерява да инициира този процес в партньорство с Конференцията на председателите на НОР и техните икономически и социални съвети. |
| --- | --- |

1.10

Привличането на гражданското общество за участие в стратегията на ЕС трябва да бъде нещо повече от лозунг. ЕИСК предлага да бъдат организирани кръгли маси с участието на представители на гражданското общество във всеки НОР за изготвяне на планове за действие, в които да бъдат определени целите и етапите на изпълнението на стратегията „Европа 2020“. ЕИСК възнамерява да инициира този процес в партньорство с Конференцията на председателите на НОР и техните икономически и социални съвети.

| 1.11 | От друга страна, ЕИСК подкрепя организирането на структуриран диалог между гражданското общество на НОР и гражданското общество в съответните съседни страни (Латинска Америка, Атлантическия океан, Карибски басейн, Индийски океан) с цел представители на НОР да бъдат привлечени за участие в диалога, установен от Европейската комисия в рамките на споразуменията за икономическо партньорство (СИП). ЕИСК подкрепя създаването на комитети за наблюдение с участието на гражданското общество в рамките на всички СИП и настоява за участието на заинтересованите НОР в тези комитети. |
| --- | --- |

1.11

От друга страна, ЕИСК подкрепя организирането на структуриран диалог между гражданското общество на НОР и гражданското общество в съответните съседни страни (Латинска Америка, Атлантическия океан, Карибски басейн, Индийски океан) с цел представители на НОР да бъдат привлечени за участие в диалога, установен от Европейската комисия в рамките на споразуменията за икономическо партньорство (СИП). ЕИСК подкрепя създаването на комитети за наблюдение с участието на гражданското общество в рамките на всички СИП и настоява за участието на заинтересованите НОР в тези комитети.

| 1.12 | ЕИСК предлага създаването на структури на ЕС по места във всеки НОР с цел връзките между ЕС и тези региони да станат по-осезаеми, видими и по-непосредствени. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК предлага създаването на структури на ЕС по места във всеки НОР с цел връзките между ЕС и тези региони да станат по-осезаеми, видими и по-непосредствени.

2.   Въведение и общи бележки

| 2.1 | В член 349 и член 355 от ДФЕС се определя и признава спецификата на най-отдалечените региони, които от 1989 г. се ползват и от специфична програма с цел подкрепа на социално-икономически мерки за по-добро сближаване на тези региони с останалата част от ЕС. |
| --- | --- |

2.1

В член 349 и член 355 от ДФЕС се определя и признава спецификата на най-отдалечените региони, които от 1989 г. се ползват и от специфична програма с цел подкрепа на социално-икономически мерки за по-добро сближаване на тези региони с останалата част от ЕС.

| 2.2 | НОР разширяват в значителна степен територията и географското присъствие на ЕС в света, както и политическото, икономическото и културното влияние на Европа и добавят обширни зони за риболов в Атлантическия и Индийския океан. Тази роля на платформи на Европа трябва да бъде застъпена в по-голяма степен чрез включването на НОР в трансевропейските мрежи (като трансевропейската транспортна мрежа и цифровите мрежи) и като им се предостави привилегирован достъп до европейските програми за наблюдение на планетата (ГМОСС, „Галилео“) и европейските изследователски програми в областта на производството на енергия от възобновяеми източници и биологичното разнообразие. Посредством различни програми за мобилност и сътрудничество НОР трябва да бъдат използвани и като вектори на европейското влияние в света. Присъствието на специални представители на ЕС в тези региони, оправдано поради тяхната отдалеченост, ще бъде също и политически сигнал и ефикасен инструмент за популяризиране на тази роля на платформи. |
| --- | --- |

2.2

НОР разширяват в значителна степен територията и географското присъствие на ЕС в света, както и политическото, икономическото и културното влияние на Европа и добавят обширни зони за риболов в Атлантическия и Индийския океан. Тази роля на платформи на Европа трябва да бъде застъпена в по-голяма степен чрез включването на НОР в трансевропейските мрежи (като трансевропейската транспортна мрежа и цифровите мрежи) и като им се предостави привилегирован достъп до европейските програми за наблюдение на планетата (ГМОСС, „Галилео“) и европейските изследователски програми в областта на производството на енергия от възобновяеми източници и биологичното разнообразие. Посредством различни програми за мобилност и сътрудничество НОР трябва да бъдат използвани и като вектори на европейското влияние в света. Присъствието на специални представители на ЕС в тези региони, оправдано поради тяхната отдалеченост, ще бъде също и политически сигнал и ефикасен инструмент за популяризиране на тази роля на платформи.

| 2.3 | Вече над 20 години ЕИСК, от своя страна, също подкрепя действията на гражданското общество в НОР за доближаване до ЕС и тяхното желание те да бъдат изслушвани и консултирани в по-голяма степен. Във връзка с това следва да се изтъкнат по-специално възможните отрицателни последици от търговската политика за НОР, по-специално в резултат на споразуменията за свободна търговия и споразуменията за икономическо партньорство със съседните на НОР страни (1). За съжаление Европейската комисия не засяга този въпрос в съобщението си и не възприема препоръките в становището на г-н Coupeau (2) от ЕИСК от 17 февруари 2010 г., по-специално по отношение на съпътстващите мерки. |
| --- | --- |

2.3

Вече над 20 години ЕИСК, от своя страна, също подкрепя действията на гражданското общество в НОР за доближаване до ЕС и тяхното желание те да бъдат изслушвани и консултирани в по-голяма степен. Във връзка с това следва да се изтъкнат по-специално възможните отрицателни последици от търговската политика за НОР, по-специално в резултат на споразуменията за свободна търговия и споразуменията за икономическо партньорство със съседните на НОР страни (1). За съжаление Европейската комисия не засяга този въпрос в съобщението си и не възприема препоръките в становището на г-н Coupeau (2) от ЕИСК от 17 февруари 2010 г., по-специално по отношение на съпътстващите мерки.

| 2.4 | Друга слабост на съобщението е, че то подминава последиците от такъв важен политически факт, какъвто е принадлежността на НОР към Европейския съюз. Изслушването, проведено на о-в Реюнион, показа ангажираността на гражданското общество с европейската интеграция, която в нито един момент не беше поставена под съмнение. Според ЕИСК приоритет на стратегията на ЕС спрямо НОР би трябвало да бъде подобряването на тяхната интеграция в европейското цяло, като същевременно се отчита тяхното положение. |
| --- | --- |

2.4

Друга слабост на съобщението е, че то подминава последиците от такъв важен политически факт, какъвто е принадлежността на НОР към Европейския съюз. Изслушването, проведено на о-в Реюнион, показа ангажираността на гражданското общество с европейската интеграция, която в нито един момент не беше поставена под съмнение. Според ЕИСК приоритет на стратегията на ЕС спрямо НОР би трябвало да бъде подобряването на тяхната интеграция в европейското цяло, като същевременно се отчита тяхното положение.

3.   Специфични въпроси

| 3.1 | Опростяването и бързината на процедурите за подбор и отпускане на кредити станаха неотложна необходимост за осъществяването на политиката на сближаване. Отговорност за закъсненията и прекомерно дългите срокове често и на първо място носят ЕС и националните власти. Те подкопават сериозно доверието в ЕС и този въпрос трябва да бъде решен спешно, преди да се разглеждат бъдещите финансови перспективи. |
| --- | --- |

3.1

Опростяването и бързината на процедурите за подбор и отпускане на кредити станаха неотложна необходимост за осъществяването на политиката на сближаване. Отговорност за закъсненията и прекомерно дългите срокове често и на първо място носят ЕС и националните власти. Те подкопават сериозно доверието в ЕС и този въпрос трябва да бъде решен спешно, преди да се разглеждат бъдещите финансови перспективи.

| 3.2 | Друго съществено условие за бъдещите програми на ЕС е да се осигури по-добро видимо присъствие и концентрация на европейските помощи. Настоящото раздробяване също води до неефективност и търпи критики. Както беше посочено в гореупоменатото становище на г-н Coupeau, на настоящия стадий ЕИСК препоръчва концентриране върху три основни приоритета. На първо място, образованието и обучението, в подкрепа на пригодността за заетост, по-специално на младите хора, включително посредством подкрепа на основните инфраструктури, тъй като основното богатство на тези територии, разбира се, са способностите и предприемаческият дух на техните жители. На второ място, идва подкрепата за частния сектор в качеството му на създател на богатство и работни места: МСП/МСИ (малки и средни предприятия/малки и средни инвеститори), туризъм, услуги за производствените фактори, селско стопанство, горско стопанство и рибарство. На трето място, инвестициите в големите мрежи (ИКТ, транспорт, отпадъци, водоснабдяване, енергетика и др.) също представляват приоритет, за да се гарантира на гражданите справедлив достъп до услуги от общ икономически интерес, които допринасят за конкурентоспособността на териториалните единици. |
| --- | --- |

3.2

Друго съществено условие за бъдещите програми на ЕС е да се осигури по-добро видимо присъствие и концентрация на европейските помощи. Настоящото раздробяване също води до неефективност и търпи критики. Както беше посочено в гореупоменатото становище на г-н Coupeau, на настоящия стадий ЕИСК препоръчва концентриране върху три основни приоритета. На първо място, образованието и обучението, в подкрепа на пригодността за заетост, по-специално на младите хора, включително посредством подкрепа на основните инфраструктури, тъй като основното богатство на тези територии, разбира се, са способностите и предприемаческият дух на техните жители. На второ място, идва подкрепата за частния сектор в качеството му на създател на богатство и работни места: МСП/МСИ (малки и средни предприятия/малки и средни инвеститори), туризъм, услуги за производствените фактори, селско стопанство, горско стопанство и рибарство. На трето място, инвестициите в големите мрежи (ИКТ, транспорт, отпадъци, водоснабдяване, енергетика и др.) също представляват приоритет, за да се гарантира на гражданите справедлив достъп до услуги от общ икономически интерес, които допринасят за конкурентоспособността на териториалните единици.

| 3.3 | Устойчивото развитие е основен въпрос, но той трябва да бъде разширен, така че да обхване редица други фактори освен околната среда. Например по отношение на туризма устойчивото развитие включва зачитането на местната идентичност, регионалното ноу-хау, опазването на традиционния начин на живот, езика, както и производства, типични за съответната територия. Въпросите, свързани с достъпността за всички, демографското развитие и справянето със зависимостта, които са от особено значение за НОР, не са достатъчно застъпени в съобщението на Европейската комисия. |
| --- | --- |

3.3

Устойчивото развитие е основен въпрос, но той трябва да бъде разширен, така че да обхване редица други фактори освен околната среда. Например по отношение на туризма устойчивото развитие включва зачитането на местната идентичност, регионалното ноу-хау, опазването на традиционния начин на живот, езика, както и производства, типични за съответната територия. Въпросите, свързани с достъпността за всички, демографското развитие и справянето със зависимостта, които са от особено значение за НОР, не са достатъчно застъпени в съобщението на Европейската комисия.

| 3.4 | ЕИСК насърчава Комисията да проучи възможността аспектът „крайна отдалеченост“ да бъде включен в правилата за възлагане на обществените поръчки. Специфичните условия на НОР оправдават отделянето на внимание на местната заетост, като същевременно следва да се избягва и социалният дъмпинг от съседните страни, чиито разходи за работна заплата са много по-ниски, както и агресивните практики на ниски цени, прилагани от някои икономически оператори, които на първо време елиминират всякаква местна конкуренция, а впоследствие налагат монополна политика с високи цени. |
| --- | --- |

3.4

ЕИСК насърчава Комисията да проучи възможността аспектът „крайна отдалеченост“ да бъде включен в правилата за възлагане на обществените поръчки. Специфичните условия на НОР оправдават отделянето на внимание на местната заетост, като същевременно следва да се избягва и социалният дъмпинг от съседните страни, чиито разходи за работна заплата са много по-ниски, както и агресивните практики на ниски цени, прилагани от някои икономически оператори, които на първо време елиминират всякаква местна конкуренция, а впоследствие налагат монополна политика с високи цени.

| 3.5 | Що се отнася до отношенията със съседни трети страни, ЕИСК изразява съжаление за липсата на ясна визия в съобщението на Комисията, каквато се препоръчваше в становището на г-н Coupeau. ЕИСК набляга на важността на действията за сътрудничество между НОР и съседните страни, по-специално АКТБ, под формата на съвместни проекти за сътрудничество със средства по линията на ЕФР, ЕФРР, ЕСФ, ЕЗФРСР и ЕФМДР. В тази област бяха направени многобройни проучвания, но бяха осъществени малко конкретни проекти за сътрудничество, поради липса на оперативни правила. Съществуват обаче много възможности за сътрудничество в областта на транспорта, туризма, образованието, здравеопазването, рибарството и селското стопанство, НИРД или опазването на околната среда. Наред с това въпросът за търговската политика на ЕС остава без отговор. Споразуменията или перспективите за споразумения за свободна търговия и споразуменията за икономическо партньорство са истинска заплаха за уязвимата икономика на някои НОР. Ако в търговската политика на ЕС не се отчитат реалните интереси на НОР, проектът за стратегия на ЕС в подкрепа на НОР губи целия си смисъл. |
| --- | --- |

3.5

Що се отнася до отношенията със съседни трети страни, ЕИСК изразява съжаление за липсата на ясна визия в съобщението на Комисията, каквато се препоръчваше в становището на г-н Coupeau. ЕИСК набляга на важността на действията за сътрудничество между НОР и съседните страни, по-специално АКТБ, под формата на съвместни проекти за сътрудничество със средства по линията на ЕФР, ЕФРР, ЕСФ, ЕЗФРСР и ЕФМДР. В тази област бяха направени многобройни проучвания, но бяха осъществени малко конкретни проекти за сътрудничество, поради липса на оперативни правила. Съществуват обаче много възможности за сътрудничество в областта на транспорта, туризма, образованието, здравеопазването, рибарството и селското стопанство, НИРД или опазването на околната среда. Наред с това въпросът за търговската политика на ЕС остава без отговор. Споразуменията или перспективите за споразумения за свободна търговия и споразуменията за икономическо партньорство са истинска заплаха за уязвимата икономика на някои НОР. Ако в търговската политика на ЕС не се отчитат реалните интереси на НОР, проектът за стратегия на ЕС в подкрепа на НОР губи целия си смисъл.

| 3.6 | Накрая следва да се отбележи, че буди съжаление фактът, че в съобщението е отделено много малко място на създаването на партньорство с гражданското общество в НОР във връзка с установяването на структурирани консултации с него за предприемане на действия за сближаване и с изготвянето на проекти, които биха позволили да се укрепи чувството за европейска идентичност сред населението посредством информационни кампании, европейско гражданство и програми за мобилност. ЕИСК се позовава на становището си относно Кодекса за поведение за партньорство (КПП) (3). |
| --- | --- |

3.6

Накрая следва да се отбележи, че буди съжаление фактът, че в съобщението е отделено много малко място на създаването на партньорство с гражданското общество в НОР във връзка с установяването на структурирани консултации с него за предприемане на действия за сближаване и с изготвянето на проекти, които биха позволили да се укрепи чувството за европейска идентичност сред населението посредством информационни кампании, европейско гражданство и програми за мобилност. ЕИСК се позовава на становището си относно Кодекса за поведение за партньорство (КПП) (3).

4.   Предложения за бъдещето

4.1   Програмата POSEI (Програма с мерки, специфични за отдалечените региони и за островите).

4.1.1   Изпълнението на тази програма би трябвало да бъде внимателно оценено. Наред със значителните ресурси, заделени от програмата POSEI, за подкрепа на два вида производство на НОР (захар и банани), би трябвало да се вземат предвид и множество други местни производства, чийто износ би могъл да бъде насърчен (ванилия, плодове и зеленчуци, рибни продукти).

4.1.2   Дотацията за POSEI в частта селско стопанство би трябвало да се запази и дори да се увеличи, за да може да продължи да се развива както производството, предназначено за износ, така и това за вътрешния пазар, като същевременно се гарантира обезпечаването със суровини и основни продукти.

4.2.   Икономическо, социално и териториално сближаване

| 4.2.1 | ЕИСК приветства факта, че Европейският съвет постигна договореност за запазване на специалното третиране на НОР, за да ги подпомогне да използват по най-добрия начин наличните средства, като предложи процент на съфинансиране в размер на 85 % за тези региони, независимо от равнището им на доход. При все това ЕИСК изразява съжаление, че процентът на съфинансиране за специално заделените средства за компенсиране на допълнителните разходи, дължащи се на географското разположение на НОР, остана 50 % и предлага Европейската комисия да приложи достатъчно гъвкав подход, за да гарантира максимална ефективност. |
| --- | --- |

4.2.1

ЕИСК приветства факта, че Европейският съвет постигна договореност за запазване на специалното третиране на НОР, за да ги подпомогне да използват по най-добрия начин наличните средства, като предложи процент на съфинансиране в размер на 85 % за тези региони, независимо от равнището им на доход. При все това ЕИСК изразява съжаление, че процентът на съфинансиране за специално заделените средства за компенсиране на допълнителните разходи, дължащи се на географското разположение на НОР, остана 50 % и предлага Европейската комисия да приложи достатъчно гъвкав подход, за да гарантира максимална ефективност.

| 4.2.2 | В заключение ЕИСК изразява загриженост поради факта, че предложенията на Европейската комисия в областта на териториалното сътрудничество не дават конкретен отговор на въпроса за необходимото регионално приобщаване на НОР. |
| --- | --- |

4.2.2

В заключение ЕИСК изразява загриженост поради факта, че предложенията на Европейската комисия в областта на териториалното сътрудничество не дават конкретен отговор на въпроса за необходимото регионално приобщаване на НОР.

4.3   Програми за мобилност: ЕС трябва да гарантира на гражданите на НОР равен достъп до този вид програми за заетост или образование. Не може, например, да се приеме очевидното противоречие между желанието да се даде възможност на младите хора и университетските преподаватели в НОР да се възползват пълноценно от програмите за мобилност на ЕС, като „Еразъм за всички“ и факта, че не се взима предвид тяхното географско положение, като не се поемат транспортните разходи, свързани с далечните разстояния, както на студените, посещаващи НОР, така и на тези, които пътуват в друга страна от ЕС.

4.3.1   Друг парадокс е, че програмата „Еразъм за всички“ не взема предвид и съседните на НОР трети за ЕС страни. Наложително е да се сложи край на тези парадокси. Специална програма „Еразмус Мундус“, предназначена за НОР, би позволила организирането на обмен на млади хора от съседни територии, като по този начин се гарантира насърчаването на европейската идентичност и култура въз основа на тези европейски платформи.

4.4   Достъпност

| 4.4.1 | ЕИСК подкрепя, съвместно с Европейския парламент, необходимостта от установяване на ad hoc рамка в областта на транспорта и ИКТ, за да може НОР да разрешат проблема, свързан с териториалната разпокъсаност и цифровата пропаст. |
| --- | --- |

4.4.1

ЕИСК подкрепя, съвместно с Европейския парламент, необходимостта от установяване на ad hoc рамка в областта на транспорта и ИКТ, за да може НОР да разрешат проблема, свързан с териториалната разпокъсаност и цифровата пропаст.

4.5   Регионална интеграция

| 4.5.1 | НОР трябва да се считат автоматично за отговарящи на критериите за трансгранично сътрудничество, независимо от критерия за морска граница, отдалечена на 150 км. |
| --- | --- |

4.5.1

НОР трябва да се считат автоматично за отговарящи на критериите за трансгранично сътрудничество, независимо от критерия за морска граница, отдалечена на 150 км.

| 4.5.2 | За ефективното регионално приобщаване на НОР е необходимо приемането на мерки, които да подобрят връзката на тези региони с трети съседни страни и които да насърчават жизненоважната интернационализация на техните МСП. |
| --- | --- |

4.5.2

За ефективното регионално приобщаване на НОР е необходимо приемането на мерки, които да подобрят връзката на тези региони с трети съседни страни и които да насърчават жизненоважната интернационализация на техните МСП.

| 4.5.3 | Европейският съюз трябва наложително да направи оценка на въздействието в рамките на сключването на търговски споразумения или споразумения за риболов между ЕС и съседните на НОР страни, както и да информира политическите власти и гражданското общество на НОР за преговорите и да ги привлече за участие по въпросите, които ги засягат пряко. |
| --- | --- |

4.5.3

Европейският съюз трябва наложително да направи оценка на въздействието в рамките на сключването на търговски споразумения или споразумения за риболов между ЕС и съседните на НОР страни, както и да информира политическите власти и гражданското общество на НОР за преговорите и да ги привлече за участие по въпросите, които ги засягат пряко.

| 4.5.4 | Професионалните и правните среди в НОР се интересуват и от въпроса за сигурността на инвестициите в тяхната географска среда. Във връзка с това ЕИСК подкрепя учредяването на Конференция на адвокатските колегии на НОР, както и всяка друга инициатива в тази насока, като например Атлантическия арбитражен съд, наред с други. |
| --- | --- |

4.5.4

Професионалните и правните среди в НОР се интересуват и от въпроса за сигурността на инвестициите в тяхната географска среда. Във връзка с това ЕИСК подкрепя учредяването на Конференция на адвокатските колегии на НОР, както и всяка друга инициатива в тази насока, като например Атлантическия арбитражен съд, наред с други.

| 4.5.5 | В много области (транспорт, третиране на отпадъци и др.) регионалната интеграция би дала възможност за реализиране на икономии от мащаба при условие, че ЕС заяви по-категорично волята си да превърне НОР в платформи на Европа. |
| --- | --- |

4.5.5

В много области (транспорт, третиране на отпадъци и др.) регионалната интеграция би дала възможност за реализиране на икономии от мащаба при условие, че ЕС заяви по-категорично волята си да превърне НОР в платформи на Европа.

4.6   Помощи за предприятията

| 4.6.1 | Истинска стъпка напред в концепцията, залегнала в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, е възможността, която се дава на Комисията, да отчита различната икономическа ситуация на НОР в рамката за държавните помощи с регионална насоченост, както и очевидните слабости във връзка с държавните помощи с друга насоченост (изследвания, иновации, транспорт, околна среда и др.). ЕИСК изтъква парадоксалното несъответствие, съществуващо понастоящем между приоритетите на стратегията „Европа 2020“ и слабостите на рамките за държавните помощи за научноизследователските дейности и иновациите или за околната среда в НОР. Тези противоречия трябва да бъдат коригирани в бъдеще. |
| --- | --- |

4.6.1

Истинска стъпка напред в концепцията, залегнала в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, е възможността, която се дава на Комисията, да отчита различната икономическа ситуация на НОР в рамката за държавните помощи с регионална насоченост, както и очевидните слабости във връзка с държавните помощи с друга насоченост (изследвания, иновации, транспорт, околна среда и др.). ЕИСК изтъква парадоксалното несъответствие, съществуващо понастоящем между приоритетите на стратегията „Европа 2020“ и слабостите на рамките за държавните помощи за научноизследователските дейности и иновациите или за околната среда в НОР. Тези противоречия трябва да бъдат коригирани в бъдеще.

| 4.6.2 | В момента, когато се извършва преглед на европейската рамка за държавните помощи, НОР изразяват безпокойство относно запазването на съществуващата рамка. Те отправят искане за запазване на възможно най-благоприятно третиране, съгласуваност на помощите с всякаква насоченост (помощи с увеличен интензитет за инвестиции в предприятията и оперативна помощ, която да не намалява и да не е ограничена във времето, с цел компенсиране на допълнителните разходи, свързани със статута на най-отдалечен регион, съгласно член 349 от ДФЕС) и търсене на прости и гъвкави процедури. |
| --- | --- |

4.6.2

В момента, когато се извършва преглед на европейската рамка за държавните помощи, НОР изразяват безпокойство относно запазването на съществуващата рамка. Те отправят искане за запазване на възможно най-благоприятно третиране, съгласуваност на помощите с всякаква насоченост (помощи с увеличен интензитет за инвестиции в предприятията и оперативна помощ, която да не намалява и да не е ограничена във времето, с цел компенсиране на допълнителните разходи, свързани със статута на най-отдалечен регион, съгласно член 349 от ДФЕС) и търсене на прости и гъвкави процедури.

| 4.6.3 | НОР изпитват значителна нужда от заетост за прекратяване на структурната безработица, която засяга всички слоеве на населението. Техните предприятия по дефиниция са малки и средни и често оперират на ограничени в географско отношение пазари. Тези специфични черти ги отличават в значителна степен от предприятията в континентална Европа. Важно е да се запази възможността, както за периода 2007-2013 г., помощите за предприятията да се отпускат на всички видове предприятия. |
| --- | --- |

4.6.3

НОР изпитват значителна нужда от заетост за прекратяване на структурната безработица, която засяга всички слоеве на населението. Техните предприятия по дефиниция са малки и средни и често оперират на ограничени в географско отношение пазари. Тези специфични черти ги отличават в значителна степен от предприятията в континентална Европа. Важно е да се запази възможността, както за периода 2007-2013 г., помощите за предприятията да се отпускат на всички видове предприятия.

| 4.6.4 | Интензитетът на помощите за инвестиции в НОР изглежда стабилизиран на равнището за периода 2007-2013 г., като се запазват праговете и принципът на „бонус за НОР“. ЕИСК привлича вниманието върху липсата на въздействие върху вътреобщностния обмен, което може да бъде обяснено по-специално с твърде слабата привлекателност на пазарите на НОР за чуждестранните инвеститори. Ето защо ЕИСК препоръчва да се запази разрешението за отпускане на оперативна помощ, която не намалява и не е ограничена във времето. |
| --- | --- |

4.6.4

Интензитетът на помощите за инвестиции в НОР изглежда стабилизиран на равнището за периода 2007-2013 г., като се запазват праговете и принципът на „бонус за НОР“. ЕИСК привлича вниманието върху липсата на въздействие върху вътреобщностния обмен, което може да бъде обяснено по-специално с твърде слабата привлекателност на пазарите на НОР за чуждестранните инвеститори. Ето защо ЕИСК препоръчва да се запази разрешението за отпускане на оперативна помощ, която не намалява и не е ограничена във времето.

| 4.6.5 | Публичната подкрепа, включително европейската и инвестициите на предприятията на НОР в иновации, в програмата за цифровите технологии и в търсенето на партньорства в тяхната географска среда би трябвало да се разглеждат като приоритетни. |
| --- | --- |

4.6.5

Публичната подкрепа, включително европейската и инвестициите на предприятията на НОР в иновации, в програмата за цифровите технологии и в търсенето на партньорства в тяхната географска среда би трябвало да се разглеждат като приоритетни.

| 4.6.6 | Поради специфичната структура на НОР икономическата им тъкан се състои почти изключително от много малки предпирятия. Целесъобразно е в своята стратегия Комисията да постави акцент върху ефективното прилагане на европейския „Small Business Act“ и на принципа „Мисли първо за малките“, по-специално по отношение на процедурите и контрола. Правилата в областта на конкуренцията трябва да се наблюдават внимателно в НОР, за да се защитят интересите на малките и средните предприятия. |
| --- | --- |

4.6.6

Поради специфичната структура на НОР икономическата им тъкан се състои почти изключително от много малки предпирятия. Целесъобразно е в своята стратегия Комисията да постави акцент върху ефективното прилагане на европейския „Small Business Act“ и на принципа „Мисли първо за малките“, по-специално по отношение на процедурите и контрола. Правилата в областта на конкуренцията трябва да се наблюдават внимателно в НОР, за да се защитят интересите на малките и средните предприятия.

4.7   Енергетика

| 4.7.1 | Предвид географското им положение, НОР са много уязвими и трябва да се справят с енергийното предизвикателство по начин, различен от този на континентална Европа. ЕС трябва да даде възможност на НОР да обезпечат енергийните доставки в сложна среда и условия, които увеличават значително цените и отслабват конкуренцията. |
| --- | --- |

4.7.1

Предвид географското им положение, НОР са много уязвими и трябва да се справят с енергийното предизвикателство по начин, различен от този на континентална Европа. ЕС трябва да даде възможност на НОР да обезпечат енергийните доставки в сложна среда и условия, които увеличават значително цените и отслабват конкуренцията.

| 4.7.2 | Откриването и експлоатацията на собствени енергийни ресурси е от ключово значение за НОР както по отношение на енергията от нефт и газ, така и по отношение на енергията с ниско съдържание на въглерод, като вятърната, топлинната, слънчевата, водната и морската енергия (приливи и отливи, вълни, течения, термална). |
| --- | --- |

4.7.2

Откриването и експлоатацията на собствени енергийни ресурси е от ключово значение за НОР както по отношение на енергията от нефт и газ, така и по отношение на енергията с ниско съдържание на въглерод, като вятърната, топлинната, слънчевата, водната и морската енергия (приливи и отливи, вълни, течения, термална).

| 4.7.3 | ЕИСК предлага да се ускори научно-изследователската дейност в областта на енергията от възобновяеми източници в тези региони и посредством финансовите инструменти на ЕС да се подпомогнат енергийните проекти в НОР, като се отчитат техните специфики. |
| --- | --- |

4.7.3

ЕИСК предлага да се ускори научно-изследователската дейност в областта на енергията от възобновяеми източници в тези региони и посредством финансовите инструменти на ЕС да се подпомогнат енергийните проекти в НОР, като се отчитат техните специфики.

4.8   Селско стопанство

| 4.8.1 | Същественото значение на селското стопанство в НОР е очевидно. То създава работни места, допринася за влиянието и за опазването на традиционната среда и начин на живот. Наред с подкрепата на производството на захар и банани, ЕС трябва да продължи усилията си в подкрепа на диверсифицирането и самостоятелното задоволяване на потребностите от храни на НОР. Необходимо е също да се запази съществуващият баланс между селскостопанското производство, ориентирано към износ, и селскостопанското производство, предназначено за снабдяване на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

4.8.1

Същественото значение на селското стопанство в НОР е очевидно. То създава работни места, допринася за влиянието и за опазването на традиционната среда и начин на живот. Наред с подкрепата на производството на захар и банани, ЕС трябва да продължи усилията си в подкрепа на диверсифицирането и самостоятелното задоволяване на потребностите от храни на НОР. Необходимо е също да се запази съществуващият баланс между селскостопанското производство, ориентирано към износ, и селскостопанското производство, предназначено за снабдяване на вътрешния пазар.

| 4.8.2 | Поради естеството на процедурите понякога европейските помощи са по-достъпни за големи структури или налагат използване на посредници. Тази тенденция, която пренебрегва интереса на малките независими производители, които представляват преобладаващото мнозинство в НОР, трябва да бъде коригирана. Европейските помощи трябва да служат и за подобряване на функционирането на хранителната верига и за насърчаване на участието на селскостопанските производители и техните организации. |
| --- | --- |

4.8.2

Поради естеството на процедурите понякога европейските помощи са по-достъпни за големи структури или налагат използване на посредници. Тази тенденция, която пренебрегва интереса на малките независими производители, които представляват преобладаващото мнозинство в НОР, трябва да бъде коригирана. Европейските помощи трябва да служат и за подобряване на функционирането на хранителната верига и за насърчаване на участието на селскостопанските производители и техните организации.

4.9   Рибарство

| 4.9.1 | ЕИСК приветства намерението на Комисията да следи за по-силна регионална насоченост на вземането на решения в тази област с акцент върху регионалните морски зони, като се отчитат местните запаси и се създаде консултативен съвет за НОР. Тъй като риболовът в отделните НОР се различава твърде много, гореупоменатият консултативен съвет обаче трябва да бъде организиран според басейна на НОР, за да се отчете в по-голяма степен специфичният им контекст. |
| --- | --- |

4.9.1

ЕИСК приветства намерението на Комисията да следи за по-силна регионална насоченост на вземането на решения в тази област с акцент върху регионалните морски зони, като се отчитат местните запаси и се създаде консултативен съвет за НОР. Тъй като риболовът в отделните НОР се различава твърде много, гореупоменатият консултативен съвет обаче трябва да бъде организиран според басейна на НОР, за да се отчете в по-голяма степен специфичният им контекст.

| 4.9.2 | Предложението за реформа на политиката в областта на рибарството не дава задоволителен отговор по отношение на положението на НОР, например във връзка с: помощите за флота (строителство/закупуване и модернизиране, управление на риболовното усилие, въздействие на споразуменията в областта на риболова ЕС-трети страни върху НОР) или липсата на развитие на „POSEI Рибарство“, чието съдържание би трябвало да бъде принципно преразгледано по примера на съществуващата схема за „POSEI Селско стопанство“. Освен това Комитетът припомня концепциите, развити в становището му по собствена инициатива „Развитие на регионалните зони за управление на рибните запаси и контрол върху риболова“ от 27 октомври 2011 г. (докладчик: г-н Burns). |
| --- | --- |

4.9.2

Предложението за реформа на политиката в областта на рибарството не дава задоволителен отговор по отношение на положението на НОР, например във връзка с: помощите за флота (строителство/закупуване и модернизиране, управление на риболовното усилие, въздействие на споразуменията в областта на риболова ЕС-трети страни върху НОР) или липсата на развитие на „POSEI Рибарство“, чието съдържание би трябвало да бъде принципно преразгледано по примера на съществуващата схема за „POSEI Селско стопанство“. Освен това Комитетът припомня концепциите, развити в становището му по собствена инициатива „Развитие на регионалните зони за управление на рибните запаси и контрол върху риболова“ от 27 октомври 2011 г. (докладчик: г-н Burns).

4.10   Горско стопанство

| 4.10.1 | Следва да се вземе предвид възможността за устойчиво отглеждане на твърди дървесни тропически и субтропически видове в най-отдалечените региони и отвъдморските страни и територии. Специалните отношения, които те поддържат с Европа, биха им гарантирали директен достъп, предвид капацитета им да доставят сертифициран дървен материал, който отговаря на всички сертификационни правила на Съвета за стопанисване на горите (FSC). |
| --- | --- |

4.10.1

Следва да се вземе предвид възможността за устойчиво отглеждане на твърди дървесни тропически и субтропически видове в най-отдалечените региони и отвъдморските страни и територии. Специалните отношения, които те поддържат с Европа, биха им гарантирали директен достъп, предвид капацитета им да доставят сертифициран дървен материал, който отговаря на всички сертификационни правила на Съвета за стопанисване на горите (FSC).

| 4.10.2 | Дървеният материал за специални проекти за реставрация на исторически обекти е специфичен пазар, който трябва да бъде взет предвид, тъй като много от видовете дърво, използвани за направата им, са в списъци със застрашени видове и следователно е изключително трудно да бъдат набавени законно. Махагон, ипе, вирола, Pterocarpus spp, Chlorocardium rodiei, рамин, апитонг или венге са само малка част от списъка с дървен материал, необходим за реставрационни проекти. |
| --- | --- |

4.10.2

Дървеният материал за специални проекти за реставрация на исторически обекти е специфичен пазар, който трябва да бъде взет предвид, тъй като много от видовете дърво, използвани за направата им, са в списъци със застрашени видове и следователно е изключително трудно да бъдат набавени законно. Махагон, ипе, вирола, Pterocarpus spp, Chlorocardium rodiei, рамин, апитонг или венге са само малка част от списъка с дървен материал, необходим за реставрационни проекти.

| 4.10.3 | Освен дървен материал тропическите и субтропическите гори осигуряват отлична среда за отглеждане на редки растения за използване в медицината и козметиката. Дървеният материал от тропическите и субтропическите гори не е начин за бързо забогатяване, но в дългосрочен план предлага на тези региони огромното предимство да се възползват от силно печеливши пазари на редки растения и дървен материал. |
| --- | --- |

4.10.3

Освен дървен материал тропическите и субтропическите гори осигуряват отлична среда за отглеждане на редки растения за използване в медицината и козметиката. Дървеният материал от тропическите и субтропическите гори не е начин за бързо забогатяване, но в дългосрочен план предлага на тези региони огромното предимство да се възползват от силно печеливши пазари на редки растения и дървен материал.

4.11   Научноизследователската дейност и нейното развитие

| 4.11.1 | ЕИСК подкрепя запазването на европейската програма за околната среда, както и плана за действие за биологичното разнообразие (80 % от европейския потенциал се намират в НОР), както и по-добро отчитане на потенциала на НОР в бъдещите програми на стратегията „Европа 2020“, по-специално по отношение на енергията от възобновяеми източници, устойчивото развитие или морските науки. |
| --- | --- |

4.11.1

ЕИСК подкрепя запазването на европейската програма за околната среда, както и плана за действие за биологичното разнообразие (80 % от европейския потенциал се намират в НОР), както и по-добро отчитане на потенциала на НОР в бъдещите програми на стратегията „Европа 2020“, по-специално по отношение на енергията от възобновяеми източници, устойчивото развитие или морските науки.

| 4.11.2 | Европейската комисия не развива достатъчно потенциала на НОР в тази област. |
| --- | --- |

4.11.2

Европейската комисия не развива достатъчно потенциала на НОР в тази област.

| 4.11.3 | ЕИСК подкрепя идеята за създаване на европейски мрежи от клъстери по тези теми, които да включват НОР. |
| --- | --- |

4.11.3

ЕИСК подкрепя идеята за създаване на европейски мрежи от клъстери по тези теми, които да включват НОР.

4.12   Укрепване на социалното измерение на развитието на НОР

| 4.12.1 | ЕИСК изразява задоволство от факта, че Комисията разглежда социалното измерение на европейския модел в рамките на стратегията „Европа 2020“. Това не бива да се свежда до пожелания, а да намери израз в конкретни ангажименти. Никой европейски гражданин не бива да бъде изключен и изоставен по пътя на развитието. Именно в това се крие смисълът на европейската солидарност. ЕИСК одобрява предложението на председателя на региона на Канарските острови за създаването на спешен план за борба срещу масовата безработица, която нараства много интензивно. |
| --- | --- |

4.12.1

ЕИСК изразява задоволство от факта, че Комисията разглежда социалното измерение на европейския модел в рамките на стратегията „Европа 2020“. Това не бива да се свежда до пожелания, а да намери израз в конкретни ангажименти. Никой европейски гражданин не бива да бъде изключен и изоставен по пътя на развитието. Именно в това се крие смисълът на европейската солидарност. ЕИСК одобрява предложението на председателя на региона на Канарските острови за създаването на спешен план за борба срещу масовата безработица, която нараства много интензивно.

| 4.12.2 | Освен изпълнението на стратегическите насоки ЕИСК подчертава:






  4.12.2.1 | че най-важните основни потребности: вода за всички (за хората и за икономиката), устойчива енергетика, пречистване на отпадъчните води, третиране на отпадъците, са въпроси от огромно значение за тези територии. Във връзка с това съобщението не набляга достатъчно върху необходимостта от ефикасно функциониране на мрежовите услуги в НОР; |
| --- | --- | --- |

4.12.2

Освен изпълнението на стратегическите насоки ЕИСК подчертава:

4.12.2.1

че най-важните основни потребности: вода за всички (за хората и за икономиката), устойчива енергетика, пречистване на отпадъчните води, третиране на отпадъците, са въпроси от огромно значение за тези територии. Във връзка с това съобщението не набляга достатъчно върху необходимостта от ефикасно функциониране на мрежовите услуги в НОР;

| 4.12.2.2 | значението на европейска стратегия за туризма, тъй като секторът е основен фактор за НОР; тя трябва да включва устойчивото развитие и зачитането на идентичността като основни стълбове на развитието на отрасъла, за да се избегне капанът на културното обезличаване и бетонирането на морските територии. Във връзка с това ЕИСК припомня съобщението на Комисията относно „Синия растеж“ и становището, което Комитетът подготвя в момента (4); |
| --- | --- |

4.12.2.2

значението на европейска стратегия за туризма, тъй като секторът е основен фактор за НОР; тя трябва да включва устойчивото развитие и зачитането на идентичността като основни стълбове на развитието на отрасъла, за да се избегне капанът на културното обезличаване и бетонирането на морските територии. Във връзка с това ЕИСК припомня съобщението на Комисията относно „Синия растеж“ и становището, което Комитетът подготвя в момента (4);

| 4.12.2.3 | културното измерение трябва да бъде отчетено в по-голяма степен от Европейската комисия в нейната стратегия. В това отношение НОР представляват изключително богатство за ЕС. Ето защо ЕИСК препоръчва последователно укрепване на раздела „култура“ в плановете за действие за изпълнение на стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

4.12.2.3

културното измерение трябва да бъде отчетено в по-голяма степен от Европейската комисия в нейната стратегия. В това отношение НОР представляват изключително богатство за ЕС. Ето защо ЕИСК препоръчва последователно укрепване на раздела „култура“ в плановете за действие за изпълнение на стратегията „Европа 2020“.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Въздействие на споразуменията за икономическо партньорство върху най-отдалечените региони (Карибски басейн)“ – ОВ C 347 от 18.12.2010 г., стр. 28.

1

(2)  Тези препоръки се съдържат и в други документи, например:

2

| | Проучване на Европейската комисия относно „Facteurs de croissance dans les RUP“ (Фактори за растеж в НОР) на Ismeri Eropa; |
| --- | --- |

Проучване на Европейската комисия относно „Facteurs de croissance dans les RUP“ (Фактори за растеж в НОР) на Ismeri Eropa;

| | Доклад, възложен от европейския комисар, отговарящ за вътрешния пазар Michel Barnier, относно „La situation des RUP au sein du Marché Unique: le rayonnement de l'Union Européenne dans le monde“ (Положението на НОР в единния пазар и влиянието на Европейския съюз в световен план), изготвен от Pedro Solbes Mira; |
| --- | --- |

Доклад, възложен от европейския комисар, отговарящ за вътрешния пазар Michel Barnier, относно „La situation des RUP au sein du Marché Unique: le rayonnement de l'Union Européenne dans le monde“ (Положението на НОР в единния пазар и влиянието на Европейския съюз в световен план), изготвен от Pedro Solbes Mira;

| | Проучване на Европейската комисия относно „Tendances démographiques et migratoires dans les RUP: quel impact sur leur cohésion économique, sociale et territoriale?“ (Демографски и миграционни тенденции в НОР и въздействието им върху тяхното икономическо, социално и териториално сближаване), на INED (Национален институт за демографски проучвания); |
| --- | --- |

Проучване на Европейската комисия относно „Tendances démographiques et migratoires dans les RUP: quel impact sur leur cohésion économique, sociale et territoriale?“ (Демографски и миграционни тенденции в НОР и въздействието им върху тяхното икономическо, социално и териториално сближаване), на INED (Национален институт за демографски проучвания);

| | Доклад на Европейския парламент относно „La politique de cohésion dans les RUP dans le contexte de la Stratégie Europe 2020“ (Политиката на сближаване в НОР в контекста на стратегията „Европа 2020“), изготвен от г-н Nuno Teixeira, комисия REGI; |
| --- | --- |

Доклад на Европейския парламент относно „La politique de cohésion dans les RUP dans le contexte de la Stratégie Europe 2020“ (Политиката на сближаване в НОР в контекста на стратегията „Европа 2020“), изготвен от г-н Nuno Teixeira, комисия REGI;

| | Проучване на Европейския парламент относно „Rôle de la politique régionale dans le traitement des conséquences sur le changement climatique dans les RUP“ (Ролята на регионалната политика във връзка с реакцията на последиците от изменението на климата в НОР). |
| --- | --- |

Проучване на Европейския парламент относно „Rôle de la politique régionale dans le traitement des conséquences sur le changement climatique dans les RUP“ (Ролята на регионалната политика във връзка с реакцията на последиците от изменението на климата в НОР).

(3)  ОВ С 44 от 15.2.2013 г., стр. 23.

3

(4)  Становище на ЕИСК относно „Син растеж: възможности за устойчив растеж в морските дейности и корабоплаването.“, (Виж страница 87 от настоящия брой на Официален вестник).

4

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/58

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 723/2009 на Съвета относно правната рамка на Общността за консорциум за европейска научноизследователска инфраструктура (ERIC)“

COM(2012) 682 final – 2012/0321 (NLE)

2013/C 161/10

Докладчик: г-н STANTIČ

На 19 декември 2012 г. Съветът реши, в съответствие с член 187 и член 188 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 723/2009 на Съвета относно правната рамка на Общността за консорциум за европейска научноизследователска инфраструктура (ERIC)“

COM(2012) 682 final — 2012/0321 (NLE).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 7 март 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 78 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК подкрепя предложеното изменение на член 9 на регламента с цел да се прекрати дискриминацията между държавите членки и асоциираните държави и да се насърчи по-активно участие от страна на асоциираните държави в създаването и работата на бъдещия ERIC. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК подкрепя предложеното изменение на член 9 на регламента с цел да се прекрати дискриминацията между държавите членки и асоциираните държави и да се насърчи по-активно участие от страна на асоциираните държави в създаването и работата на бъдещия ERIC.

| 1.2 | ЕИСК смята, че равните права на глас няма да засегнат общностния характер на този регламент и че Общността може да запази достатъчен контрол върху основните елементи от дейността на ERIC чрез други съществуващи разпоредби в регламента. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК смята, че равните права на глас няма да засегнат общностния характер на този регламент и че Общността може да запази достатъчен контрол върху основните елементи от дейността на ERIC чрез други съществуващи разпоредби в регламента.

| 1.3 | ЕИСК е загрижен относно бавното темпо, с което правният инструмент ERIC се прилага при създаването и действието на проекти от общоевропейски интерес, засягащи научноизследователска инфраструктура, част от пътната карта на Европейския форум за стратегии за научноизследователски инфраструктури (ESFRI). Ето защо Комитетът призовава Комисията да окаже максимална подкрепа на потенциалните партньори и така да улесни използването на ERIC като вид правен инструмент. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК е загрижен относно бавното темпо, с което правният инструмент ERIC се прилага при създаването и действието на проекти от общоевропейски интерес, засягащи научноизследователска инфраструктура, част от пътната карта на Европейския форум за стратегии за научноизследователски инфраструктури (ESFRI). Ето защо Комитетът призовава Комисията да окаже максимална подкрепа на потенциалните партньори и така да улесни използването на ERIC като вид правен инструмент.

| 1.4 | ЕИСК също така би препоръчал Общността да допринася повече за съфинансирането на проектите на ERIC, като осигури по-добро взаимодействие между структурните фондове и рамковата програма „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК също така би препоръчал Общността да допринася повече за съфинансирането на проектите на ERIC, като осигури по-добро взаимодействие между структурните фондове и рамковата програма „Хоризонт 2020“.

2.   Въведение и контекст

| 2.1 | Първокласните научноизследователски инфраструктури играят съществена роля в осигуряване напредъка на новите технологии и познанието, в осигуряване на една по-конкурентна и изградена на познанието европейска икономика. |
| --- | --- |

2.1

Първокласните научноизследователски инфраструктури играят съществена роля в осигуряване напредъка на новите технологии и познанието, в осигуряване на една по-конкурентна и изградена на познанието европейска икономика.

| 2.2 | Макар че насърчаването и развитието на научноизследователските инфраструктури в Европа е част от целите на Общността през последното десетилетие, относителното раздробяване и регионализиране (1) на тази инфраструктура са били винаги сред причините за липсата на отлични резултати в тази сфера. |
| --- | --- |

2.2

Макар че насърчаването и развитието на научноизследователските инфраструктури в Европа е част от целите на Общността през последното десетилетие, относителното раздробяване и регионализиране (1) на тази инфраструктура са били винаги сред причините за липсата на отлични резултати в тази сфера.

| 2.3 | През 2006 г. ESFRI набеляза многобройни ключови инфраструктурни проекти от общоевропейски интерес, които да се развият до 2020 г. (2) Липсата на подходяща правна рамка за създаване на партньорства обаче е една от основните пречки за изграждане на подобна инфраструктура между държавите от ЕС. |
| --- | --- |

2.3

През 2006 г. ESFRI набеляза многобройни ключови инфраструктурни проекти от общоевропейски интерес, които да се развият до 2020 г. (2) Липсата на подходяща правна рамка за създаване на партньорства обаче е една от основните пречки за изграждане на подобна инфраструктура между държавите от ЕС.

| 2.4 | Ето защо през 2009 г. Съветът прие регламента за ERIC (3). Този специфичен правен инструмент дава на ERIC призната във всички държави членки юридическа правосубектност. ERIC може да се възползва и от облекчения при ДДС и от освобождаване от акцизи, като може да приема и свои собствени процедури по възлагане на обществени поръчки. |
| --- | --- |

2.4

Ето защо през 2009 г. Съветът прие регламента за ERIC (3). Този специфичен правен инструмент дава на ERIC призната във всички държави членки юридическа правосубектност. ERIC може да се възползва и от облекчения при ДДС и от освобождаване от акцизи, като може да приема и свои собствени процедури по възлагане на обществени поръчки.

3.   Контекст на предложението за изменение на регламента за ERIC

| 3.1 | Според настоящия регламент ERIC трябва да има за членове поне три държави членки, като може да включва и асоциирани държави (4), както и трети страни и специализирани междуправителствени организации. Държавите-членки на ЕС винаги притежават заедно мнозинството от гласовете в общото събрание. |
| --- | --- |

3.1

Според настоящия регламент ERIC трябва да има за членове поне три държави членки, като може да включва и асоциирани държави (4), както и трети страни и специализирани междуправителствени организации. Държавите-членки на ЕС винаги притежават заедно мнозинството от гласовете в общото събрание.

| 3.2 | Подобно споразумение поставя асоциираните държави в неравностойно и подчинено положение по отношение на правото им на глас, дори когато те имат желание да направят съществен финансов принос към създаването и функционирането на ERIC (5). |
| --- | --- |

3.2

Подобно споразумение поставя асоциираните държави в неравностойно и подчинено положение по отношение на правото им на глас, дори когато те имат желание да направят съществен финансов принос към създаването и функционирането на ERIC (5).

| 3.3 | С цел да се насърчат асоциираните държави да участват активно в ERIC, с изменението на член 9 се предлага следната промяна: само една държава членка (при състав от минимум трима членове) да е необходима за съставянето на консорциум. Другите двама членове могат да бъдат асоциирани държави. Асоциираните държави съответно също ще имат право на глас. |
| --- | --- |

3.3

С цел да се насърчат асоциираните държави да участват активно в ERIC, с изменението на член 9 се предлага следната промяна: само една държава членка (при състав от минимум трима членове) да е необходима за съставянето на консорциум. Другите двама членове могат да бъдат асоциирани държави. Асоциираните държави съответно също ще имат право на глас.

4.   Общи и специфични забележки

| 4.1 | ЕИСК като цяло подкрепя изменението на регламента за ERIC, ако то може да осигури по-активно участие на асоциираните държави в създаването и работата на ERIC, но би желал да направи няколко уточнения. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК като цяло подкрепя изменението на регламента за ERIC, ако то може да осигури по-активно участие на асоциираните държави в създаването и работата на ERIC, но би желал да направи няколко уточнения.

| 4.1.1 | Основният аргумент за изискване от минимум три държави членки в настоящия регламент цели да подсигури „общностния характер на този регламент“ (6). В този смисъл намаляването на броя на държавите членки от три на една изглежда твърде крайно. |
| --- | --- |

4.1.1

Основният аргумент за изискване от минимум три държави членки в настоящия регламент цели да подсигури „общностния характер на този регламент“ (6). В този смисъл намаляването на броя на държавите членки от три на една изглежда твърде крайно.

| 4.1.2 | ЕИСК припомня, че регламентът беше създаден преди всичко, за да гарантира доброто изпълнение на проекти, свързани с научноизследователската и технологичната инфраструктура в Общността. Ето защо ЕИСК счита за необходимо Общността да запази контрол върху някои важни елементи от дейността на ERIC. |
| --- | --- |

4.1.2

ЕИСК припомня, че регламентът беше създаден преди всичко, за да гарантира доброто изпълнение на проекти, свързани с научноизследователската и технологичната инфраструктура в Общността. Ето защо ЕИСК счита за необходимо Общността да запази контрол върху някои важни елементи от дейността на ERIC.

| 4.1.3 | От друга страна, ЕИСК отбелязва някои разпоредби в настоящия регламент, които могат да компенсират потенциални слабости в позициите на участниците от ЕС, причинени от промяната на член 9, като например:






  — | организации, желаещи да учредят ERIC, трябва да подадат заявление до Европейската комисия; |
| --- | --- | --- |

4.1.3

От друга страна, ЕИСК отбелязва някои разпоредби в настоящия регламент, които могат да компенсират потенциални слабости в позициите на участниците от ЕС, причинени от промяната на член 9, като например:

—

организации, желаещи да учредят ERIC, трябва да подадат заявление до Европейската комисия;

| — | ERIC се управлява според законодателството на Съюза, както и съгласно законите на приемащата държава; |
| --- | --- |

—

ERIC се управлява според законодателството на Съюза, както и съгласно законите на приемащата държава;

| — | ERIC трябва да подава до Комисията своите годишни отчети, както и всяка информация, която може да му попречи да изпълни своите задачи или изискванията на регламента; |
| --- | --- |

—

ERIC трябва да подава до Комисията своите годишни отчети, както и всяка информация, която може да му попречи да изпълни своите задачи или изискванията на регламента;

| — | в случай на съществени изменения на учредителните актове се изисква официалното одобрение на Комисията; |
| --- | --- |

—

в случай на съществени изменения на учредителните актове се изисква официалното одобрение на Комисията;

| — | Европейският съд има юридически правомощия върху ERIC. |
| --- | --- |

—

Европейският съд има юридически правомощия върху ERIC.

ЕИСК настоява да получи категорично уверение, че гореизброените разпоредби надделяват по значение над предложеното изменение на член 9 и осигуряват достатъчен контрол над дейностите на ERIC.

| 4.1.4 | ЕИСК изразява своята загриженост, че досега нито една асоциирана или трета държава не се е присъединила към ERIC и се надява неблагоприятната ситуация с правото на глас наистина да е главната причина за липсата на интерес от тяхна страна. |
| --- | --- |

4.1.4

ЕИСК изразява своята загриженост, че досега нито една асоциирана или трета държава не се е присъединила към ERIC и се надява неблагоприятната ситуация с правото на глас наистина да е главната причина за липсата на интерес от тяхна страна.

| 4.1.5 | ЕИСК признава със задоволство, че в 19 от общо 51 инфраструктурни проекта в рамките на пътната карта на ESFRI се предвижда да се използва ERIC като правна форма за тяхното създаване и действие. В същото време Комитетът е загрижен, че от влизането в сила на регламента през 2009 г. са създадени само 2 ERIC. |
| --- | --- |

4.1.5

ЕИСК признава със задоволство, че в 19 от общо 51 инфраструктурни проекта в рамките на пътната карта на ESFRI се предвижда да се използва ERIC като правна форма за тяхното създаване и действие. В същото време Комитетът е загрижен, че от влизането в сила на регламента през 2009 г. са създадени само 2 ERIC.

| 4.1.6 | ЕИСК би искал този процес да се ускори. Според него причините за бавния напредък включват сложната и тромава административно-правна процедура за създаване на ERIC. Ето защо ЕИСК призовава Комисията да окаже подкрепа и да предостави средства за работа на потенциалните партньори, с цел да се улесни тяхната дейност (примерни учредителни актове, практически наръчници, специфична подкрепа за ERIC в рамките на „Хоризонт 2020“ и т.н.) |
| --- | --- |

4.1.6

ЕИСК би искал този процес да се ускори. Според него причините за бавния напредък включват сложната и тромава административно-правна процедура за създаване на ERIC. Ето защо ЕИСК призовава Комисията да окаже подкрепа и да предостави средства за работа на потенциалните партньори, с цел да се улесни тяхната дейност (примерни учредителни актове, практически наръчници, специфична подкрепа за ERIC в рамките на „Хоризонт 2020“ и т.н.)

| 4.1.7 | Макар и да няма директна връзка с предложеното изменение на регламента, ЕИСК би желал да повтори препоръката си Общността да допринася по-активно за съвместното финансиране на проекти за ERIC чрез увеличаване на средствата за научноизследователска инфраструктура по рамкова програма „Хоризонт 2020“ и в частност чрез повишаване на взаимодействието между „Хоризонт 2020“ и структурните фондове. |
| --- | --- |

4.1.7

Макар и да няма директна връзка с предложеното изменение на регламента, ЕИСК би желал да повтори препоръката си Общността да допринася по-активно за съвместното финансиране на проекти за ERIC чрез увеличаване на средствата за научноизследователска инфраструктура по рамкова програма „Хоризонт 2020“ и в частност чрез повишаване на взаимодействието между „Хоризонт 2020“ и структурните фондове.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Половината от общите разходи за научни изследвания се падат на 30 от общо 254 региона, а по-голямата част от проектите от пътната карта на ESFRI са съсредоточени само в 10 държави членки.

1

(2)  Пътната карта на ESFRI е актуализирана през 2008 г. и през 2010 г. Следващата актуализация предстои през 2015 г.

2

(3)  Регламент (ЕО) No 723/2009 на Съвета — правна рамка на Общността за консорциум за европейска научноизследователска инфраструктура (ERIC).

3

(4)  Понастоящем има 14 асоциирани държави към 7-а рамкова програма. Това са: Норвегия, Исландия, Лихтенщайн (по силата на Споразумението за ЕИП), Израел, Фарьорски острови, Швейцария (по силата на самостоятелно международно споразумение); Молдова, Хърватия, Турция, Босна и Херцеговина, Черна гора, Албания, Сърбия и БЮР Македония (по силата на меморандуми за разбирателство).

4

(5)  Норвегия проявява интерес да бъде домакин на 3 големи проекта за ERIC от пътната карта на ESFRI (CESSDA, SIOS, ECCSEL), ако условията за гласуване са по-благоприятни.

5

(6)  Вж. параграф 14, ОВ L 206, 8.08.2009 г., стр. 1.

6

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/60 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/60

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Зелена книга: Интегриран пазар за доставки на колетни пратки в услуга на развитието на електронната търговия в ЕС“

COM(2012) 698 final

2013/C 161/11

Докладчик: г-жа RONDINELLI

На 19 февруари 2013 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Зелена книга — Интегриран пазар за доставки на колетни пратки в услуга на развитието на електронната търговия в ЕС“

COM(2012) 698 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 7 март 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 156 гласа „за“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че е важно да се възстанови доверието на онлайн потребителите и електронните търговци на дребно в интегрираната логистика, прилагана към електронната търговия, особено привлекателна за някои потребители, предвид значението на цифровия пазар и високия му потенциал за икономическо развитие и развитие на заетостта. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че е важно да се възстанови доверието на онлайн потребителите и електронните търговци на дребно в интегрираната логистика, прилагана към електронната търговия, особено привлекателна за някои потребители, предвид значението на цифровия пазар и високия му потенциал за икономическо развитие и развитие на заетостта.

| 1.2 | ЕИСК приветства инициативата на Комисията да разгледа задълбочено проблемите на сектора, като проведе широка консултация с всички заинтересовани страни чрез Зелената книга за интегриран пазар, насочена към създаване на интегриран пазар на логистиката на доставката на колетни пратки, свързана с онлайн търговията и с положителното развитие на електронна търговия не само между предприятия и потребители (B2C), но също и между предприятия (B2B) и между потребители C2C. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК приветства инициативата на Комисията да разгледа задълбочено проблемите на сектора, като проведе широка консултация с всички заинтересовани страни чрез Зелената книга за интегриран пазар, насочена към създаване на интегриран пазар на логистиката на доставката на колетни пратки, свързана с онлайн търговията и с положителното развитие на електронна търговия не само между предприятия и потребители (B2C), но също и между предприятия (B2B) и между потребители C2C.

| 1.3 | ЕИСК призовава Комисията да изготви директива, фокусирана върху шест приоритетни изисквания:






  — | да изясни в съществуващата правна рамка режима на отговорност, който ще се прилага към онлайн продавачите и доставчиците по цялата верига на доставки, по-специално когато потребителите връщат стоки в случай на изтегляне от пазара или липса на съответствие; |
| --- | --- | --- |

1.3

ЕИСК призовава Комисията да изготви директива, фокусирана върху шест приоритетни изисквания:

—

да изясни в съществуващата правна рамка режима на отговорност, който ще се прилага към онлайн продавачите и доставчиците по цялата верига на доставки, по-специално когато потребителите връщат стоки в случай на изтегляне от пазара или липса на съответствие;

| — | пълна проследяемост и възможност за проследяване на доставките; |
| --- | --- |

—

пълна проследяемост и възможност за проследяване на доставките;

| — | задължение да се предоставя избор на потребителя за различни начини на доставка; |
| --- | --- |

—

задължение да се предоставя избор на потребителя за различни начини на доставка;

| — | пълно приемане на системата на национални центрове за решаване на проблемите, свързани с доставката на пратките на електронната търговия; |
| --- | --- |

—

пълно приемане на системата на национални центрове за решаване на проблемите, свързани с доставката на пратките на електронната търговия;

| — | задължение за зачитане на справедливи условия на труд; |
| --- | --- |

—

задължение за зачитане на справедливи условия на труд;

| — | задължение за прозрачност по отношение на условията и цените; |
| --- | --- |

—

задължение за прозрачност по отношение на условията и цените;

и да представи доклад за резултатите, постигнати в отделните държави членки, и за трансграничните доставки.

| 1.4 | Комитетът е на мнение, че е от съществено значение да се преодолеят недостатъците в регулаторната рамка и препоръчва започването на структуриран диалог между представители на организираното гражданско общество, по-специално на сдруженията на потребителите и на МСП, на онлайн търговците и операторите от сферата на доставка на пратките, с цел да се направи оценка на подходящите регулаторни и нерегулаторни варианти на политиката за постигане на шестте горепосочени приоритета. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът е на мнение, че е от съществено значение да се преодолеят недостатъците в регулаторната рамка и препоръчва започването на структуриран диалог между представители на организираното гражданско общество, по-специално на сдруженията на потребителите и на МСП, на онлайн търговците и операторите от сферата на доставка на пратките, с цел да се направи оценка на подходящите регулаторни и нерегулаторни варианти на политиката за постигане на шестте горепосочени приоритета.

| 1.5 | ЕИСК смята, че е важно да се даде силен тласък на европейските органи по стандартизация, за да се изготвят, с равното участие на групата на потребители, МСП и другите заинтересовани участници, европейски технически регулаторни стандарти, които да дадат възможност да се гарантират качество, надеждност, устойчивост, социални гаранции и безопасност на интегрираните логистични услуги, прилагани по отношение на електронната търговия Особено препоръчително е да се създаде европейски знак за безопасност и качество на системата за доставки. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК смята, че е важно да се даде силен тласък на европейските органи по стандартизация, за да се изготвят, с равното участие на групата на потребители, МСП и другите заинтересовани участници, европейски технически регулаторни стандарти, които да дадат възможност да се гарантират качество, надеждност, устойчивост, социални гаранции и безопасност на интегрираните логистични услуги, прилагани по отношение на електронната търговия Особено препоръчително е да се създаде европейски знак за безопасност и качество на системата за доставки.

| 1.6 | За да се осигури достъпност, надеждност и ефективност на интегрираните логистични услуги за доставка, ЕИСК счита за необходимо да се прибегне до европейските програми за технологичните изследвания, околната среда и транспорта, и по-специално „Галилео“. |
| --- | --- |

1.6

За да се осигури достъпност, надеждност и ефективност на интегрираните логистични услуги за доставка, ЕИСК счита за необходимо да се прибегне до европейските програми за технологичните изследвания, околната среда и транспорта, и по-специално „Галилео“.

| 1.7 | Пълната оперативна съвместимост на системите и платформите за свързване в мрежа е необходима за обмена на информация и координацията между всички участници. |
| --- | --- |

1.7

Пълната оперативна съвместимост на системите и платформите за свързване в мрежа е необходима за обмена на информация и координацията между всички участници.

| 1.8 | С цел да се гарантира лоялна конкуренция и да се избегне злоупотребата с господстващо положение, ЕИСК препоръчва да се окаже подходяща подкрепа на иновативните МСП, създаващи работни места, чрез активирането на линии за подпомагане от ЕИБ, предназначени за МСП. |
| --- | --- |

1.8

С цел да се гарантира лоялна конкуренция и да се избегне злоупотребата с господстващо положение, ЕИСК препоръчва да се окаже подходяща подкрепа на иновативните МСП, създаващи работни места, чрез активирането на линии за подпомагане от ЕИБ, предназначени за МСП.

| 1.9 | ЕИСК настоятелно призовава за създаване на европейска мрежа от национални центрове за решаване на проблемите, свързани с доставката на пратките на електронната търговия, за бързо намиране на евтини решения на проблемите на потребителите и търговците от електронната търговия и за създаване на
  Европейска обсерватория за мониторинг и надзор
  на проблемите в сектора. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК настоятелно призовава за създаване на европейска мрежа от национални центрове за решаване на проблемите, свързани с доставката на пратките на електронната търговия, за бързо намиране на евтини решения на проблемите на потребителите и търговците от електронната търговия и за създаване на
  Европейска обсерватория за мониторинг и надзор
  на проблемите в сектора.

| 1.10 | Според Комитета би трябвало да се създаде система за бързо предупреждение за доставките в рамките на електронната търговия със същите правомощия като тези на системите за бърз обмен на информация RAPEX и ICSMS, която да улеснява бързия обмен на информация между държавите членки и Комисията за мерките, предприети за предотвратяване или ограничаване на пускането на пазара или използването на система за доставка на електронна търговия, която носи сериозен риск за правата на потребителите на електронната търговия или на интернет търговците. |
| --- | --- |

1.10

Според Комитета би трябвало да се създаде система за бързо предупреждение за доставките в рамките на електронната търговия със същите правомощия като тези на системите за бърз обмен на информация RAPEX и ICSMS, която да улеснява бързия обмен на информация между държавите членки и Комисията за мерките, предприети за предотвратяване или ограничаване на пускането на пазара или използването на система за доставка на електронна търговия, която носи сериозен риск за правата на потребителите на електронната търговия или на интернет търговците.

| 1.11 | За изграждането на интегриран пазар на доставките на колетни пратки ЕИСК смята, че е необходимо поддържане на качествени работни места чрез стабилно и последователно социално измерение, което да предефинира съществуващите професионални умения и преквалифицира работниците, като гарантира справедливи условия на труд, достойно заплащане и борба с недекларирания труд в рамките на
  диалог между социалните партньори в сектора на европейско, национално и териториално равнище. |
| --- | --- |

1.11

За изграждането на интегриран пазар на доставките на колетни пратки ЕИСК смята, че е необходимо поддържане на качествени работни места чрез стабилно и последователно социално измерение, което да предефинира съществуващите професионални умения и преквалифицира работниците, като гарантира справедливи условия на труд, достойно заплащане и борба с недекларирания труд в рамките на
  диалог между социалните партньори в сектора на европейско, национално и териториално равнище.

| 1.12 | ЕИСК препоръчва да бъде създадена европейска мрежа на националните центрове за решаване на проблемите, свързани с доставката на пратките на електронната търговия, чрез които лесно, бързо и безплатно да се намират решения на всички проблеми на потребителите и търговците от електронната търговия на дребно, както и Европейска обсерватория за мониторинг на системата за доставка в областта на електронната търговия, която на всеки три месеца да докладва за проблемите, възникнали при доставките от електронната търговия. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК препоръчва да бъде създадена европейска мрежа на националните центрове за решаване на проблемите, свързани с доставката на пратките на електронната търговия, чрез които лесно, бързо и безплатно да се намират решения на всички проблеми на потребителите и търговците от електронната търговия на дребно, както и Европейска обсерватория за мониторинг на системата за доставка в областта на електронната търговия, която на всеки три месеца да докладва за проблемите, възникнали при доставките от електронната търговия.

| 1.13 | С цел насърчаване на справедливо и устойчиво развитие на сектора, обменът на добри практики в областта на стандартните договори (1) и системите за качество и решаване на спорове, както и по-активно сътрудничество и оперативна съвместимост между всички участници на национално равнище и зад граница, ЕИСК смята, че е полезно да се организира конференция на междуинституционално равнище, посветена на новата интегрирана логистика на доставките на стоки, закупени по интернет. |
| --- | --- |

1.13

С цел насърчаване на справедливо и устойчиво развитие на сектора, обменът на добри практики в областта на стандартните договори (1) и системите за качество и решаване на спорове, както и по-активно сътрудничество и оперативна съвместимост между всички участници на национално равнище и зад граница, ЕИСК смята, че е полезно да се организира конференция на междуинституционално равнище, посветена на новата интегрирана логистика на доставките на стоки, закупени по интернет.

2.   Електронната търговия и системите на интегрирана логистика за доставка

| 2.1 | Електронната търговия в Европа достигна оборот от 300 млрд. евро през 2012 г., което представлява увеличение от 20 % спрямо предходната година (2), докато покупките онлайн са се увеличили от 20 % на 37 % през последните пет години (3), а икономиите за потребителите се оценяват на 12 млрд. евро годишно. |
| --- | --- |

2.1

Електронната търговия в Европа достигна оборот от 300 млрд. евро през 2012 г., което представлява увеличение от 20 % спрямо предходната година (2), докато покупките онлайн са се увеличили от 20 % на 37 % през последните пет години (3), а икономиите за потребителите се оценяват на 12 млрд. евро годишно.

| 2.2 | Предимствата на електронната търговия са измерими по отношение на икономии и бързина на сделката, трансгранично измерение, пълнота, скорост на информацията и съдържание на услугите, свързани с търгуваните стоки. Наличието на повечето продукти, с изключение на цифровите, обаче продължава да зависи от капацитета за управление на логистичните процеси за обработка и пакетиране, проследяемостта, идентификацията, обработката, съхранението и транспорта на колети и пакети. |
| --- | --- |

2.2

Предимствата на електронната търговия са измерими по отношение на икономии и бързина на сделката, трансгранично измерение, пълнота, скорост на информацията и съдържание на услугите, свързани с търгуваните стоки. Наличието на повечето продукти, с изключение на цифровите, обаче продължава да зависи от капацитета за управление на логистичните процеси за обработка и пакетиране, проследяемостта, идентификацията, обработката, съхранението и транспорта на колети и пакети.

| 2.3 | В стратегията на Комисията за „повишаване на доверието в цифровия единен пазар за електронната търговия и интернет услугите“ (4) бяха идентифицирани „пет основни пречки пред единния цифров пазар и план за действие за премахването им“. Сред тях фигурират „неподходящи системи за плащане и доставка“, с уточнението, че „в момента 10 % от хората не купуват по интернет (5), тъй като се безпокоят от цената на услугите за доставка, особено при трансграничните доставки, и качеството на услугата“. Във връзка с това се подчертава, че:






  — | „трябва да се развие изборът на различни варианти за потребителя, а най-добрите европейски практики, като доставката по домовете с точен час, получаването на стоката от партньорски магазин или чрез автоматизирани системи с дълго работно време и т.н. трябва да се разпространяват и използват в различните държави членки“; |
| --- | --- | --- |

2.3

В стратегията на Комисията за „повишаване на доверието в цифровия единен пазар за електронната търговия и интернет услугите“ (4) бяха идентифицирани „пет основни пречки пред единния цифров пазар и план за действие за премахването им“. Сред тях фигурират „неподходящи системи за плащане и доставка“, с уточнението, че „в момента 10 % от хората не купуват по интернет (5), тъй като се безпокоят от цената на услугите за доставка, особено при трансграничните доставки, и качеството на услугата“. Във връзка с това се подчертава, че:

—

„трябва да се развие изборът на различни варианти за потребителя, а най-добрите европейски практики, като доставката по домовете с точен час, получаването на стоката от партньорски магазин или чрез автоматизирани системи с дълго работно време и т.н. трябва да се разпространяват и използват в различните държави членки“;

| — | „както от гледна точка на клиентите, така и на предприятията, въпросът за отговорността в случай на повредена, открадната или изгубена пратка трябва да се уточни“; |
| --- | --- |

—

„както от гледна точка на клиентите, така и на предприятията, въпросът за отговорността в случай на повредена, открадната или изгубена пратка трябва да се уточни“;

| — | „също така трябва да се следи услугите по доставка да бъдат ефективни и достъпни и в селските или изолираните райони и в най-отдалечените региони на Съюза, за да може електронната търговия да спомогне за премахването, а не за изострянето на неравенствата от гледна точка на териториалното сближаване“; |
| --- | --- |

—

„също така трябва да се следи услугите по доставка да бъдат ефективни и достъпни и в селските или изолираните райони и в най-отдалечените региони на Съюза, за да може електронната търговия да спомогне за премахването, а не за изострянето на неравенствата от гледна точка на териториалното сближаване“;

| — | в случай на доставка на фалшифицирани и/или „пиратски“ лекарствени продукти е необходимо „да се гарантира адекватна защита на пациентите, които купуват лекарства по интернет“. |
| --- | --- |

—

в случай на доставка на фалшифицирани и/или „пиратски“ лекарствени продукти е необходимо „да се гарантира адекватна защита на пациентите, които купуват лекарства по интернет“.

| 2.4 | Традиционните логистични системи по веригата за доставка се оказват остарели и съществува риск, особено в трансграничните сегменти, да забавят процеса на разпространение и развитие на електронната търговия, при положение че ускореното развитие на новите технологии предлага нови възможности за сближаване. |
| --- | --- |

2.4

Традиционните логистични системи по веригата за доставка се оказват остарели и съществува риск, особено в трансграничните сегменти, да забавят процеса на разпространение и развитие на електронната търговия, при положение че ускореното развитие на новите технологии предлага нови възможности за сближаване.

| 2.5 | Развитието на електронната търговия „от предприятие за потребител“ (B2C) за продукти, които не могат да бъдат дематериализирани или дигитализирани, доведе до ярко изразено разпространение на малки до средни по размер доставки до много голям брой еднократни и трудни за програмиране дестинации, като услугите са все повече съобразени с нуждите на отделния клиент. |
| --- | --- |

2.5

Развитието на електронната търговия „от предприятие за потребител“ (B2C) за продукти, които не могат да бъдат дематериализирани или дигитализирани, доведе до ярко изразено разпространение на малки до средни по размер доставки до много голям брой еднократни и трудни за програмиране дестинации, като услугите са все повече съобразени с нуждите на отделния клиент.

| 2.6 | Скоростта на събиране на информацията и сключване на сделките, възможни поради все по-прекия интерфейс между производителите и потребителите, води до повишени очаквания по отношение на скоростта и надеждността на доставката, удовлетворението от които създава силен натиск върху ефикасността и цените на логистичната система. |
| --- | --- |

2.6

Скоростта на събиране на информацията и сключване на сделките, възможни поради все по-прекия интерфейс между производителите и потребителите, води до повишени очаквания по отношение на скоростта и надеждността на доставката, удовлетворението от които създава силен натиск върху ефикасността и цените на логистичната система.

| 2.7 | Комитетът смята, че е важно да се възстанови доверието на онлайн потребителя, чиито основни опасения са неизвършената доставка, увреждането или загубата на поръчаната стока и възстановяването на сумите, особено при трансграничните доставки, доверието на онлайн търговеца на дребно, който страда от липсата на структурирана мрежа в съответствие с изискванията на операторите за оперативна съвместимост и подходяща регулаторна рамка. |
| --- | --- |

2.7

Комитетът смята, че е важно да се възстанови доверието на онлайн потребителя, чиито основни опасения са неизвършената доставка, увреждането или загубата на поръчаната стока и възстановяването на сумите, особено при трансграничните доставки, доверието на онлайн търговеца на дребно, който страда от липсата на структурирана мрежа в съответствие с изискванията на операторите за оперативна съвместимост и подходяща регулаторна рамка.

3.   Зелената книга на Комисията

| 3.1 | Зелената книга на Комисията определя три насоки за действие, за да се решат проблемите и да се преодолеят предизвикателствата, пред които са изправени потребителите и онлайн търговците на дребно, с цел да се подкрепи растежът на електронната търговия и да се гарантира достъпността на предимствата ѝ за всички граждани и МСП във всички региони на Европа, благодарение на устойчива и ефективна система за доставка на национално, европейско и международно равнище:






  — | подобряване в ЕС на удобството на услугите за доставка до потребителите и МСП; |
| --- | --- | --- |

3.1

Зелената книга на Комисията определя три насоки за действие, за да се решат проблемите и да се преодолеят предизвикателствата, пред които са изправени потребителите и онлайн търговците на дребно, с цел да се подкрепи растежът на електронната търговия и да се гарантира достъпността на предимствата ѝ за всички граждани и МСП във всички региони на Европа, благодарение на устойчива и ефективна система за доставка на национално, европейско и международно равнище:

—

подобряване в ЕС на удобството на услугите за доставка до потребителите и МСП;

| — | да се предлагат на потребителите и МСП решения за доставка, които са по–ефективни по отношение на разходите, и на по-добри цени; |
| --- | --- |

—

да се предлагат на потребителите и МСП решения за доставка, които са по–ефективни по отношение на разходите, и на по-добри цени;

| — | насърчаване на по-голяма оперативна съвместимост между операторите в предоставянето на услуги за доставка, чрез усъвършенстване на методите на съвместна работа и сътрудничеството между тях и онлайн търговците на дребно, по-специално МСП. |
| --- | --- |

—

насърчаване на по-голяма оперативна съвместимост между операторите в предоставянето на услуги за доставка, чрез усъвършенстване на методите на съвместна работа и сътрудничеството между тях и онлайн търговците на дребно, по-специално МСП.

4.   Общи бележки

| 4.1 | ЕИСК приветства инициативата на Комисията за създаване на интегриран пазар на логистиката на доставките, свързани с пазаруване онлайн, и за положителното развитие на електронната търговия B2C, но също така и на B2B и C2C, за оптимизиране на равнището на доверие между всички участници и, преди всичко, на европейските граждани, така че да се гарантира достъпност, отчетност, прозрачност, ефективност и пълно зачитане и защита на реципрочните права. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК приветства инициативата на Комисията за създаване на интегриран пазар на логистиката на доставките, свързани с пазаруване онлайн, и за положителното развитие на електронната търговия B2C, но също така и на B2B и C2C, за оптимизиране на равнището на доверие между всички участници и, преди всичко, на европейските граждани, така че да се гарантира достъпност, отчетност, прозрачност, ефективност и пълно зачитане и защита на реципрочните права.

| 4.2 | Комитетът смята, че регулаторната рамка съдържа празноти, които трябва да бъдат отстранени:






  — | по отношение на пощенските услуги чрез създаване на „универсална пощенска услуга, гарантираща достъпа на всички граждани, без оглед на тяхното географско, финансово или друго положение, до надеждни и качествени пощенски услуги на достъпни цени, важен елемент от европейския социален модел“ (6); |
| --- | --- | --- |

4.2

Комитетът смята, че регулаторната рамка съдържа празноти, които трябва да бъдат отстранени:

—

по отношение на пощенските услуги чрез създаване на „универсална пощенска услуга, гарантираща достъпа на всички граждани, без оглед на тяхното географско, финансово или друго положение, до надеждни и качествени пощенски услуги на достъпни цени, важен елемент от европейския социален модел“ (6);

| — | по отношение на достъпа до услуги с трансгранично измерение и задължението за предоставяне на информация чрез пълно прилагане на Директивата за услугите (7). |
| --- | --- |

—

по отношение на достъпа до услуги с трансгранично измерение и задължението за предоставяне на информация чрез пълно прилагане на Директивата за услугите (7).

| 4.3 | Комитетът смята, че е от съществено значение да се адаптира регулаторната рамка, с цел да донесе по-големи икономически ползи на европейските потребители по отношение на самостоятелност и удобство, прозрачност и конкуренция, достъп до по-широк кръг продукти и услуги, а на предприятията, особено на МСП – достатъчна възможност за предоставяне на иновативни продукти и услуги с високо качество и в близост до потребителя в рамките на целия европейски вътрешен интернет пазар, чрез укрепване на позицията им и предоставяне на възможност да останат конкурентоспособни в глобалната икономика. |
| --- | --- |

4.3

Комитетът смята, че е от съществено значение да се адаптира регулаторната рамка, с цел да донесе по-големи икономически ползи на европейските потребители по отношение на самостоятелност и удобство, прозрачност и конкуренция, достъп до по-широк кръг продукти и услуги, а на предприятията, особено на МСП – достатъчна възможност за предоставяне на иновативни продукти и услуги с високо качество и в близост до потребителя в рамките на целия европейски вътрешен интернет пазар, чрез укрепване на позицията им и предоставяне на възможност да останат конкурентоспособни в глобалната икономика.

| 4.4 | Необходимо „е въз основа на принципа „SMART“ (измерими, приложими, реалистични и дефинирани във времето специфични дейности) създателите на политиката да набележат цели, които да са не само качествени, но и количествени. Възможността напредъкът да се измерва спрямо реалистични цели е предпоставка от ключово значение за ефективно управление на инициативите и оценка на реалното им въздействие“ (8). По този начин се повишава равнището на доверие на потребителите, операторите и предприятията, успоредно с подобряване на условията на труд на работещите в един традиционно трудоемък сектор. |
| --- | --- |

4.4

Необходимо „е въз основа на принципа „SMART“ (измерими, приложими, реалистични и дефинирани във времето специфични дейности) създателите на политиката да набележат цели, които да са не само качествени, но и количествени. Възможността напредъкът да се измерва спрямо реалистични цели е предпоставка от ключово значение за ефективно управление на инициативите и оценка на реалното им въздействие“ (8). По този начин се повишава равнището на доверие на потребителите, операторите и предприятията, успоредно с подобряване на условията на труд на работещите в един традиционно трудоемък сектор.

| 4.5 | ЕИСК смята, че е важно да се даде силен тласък на европейските организации за стандартизация (CEN, CENELEC и ETSI) (9) за създаването – с равното участие на групи потребители, МСП и други заинтересовани страни– на европейски технически и нормативни стандарти. Целта е да се осигурят качество и надеждност, устойчивост и социални гаранции и гаранции за безопасност на интегрираните логистични услуги, прилагани към електронната търговия, в съответствие с точен график, с помощта на подходяща информационна кампания в интернет и медиите. Според Комитета, изготвянето на европейски знак за безопасност и качество на доставките, издаден от европейската мрежа от центрове за решаване на проблемите (паралелно на знака „VeriSign Secured Seal“ за онлайн плащания) също е стъпка напред. |
| --- | --- |

4.5

ЕИСК смята, че е важно да се даде силен тласък на европейските организации за стандартизация (CEN, CENELEC и ETSI) (9) за създаването – с равното участие на групи потребители, МСП и други заинтересовани страни– на европейски технически и нормативни стандарти. Целта е да се осигурят качество и надеждност, устойчивост и социални гаранции и гаранции за безопасност на интегрираните логистични услуги, прилагани към електронната търговия, в съответствие с точен график, с помощта на подходяща информационна кампания в интернет и медиите. Според Комитета, изготвянето на европейски знак за безопасност и качество на доставките, издаден от европейската мрежа от центрове за решаване на проблемите (паралелно на знака „VeriSign Secured Seal“ за онлайн плащания) също е стъпка напред.

| 4.5.1 | ЕИСК препоръчва създаването на европейска мрежа на националните центрове за решаване на проблемите, свързани с доставката на пратките на електронната търговия, чрез които лесно, бързо и безплатно да се намират решения на всички проблеми на потребителите и търговците от електронната търговия на дребно, както и на Европейска обсерватория за мониторинг на системата за доставка в областта на електронната търговия, която на всеки три месеца да докладва за проблемите, възникнали при доставките на електронната търговия. |
| --- | --- |

4.5.1

ЕИСК препоръчва създаването на европейска мрежа на националните центрове за решаване на проблемите, свързани с доставката на пратките на електронната търговия, чрез които лесно, бързо и безплатно да се намират решения на всички проблеми на потребителите и търговците от електронната търговия на дребно, както и на Европейска обсерватория за мониторинг на системата за доставка в областта на електронната търговия, която на всеки три месеца да докладва за проблемите, възникнали при доставките на електронната търговия.

| 4.5.2 | ЕИСК настоятелно призовава за създаването на система за бързо предупреждение – от типа на системата RAPEX (10)/ICSMS (11) – която да е в състояние да блокира, въз основа на проверка на злоупотребите, за които са сигнализирани националните центрове за решаване на проблемите, свързани с доставката на пратките на електронната търговия, измамните търговски практики в сектора, чрез „засенчване“ на уебсайта и санкциониране на оператора на доставките до намиране на ефективно, лесно за използване и по-евтино решение на проблема. |
| --- | --- |

4.5.2

ЕИСК настоятелно призовава за създаването на система за бързо предупреждение – от типа на системата RAPEX (10)/ICSMS (11) – която да е в състояние да блокира, въз основа на проверка на злоупотребите, за които са сигнализирани националните центрове за решаване на проблемите, свързани с доставката на пратките на електронната търговия, измамните търговски практики в сектора, чрез „засенчване“ на уебсайта и санкциониране на оператора на доставките до намиране на ефективно, лесно за използване и по-евтино решение на проблема.

| 4.6 | Според ЕИСК, за да се гарантира достъпност, надеждност и ефективност на предоставянето на интегрирани логистични услуги, е необходимо също:






  — | в рамките на „Хоризонт 2020“ да се даде приоритет на търсенето на технологии в областта на интегрираната логистика за осигуряване на бърза проследяемост, експедиция и интерфейс за сътрудничество между производители, оператори в логистиката и потребители, за да се съкрати времето за извършване на доставката и да се намалят разходите; |
| --- | --- | --- |

4.6

Според ЕИСК, за да се гарантира достъпност, надеждност и ефективност на предоставянето на интегрирани логистични услуги, е необходимо също:

—

в рамките на „Хоризонт 2020“ да се даде приоритет на търсенето на технологии в областта на интегрираната логистика за осигуряване на бърза проследяемост, експедиция и интерфейс за сътрудничество между производители, оператори в логистиката и потребители, за да се съкрати времето за извършване на доставката и да се намалят разходите;

| — | да се ускори оперативното стартиране на мрежата от спътници „Галилео“ с мрежа от наземни станции – както се препоръчва в становищата на Комитета в тази област (12); |
| --- | --- |

—

да се ускори оперативното стартиране на мрежата от спътници „Галилео“ с мрежа от наземни станции – както се препоръчва в становищата на Комитета в тази област (12);

| — | да се гарантира пълната оперативна съвместимост по-специално между системите за надзор и опростените компютърни системи за връщане на продуктите и възстановяване на платените суми, като се използва опитът, придобит с програмите на Общността IDA, IDABC и ISA (13) – Оперативна съвместимост между публичните администрации; |
| --- | --- |

—

да се гарантира пълната оперативна съвместимост по-специално между системите за надзор и опростените компютърни системи за връщане на продуктите и възстановяване на платените суми, като се използва опитът, придобит с програмите на Общността IDA, IDABC и ISA (13) – Оперативна съвместимост между публичните администрации;

| — | да се създадат платформи за взаимно свързване в мрежа за обмен на информация и координация между превозвачи, с цел да се ограничи и отражението върху околната среда, особено на „последната отсечка“, въз основа на демонстрационни проекти в рамките на „Хоризонт 2020“ и „Благоденствие в рамките на нашата планета 2020“; |
| --- | --- |

—

да се създадат платформи за взаимно свързване в мрежа за обмен на информация и координация между превозвачи, с цел да се ограничи и отражението върху околната среда, особено на „последната отсечка“, въз основа на демонстрационни проекти в рамките на „Хоризонт 2020“ и „Благоденствие в рамките на нашата планета 2020“;

| — | за МСП да се активира линия на ЕИБ на интегрираната логистика в рамките на мерките за финансова помощ за малки и средни иновативни предприятия, които създават работни места като част от инициативата за растеж и заетост (14); |
| --- | --- |

—

за МСП да се активира линия на ЕИБ на интегрираната логистика в рамките на мерките за финансова помощ за малки и средни иновативни предприятия, които създават работни места като част от инициативата за растеж и заетост (14);

| — | да се гарантира прозрачността на разходните пера, с цел да се извършва мониторинг на разходите/цените и адекватните равнища на достъпност на услугите, засилвайки следенето на пазара, за да се гарантира разнообразие на предлагането. |
| --- | --- |

—

да се гарантира прозрачността на разходните пера, с цел да се извършва мониторинг на разходите/цените и адекватните равнища на достъпност на услугите, засилвайки следенето на пазара, за да се гарантира разнообразие на предлагането.

| 4.7 | В сектора на доставката на колетни пратки е заето голямо количество работна ръка, особено извън ЕС, която обаче е нискоквалифицирана. В много държави членки на ЕС, условията на труд на работниците и служителите се характеризират с несигурни договори, изнурително работно време, ниски заплати и малки възможности за достъп до продължаващо професионално обучение. Тази ситуация е резултат от процесите на прибягване до подизпълнители, което предприятията за доставка извършват, използвайки кооперативи или индивидуални спедитори, които, въпреки че работят за даден куриер, чиято търговска марка и униформа използват, имат микробус за транспорт (псевдо самостоятелно заети лица) (15). |
| --- | --- |

4.7

В сектора на доставката на колетни пратки е заето голямо количество работна ръка, особено извън ЕС, която обаче е нискоквалифицирана. В много държави членки на ЕС, условията на труд на работниците и служителите се характеризират с несигурни договори, изнурително работно време, ниски заплати и малки възможности за достъп до продължаващо професионално обучение. Тази ситуация е резултат от процесите на прибягване до подизпълнители, което предприятията за доставка извършват, използвайки кооперативи или индивидуални спедитори, които, въпреки че работят за даден куриер, чиято търговска марка и униформа използват, имат микробус за транспорт (псевдо самостоятелно заети лица) (15).

| 4.8 | ЕИСК смята, че за да продължи изграждането на интегриран вътрешен пазар на доставка на колетни пратки, от съществено значение е да има силно и последователно социално измерение, да се гарантира качеството на заетостта, да се осигури непрекъснато обучение и да се води борба с недекларирания труд. Поради това Комитетът препоръчва на държавите членки да гарантират, че чрез колективното договаряне работниците са пряко заети от предприятия за доставка на колетни пратки, и да осигуряват справедливи и достойни условия на труд в целия сектор. |
| --- | --- |

4.8

ЕИСК смята, че за да продължи изграждането на интегриран вътрешен пазар на доставка на колетни пратки, от съществено значение е да има силно и последователно социално измерение, да се гарантира качеството на заетостта, да се осигури непрекъснато обучение и да се води борба с недекларирания труд. Поради това Комитетът препоръчва на държавите членки да гарантират, че чрез колективното договаряне работниците са пряко заети от предприятия за доставка на колетни пратки, и да осигуряват справедливи и достойни условия на труд в целия сектор.

| 4.9 | Ето защо Комитетът смята, че за развитието на сектора на доставката на колетни пратки и логистиката от стратегическо значение е да се създаде структуриран секторен диалог на европейско, национално и местно равнище, както между представителите на социалните партньори в сектора, така и между представителите на организациите на гражданското общество – особено на потребителските организации и организациите на МСП, интернет търговците и операторите в сферата на доставките – за да се насърчи сътрудничеството и взаимното доверие, устойчивостта и оперативната съвместимост на развитието на пазара за доставка на поръчки по интернет. |
| --- | --- |

4.9

Ето защо Комитетът смята, че за развитието на сектора на доставката на колетни пратки и логистиката от стратегическо значение е да се създаде структуриран секторен диалог на европейско, национално и местно равнище, както между представителите на социалните партньори в сектора, така и между представителите на организациите на гражданското общество – особено на потребителските организации и организациите на МСП, интернет търговците и операторите в сферата на доставките – за да се насърчи сътрудничеството и взаимното доверие, устойчивостта и оперативната съвместимост на развитието на пазара за доставка на поръчки по интернет.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Вж. напр. Thuiswinkel: договор от холандски тип, дефиниран на 1.1.2012 г. в рамките на консултацията на Икономическия и социален съвет на Нидерландия с потребителите, към която вече са се присъединили 80 % от заинтересованите от покупки по интернет.

1

(2)  Източник: McKinsey – Четвърта годишна конференция, посветена на електронната търговия, 14.11.2012 г., Брюксел.

2

(3)  Източник: Евростат за периода 2004 – 2009 г.

3

(4)  COM(2011) 942 final от 11.1.2012 г.

4

(5)  Евростат, анкета от 2009 г.относно семействата.

5

(6)  ОВ C 168 от 20.7.2007 г., стр. 74.

6

(7)  ОВ C 224 от 30.8.2008 г., стр. 50.

7

(8)  ОВ C 108 от 30.4.2004 г., стр. 23.

8

(9)  CEN: Европейски комитет за стандартизация; CENELEC: Европейски комитет за електротехническа стандартизация; ETSI: Европейски институт за стандарти в далекосъобщенията.

9

(10)  The Rapid Alert System for non-food dangerous products (Система за бърз обмен на информация за опасни нехранителни стоки).

10

The Rapid Alert System for non-food dangerous products

(11)  ICSMS: Information Communication System Market Surveillance (Европейска система за надзор на пазара).

11

Information Communication System Market Surveillance

(12)  ОВ C 256 от 27.10.2007 г., стр. 73; ОВ C 324 от 30.12.2006 г., стр. 41; ОВ C 324 от 30.12.2006 г., стр. 37; ОВ C 318 от 23.12.2006 г., стр. 210; ОВ C 221 от 8.9.2005 г., стр. 28; ОВ C 302 от 7.12.2004 г., стр. 35; ОВ C 48 от 21.2.2002 г., стр. 42.

12

(13)  ОВ С 218 от 11.9.2009 г., стр. 36.

13

(14)  Програма ETF Start-up (стартиране на европейския механизъм за технологии) - Европейски инвестиционен фонд.

14

(15)  „Злоупотреби със статута на самостоятелно заетите лица“, (Виж страница 14 от настоящия брой на Официален вестник).

15

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/64 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/64

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за приемане на програма на Съюза в подкрепа на специфични дейности в областта на финансовото отчитане и одита за периода 2014–2020 г.“

COM(2012) 782 final – 2012/0364 (COD)

2013/C 161/12

Докладчик: г-н PEZZINI

На 24 януари 2013 г. Съветът и на 15 януари 2013 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за приемане на програма на Съюза в подкрепа на специфични дейности в областта на финансовото отчитане и одита за периода 2014 – 2020 г.“

COM(2012) 782 final — 2012/0364 (COD).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 7 март 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 82 гласа „за“, 1 глас „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | С разглежданото предложение се удължава за периода 2014-2020 г. програмата, стартирана от Комисията през 2009 г., за финансиране на организациите, работещи в сферата на финансовото отчитане и одита. От началото на програмата досега в сектора настъпиха различни промени. Броят на организациите беше намален и понастоящем те са само три: Фондацията за международните стандарти за финансово отчитане (МСФО), Европейската консултативна група по финансово отчитане (ЕКГФО) и Надзорният съвет за отчитане и отразяване на обществения интерес (PIOB). |
| --- | --- |

1.1

С разглежданото предложение се удължава за периода 2014-2020 г. програмата, стартирана от Комисията през 2009 г., за финансиране на организациите, работещи в сферата на финансовото отчитане и одита. От началото на програмата досега в сектора настъпиха различни промени. Броят на организациите беше намален и понастоящем те са само три: Фондацията за международните стандарти за финансово отчитане (МСФО), Европейската консултативна група по финансово отчитане (ЕКГФО) и Надзорният съвет за отчитане и отразяване на обществения интерес (PIOB).

| 1.2 | ЕИСК одобрява по принцип програмата и признава голямата стойност на финансовата информация и одита като основа на един солиден и прозрачен пазар. От друга страна той не разполага с достатъчно данни, за да прецени дали предоставените суми са подходящи за функционирането на всяка програма, и не може да има мнение относно адекватността на „продукта“ на всяка организация за потребностите на потребителите, които от своя страна изглеждат напълно доволни. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК одобрява по принцип програмата и признава голямата стойност на финансовата информация и одита като основа на един солиден и прозрачен пазар. От друга страна той не разполага с достатъчно данни, за да прецени дали предоставените суми са подходящи за функционирането на всяка програма, и не може да има мнение относно адекватността на „продукта“ на всяка организация за потребностите на потребителите, които от своя страна изглеждат напълно доволни.

| 1.3 | Финансовата криза, с която пазарът все още води борба, показа нарасналата необходимост от по-точна информация и от все по-ефикасни одитни стандарти. Но не би имало никаква полза от такива инструменти, ако „ползвателите“ на тези инструменти не са в състояние да ги използват пълноценно. От това произтича необходимостта да се обучават експерти на високо равнище в публичния и частния сектор, задача, за изпълнението на която ЕС, държавите членки и предприятията следва да положат всички усилия, като предоставят подходящи средства. |
| --- | --- |

1.3

Финансовата криза, с която пазарът все още води борба, показа нарасналата необходимост от по-точна информация и от все по-ефикасни одитни стандарти. Но не би имало никаква полза от такива инструменти, ако „ползвателите“ на тези инструменти не са в състояние да ги използват пълноценно. От това произтича необходимостта да се обучават експерти на високо равнище в публичния и частния сектор, задача, за изпълнението на която ЕС, държавите членки и предприятията следва да положат всички усилия, като предоставят подходящи средства.

2.   Въведение

| 2.1 | На 19 декември 2012 г. Комисията публикува предложение за регламент на ЕП и на Съвета за подкрепа, за периода от 1 януари 2014 до31 декември 2020 г. на упражняването на дейностите на организациите, натоварени с изготвяне на принципи и стандарти в областта на финансовото отчитане и одита. Предходната програма, започната през 2009 г., ще приключи на 31 декември 2013 г. Някои от организациите, включени в първоначалната програма бяха погълнати от други. Ето защо разглежданото предложение се отнася само за оставащите бенефициери, т.е. Фондацията на МСФО (законен наследник на СМСС), ЕКГФО и PIOB. Става въпрос само за частния сектор. Публичният сектор е предмет на Регламент (ЕО) N. 2223/96 на Съвета от 25 юни 1996 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Общността (ESA 95), която определя принципите за изготвяне на публичните бюджети. |
| --- | --- |

2.1

На 19 декември 2012 г. Комисията публикува предложение за регламент на ЕП и на Съвета за подкрепа, за периода от 1 януари 2014 до31 декември 2020 г. на упражняването на дейностите на организациите, натоварени с изготвяне на принципи и стандарти в областта на финансовото отчитане и одита. Предходната програма, започната през 2009 г., ще приключи на 31 декември 2013 г. Някои от организациите, включени в първоначалната програма бяха погълнати от други. Ето защо разглежданото предложение се отнася само за оставащите бенефициери, т.е. Фондацията на МСФО (законен наследник на СМСС), ЕКГФО и PIOB. Става въпрос само за частния сектор. Публичният сектор е предмет на Регламент (ЕО) N. 2223/96 на Съвета от 25 юни 1996 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Общността (ESA 95), която определя принципите за изготвяне на публичните бюджети.

| 2.2 | Както предложението, така и изложението на мотивите, което го съпровожда, съдържат такава поредица от акроними, че е трудно да се ориентираш в тази плетеница от съкращения и отношения между различните организации, споменати в текста. Ето защо е необходимо ръководство за разчитане на акронимите и органиграмите, за да се улесни четенето на документи, чието разбиране, колкото и да е точна използваната техническата терминология, е истинско изпитание дори за специалистите. |
| --- | --- |

2.2

Както предложението, така и изложението на мотивите, което го съпровожда, съдържат такава поредица от акроними, че е трудно да се ориентираш в тази плетеница от съкращения и отношения между различните организации, споменати в текста. Ето защо е необходимо ръководство за разчитане на акронимите и органиграмите, за да се улесни четенето на документи, чието разбиране, колкото и да е точна използваната техническата терминология, е истинско изпитание дори за специалистите.

| 2.3 | Това ръководство би трябвало да представи по изключително прост начин следните организации бенифициери:






  2.3.1 | МСФО (Фондация за международните стандарти за финансово отчитане), която замени фондацията, първоначално наричана ФСМСС (Фондация на Съвета по международните счетоводни стандарти). Именно тази международна организация, заедно с КРМСФО, изработва счетоводните стандарти за изготвяне на финансовите отчети на дружествата, котирани в ЕС. Тези стандарти бяха включени в правото на Съюза. Фондацията на МСФО упражнява контрол над СМСС и Комитета за разяснение на МСФО, организации, които оперират на техническо равнище. Управлението на фондацията се извършва от различни структури, за чиито функции е трудно да се изрази мнение: освен съвета (Board) има и Група за текущо наблюдение (
  Monitoring Board
  ), Консултативен съвет по стандартите и Комитет по надзор върху процедурата за надлежна проверка (
  Due Process Oversight Committee
  ).






  2.3.1.1 | Комисията признава съществената роля на МСФО на международно равнище като орган за стандартизация и препоръчва да се продължи вече оказваната на ФСМСС подкрепа чрез стабилна система за съфинансиране. Някои държави членки вече участват в тази програма. От своя страна ЕС финансира 17 % от разходите през 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

Това ръководство би трябвало да представи по изключително прост начин следните организации бенифициери:

2.3.1

МСФО (Фондация за международните стандарти за финансово отчитане), която замени фондацията, първоначално наричана ФСМСС (Фондация на Съвета по международните счетоводни стандарти). Именно тази международна организация, заедно с КРМСФО, изработва счетоводните стандарти за изготвяне на финансовите отчети на дружествата, котирани в ЕС. Тези стандарти бяха включени в правото на Съюза. Фондацията на МСФО упражнява контрол над СМСС и Комитета за разяснение на МСФО, организации, които оперират на техническо равнище. Управлението на фондацията се извършва от различни структури, за чиито функции е трудно да се изрази мнение: освен съвета (Board) има и Група за текущо наблюдение (
  Monitoring Board
  ), Консултативен съвет по стандартите и Комитет по надзор върху процедурата за надлежна проверка (
  Due Process Oversight Committee
  ).

2.3.1.1

Комисията признава съществената роля на МСФО на международно равнище като орган за стандартизация и препоръчва да се продължи вече оказваната на ФСМСС подкрепа чрез стабилна система за съфинансиране. Някои държави членки вече участват в тази програма. От своя страна ЕС финансира 17 % от разходите през 2011 г.

| 2.3.2 | Европейската консултативна група по финансово отчитане (ЕКГФО): е технически консултант на Комисията в областта на финансовото отчитане. Това е частна организация, създадена през 2001 г., чийто контрол в началото е бил упражняван от различни заинтересовани страни, сред които Комисията, пропорционално на размера на финансовия им принос. От 2008 г. насам структурата беше променена, за да отразява по-добре ролята на обществената политика, вече поета от ЕКГФО като платформа, даваща възможност за изразяване на единна европейска позиция по въпросите на счетоводното отчитане. Докато представителството и правото на глас попадат в обхвата на управителните органи, Общото събрание и Надзорния съвет, вече е осигурено по-добро управление от Комитет по планирането и обезпечаването с ресурси, но най-вече от засилен Надзорен съвет от 17 членове, който представлява заинтересованите страни: лица, изготвящи отчети и техни ползватели, финансови учреждения, плюс четирима експерти по обществени политики, назначени от Комисията.






  2.3.2.1 | Според Комисията ЕКГФО се нуждае от солидни и дългосрочни средства за финансиране, за да остане надеждна и независима. Различни големи държави членки ѝ оказват пряка подкрепа. Комисията съфинансира ЕКГФО от името на по-малките държави членки. |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Европейската консултативна група по финансово отчитане (ЕКГФО): е технически консултант на Комисията в областта на финансовото отчитане. Това е частна организация, създадена през 2001 г., чийто контрол в началото е бил упражняван от различни заинтересовани страни, сред които Комисията, пропорционално на размера на финансовия им принос. От 2008 г. насам структурата беше променена, за да отразява по-добре ролята на обществената политика, вече поета от ЕКГФО като платформа, даваща възможност за изразяване на единна европейска позиция по въпросите на счетоводното отчитане. Докато представителството и правото на глас попадат в обхвата на управителните органи, Общото събрание и Надзорния съвет, вече е осигурено по-добро управление от Комитет по планирането и обезпечаването с ресурси, но най-вече от засилен Надзорен съвет от 17 членове, който представлява заинтересованите страни: лица, изготвящи отчети и техни ползватели, финансови учреждения, плюс четирима експерти по обществени политики, назначени от Комисията.

2.3.2.1

Според Комисията ЕКГФО се нуждае от солидни и дългосрочни средства за финансиране, за да остане надеждна и независима. Различни големи държави членки ѝ оказват пряка подкрепа. Комисията съфинансира ЕКГФО от името на по-малките държави членки.

| 2.3.3 | PIOB (Надзорен съвет за отчитане и отразяване на обществения интерс): това е испанска фондация със седалище в Мадрид. Въпреки че е учредена по частното право, тази организация, която е с голям авторитет и влияние, гарантира спазването на процедурите, надзора и прозрачността на принципите на международните стандарти за финансово отчитане, създадени от Международната федерация на счетоводителите (МФС), частна организация, представляваща счетоводителите и одиторите в световен мащаб. Основните ѝ партньори са Групата за наблюдение (ГН) и самата МФС. ГН представлява международните и регулаторни институции на най-високо равнище (1). Управлението на PIOB се извършва от десет членове, двама от които, се назначават от Комисията.






  2.3.3.1 | С Решението от 2009 г. на PIOB се предоставяше финансиране, което през 2011 г. представляваше 22 % от допустимите разходи. Комисията работи в тесни връзки с тази организация и допринесе също така за обучението на нейния персонал в областта на бюджетните въпроси на ЕС. От друга страна изглежда, че трябва да се преразгледа структурата на мрежата на инвеститорите: освен Комисията само МФС допринася със 78 % за покриване на останалите разходи. Комисията работи за „диверсифициране“ на финансирането, за да се засили независимостта на PIOB спрямо МФС: освен обещаните от някои международни институции средства за 2013 г. тече кампания за набиране на средства от донори от целия свят, провеждана от специална работна група. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

PIOB (Надзорен съвет за отчитане и отразяване на обществения интерс): това е испанска фондация със седалище в Мадрид. Въпреки че е учредена по частното право, тази организация, която е с голям авторитет и влияние, гарантира спазването на процедурите, надзора и прозрачността на принципите на международните стандарти за финансово отчитане, създадени от Международната федерация на счетоводителите (МФС), частна организация, представляваща счетоводителите и одиторите в световен мащаб. Основните ѝ партньори са Групата за наблюдение (ГН) и самата МФС. ГН представлява международните и регулаторни институции на най-високо равнище (1). Управлението на PIOB се извършва от десет членове, двама от които, се назначават от Комисията.

2.3.3.1

С Решението от 2009 г. на PIOB се предоставяше финансиране, което през 2011 г. представляваше 22 % от допустимите разходи. Комисията работи в тесни връзки с тази организация и допринесе също така за обучението на нейния персонал в областта на бюджетните въпроси на ЕС. От друга страна изглежда, че трябва да се преразгледа структурата на мрежата на инвеститорите: освен Комисията само МФС допринася със 78 % за покриване на останалите разходи. Комисията работи за „диверсифициране“ на финансирането, за да се засили независимостта на PIOB спрямо МФС: освен обещаните от някои международни институции средства за 2013 г. тече кампания за набиране на средства от донори от целия свят, провеждана от специална работна група.

| 2.4 | Разглежданият въпрос от организациите, за които се предвижда отпускане на големи финансови средства, е от изключително технически характер и трудно може да се прецени извън тесния кръг на специалистите в тази област. Ето защо Комисията не проведе външни консултации и се ограничи с това да оцени адекватността на приноса в светлината на собствения си опит и знания. В оценката на въздействието се посочва, че програмата за финансиране е отговорила на очакванията и е постигнала поставените цели. |
| --- | --- |

2.4

Разглежданият въпрос от организациите, за които се предвижда отпускане на големи финансови средства, е от изключително технически характер и трудно може да се прецени извън тесния кръг на специалистите в тази област. Ето защо Комисията не проведе външни консултации и се ограничи с това да оцени адекватността на приноса в светлината на собствения си опит и знания. В оценката на въздействието се посочва, че програмата за финансиране е отговорила на очакванията и е постигнала поставените цели.

3.   Коментари и предложения

| 3.1 | ЕИСК вече се произнесе (2) относно първоначалната програма и подкрепи предложенията на Комисията, като в същото време изрази някои резерви и направи предложения, които, ако е необходимо, ще бъдат повторени в настоящото становище. Днес, както и тогава, трябва да се приеме необходимостта от финансиране на дейността на организации, които изпълняват изключително деликатни и важни задачи. Не е възможно обаче да се изрази ясно становище относно размера на финансирането, с оглед на това, че преценката зависи от количеството придобити знания, с които разполагат само ограничен кръг от специалисти. |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК вече се произнесе (2) относно първоначалната програма и подкрепи предложенията на Комисията, като в същото време изрази някои резерви и направи предложения, които, ако е необходимо, ще бъдат повторени в настоящото становище. Днес, както и тогава, трябва да се приеме необходимостта от финансиране на дейността на организации, които изпълняват изключително деликатни и важни задачи. Не е възможно обаче да се изрази ясно становище относно размера на финансирането, с оглед на това, че преценката зависи от количеството придобити знания, с които разполагат само ограничен кръг от специалисти.

| 3.2 | Финансовата криза вече съществуваше през 2009 г., когато се създаваше програмата. Но може би тогава беше твърде рано да се правят подробни анализи, в това число на скритите аспекти на причините или по-скоро съпътстващите причини за случилото се. Изтече време и в светлината на случилите се оттогава събития днес може да се направят допълнително обсъждане. |
| --- | --- |

3.2

Финансовата криза вече съществуваше през 2009 г., когато се създаваше програмата. Но може би тогава беше твърде рано да се правят подробни анализи, в това число на скритите аспекти на причините или по-скоро съпътстващите причини за случилото се. Изтече време и в светлината на случилите се оттогава събития днес може да се направят допълнително обсъждане.

| 3.3 | Финансовото отчитане и счетоводните техники струват скъпо. Те стават още по-скъпи, когато са плод на труда на специалисти, каквито е трудно да се намерят на пазара и за които университетското образование е само отправна точка, която им дава възможност да придобият на място умения на високо равнище. Освен това тези специалисти трябва да притежават и високи морални качества, за да се гарантира поверителността на информацията и безпристрастността на техните анализи. От това следва, че наистина е полезно да се финансират оперативните организации, но е необходимо също така да се обучават специалисти, с подходящо възнаграждение и адекватни стимули. |
| --- | --- |

3.3

Финансовото отчитане и счетоводните техники струват скъпо. Те стават още по-скъпи, когато са плод на труда на специалисти, каквито е трудно да се намерят на пазара и за които университетското образование е само отправна точка, която им дава възможност да придобият на място умения на високо равнище. Освен това тези специалисти трябва да притежават и високи морални качества, за да се гарантира поверителността на информацията и безпристрастността на техните анализи. От това следва, че наистина е полезно да се финансират оперативните организации, но е необходимо също така да се обучават специалисти, с подходящо възнаграждение и адекватни стимули.

| 3.3.1 | Когато се говори за „специалисти“, обикновено се мисли за онези, които изготвят информация или стандарти, но същия „професионализъм“ трябва да притежават и ползвателите, за които информацията е работен инструмент и чиито дейности се ръководят от стандартите. Ето защо е ясно, че наличието на подходящо обучени човешки ресурси е приоритет не само за доставчиците на информация, но и за онези, които трябва да я използват: регулаторни и надзорни органи, законодатели, предприятия, изследователски институти. |
| --- | --- |

3.3.1

Когато се говори за „специалисти“, обикновено се мисли за онези, които изготвят информация или стандарти, но същия „професионализъм“ трябва да притежават и ползвателите, за които информацията е работен инструмент и чиито дейности се ръководят от стандартите. Ето защо е ясно, че наличието на подходящо обучени човешки ресурси е приоритет не само за доставчиците на информация, но и за онези, които трябва да я използват: регулаторни и надзорни органи, законодатели, предприятия, изследователски институти.

| 3.4 | Аспектът на качеството на информацията е свързан с обучението: в параграф 3.1 по-горе се казва, че е трудно да се направи преценка относно размера на предлаганото финансиране. Още по-трудно и несигурно би било да се даде мнение относно ползата от него по отношение на добавената стойност за ползвателите. Ето защо можем само да одобрим предложението на Комисията относно размера на приноса, въз основа само на доверието и оценката на изложението на мотивите. |
| --- | --- |

3.4

Аспектът на качеството на информацията е свързан с обучението: в параграф 3.1 по-горе се казва, че е трудно да се направи преценка относно размера на предлаганото финансиране. Още по-трудно и несигурно би било да се даде мнение относно ползата от него по отношение на добавената стойност за ползвателите. Ето защо можем само да одобрим предложението на Комисията относно размера на приноса, въз основа само на доверието и оценката на изложението на мотивите.

| 3.5 | В предишно свое становище (3), прието през 2009 г., във връзка със стартирането на програмата ЕИСК беше препоръчал да се проявява особена бдителност, за да се избегнат неправомерни въздействия или намеси в пазара на ценни книжа
   (4), управляван от стандартите на ФКМСС и ЕКГФО. Въпросът беше разгледан от самата Комисия, която призова за принос на ЕС, за да се избегне „неправомерно влияние от страна на заинтересовани страни“. Този важен и деликатен въпрос вече не се разглежда в новото предложение за регламент. ЕИСК призовава Комисията да потвърди, че има пълно доверие в независимостта на тези организации. Същите бележки се отнасят и за PIOB
   (5). |
| --- | --- |

3.5

В предишно свое становище (3), прието през 2009 г., във връзка със стартирането на програмата ЕИСК беше препоръчал да се проявява особена бдителност, за да се избегнат неправомерни въздействия или намеси в пазара на ценни книжа
   (4), управляван от стандартите на ФКМСС и ЕКГФО. Въпросът беше разгледан от самата Комисия, която призова за принос на ЕС, за да се избегне „неправомерно влияние от страна на заинтересовани страни“. Този важен и деликатен въпрос вече не се разглежда в новото предложение за регламент. ЕИСК призовава Комисията да потвърди, че има пълно доверие в независимостта на тези организации. Същите бележки се отнасят и за PIOB
   (5).

| 3.6 | Що се отнася до ЕКГФО следва да се отбележи, че Комисията съфинансира тази организация от името на по-малките държави членки (по-големите финансират пряко). Вероятно приносът на Комисията не би варирал в значителна степен, ако всички държави членки внасят своя макар и символичен дял. Този жест обаче би бил сигнал за отговорно участие на всички държави членки на ЕС в организациите от общ интерес, независимо от големината на всяка държава. |
| --- | --- |

3.6

Що се отнася до ЕКГФО следва да се отбележи, че Комисията съфинансира тази организация от името на по-малките държави членки (по-големите финансират пряко). Вероятно приносът на Комисията не би варирал в значителна степен, ако всички държави членки внасят своя макар и символичен дял. Този жест обаче би бил сигнал за отговорно участие на всички държави членки на ЕС в организациите от общ интерес, независимо от големината на всяка държава.

| 3.7 | Чрез международните стандарти за финансово отчитане (МСФО) предприятията се осчетоводят по пазарни цени (marked to market). По време на финансовата криза беше забелязано, че тези стандарти могат да окажат проциклично и краткосрочно въздействие. ЕИСК препоръчва да може да се извърши оценка на разходите/ползите от тези стандарти, например в рамките на разглежданата програма. |
| --- | --- |

3.7

Чрез международните стандарти за финансово отчитане (МСФО) предприятията се осчетоводят по пазарни цени (marked to market). По време на финансовата криза беше забелязано, че тези стандарти могат да окажат проциклично и краткосрочно въздействие. ЕИСК препоръчва да може да се извърши оценка на разходите/ползите от тези стандарти, например в рамките на разглежданата програма.

| 3.8 | В заключение, ЕИСК желае още веднъж да подчертае важността на събирането и обработването на данните, но най-вече необходимостта те да се разбират и използват правилно: въпреки че трябва да се признае високото равнище на професионализъм на „доставчиците“, остава още много да се направи по отношение на многоаспектната категория на ползвателите, откъдето и необходимостта от подходящо обучение и преквалифициране на човешките ресурси. |
| --- | --- |

3.8

В заключение, ЕИСК желае още веднъж да подчертае важността на събирането и обработването на данните, но най-вече необходимостта те да се разбират и използват правилно: въпреки че трябва да се признае високото равнище на професионализъм на „доставчиците“, остава още много да се направи по отношение на многоаспектната категория на ползвателите, откъдето и необходимостта от подходящо обучение и преквалифициране на човешките ресурси.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Членовете на ГН са Европейската комисия, IOSCO (Международна организация на комисиите за ценни книжа), БКБН (Базелският комитет за банков надзор) и редица други сходни организации на европейско и световно равнище.

1

(2)  ОВ С 228, 22.9.2009 г., стр. 75, други важни становища, по-специално поради някои технически аспекти, ОВ С 191, 29.6.2012 г., стр. 61.

2

(3)  Вж. бележка под линия No 2.

3

(4)  Вж. параграф 3.2.1.

4

(5)  Вж. параграф 3.4.

5

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/67 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/67

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите „Преход към заетост за младите хора“

COM(2012) 727 final

2013/C 161/13

Главен докладчик: г-н Pavel TRANTINA

Главен съдокладчик: г-н Philippe DE BUCK

На 19 декември 2012 г. Европейската комисия реши да се консултира с Европейския икономически и социален комитет съгласно член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно:

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите „Преход към заетост за младите хора“ “

COM(2012) 727 final.

На 13 ноември 2012 г. Бюрото на Комитета възложи на специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата на 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 21 март 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет реши да определи г-н Pavel Trantina за главен докладчик и г-н Philippe de Buck за главен съдокладчик и прие настоящото становище със 174 гласа „за“, 4 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Обобщение на препоръките

| 1.1 | ЕИСК повтаря своето често изразявано денонсиране на катастрофалното ниво на младежката безработица и призовава всички заинтересовани страни за спешни, ефективни и категорични мерки, с цел да се излезе от омагьосания кръг, който създава рискове за проваляне на бъдещето на цяло едно поколение. Крайно време е за правилно инвестиране в младите хора, ползите от което ще се проявят в дългосрочен план. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК повтаря своето често изразявано денонсиране на катастрофалното ниво на младежката безработица и призовава всички заинтересовани страни за спешни, ефективни и категорични мерки, с цел да се излезе от омагьосания кръг, който създава рискове за проваляне на бъдещето на цяло едно поколение. Крайно време е за правилно инвестиране в младите хора, ползите от което ще се проявят в дългосрочен план.

| 1.2 | В същото време ЕИСК подчертава, че е необходима една истинска стратегия за растеж на равнище ЕС и на национално равнище в подкрепа на създаването на все повече стабилни работни места, защото те се явяват предварително условие за успеха на мерките, които ще донесат заетост за младите хора. Това изисква координиран подход към всички усилия и политики, имащи за цел засилването на конкурентоспособността и възстановяването на доверието на инвеститорите и домакинствата. В рамките на Европейския семестър е предвидена възможност да се препоръчат адекватни политики и реформи, които да бъдат приложени във всяка държава членка. |
| --- | --- |

1.2

В същото време ЕИСК подчертава, че е необходима една истинска стратегия за растеж на равнище ЕС и на национално равнище в подкрепа на създаването на все повече стабилни работни места, защото те се явяват предварително условие за успеха на мерките, които ще донесат заетост за младите хора. Това изисква координиран подход към всички усилия и политики, имащи за цел засилването на конкурентоспособността и възстановяването на доверието на инвеститорите и домакинствата. В рамките на Европейския семестър е предвидена възможност да се препоръчат адекватни политики и реформи, които да бъдат приложени във всяка държава членка.

| 1.3 | ЕИСК приветства предложението за Пакет за младежка заетост и препоръчва да бъде отделено специално внимание на прилагането му на равнище държави членки, като се направят мерките за борба с младежката безработица важна част от националните програми за реформи. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК приветства предложението за Пакет за младежка заетост и препоръчва да бъде отделено специално внимание на прилагането му на равнище държави членки, като се направят мерките за борба с младежката безработица важна част от националните програми за реформи.

| 1.4 | ЕИСК подкрепя идеята за установяване на схеми за гаранции за младежта в държавите членки, които да се финансират чрез фонда на инициативата за младежка заетост, в рамките на Многогодишната финансова рамка, и оценява високо нейното създаване, отбелязвайки, че тя трябва да бъде подкрепена на национално равнище. При все това ЕИСК счита за недостатъчно да се финансира този фонд само с 6 млрд. евро, които ще бъдат осигурени отчасти от наличните средства в Европейския социален фонд (ЕСФ). Освен това, като се има предвид, че чрез фонда ще се подпомагат само региони, в които младежката безработица е над 25 %, ЕИСК подчертава, че другите региони трябва да могат да получат достъп до финансовата подкрепа по стандартните процедури на ЕСФ. При все това е необходимо да се действа незабавно, като се финансират предложените мерки с нови средства, без създаване на конкуренция между младите хора и други категории хора в неравностойно положение в рамката на ЕСФ. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК подкрепя идеята за установяване на схеми за гаранции за младежта в държавите членки, които да се финансират чрез фонда на инициативата за младежка заетост, в рамките на Многогодишната финансова рамка, и оценява високо нейното създаване, отбелязвайки, че тя трябва да бъде подкрепена на национално равнище. При все това ЕИСК счита за недостатъчно да се финансира този фонд само с 6 млрд. евро, които ще бъдат осигурени отчасти от наличните средства в Европейския социален фонд (ЕСФ). Освен това, като се има предвид, че чрез фонда ще се подпомагат само региони, в които младежката безработица е над 25 %, ЕИСК подчертава, че другите региони трябва да могат да получат достъп до финансовата подкрепа по стандартните процедури на ЕСФ. При все това е необходимо да се действа незабавно, като се финансират предложените мерки с нови средства, без създаване на конкуренция между младите хора и други категории хора в неравностойно положение в рамката на ЕСФ.

| 1.5 | ЕИСК подкрепя подхода на Комисията, съгласно който „Гаранцията за младежта следва да се прилага чрез цялостна и всеобхватна схема, чрез която да се гарантира, че младите хора получават добро предложение за работа, продължаване на образованието, чиракуване или стаж в рамките на четири месеца след като останат без работа или напуснат системата на формалното образование“. ЕИСК разбира, че има разлики между държавите членки и признава важността на това да им се даде възможност да установят тавана на възрастта в съответствие с техните съответни нужди и възможности. При все това той препоръчва в случаите, когато това е възможно, възрастовата граница за достъп до схемата да бъде увеличена на 30 години, за да се обхванат младите хора, които завършват университет по-късно или тези, които са все още в преходна фаза от образование към заетост и все още са изложени на риск да изгубят контакт с пазара на труда, особено в страните с най-висока младежка безработица. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК подкрепя подхода на Комисията, съгласно който „Гаранцията за младежта следва да се прилага чрез цялостна и всеобхватна схема, чрез която да се гарантира, че младите хора получават добро предложение за работа, продължаване на образованието, чиракуване или стаж в рамките на четири месеца след като останат без работа или напуснат системата на формалното образование“. ЕИСК разбира, че има разлики между държавите членки и признава важността на това да им се даде възможност да установят тавана на възрастта в съответствие с техните съответни нужди и възможности. При все това той препоръчва в случаите, когато това е възможно, възрастовата граница за достъп до схемата да бъде увеличена на 30 години, за да се обхванат младите хора, които завършват университет по-късно или тези, които са все още в преходна фаза от образование към заетост и все още са изложени на риск да изгубят контакт с пазара на труда, особено в страните с най-висока младежка безработица.

| 1.6 | ЕИСК приветства също така политическото споразумение на Съветът по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси (EPSCO), постигнато на 28 февруари 2013 г. относно предложението за Гаранцията за младежта, При все това, ЕИСК счита една интервенция след четири месеца за твърде късна. Гаранцията за младежта следва да се приложи възможно най-рано, а именно при самото регистриране в агенцията по заетостта (1). |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК приветства също така политическото споразумение на Съветът по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси (EPSCO), постигнато на 28 февруари 2013 г. относно предложението за Гаранцията за младежта, При все това, ЕИСК счита една интервенция след четири месеца за твърде късна. Гаранцията за младежта следва да се приложи възможно най-рано, а именно при самото регистриране в агенцията по заетостта (1).

| 1.7 | ЕИСК счита, че по-доброто и по-ясно дефиниране на равнище ЕС и на национално равнище на инструментите, отговорностите, целите и показателите за мониторинга, е жизненоважно за пълното и правилно прилагане на Гаранцията за младежта. Поради тази причина ЕИСК предлага прилагането на Гаранцията за младежта да бъде включено сред показателите в процеса на Европейския семестър. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК счита, че по-доброто и по-ясно дефиниране на равнище ЕС и на национално равнище на инструментите, отговорностите, целите и показателите за мониторинга, е жизненоважно за пълното и правилно прилагане на Гаранцията за младежта. Поради тази причина ЕИСК предлага прилагането на Гаранцията за младежта да бъде включено сред показателите в процеса на Европейския семестър.

| 1.8 | Въз основа на положителния пример от няколко държави членки, социалните партньори и младежките организации и техните представителни платформи трябва да играят ключова роля в съставянето, изпълнението, насърчаването и мониторинга на схемата. |
| --- | --- |

1.8

Въз основа на положителния пример от няколко държави членки, социалните партньори и младежките организации и техните представителни платформи трябва да играят ключова роля в съставянето, изпълнението, насърчаването и мониторинга на схемата.

| 1.9 | Реформите на услугите на EURES и, когато е необходимо, на публичните услуги за заетост в държавите членки, трябва активно да подкрепят младите хора и адаптират техните услуги и подходи, с оглед те да станат по-достъпни. Следва да бъдат въведени персонализирано професионално ориентиране и насоки още в училищата. |
| --- | --- |

1.9

Реформите на услугите на EURES и, когато е необходимо, на публичните услуги за заетост в държавите членки, трябва активно да подкрепят младите хора и адаптират техните услуги и подходи, с оглед те да станат по-достъпни. Следва да бъдат въведени персонализирано професионално ориентиране и насоки още в училищата.

| 1.10 | Условията за предлагане на стажове и чиракуване следва да бъдат подобрени. Следва да се гарантират висококачествени стандарти за стажовете и чиракуването чрез специфични критерии, които трябва да станат задължителни когато се изисква финансова подкрепа. В допълнение към това следва да бъдат въведени по-добри механизми за мониторинг и защита правата на стажантите. |
| --- | --- |

1.10

Условията за предлагане на стажове и чиракуване следва да бъдат подобрени. Следва да се гарантират висококачествени стандарти за стажовете и чиракуването чрез специфични критерии, които трябва да станат задължителни когато се изисква финансова подкрепа. В допълнение към това следва да бъдат въведени по-добри механизми за мониторинг и защита правата на стажантите.

2.   Кратко изложение на инициативите на Комисията

| 2.1 | Като цяло процентът на заетостта сред младите хора е намалял с почти 5 процентни пункта през последните четири години, което е три пъти повече, отколкото при възрастните. Шансовете на един млад безработен човек да си намери работа са малки: едва 29,7 % от младите хора на възраст 15-24 години, които са безработни през 2010 г., са намерили работа през 2011 г., което представлява спад с почти 10 % за три години. Повече от 30 % от безработните на възраст под 25 години са били такива за повече от 12 месеца – 1,6 милиона през 2011 г. в сравнение с 0,9 милиона през 2008 г. Съгласно Eurofound, 14 милиона младежи в ЕС на възраст 15-29 г. (7,5 милиона младежи на възраст 15-24 г.) са категория NEET — неработещи, неучещи и необучаващи се (2). Икономическата цена на неинтегрирането на младежите на пазара на труда се оценява на над 150 млрд. евро годишно или на 1,2 % от БВП на ЕС. Социалните последствия включват феномени като откъсване от обществото и недоверие в политическата система, ниски нива на автономност, страх от неизвестното и „похабяване на мозъци“. |
| --- | --- |

2.1

Като цяло процентът на заетостта сред младите хора е намалял с почти 5 процентни пункта през последните четири години, което е три пъти повече, отколкото при възрастните. Шансовете на един млад безработен човек да си намери работа са малки: едва 29,7 % от младите хора на възраст 15-24 години, които са безработни през 2010 г., са намерили работа през 2011 г., което представлява спад с почти 10 % за три години. Повече от 30 % от безработните на възраст под 25 години са били такива за повече от 12 месеца – 1,6 милиона през 2011 г. в сравнение с 0,9 милиона през 2008 г. Съгласно Eurofound, 14 милиона младежи в ЕС на възраст 15-29 г. (7,5 милиона младежи на възраст 15-24 г.) са категория NEET — неработещи, неучещи и необучаващи се (2). Икономическата цена на неинтегрирането на младежите на пазара на труда се оценява на над 150 млрд. евро годишно или на 1,2 % от БВП на ЕС. Социалните последствия включват феномени като откъсване от обществото и недоверие в политическата система, ниски нива на автономност, страх от неизвестното и „похабяване на мозъци“.

| 2.2 | Европейската комисия представи своя Пакет за младежка заетост, който включва четири области за действие. В първата е включено предложение за препоръка до държавите членки за въвеждане на Гаранция за младежта, чрез която на всички младежи на възраст до 25 години да се осигури добро предложение за работа, за включване във форма на продължаващо образование или за чиракуване или провеждане на стаж в рамките на четири месеца, след като са завършили формално образование или са останали без работа. В предложената препоръка към държавите членки се отправя настойчив призив да изградят силни партньорски взаимоотношения със заинтересованите страни, да осигурят участието на ранен етап на службите по заетостта и на другите партньори, оказващи подкрепа на младите хора, да предприемат мерки за подкрепа с цел създаване на възможности за интегриране на пазара на труда, да използват в пълна степен средствата по Европейския социален фонд и другите структурни фондове за така посочените цели, да извършват оценки на схемите за гаранции за младежта и непрестанно да ги усъвършенстват, както и да въведат експедитивно тези схеми. Комисията ще оказва подкрепа на държавите членки, като предоставя финансиране от ЕС, насърчава обмена на добри практики сред държавите членки, извършва наблюдение в рамките на европейския семестър на прилагането на схемите за гаранции за младежта, а също чрез кампании за повишаване на осведомеността по този въпрос. |
| --- | --- |

2.2

Европейската комисия представи своя Пакет за младежка заетост, който включва четири области за действие. В първата е включено предложение за препоръка до държавите членки за въвеждане на Гаранция за младежта, чрез която на всички младежи на възраст до 25 години да се осигури добро предложение за работа, за включване във форма на продължаващо образование или за чиракуване или провеждане на стаж в рамките на четири месеца, след като са завършили формално образование или са останали без работа. В предложената препоръка към държавите членки се отправя настойчив призив да изградят силни партньорски взаимоотношения със заинтересованите страни, да осигурят участието на ранен етап на службите по заетостта и на другите партньори, оказващи подкрепа на младите хора, да предприемат мерки за подкрепа с цел създаване на възможности за интегриране на пазара на труда, да използват в пълна степен средствата по Европейския социален фонд и другите структурни фондове за така посочените цели, да извършват оценки на схемите за гаранции за младежта и непрестанно да ги усъвършенстват, както и да въведат експедитивно тези схеми. Комисията ще оказва подкрепа на държавите членки, като предоставя финансиране от ЕС, насърчава обмена на добри практики сред държавите членки, извършва наблюдение в рамките на европейския семестър на прилагането на схемите за гаранции за младежта, а също чрез кампании за повишаване на осведомеността по този въпрос.

| 2.3 | За да се улесни преходът от училищната скамейка към работното място, с пакета от мерки се поставя началото на консултация с европейските социални партньори по „Рамка за качество на стажовете“, чрез която да се даде възможност на младите хора да придобият професионален опит при надеждни и сигурни условия. |
| --- | --- |

2.3

За да се улесни преходът от училищната скамейка към работното място, с пакета от мерки се поставя началото на консултация с европейските социални партньори по „Рамка за качество на стажовете“, чрез която да се даде възможност на младите хора да придобият професионален опит при надеждни и сигурни условия.

| 2.4 | Освен това Комисията обявява създаването на Европейски алианс за професионална подготовка, с който се цели да се повиши качеството, както и възможностите за провеждане на чиракуване чрез разпространяване в държавите членки на успешните схеми за чиракуване; очертават се и пътищата за намаляване на пречките пред младите хора във връзка с мобилността. |
| --- | --- |

2.4

Освен това Комисията обявява създаването на Европейски алианс за професионална подготовка, с който се цели да се повиши качеството, както и възможностите за провеждане на чиракуване чрез разпространяване в държавите членки на успешните схеми за чиракуване; очертават се и пътищата за намаляване на пречките пред младите хора във връзка с мобилността.

| 2.5 | Най-накрая, във връзка със значителните различия между нивата на младежката безработица в различните държави членки, Комисията предлага мерки за увеличаване на транснационалната мобилност на младите работници, най-вече подобряване на системата EURES. |
| --- | --- |

2.5

Най-накрая, във връзка със значителните различия между нивата на младежката безработица в различните държави членки, Комисията предлага мерки за увеличаване на транснационалната мобилност на младите работници, най-вече подобряване на системата EURES.

| 2.6 | Предложените мерки в Пакета за младежка заетост надграждат дейностите по инициатива „Възможности за младежта“, стартирана през декември 2011 г. Комисията използва също други инструменти на политиката, за да се справи с младежката безработица, като например специфичните за страната препоръки (ССП). През юли 2012 г. до почти всички държави членки бяха изпратени Препоръки (3), имащи за цел да подобрят ситуацията на младите хора. |
| --- | --- |

2.6

Предложените мерки в Пакета за младежка заетост надграждат дейностите по инициатива „Възможности за младежта“, стартирана през декември 2011 г. Комисията използва също други инструменти на политиката, за да се справи с младежката безработица, като например специфичните за страната препоръки (ССП). През юли 2012 г. до почти всички държави членки бяха изпратени Препоръки (3), имащи за цел да подобрят ситуацията на младите хора.

3.   Общи бележки по пакета на Комисията

| 3.1 | Необходима е истинска стратегия за растеж на равнище ЕС и на национално равнище, за да се подкрепи създаването на все повече стабилни работни места. Това изисква координиран подход към всички усилия и политики, имащи за цел засилването на конкурентоспособността и възстановяването на доверието на инвеститорите и домакинствата. В рамките на Европейския семестър е предвидена възможност да се препоръчат адекватни политики и реформи, които да бъдат приложени във всяка държава членка. Синергичните ефекти, като например включване на социални аспекти в публичните търгове, не трябва да бъдат подценявани. |
| --- | --- |

3.1

Необходима е истинска стратегия за растеж на равнище ЕС и на национално равнище, за да се подкрепи създаването на все повече стабилни работни места. Това изисква координиран подход към всички усилия и политики, имащи за цел засилването на конкурентоспособността и възстановяването на доверието на инвеститорите и домакинствата. В рамките на Европейския семестър е предвидена възможност да се препоръчат адекватни политики и реформи, които да бъдат приложени във всяка държава членка. Синергичните ефекти, като например включване на социални аспекти в публичните търгове, не трябва да бъдат подценявани.

| 3.2 | Ситуацията на трудовия пазар на младежта на Европа предизвиква изключителна загриженост. С цел да се улесни гладкият преход към заетост на младите хора, е важно да се вземат необходимите мерки за:






  — | намаляване на всички пречки, които затрудняват навлизането на млади хора на пазара на труда; |
| --- | --- | --- |

3.2

Ситуацията на трудовия пазар на младежта на Европа предизвиква изключителна загриженост. С цел да се улесни гладкият преход към заетост на младите хора, е важно да се вземат необходимите мерки за:

—

намаляване на всички пречки, които затрудняват навлизането на млади хора на пазара на труда;

| — | намаляване на несъответствията между търсене и предлагане на умения; |
| --- | --- |

—

намаляване на несъответствията между търсене и предлагане на умения;

| — | подкрепа на автономността на младите хора; |
| --- | --- |

—

подкрепа на автономността на младите хора;

| — | увеличаване на привлекателността на професионалното образование и обучение, чиракуването в стратегически важни области като технологиите и инженерството; |
| --- | --- |

—

увеличаване на привлекателността на професионалното образование и обучение, чиракуването в стратегически важни области като технологиите и инженерството;

| — | насърчаване на партньорството и синергиите между всички заинтересовани страни; |
| --- | --- |

—

насърчаване на партньорството и синергиите между всички заинтересовани страни;

| — | окуражаване и подкрепа на бизнеса за създаване на работни места и стажове за младите хора. |
| --- | --- |

—

окуражаване и подкрепа на бизнеса за създаване на работни места и стажове за младите хора.

| 3.3 | ЕИСК приветства поставянето на дългосрочен акцент върху младите хора. В това отношение Пакетът за младежка заетост представлява поредната стъпка към изграждането на съгласуван и интегриран подход за справяне с проблема на младежката безработица и насърчаване на качествен преход от образованието към трудовия пазар. При все това трябва да се вземе под внимание, че следва да се обърне специално внимание на държавите членки, които са основните участници в областта на младежката заетост, и от които се очаква да предприемат последващи действия в рамките на следващите няколко месеца. Въпреки всичко, като се има предвид неотложността на ситуацията и решаващата важност на инвестирането в млади хора като ключов ресурс на пазара на труда, това не е достатъчно. От изключителна важност е да се изгради доверие чрез установяване на общи принципи за Гаранцията за младежта в Европа, с цел увеличаване на качеството, достъпността и въздействието на инструмента в целия континент. |
| --- | --- |

3.3

ЕИСК приветства поставянето на дългосрочен акцент върху младите хора. В това отношение Пакетът за младежка заетост представлява поредната стъпка към изграждането на съгласуван и интегриран подход за справяне с проблема на младежката безработица и насърчаване на качествен преход от образованието към трудовия пазар. При все това трябва да се вземе под внимание, че следва да се обърне специално внимание на държавите членки, които са основните участници в областта на младежката заетост, и от които се очаква да предприемат последващи действия в рамките на следващите няколко месеца. Въпреки всичко, като се има предвид неотложността на ситуацията и решаващата важност на инвестирането в млади хора като ключов ресурс на пазара на труда, това не е достатъчно. От изключителна важност е да се изгради доверие чрез установяване на общи принципи за Гаранцията за младежта в Европа, с цел увеличаване на качеството, достъпността и въздействието на инструмента в целия континент.

| 3.4 | ЕИСК е готов да допринесе активно за съставянето и насърчаването на Пакета, тъй като:






  — | неговите членове, представляващи работодателите, профсъюзите и други организации на гражданското общество, които са се ангажирали в процеси, водещи до по-добра заетост на младите хора в дългосрочен план, притежават необходимите контакти и поради това необходимия обхват, и са развили многобройни инициативи за справяне с младежката безработица; |
| --- | --- | --- |

3.4

ЕИСК е готов да допринесе активно за съставянето и насърчаването на Пакета, тъй като:

—

неговите членове, представляващи работодателите, профсъюзите и други организации на гражданското общество, които са се ангажирали в процеси, водещи до по-добра заетост на младите хора в дългосрочен план, притежават необходимите контакти и поради това необходимия обхват, и са развили многобройни инициативи за справяне с младежката безработица;

| — | ЕИСК разчита на обширните експертни познания, след като е организирал редица конференции, изслушвания и семинари през последните години (4) и е изготвил редица важни становища по тази тема (5). |
| --- | --- |

—

ЕИСК разчита на обширните експертни познания, след като е организирал редица конференции, изслушвания и семинари през последните години (4) и е изготвил редица важни становища по тази тема (5).

| 3.5 | ЕИСК приветства проекта за препоръка от Европейската комисия за въвеждане на Гаранция за младежта, чрез която на всички младежи на възраст до 25 години да се осигури добро предложение за работа, за включване във форма на продължаващо образование или за професионално обучение или провеждане на стаж в рамките на четири месеца, след като са завършили формално образование или са останали безработни. Гаранцията, ако се приложи правилно, би могла да представлява важна стъпка за инвестиране в младите хора, може да намали огромните разходи, които предизвиква младежката безработица както за отделните лица, така и за Европа като цяло, и може да играе ключова роля за повишаването на качеството и ефективността на прехода на младите хора от образование към заетост. При все това, ЕИСК счита една интервенция след четири месеца за твърде късна. Гаранцията за младежта следва да се приложи възможно най-рано, а именно при самото регистриране в агенцията по заетостта. |
| --- | --- |

3.5

ЕИСК приветства проекта за препоръка от Европейската комисия за въвеждане на Гаранция за младежта, чрез която на всички младежи на възраст до 25 години да се осигури добро предложение за работа, за включване във форма на продължаващо образование или за професионално обучение или провеждане на стаж в рамките на четири месеца, след като са завършили формално образование или са останали безработни. Гаранцията, ако се приложи правилно, би могла да представлява важна стъпка за инвестиране в младите хора, може да намали огромните разходи, които предизвиква младежката безработица както за отделните лица, така и за Европа като цяло, и може да играе ключова роля за повишаването на качеството и ефективността на прехода на младите хора от образование към заетост. При все това, ЕИСК счита една интервенция след четири месеца за твърде късна. Гаранцията за младежта следва да се приложи възможно най-рано, а именно при самото регистриране в агенцията по заетостта.

| 3.6 | ЕИСК подкрепя идеята за установяване на схеми за гаранции за младежта в държавите членки, които да се финансират чрез фонда на инициативата за младежка заетост, в рамките на Многогодишната финансова рамка, и оценява високо нейното създаване, отбелязвайки, че тя трябва да бъде подкрепена на национално равнище. При все това ЕИСК счита за недостатъчно да се финансира този фонд само с 6 млрд. евро и отчасти с наличните средства от Европейския социален фонд. Освен това, имайки предвид, че загубите поради неинтегрирането на младите хора на трудовия пазар (с оглед на допълнителните трансфери за социално осигуряване и пропуснатите ползи от приходи и неплатени данъци) възлизат на над 150 млрд. евро годишно (1,2 % БВП на ЕС) (6), както и че МОТ стигна до заключението, че инвестирането на 21 млрд. евро може да доведе до значителна промяна след няколко години (7), ЕИСК счита Гаранцията за младежта за полезна социална мярка с огромно положително въздействие върху разходите и ползите. |
| --- | --- |

3.6

ЕИСК подкрепя идеята за установяване на схеми за гаранции за младежта в държавите членки, които да се финансират чрез фонда на инициативата за младежка заетост, в рамките на Многогодишната финансова рамка, и оценява високо нейното създаване, отбелязвайки, че тя трябва да бъде подкрепена на национално равнище. При все това ЕИСК счита за недостатъчно да се финансира този фонд само с 6 млрд. евро и отчасти с наличните средства от Европейския социален фонд. Освен това, имайки предвид, че загубите поради неинтегрирането на младите хора на трудовия пазар (с оглед на допълнителните трансфери за социално осигуряване и пропуснатите ползи от приходи и неплатени данъци) възлизат на над 150 млрд. евро годишно (1,2 % БВП на ЕС) (6), както и че МОТ стигна до заключението, че инвестирането на 21 млрд. евро може да доведе до значителна промяна след няколко години (7), ЕИСК счита Гаранцията за младежта за полезна социална мярка с огромно положително въздействие върху разходите и ползите.

| 3.7 | ЕИСК подкрепя подхода на Комисията, съгласно който „Гаранцията за младежта следва да се прилага чрез цялостна и всеобхватна схема, чрез която да се гарантира, че младите хора получават добро предложение за работа, продължаване на образованието, чиракуване или стаж в рамките на четири месеца след като останат без работа или напуснат системата на формалното образование“. ЕИСК разбира, че има разлики между държавите членки и признава важността на това да им се даде възможност да установят тавана на възрастта в съответствие с техните съответни нужди и възможности. При все това той препоръчва в случаите, когато това е възможно, възрастовата граница за достъп до схемата да бъде увеличена на 30 години, за да се обхванат младите хора, които завършват университет по-късно или тези, които са все още в преходна фаза от образование към заетост и все още са изложени на риск да изгубят контакт с пазара на труда, особено в страните с най-висока младежка безработица. Освен това, Гаранцията за младежта следва да стане структурна мярка в активните политики на пазара на труда на ЕС и не само в настоящия период на криза. |
| --- | --- |

3.7

ЕИСК подкрепя подхода на Комисията, съгласно който „Гаранцията за младежта следва да се прилага чрез цялостна и всеобхватна схема, чрез която да се гарантира, че младите хора получават добро предложение за работа, продължаване на образованието, чиракуване или стаж в рамките на четири месеца след като останат без работа или напуснат системата на формалното образование“. ЕИСК разбира, че има разлики между държавите членки и признава важността на това да им се даде възможност да установят тавана на възрастта в съответствие с техните съответни нужди и възможности. При все това той препоръчва в случаите, когато това е възможно, възрастовата граница за достъп до схемата да бъде увеличена на 30 години, за да се обхванат младите хора, които завършват университет по-късно или тези, които са все още в преходна фаза от образование към заетост и все още са изложени на риск да изгубят контакт с пазара на труда, особено в страните с най-висока младежка безработица. Освен това, Гаранцията за младежта следва да стане структурна мярка в активните политики на пазара на труда на ЕС и не само в настоящия период на криза.

| 3.8 | ЕИСК вярва, че е важно да се разработят ясни стандарти и показатели за качество относно развитието и прилагането на схемите на европейско и национално равнище. Стажовете, организирани в рамката на схемата за Гаранция за младежта, следва да бъдат в съответствие с рамката за качеството на стажовете и следва също така да дават възможност на младите хора да живеят независимо. Държавите членки също се насърчават да развият персонализирано професионално ориентиране и насоки и да въведат механизми за мониторинг на различните предлагани възможности и за оценка на въздействието на схемата върху последващия преход на бенефициерите към заетост. |
| --- | --- |

3.8

ЕИСК вярва, че е важно да се разработят ясни стандарти и показатели за качество относно развитието и прилагането на схемите на европейско и национално равнище. Стажовете, организирани в рамката на схемата за Гаранция за младежта, следва да бъдат в съответствие с рамката за качеството на стажовете и следва също така да дават възможност на младите хора да живеят независимо. Държавите членки също се насърчават да развият персонализирано професионално ориентиране и насоки и да въведат механизми за мониторинг на различните предлагани възможности и за оценка на въздействието на схемата върху последващия преход на бенефициерите към заетост.

| 3.9 | ЕИСК подчертава, че инициативата Гаранция за младежта следва да бъде интегрирана в рамката на стратегията за активен трудов пазар, насочена към подкрепа на продължителното въвеждане на младите хора на пазара на труда с цел те да придобият своята автономност. Друга важна част от една такава стратегия следва да обхваща реформите на публичните служби по заетостта в държавите членки и, когато е необходимо, да е ориентирана към активна подкрепа на младите хора и за адаптиране на техните услуги и подходи с цел да станат те по-достъпни, като в същото време допълнително се подобрят услугите, които те предлагат на всички безработни хора. Обществените служби по заетостта следва да си сътрудничат с образователните институции, като установяват директен контакт с младите хора и им предлагат работа или допълнително обучение в рамката на проактивен, специално разработен подход от по-рано, преди да са напуснали училище. ЕИСК приканва Европейската комисия да има предвид този елемент в своята стратегия за подкрепа на обществените служби по заетостта в Европа. В това отношение услугите EURES трябва да бъдат по-добре адаптирани към нуждите на младите хора и насърчавани много по-интензивно сред младото поколение. |
| --- | --- |

3.9

ЕИСК подчертава, че инициативата Гаранция за младежта следва да бъде интегрирана в рамката на стратегията за активен трудов пазар, насочена към подкрепа на продължителното въвеждане на младите хора на пазара на труда с цел те да придобият своята автономност. Друга важна част от една такава стратегия следва да обхваща реформите на публичните служби по заетостта в държавите членки и, когато е необходимо, да е ориентирана към активна подкрепа на младите хора и за адаптиране на техните услуги и подходи с цел да станат те по-достъпни, като в същото време допълнително се подобрят услугите, които те предлагат на всички безработни хора. Обществените служби по заетостта следва да си сътрудничат с образователните институции, като установяват директен контакт с младите хора и им предлагат работа или допълнително обучение в рамката на проактивен, специално разработен подход от по-рано, преди да са напуснали училище. ЕИСК приканва Европейската комисия да има предвид този елемент в своята стратегия за подкрепа на обществените служби по заетостта в Европа. В това отношение услугите EURES трябва да бъдат по-добре адаптирани към нуждите на младите хора и насърчавани много по-интензивно сред младото поколение.

| 3.10 | ЕИСК също препоръчва държавите членки да увеличат помощта за предприятията, кооперациите и организациите от третия сектор, които имат желание да участват в схемите за гаранции за младежта в тясно сътрудничество с обществените служби по заетостта. Механизми като данъчни поощрения, субсидии за постоянни разходи за заетост и възможността за достъп до финансиране за обучение на място са важни елементи, за да проработи схемата и за подкрепа на предприятията, които имат желание да инвестират в потенциала на младите хора по един правилен и ефективен начин. Тяхното прилагане трябва да бъде свързано с изпълнението на рамки или насоки за качество и да включва установяването на механизми за мониторинг. ЕИСК счита за необходимо да подкрепи изграждането на капацитет на всички участници, които са ангажирани в качествени системи за чиракуване. |
| --- | --- |

3.10

ЕИСК също препоръчва държавите членки да увеличат помощта за предприятията, кооперациите и организациите от третия сектор, които имат желание да участват в схемите за гаранции за младежта в тясно сътрудничество с обществените служби по заетостта. Механизми като данъчни поощрения, субсидии за постоянни разходи за заетост и възможността за достъп до финансиране за обучение на място са важни елементи, за да проработи схемата и за подкрепа на предприятията, които имат желание да инвестират в потенциала на младите хора по един правилен и ефективен начин. Тяхното прилагане трябва да бъде свързано с изпълнението на рамки или насоки за качество и да включва установяването на механизми за мониторинг. ЕИСК счита за необходимо да подкрепи изграждането на капацитет на всички участници, които са ангажирани в качествени системи за чиракуване.

| 3.11 | ЕИСК счита, че социалните партньори трябва да играят фундаментална роля в съставянето, прилагането и мониторинга на схемата. Сериозният социален диалог е от фундаментално значение, за да се предложат на младите хора гаранционни схеми с високи качествени стандарти, както за предприятията, така и за младите хора. В този контекст е важно също да се ангажират социалните партньори в мониторинга на прилагането на Гаранцията за младежта и на офертите за работа или обучение, предложени по различните схеми. |
| --- | --- |

3.11

ЕИСК счита, че социалните партньори трябва да играят фундаментална роля в съставянето, прилагането и мониторинга на схемата. Сериозният социален диалог е от фундаментално значение, за да се предложат на младите хора гаранционни схеми с високи качествени стандарти, както за предприятията, така и за младите хора. В този контекст е важно също да се ангажират социалните партньори в мониторинга на прилагането на Гаранцията за младежта и на офертите за работа или обучение, предложени по различните схеми.

| 3.12 | Друга важна роля играят младежките организации и техните представителни платформи, които са важни канали за участие за младите хора, даващи им възможност да развиват своите умения и да придобият правилните работни отношения и поведение, и поради това е важно те също да бъдат включени в съставянето и прилагането на схемите. Различни социални организации и други подходящи заинтересовани страни също могат да бъдат организирани. Комитетът обръща също внимание на най-добрите практики относно ангажираността на заинтересованите страни, приложени в Австрия (8), Швеция и Финландия (9). |
| --- | --- |

3.12

Друга важна роля играят младежките организации и техните представителни платформи, които са важни канали за участие за младите хора, даващи им възможност да развиват своите умения и да придобият правилните работни отношения и поведение, и поради това е важно те също да бъдат включени в съставянето и прилагането на схемите. Различни социални организации и други подходящи заинтересовани страни също могат да бъдат организирани. Комитетът обръща също внимание на най-добрите практики относно ангажираността на заинтересованите страни, приложени в Австрия (8), Швеция и Финландия (9).

| 3.13 | Друг приоритет трябва да бъде увеличението на достъпа до схемата за младежки организации и организации от третия сектор. Чрез своето участие, те ще бъдат в състояние да подават обяви за работа за подобрение на своите местни ангажименти и поради това да играят благотворна роля както за младите хора, така и за обществото. |
| --- | --- |

3.13

Друг приоритет трябва да бъде увеличението на достъпа до схемата за младежки организации и организации от третия сектор. Чрез своето участие, те ще бъдат в състояние да подават обяви за работа за подобрение на своите местни ангажименти и поради това да играят благотворна роля както за младите хора, така и за обществото.

| 3.14 | ЕИСК счита от ключово значение да осигури предложението с адекватни средства за подкрепа на държавите членки и регионите, желаещи да създадат амбициозни схеми за гаранции за младежта или съюзи за чиракуване. ЕИСК би желал да препоръча в тази рамка парите от ЕС да бъдат разпределени за тези схеми, които отговарят на минималните стандарти за качество, установени чрез инициативата на ЕС и от държавите членки. |
| --- | --- |

3.14

ЕИСК счита от ключово значение да осигури предложението с адекватни средства за подкрепа на държавите членки и регионите, желаещи да създадат амбициозни схеми за гаранции за младежта или съюзи за чиракуване. ЕИСК би желал да препоръча в тази рамка парите от ЕС да бъдат разпределени за тези схеми, които отговарят на минималните стандарти за качество, установени чрез инициативата на ЕС и от държавите членки.

| 3.15 | Вследствие на това ЕИСК подкрепя идеята за установяване на схеми за гаранции за младежта в държавите членки, които да се финансират чрез фонда на инициативата за младежка заетост, в рамките на Многогодишната финансова рамка, за които да са заделени поне 6 млрд. евро, от които половината ще бъдат взети от Европейския социален фонд. ЕИСК приветства създаването на фонда, но, като се има предвид, че чрез фонда ще се подпомагат само региони, в които младежката безработица е над 25 %, ЕИСК подчертава, че другите региони трябва да могат да получат достъп до финансовата подкрепа по стандартните процедури на ЕСФ. Тези пари ще бъдат фундаментален източник, допълващ необходимите инвестиции от националните бюджети. |
| --- | --- |

3.15

Вследствие на това ЕИСК подкрепя идеята за установяване на схеми за гаранции за младежта в държавите членки, които да се финансират чрез фонда на инициативата за младежка заетост, в рамките на Многогодишната финансова рамка, за които да са заделени поне 6 млрд. евро, от които половината ще бъдат взети от Европейския социален фонд. ЕИСК приветства създаването на фонда, но, като се има предвид, че чрез фонда ще се подпомагат само региони, в които младежката безработица е над 25 %, ЕИСК подчертава, че другите региони трябва да могат да получат достъп до финансовата подкрепа по стандартните процедури на ЕСФ. Тези пари ще бъдат фундаментален източник, допълващ необходимите инвестиции от националните бюджети.

| 3.16 | С цел да се дадат на младите хора уменията, които ще бъдат от фундаментално значение за техния бъдещ професионален живот, ЕИСК приканва Комисията и държавите членки да гарантират, че мерките, въведени за стимулация на младежката заетост, особено тези, които са финансирани напълно или частично от фондовете на ЕС, са по-ефективни и устойчиви, така че младите хора нямат нужда от подкрепа вследствие на временно или неплатено назначаване. |
| --- | --- |

3.16

С цел да се дадат на младите хора уменията, които ще бъдат от фундаментално значение за техния бъдещ професионален живот, ЕИСК приканва Комисията и държавите членки да гарантират, че мерките, въведени за стимулация на младежката заетост, особено тези, които са финансирани напълно или частично от фондовете на ЕС, са по-ефективни и устойчиви, така че младите хора нямат нужда от подкрепа вследствие на временно или неплатено назначаване.

| 3.17 | Тъй като установяването на Гаранцията за младежта ще бъде ефективно, само ако е интегрирано в подхода на ЕС и националния подход, ориентирани към растеж и работни места, ЕИСК повтаря своя призив, който е отправил вече няколко пъти за определяне на нови цели за намаляване на младежката безработица (10). Това трябва да е ключов елемент на националните програми за реформи, свързани със Стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

3.17

Тъй като установяването на Гаранцията за младежта ще бъде ефективно, само ако е интегрирано в подхода на ЕС и националния подход, ориентирани към растеж и работни места, ЕИСК повтаря своя призив, който е отправил вече няколко пъти за определяне на нови цели за намаляване на младежката безработица (10). Това трябва да е ключов елемент на националните програми за реформи, свързани със Стратегията „Европа 2020“.

4.   Специфични бележки по предложенията на Комисията

4.1   Гаранцията за младежта

| 4.1.1 | ЕИСК приветства факта, че предложението на Комисията за препоръка на Съвета относно създаването на Гаранция за младежта съдържа редица важни характеристики, включително ясното определяне на Гаранцията за младежта като „добро предложение за работа, продължаване на образованието, чиракуване или стаж до четири месеца след като останат без работа или напуснат системата на формалното образование“. При все това, ЕИСК счита една интервенция след четири месеца за твърде късна. Гаранцията за младежта следва да се прилага възможно най-рано, в идеалния случай при самото регистриране в агенцията по заетостта. |
| --- | --- |

4.1.1

ЕИСК приветства факта, че предложението на Комисията за препоръка на Съвета относно създаването на Гаранция за младежта съдържа редица важни характеристики, включително ясното определяне на Гаранцията за младежта като „добро предложение за работа, продължаване на образованието, чиракуване или стаж до четири месеца след като останат без работа или напуснат системата на формалното образование“. При все това, ЕИСК счита една интервенция след четири месеца за твърде късна. Гаранцията за младежта следва да се прилага възможно най-рано, в идеалния случай при самото регистриране в агенцията по заетостта.

| 4.1.2 | Важно е да се признае икономическата ефективност на инвестициите в Гаранцията за младежта, тъй като, по данни на Eurofound (11) годишните разходи в рамките на Европа поради безработните млади хора, младите хора неангажирани в системата на образованието или обучението (с оглед на допълнителните трансфери за социално осигуряване и пропуснатите ползи от приходи и неплатени данъци), възлизат на 1,2 % от БВП или на 153 млрд. евро. В същото време, когато се инвестира в борба с тази загуба, трябва да се концентрираме върху по-доброто партньорство, подобряването на свързаните услуги и увеличаваното на пълномощията на образователните органи. |
| --- | --- |

4.1.2

Важно е да се признае икономическата ефективност на инвестициите в Гаранцията за младежта, тъй като, по данни на Eurofound (11) годишните разходи в рамките на Европа поради безработните млади хора, младите хора неангажирани в системата на образованието или обучението (с оглед на допълнителните трансфери за социално осигуряване и пропуснатите ползи от приходи и неплатени данъци), възлизат на 1,2 % от БВП или на 153 млрд. евро. В същото време, когато се инвестира в борба с тази загуба, трябва да се концентрираме върху по-доброто партньорство, подобряването на свързаните услуги и увеличаваното на пълномощията на образователните органи.

| 4.1.3 | ЕИСК подчертава необходимостта от правилно ратифициране на неформалното образование (НФО) като начин за определяне на стойността на компетенциите, изисквани на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.1.3

ЕИСК подчертава необходимостта от правилно ратифициране на неформалното образование (НФО) като начин за определяне на стойността на компетенциите, изисквани на пазара на труда.

| 4.1.4 | ЕИСК привлича вниманието към новите типологии на категорията NEET и към нуждата от концентриране също така върху категориите, традиционно считани за неизложени на риск от изключване, като например дипломиралите се и млади хора, които вече имат някакъв професионален опит или са преминали стаж, но все още не са в състояние да получат постоянен достъп до пазара на труда. |
| --- | --- |

4.1.4

ЕИСК привлича вниманието към новите типологии на категорията NEET и към нуждата от концентриране също така върху категориите, традиционно считани за неизложени на риск от изключване, като например дипломиралите се и млади хора, които вече имат някакъв професионален опит или са преминали стаж, но все още не са в състояние да получат постоянен достъп до пазара на труда.

| 4.1.5 | Във връзка с увеличаващия се брой на квалифицирани и с умения млади хора, принудени да работят под техния потенциал и преживяващи феномена „похабяване на мозъци“ също следва да бъдат взети мерки, тъй като това води не само до тяхната заетост на позиции, където те не могат да използват своето образование и обучение, но има и социално и психологически вреден ефект върху тези лица. Едно по-добро и подходящо напасване между личните умения и нуждите на трудовия пазар би могло да ограничи този феномен. |
| --- | --- |

4.1.5

Във връзка с увеличаващия се брой на квалифицирани и с умения млади хора, принудени да работят под техния потенциал и преживяващи феномена „похабяване на мозъци“ също следва да бъдат взети мерки, тъй като това води не само до тяхната заетост на позиции, където те не могат да използват своето образование и обучение, но има и социално и психологически вреден ефект върху тези лица. Едно по-добро и подходящо напасване между личните умения и нуждите на трудовия пазар би могло да ограничи този феномен.

4.2   Рамка за качество на стажовете

| 4.2.1 | ЕИСК признава положителната роля, която качеството на стажовете може да играе за улесняване на достъпа на младите хора до работни места и подпомагане на предприятията да открият потенциални квалифицирани работници. Такъв един опит може да гарантира на младите хора придобиването на необходимите компетенции, които отговарят на техните нужди и предварително придобити умения, като в същото време те получават подходящо възнаграждение и придобиват достъп до социална защита и други образователни курсове в рамката за обучение през целия живот. В тази рамка една от областите, на които трябва да бъде обърнато специално внимание, са стажовете, които се провеждат извън образователната система, особено след дипломирането, което следва да бъде считано за работно назначение и следователно защитено според международно приетите трудови стандарти. |
| --- | --- |

4.2.1

ЕИСК признава положителната роля, която качеството на стажовете може да играе за улесняване на достъпа на младите хора до работни места и подпомагане на предприятията да открият потенциални квалифицирани работници. Такъв един опит може да гарантира на младите хора придобиването на необходимите компетенции, които отговарят на техните нужди и предварително придобити умения, като в същото време те получават подходящо възнаграждение и придобиват достъп до социална защита и други образователни курсове в рамката за обучение през целия живот. В тази рамка една от областите, на които трябва да бъде обърнато специално внимание, са стажовете, които се провеждат извън образователната система, особено след дипломирането, което следва да бъде считано за работно назначение и следователно защитено според международно приетите трудови стандарти.

| 4.2.2 | ЕИСК подчертава, че е важно да се установят високи стандарти за професионалното обучение, практиките в предприятия и стажовете. В тази рамка той потвърждава своя ангажимент „да следи отблизо и подкрепя всички инициативи за подобряване на качеството на практиките в предприятия и стажовете, като Европейската харта за качеството на стажовете, създадена от Европейския младежки форум, с цел укрепване на гражданския диалог за изготвяне на подходящи правила в тази област (12).“ |
| --- | --- |

4.2.2

ЕИСК подчертава, че е важно да се установят високи стандарти за професионалното обучение, практиките в предприятия и стажовете. В тази рамка той потвърждава своя ангажимент „да следи отблизо и подкрепя всички инициативи за подобряване на качеството на практиките в предприятия и стажовете, като Европейската харта за качеството на стажовете, създадена от Европейския младежки форум, с цел укрепване на гражданския диалог за изготвяне на подходящи правила в тази област (12).“

| 4.2.3 | ЕИСК е убеден, че повишаването на качеството на стажовете е приоритет и поради това разглежда инициативата на Европейската комисия относно Европейската рамка за качество на стажовете като напредък в това направление. В същото време ЕИСК приканва всички институции, ангажираните държави членки и социалните партньори да използват по най-ефективен начин резултатите от настоящите консултации, като вземат предвид подкрепата, изразена преди от социалните партньори, НПО, обществеността, както и редица образователни институции. Институциите на ЕС трябва да действат бързо и да създадат рамка за качество на стажовете и продължаващо директно ангажиране на младите хора и техните организации в този процес заедно със социалните партньори. В това отношение в Европейската харта за качеството на стажовете и професионалните обучения (13) се предлагат минимални стандарти за качеството, за да се запълни празнината между страните в Европа относно процеса на обучение, наличните насоки и наставничеството, социалните и трудовите права, признаването на уменията, възстановяването на разходите и възнагражденията, оценката и мониторинга и т.н. |
| --- | --- |

4.2.3

ЕИСК е убеден, че повишаването на качеството на стажовете е приоритет и поради това разглежда инициативата на Европейската комисия относно Европейската рамка за качество на стажовете като напредък в това направление. В същото време ЕИСК приканва всички институции, ангажираните държави членки и социалните партньори да използват по най-ефективен начин резултатите от настоящите консултации, като вземат предвид подкрепата, изразена преди от социалните партньори, НПО, обществеността, както и редица образователни институции. Институциите на ЕС трябва да действат бързо и да създадат рамка за качество на стажовете и продължаващо директно ангажиране на младите хора и техните организации в този процес заедно със социалните партньори. В това отношение в Европейската харта за качеството на стажовете и професионалните обучения (13) се предлагат минимални стандарти за качеството, за да се запълни празнината между страните в Европа относно процеса на обучение, наличните насоки и наставничеството, социалните и трудовите права, признаването на уменията, възстановяването на разходите и възнагражденията, оценката и мониторинга и т.н.

| 4.2.4 | ЕИСК също счита, че е от фундаментално значение една такава рамка да бъде ориентирана към подкрепа на предприятията в техните усилия да предложат стажове с високо качество за младите хора. Поради това рамката трябва също да бъде приложена на национално равнище чрез мерки, насочени към тази цел. |
| --- | --- |

4.2.4

ЕИСК също счита, че е от фундаментално значение една такава рамка да бъде ориентирана към подкрепа на предприятията в техните усилия да предложат стажове с високо качество за младите хора. Поради това рамката трябва също да бъде приложена на национално равнище чрез мерки, насочени към тази цел.

4.3   Европейски алианс за професионална подготовка

| 4.3.1 | ЕИСК е убеден в полезността на Европейския алианс за професионална подготовка, тъй като тясното сътрудничество между образователните институции, предприятията и социалните партньори, както и създателите на политиките, практикуващите специалисти и представителите на младежта, е от съществено значение за успеха на професионалното образование и обучение. Това е доказано от успеха на двойните образователни системи в някои държави членки. При развитието на Алианса следва да се окуражават споделянето на знания и идеи и в крайна сметка да се увеличи броят и качеството на позициите за професионално обучение, налице в държавите членки, както и да се насърчи участието на младите хора в такива схеми. |
| --- | --- |

4.3.1

ЕИСК е убеден в полезността на Европейския алианс за професионална подготовка, тъй като тясното сътрудничество между образователните институции, предприятията и социалните партньори, както и създателите на политиките, практикуващите специалисти и представителите на младежта, е от съществено значение за успеха на професионалното образование и обучение. Това е доказано от успеха на двойните образователни системи в някои държави членки. При развитието на Алианса следва да се окуражават споделянето на знания и идеи и в крайна сметка да се увеличи броят и качеството на позициите за професионално обучение, налице в държавите членки, както и да се насърчи участието на младите хора в такива схеми.

| 4.3.2 | Алиансът също следва да подкрепя европейските и националните кампании за промяна на схващането за професионално обучение, включително в контекста на Копенхагенския процес, и да организира редовен форум за дискусии относно мониторинга на Стратегията за европейско професионално обучение със съответните европейски и национални заинтересовани страни в тази област. |
| --- | --- |

4.3.2

Алиансът също следва да подкрепя европейските и националните кампании за промяна на схващането за професионално обучение, включително в контекста на Копенхагенския процес, и да организира редовен форум за дискусии относно мониторинга на Стратегията за европейско професионално обучение със съответните европейски и национални заинтересовани страни в тази област.

| 4.3.3 | Следва също да бъдат осигурени стимули, за да се улесни финансирането на трансгранични дейности за обучение, даващи възможност на дружествата и на социалните партньори да станат по-ангажирани в установяването на двойна система. Повече предложения могат да бъдат намерени в публикацията „Създаване на възможности за младежта: как да се подобри качеството и имиджа на професионалните обучения“, (BusinessEurope, 2012 г.) (14) или в испано-германското профсъюзно споразумение относно стандартите за качеството за професионалните обучения. |
| --- | --- |

4.3.3

Следва също да бъдат осигурени стимули, за да се улесни финансирането на трансгранични дейности за обучение, даващи възможност на дружествата и на социалните партньори да станат по-ангажирани в установяването на двойна система. Повече предложения могат да бъдат намерени в публикацията „Създаване на възможности за младежта: как да се подобри качеството и имиджа на професионалните обучения“, (BusinessEurope, 2012 г.) (14) или в испано-германското профсъюзно споразумение относно стандартите за качеството за професионалните обучения.

4.4   Мобилност за младите хора

| 4.4.1 | ЕИСК счита, че с оглед на насърчаването на мобилността на младите хора, държавите членки следва да постигнат по-голям напредък към взаимно признаване на квалификациите и уменията, както и към съвместимостта на националните системи за социална сигурност, особено на пенсионните системи, и допълнително да инвестират в изучаването на езици, тъй като езиковите бариери също трябва да бъдат преодолени. Комисията следва да засили още повече координацията на социалната сигурност, за да гарантира, че нито едно месечно плащане на вноските за социални осигуровки не е „загубено“ поради работа в друга държава от ЕС. |
| --- | --- |

4.4.1

ЕИСК счита, че с оглед на насърчаването на мобилността на младите хора, държавите членки следва да постигнат по-голям напредък към взаимно признаване на квалификациите и уменията, както и към съвместимостта на националните системи за социална сигурност, особено на пенсионните системи, и допълнително да инвестират в изучаването на езици, тъй като езиковите бариери също трябва да бъдат преодолени. Комисията следва да засили още повече координацията на социалната сигурност, за да гарантира, че нито едно месечно плащане на вноските за социални осигуровки не е „загубено“ поради работа в друга държава от ЕС.

| 4.4.2 | ЕИСК подчертава полезността на програми на ЕС за мобилност, като например „Еразмус“ или „Младежта в действие“, допринасящи за мобилността на младите хора и в подкрепа на изграждането на техните умения, компетенции и характер чрез доброволческа дейност и други граждански инициативи. ЕИСК призовава за правилното финансиране на бъдещите „Еразъм за всички“/програма „YES Europe“ в новата Многогодишна финансова рамка, в която понастоящем има недостиг на 1 млрд. евро в сравнение с първоначалното предложение. |
| --- | --- |

4.4.2

ЕИСК подчертава полезността на програми на ЕС за мобилност, като например „Еразмус“ или „Младежта в действие“, допринасящи за мобилността на младите хора и в подкрепа на изграждането на техните умения, компетенции и характер чрез доброволческа дейност и други граждански инициативи. ЕИСК призовава за правилното финансиране на бъдещите „Еразъм за всички“/програма „YES Europe“ в новата Многогодишна финансова рамка, в която понастоящем има недостиг на 1 млрд. евро в сравнение с първоначалното предложение.

| 4.4.3 | ЕИСК подкрепя допълнителните подобрения и инвестиции в инициативата „Вашата първа работа в EURES“. По-конкретно, ЕИСК призовава Европейската комисия да въведе такива подобрения на EURES, които биха увеличили неговата забележимост и наличност за младите хора, също както и неговата лекота за ползване. Младите хора трябва да бъдат активно насърчавани да участват, с цел да се преодолеят пречките, произтичащи от културните и езиковите бариери, и тяхната липса на организационни качества и страх от неизвестното. Това може да бъде направено чрез подобрена система за кариерно и персонално консултиране, която би подкрепяла студентите, стажантите (и младите хора като цяло), за да се повиши тяхното осъзнаване на желания им, способностите и възможностите за работа. Това също включва консултиране относно трудовото законодателство и социално-политическата среда и консултиране относно правата и задълженията на работодателите и работниците. |
| --- | --- |

4.4.3

ЕИСК подкрепя допълнителните подобрения и инвестиции в инициативата „Вашата първа работа в EURES“. По-конкретно, ЕИСК призовава Европейската комисия да въведе такива подобрения на EURES, които биха увеличили неговата забележимост и наличност за младите хора, също както и неговата лекота за ползване. Младите хора трябва да бъдат активно насърчавани да участват, с цел да се преодолеят пречките, произтичащи от културните и езиковите бариери, и тяхната липса на организационни качества и страх от неизвестното. Това може да бъде направено чрез подобрена система за кариерно и персонално консултиране, която би подкрепяла студентите, стажантите (и младите хора като цяло), за да се повиши тяхното осъзнаване на желания им, способностите и възможностите за работа. Това също включва консултиране относно трудовото законодателство и социално-политическата среда и консултиране относно правата и задълженията на работодателите и работниците.

| 4.4.4 | ЕИСК подкрепя инициативата на Европейския парламент, насочена към актуализиране на Директивата за признаване на професионалните квалификации. Настоящата директива е остаряла, тъй като много от професиите се развиват бързо. В допълнение към това, модернизирането на Директивата би включвало въвеждането на електронна карта, описваща подробно професионалните квалификации и опит. Това би направило по-лесно за професионалистите намирането на работа и признаването на квалификациите в друга държава членка и би хармонизирало обучението, компетенциите и практиките в ЕС. Това също би окуражило мобилността и споделянето на експертни познания. |
| --- | --- |

4.4.4

ЕИСК подкрепя инициативата на Европейския парламент, насочена към актуализиране на Директивата за признаване на професионалните квалификации. Настоящата директива е остаряла, тъй като много от професиите се развиват бързо. В допълнение към това, модернизирането на Директивата би включвало въвеждането на електронна карта, описваща подробно професионалните квалификации и опит. Това би направило по-лесно за професионалистите намирането на работа и признаването на квалификациите в друга държава членка и би хармонизирало обучението, компетенциите и практиките в ЕС. Това също би окуражило мобилността и споделянето на експертни познания.

Брюксел, 21 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Годишен обзор на растежа за 2012 г.“ (ОВ C 133, 9.5.2013).

1

(2)  http://www.eurofound.europa.eu/emcc/labourmarket/youth.htm.

2

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/131662.pdf.

3

(4)  Конференция „Кризата, образованието и пазарът на труда“– Брюксел, 24 януари 2012 г.; конференция „От училище към трудова заетост“, организирана от ОПТ – Roskilde (Дания), 4 февруари 2012 г.; конференция „Качествени работни места за младите хора: твърде много ли искаме?“, организирана от ОПТ заедно с Европейския младежки форум – 20 април 2012 г.; конференция на III група: „Образованието и заетостта на младите хора в контекста на стратегията „Европа 2020“– София, 8 юни 2012 г.; конференция на III група „Бъдещето на младежта в Европа. Европейската младеж: поколение на безнадеждността или поколение на надеждата?“ – Версай, 29-30 август 2012 г.

4

(5)  ОВ C 132, 3.5.2011 г.,стр. 55-62; ОВ C 318, 29.10.2011 г., стр. 50–55; ОВ C 68, 6.3.2012 г., стр. 11-14; ОВ C 181, 21.6.2012 г.,стр 143-149; ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 150-153; ОВ C 68, 6.3.2012 г., стр. 1-10; ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 154-159; Становище на ЕИСК относно „Към възстановяване и създаване на работни места“ (ОВ C 11, 11.1.2013).

5

(6)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1254.htm.

6

(7)  Международният институт за проучвания на заетостта към Международната организация на труда в своето проучване „Кризата на заетостта в еврозоната: тенденции и отговори на политиката“.

7

(8)  http://issuu.com/yomag/docs/youth_guarantee.

8

(9)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1242.htm.

9

(10)  ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 94–101 и Становище на ЕИСК относно „Насоки за заетостта“ (ОВ C 133, 9.5.2013).

10

(11)  „NEET — Младите хора извън сферите на заетостта, образованието и обучението. Характеристики, разходи и мерки за противодействие в Европа“ (2012 г.).

11

(12)  ОВ C 299, 4.10.2012 г., стр. 97-102.

12

(13)  http://qualityinternships.eu/wp-content/uploads/2012/01/internship_charter_EN.pdf.

13

(14)  http://www.businesseurope.eu/Content/default.asp?pageid=568&docid=29967.

14

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/73

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно достъпа до генетични ресурси и за справедливо и равноправно споделяне на ползите, произтичащи от тяхното използване в ЕС“

COM(2012) 576 final – 2012/0278 (COD)

2013/C 161/14

Единствен докладчик: г-н Lutz RIBBE

На 19 ноември 2012 г. Европейският парламент и на 5 ноември 2012 г. Съветът решиха, в съответствие с член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно достъпа до генетични ресурси и за справедливо и равноправно споделяне на ползите, произтичащи от тяхното използване в ЕС“

COM(2012) 576 final — 2012/0278 (COD).

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 5 март 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 82 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства представянето на текста на регламента. Комитетът вижда в ефективното прилагане на т.нар. „Протокол от Нагоя“, чиято цел е постигането на някои цели на Конвенцията за биологичното разнообразие (КБР), значителни възможности за изграждане на биотехнологична икономика в ЕС. Тъй като тя често зависи от вноса на генетични ресурси, подобреният достъп до подобни ресурси определено е в европейски интерес. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК приветства представянето на текста на регламента. Комитетът вижда в ефективното прилагане на т.нар. „Протокол от Нагоя“, чиято цел е постигането на някои цели на Конвенцията за биологичното разнообразие (КБР), значителни възможности за изграждане на биотехнологична икономика в ЕС. Тъй като тя често зависи от вноса на генетични ресурси, подобреният достъп до подобни ресурси определено е в европейски интерес.

| 1.2 | Протоколът от Нагоя обаче беше сключен не само с цел да се насърчат свързаните с биотехнологиите научни изследвания и разработване на продукти, а и за да се организира справедливо споделяне на ползите от използването и комерсиализацията на генетични ресурси. По този начин се дава възможност на държавите (или съответно на коренното население), които предоставят тези генетични ресурси и традиционните знания във връзка с тяхното използване, да се възползват от комерсиализацията, а самият търговски сектор да се освободи от упреците в „биопиратство“. |
| --- | --- |

1.2

Протоколът от Нагоя обаче беше сключен не само с цел да се насърчат свързаните с биотехнологиите научни изследвания и разработване на продукти, а и за да се организира справедливо споделяне на ползите от използването и комерсиализацията на генетични ресурси. По този начин се дава възможност на държавите (или съответно на коренното население), които предоставят тези генетични ресурси и традиционните знания във връзка с тяхното използване, да се възползват от комерсиализацията, а самият търговски сектор да се освободи от упреците в „биопиратство“.

| 1.3 | ЕИСК констатира в настоящия проект за регламент някои слабости именно по отношение на споделянето на ползите, във връзка с което най-вече беше договорен Протоколът от Нагоя. Необходимо е те да бъдат спешно отстранени, а и да се изяснят някои въпроси, които подлежат на различна интерпретация. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК констатира в настоящия проект за регламент някои слабости именно по отношение на споделянето на ползите, във връзка с което най-вече беше договорен Протоколът от Нагоя. Необходимо е те да бъдат спешно отстранени, а и да се изяснят някои въпроси, които подлежат на различна интерпретация.

| 1.4 | По-специално това се отнася до:






  — | разпоредбите за споделянето на ползите (параграфи от 3.1 до 3.6); |
| --- | --- | --- |

1.4

По-специално това се отнася до:

—

разпоредбите за споделянето на ползите (параграфи от 3.1 до 3.6);

| — | изграждането на ефективна система за контрол, мониторинг и санкции (параграфи от 3.7 до 3.10); |
| --- | --- |

—

изграждането на ефективна система за контрол, мониторинг и санкции (параграфи от 3.7 до 3.10);

| — | моментът, от който трябва да се прилага споделянето на ползите (параграф 4.1.); |
| --- | --- |

—

моментът, от който трябва да се прилага споделянето на ползите (параграф 4.1.);

| — | зачитането на биотехнологиите и на техните деривати (параграфи 4.2.1 и 4.2.2), както и при споделянето на ползите от т.нар. „традиционни знания“ (параграфи 4.2.3 и 4.2.4); |
| --- | --- |

—

зачитането на биотехнологиите и на техните деривати (параграфи 4.2.1 и 4.2.2), както и при споделянето на ползите от т.нар. „традиционни знания“ (параграфи 4.2.3 и 4.2.4);

| — | по-късния момент на въвеждане на задължението за обявяване на използването (параграфи от 4.3.1 до 4.3.5); |
| --- | --- |

—

по-късния момент на въвеждане на задължението за обявяване на използването (параграфи от 4.3.1 до 4.3.5);

| — | въпроса дали частно финансирани научни изследвания и произтичащи от това продукти подлежат на регистрация (параграф 4.3.5); |
| --- | --- |

—

въпроса дали частно финансирани научни изследвания и произтичащи от това продукти подлежат на регистрация (параграф 4.3.5);

| — | преследването на случаи на биопиратство, съобщени от трети страни (параграф 4.3.6), както и |
| --- | --- |

—

преследването на случаи на биопиратство, съобщени от трети страни (параграф 4.3.6), както и

| — | ефективността на системата на санкции (параграф 4.3.7). |
| --- | --- |

—

ефективността на системата на санкции (параграф 4.3.7).

2.   Въведение

| 2.1 | В рамките на конференцията от Рио за околната среда и развитието през 1992 г. беше сключена „Конвенцията за биологичното разнообразие“ (Convention on Biological Diversity, CBD), към която междувременно се присъединиха 193 държави членки на ООН (към конвенцията не са се присъединили единствено държавите членки на ООН Андора, Ватикана, Южен Судан и САЩ). |
| --- | --- |

2.1

В рамките на конференцията от Рио за околната среда и развитието през 1992 г. беше сключена „Конвенцията за биологичното разнообразие“ (Convention on Biological Diversity, CBD), към която междувременно се присъединиха 193 държави членки на ООН (към конвенцията не са се присъединили единствено държавите членки на ООН Андора, Ватикана, Южен Судан и САЩ).

| 2.2 | КБР преследва три цели:






  1) | опазването на биологичното разнообразие; |
| --- | --- | --- |

2.2

КБР преследва три цели:

1)

опазването на биологичното разнообразие;

| 2) | неговото устойчиво използване, и |
| --- | --- |

2)

неговото устойчиво използване, и

| 3) | „справедливо и равноправно споделяне на ползите, произтичащи от използването на генетични ресурси“. |
| --- | --- |

3)

„справедливо и равноправно споделяне на ползите, произтичащи от използването на генетични ресурси“.

| 2.3 | В член 15, параграф 1 на КБР се признават „суверенните права на държавите върху техните природни ресурси“. Отделните държави получават правомощие да определят достъпа до генетичните ресурси. |
| --- | --- |

2.3

В член 15, параграф 1 на КБР се признават „суверенните права на държавите върху техните природни ресурси“. Отделните държави получават правомощие да определят достъпа до генетичните ресурси.

| 2.4 | В член 15, параграф 7 договорните страни по КБР се задължават да „предприемат законови, административни или политически мерки [...], с цел справедлива подялба на резултатите от изследователската и развойната дейност и на ползите, произтичащи от търговското и друг вид използване на генетичните ресурси с договарящата страна, осигуряваща такива ресурси“. |
| --- | --- |

2.4

В член 15, параграф 7 договорните страни по КБР се задължават да „предприемат законови, административни или политически мерки [...], с цел справедлива подялба на резултатите от изследователската и развойната дейност и на ползите, произтичащи от търговското и друг вид използване на генетичните ресурси с договарящата страна, осигуряваща такива ресурси“.

| 2.5 | В член 8, буква й) договорните страни по КБР се призовават „съобразно националното законодателство“ да уважават традиционните знания на коренното население и местните общности, които са „съвместими с опазването и устойчивото използване на биологичните ресурси“ и да насърчават „справедливото поделяне на ползата, произтичаща от използването на такива познания, открития и опит“. |
| --- | --- |

2.5

В член 8, буква й) договорните страни по КБР се призовават „съобразно националното законодателство“ да уважават традиционните знания на коренното население и местните общности, които са „съвместими с опазването и устойчивото използване на биологичните ресурси“ и да насърчават „справедливото поделяне на ползата, произтичаща от използването на такива познания, открития и опит“.

| 2.6 | На фона на неприлагането досега на приетото през 1992 г. международно задължение за т.нар. споделяне на ползите, на Световната среща на върха за устойчивото развитие (СВУР), проведена в Йоханесбург през 2002 г., държавните и правителствени ръководители решиха да преговарят в рамките на КБР за „международен режим за насърчаване и гарантиране на справедливо и равноправно споделяне на ползите, произтичащи от използването на генетични ресурси“ (План за прилагане, параграф 42 буква (o)). |
| --- | --- |

2.6

На фона на неприлагането досега на приетото през 1992 г. международно задължение за т.нар. споделяне на ползите, на Световната среща на върха за устойчивото развитие (СВУР), проведена в Йоханесбург през 2002 г., държавните и правителствени ръководители решиха да преговарят в рамките на КБР за „международен режим за насърчаване и гарантиране на справедливо и равноправно споделяне на ползите, произтичащи от използването на генетични ресурси“ (План за прилагане, параграф 42 буква (o)).

| 2.7 | През 2004 г. договорните страни по КБР се договориха на седмата среща на конференцията на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие (КС 7 по КБР) в Куала Лумпур да прилагат ефективно всички съответни елементи на КБР чрез Споразумение за достъп до генетични ресурси и споделяне на ползите (access to genetic resources and benefit-sharing –ABS). |
| --- | --- |

2.7

През 2004 г. договорните страни по КБР се договориха на седмата среща на конференцията на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие (КС 7 по КБР) в Куала Лумпур да прилагат ефективно всички съответни елементи на КБР чрез Споразумение за достъп до генетични ресурси и споделяне на ползите (access to genetic resources and benefit-sharing –ABS).

| 2.8 | Резултатът от тази дейност – „Протокол от Нагоя за достъпа до генетични ресурси и за справедливо и равноправно разпределение на ползите, произтичащи от тяхното използване към Конвенцията за биологичното разнообразие“ (накратко: Протоколът от Нагоя) – беше представен и приет през октомври 2010 г., след повече от шест години преговори, на десетата среща на конференцията на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие (КС 10 по КБР) в Нагоя, Япония. |
| --- | --- |

2.8

Резултатът от тази дейност – „Протокол от Нагоя за достъпа до генетични ресурси и за справедливо и равноправно разпределение на ползите, произтичащи от тяхното използване към Конвенцията за биологичното разнообразие“ (накратко: Протоколът от Нагоя) – беше представен и приет през октомври 2010 г., след повече от шест години преговори, на десетата среща на конференцията на страните по Конвенцията за биологичното разнообразие (КС 10 по КБР) в Нагоя, Япония.

| 2.9 | Всички договорни страни по КБР могат да ратифицират Протокола от Нагоя, като дванадесет държави вече са го направили (към февруари 2013 г.), а 92 държави го подписаха след неговото приемане. Сред тях са Европейската комисия, както и 24 от 27-те държави членки на ЕС (с изключение на Латвия, Малта и Словакия). |
| --- | --- |

2.9

Всички договорни страни по КБР могат да ратифицират Протокола от Нагоя, като дванадесет държави вече са го направили (към февруари 2013 г.), а 92 държави го подписаха след неговото приемане. Сред тях са Европейската комисия, както и 24 от 27-те държави членки на ЕС (с изключение на Латвия, Малта и Словакия).

| 2.10 | Докато развиващите се страни се застъпиха още през 2002 г. на Световната среща на върха за устойчивото развитие за международно обвързващ протокол, ЕС се реши на тази стъпка едва малко преди началото на последния кръг преговори на работната група за достъп до генетични ресурси и споделяне на ползите с оглед изготвяне на протокол „с правно обвързващи и необвързващи разпоредби“ (Решение на Съвета по околна среда от 15 март 2010 г.). |
| --- | --- |

2.10

Докато развиващите се страни се застъпиха още през 2002 г. на Световната среща на върха за устойчивото развитие за международно обвързващ протокол, ЕС се реши на тази стъпка едва малко преди началото на последния кръг преговори на работната група за достъп до генетични ресурси и споделяне на ползите с оглед изготвяне на протокол „с правно обвързващи и необвързващи разпоредби“ (Решение на Съвета по околна среда от 15 март 2010 г.).

| 2.11 | Целта на представения проект за регламент на Комисията е изпълнението на целите на Протокола от Нагоя. |
| --- | --- |

2.11

Целта на представения проект за регламент на Комисията е изпълнението на целите на Протокола от Нагоя.

| 2.12 | Заедно с КБР във връзка с представения документ на Комисията трябва да се спомене приемането на Декларация на ООН относно правата на коренното население. В нея в член 31, параграф 1, е записано правото на „опазване, контрол, защита и по-нататъшно разработване“ на генетичните ресурси и традиционните знания на коренното население, включително и неговата интелектуална собственост върху тези знания. В параграф 2 държавите се призовават да вземат „ефективни мерки за признаване и защита на упражняването на тези права“. Прилагането на протокола от Нагоя следва да бъде една от тези ефективни мерки за прилагане на Декларацията на ООН. |
| --- | --- |

2.12

Заедно с КБР във връзка с представения документ на Комисията трябва да се спомене приемането на Декларация на ООН относно правата на коренното население. В нея в член 31, параграф 1, е записано правото на „опазване, контрол, защита и по-нататъшно разработване“ на генетичните ресурси и традиционните знания на коренното население, включително и неговата интелектуална собственост върху тези знания. В параграф 2 държавите се призовават да вземат „ефективни мерки за признаване и защита на упражняването на тези права“. Прилагането на протокола от Нагоя следва да бъде една от тези ефективни мерки за прилагане на Декларацията на ООН.

3.   Общи бележки

| 3.1 | В съображенията към представения проект за регламент Комисията посочва, че „транспонирането и ратификацията на Протокола от ЕС ще създадат нови възможности за научни изследвания на базата на природни дадености и ще допринесе за развитието на биотехнологична икономика“ (1). Комисията посочва по-нататък, че „ЕС и държавите членки са поели политически ангажимент да станат страни по Протокола, за да осигурят достъп на учени и дружества от ЕС до качествени образци на генетични ресурси, въз основа на надеждни решения за достъп при малки разходи за транзакциите“ (2). |
| --- | --- |

3.1

В съображенията към представения проект за регламент Комисията посочва, че „транспонирането и ратификацията на Протокола от ЕС ще създадат нови възможности за научни изследвания на базата на природни дадености и ще допринесе за развитието на биотехнологична икономика“ (1). Комисията посочва по-нататък, че „ЕС и държавите членки са поели политически ангажимент да станат страни по Протокола, за да осигурят достъп на учени и дружества от ЕС до качествени образци на генетични ресурси, въз основа на надеждни решения за достъп при малки разходи за транзакциите“ (2).

| 3.2 | ЕИСК също вижда в прилагането на Протокола от Нагоя значителни възможности за изграждане на биотехнологична икономика в ЕС. Той посочва обаче, че основната цел на Протокола от Нагоя е постигането на третата цел на КБР, а именно „разпределение на ползите, произтичащи от използването на генетични ресурси“. Във връзка с това адекватният достъп до генетични ресурси, адекватният трансфер на съответните технологии при зачитане на всички права върху тези ресурси и технологии, както и адекватното финансиране са елементи от решаващо значение за разпределението на ползите. |
| --- | --- |

3.2

ЕИСК също вижда в прилагането на Протокола от Нагоя значителни възможности за изграждане на биотехнологична икономика в ЕС. Той посочва обаче, че основната цел на Протокола от Нагоя е постигането на третата цел на КБР, а именно „разпределение на ползите, произтичащи от използването на генетични ресурси“. Във връзка с това адекватният достъп до генетични ресурси, адекватният трансфер на съответните технологии при зачитане на всички права върху тези ресурси и технологии, както и адекватното финансиране са елементи от решаващо значение за разпределението на ползите.

| 3.3 | Ето защо Протоколът от Нагоя се основава на три стълба:






  — | мерки за достъп до генетични ресурси и свързани с тях традиционни знания, които да гарантират прозрачни и непроизволни процедури; |
| --- | --- | --- |

3.3

Ето защо Протоколът от Нагоя се основава на три стълба:

—

мерки за достъп до генетични ресурси и свързани с тях традиционни знания, които да гарантират прозрачни и непроизволни процедури;

| — | мерки за гарантиране на споделянето на ползите от използването и търговската реализация на генетични ресурси и свързаните с тях традиционни знания; |
| --- | --- |

—

мерки за гарантиране на споделянето на ползите от използването и търговската реализация на генетични ресурси и свързаните с тях традиционни знания;

| — | мерки за изграждане на ефективна национална система за мониторинг, най-вече на прилагането на споделянето на ползите. |
| --- | --- |

—

мерки за изграждане на ефективна национална система за мониторинг, най-вече на прилагането на споделянето на ползите.

| 3.4 | Когато обаче Европейската комисия в противоречие на това отбелязва в предложението си за регламент, че „протоколът се базира на два основни стълба: мерките за достъп и мерките за спазване на изискванията от страна на ползвателите“ (3), тя пропуска да изтъкне изрично споделянето на ползите като основна цел на Протокола от Нагоя, като мандат от Световната среща на върха за устойчивото развитие и като международноправно задължение в рамките на КБР. |
| --- | --- |

3.4

Когато обаче Европейската комисия в противоречие на това отбелязва в предложението си за регламент, че „протоколът се базира на два основни стълба: мерките за достъп и мерките за спазване на изискванията от страна на ползвателите“ (3), тя пропуска да изтъкне изрично споделянето на ползите като основна цел на Протокола от Нагоя, като мандат от Световната среща на върха за устойчивото развитие и като международноправно задължение в рамките на КБР.

| 3.5 | По този начин в проекта за регламент се създава впечатление, че смисълът на Протокола от Нагоя е гарантирането на неограничен достъп на държавите членки на ЕС до суровини в развиващите се страни. |
| --- | --- |

3.5

По този начин в проекта за регламент се създава впечатление, че смисълът на Протокола от Нагоя е гарантирането на неограничен достъп на държавите членки на ЕС до суровини в развиващите се страни.

| 3.6 | Това фактическо незачитане на съществената цел на Протокола от Нагоя не е само сериозна слабост на проекта за регламент, а едно неефективно и незадоволително решение може да има и сериозни последствия за европейските предприятия, защото без ясни разпоредби относно споделянето на ползите (и неговия мониторинг) те трудно могат да избегнат често отправяните упреци в биопиратство. |
| --- | --- |

3.6

Това фактическо незачитане на съществената цел на Протокола от Нагоя не е само сериозна слабост на проекта за регламент, а едно неефективно и незадоволително решение може да има и сериозни последствия за европейските предприятия, защото без ясни разпоредби относно споделянето на ползите (и неговия мониторинг) те трудно могат да избегнат често отправяните упреци в биопиратство.

| 3.7 | Проектът за регламент на Комисията се основава на принципа на задължението за упражняване на надлежно усърдие (член 4). В съответствие с него на ползвателите на генетични ресурси и свързаните с тях традиционни знания е отредена главната роля при спазването на приложимото вътрешно и международно законодателството във връзка с достъпа и споделянето на ползите. |
| --- | --- |

3.7

Проектът за регламент на Комисията се основава на принципа на задължението за упражняване на надлежно усърдие (член 4). В съответствие с него на ползвателите на генетични ресурси и свързаните с тях традиционни знания е отредена главната роля при спазването на приложимото вътрешно и международно законодателството във връзка с достъпа и споделянето на ползите.

| 3.8 | ЕИСК приветства този подход на собствената отговорност на научноизследователския сектор и на икономиката. Комитетът посочва обаче свързаното с ратифицирането на Протокола от Нагоя международноправно задължение да бъдат предприети „законови, административни или политически мерки“, за да се гарантира, че ползите за ползвателите от използването и комерсиализацията на генетични ресурси и свързаните с тях традиционни знания действително се споделят със страната на произход или коренните или местни общности. |
| --- | --- |

3.8

ЕИСК приветства този подход на собствената отговорност на научноизследователския сектор и на икономиката. Комитетът посочва обаче свързаното с ратифицирането на Протокола от Нагоя международноправно задължение да бъдат предприети „законови, административни или политически мерки“, за да се гарантира, че ползите за ползвателите от използването и комерсиализацията на генетични ресурси и свързаните с тях традиционни знания действително се споделят със страната на произход или коренните или местни общности.

| 3.9 | Проектът за регламент до голяма степен игнорира и тази важна част от задълженията по Протокола от Нагоя, затова ЕИСК препоръчва на Съвета и Парламента да приемат в хода на по-нататъшната процедура достатъчни разпоредби за мониторинг на изпълнението на тази собствена отговорност. Това означава също, че националните правителства не трябва бъдат освобождавани от отговорността си за мониторинг на правилата. |
| --- | --- |

3.9

Проектът за регламент до голяма степен игнорира и тази важна част от задълженията по Протокола от Нагоя, затова ЕИСК препоръчва на Съвета и Парламента да приемат в хода на по-нататъшната процедура достатъчни разпоредби за мониторинг на изпълнението на тази собствена отговорност. Това означава също, че националните правителства не трябва бъдат освобождавани от отговорността си за мониторинг на правилата.

| 3.10 | Поради това проектът за регламент не е достатъчен, за да се изгради основа на доверие между държавите от ЕС, техните научни изследователи и предприятия, както и държавите на произход, която е необходима за насърчаване на двустранни договори за достъп до генетични ресурси и споделяне на ползите (ABS) и за продължаване по конструктивен начин на свързаните с това международни преговори. ЕИСК изразява опасение, че предложената система за достъп до генетични ресурси и споделяне на ползите (ABS) ще допринесе по-скоро за възпрепятстване на европейските научни изследвания и икономика, отколкото за тяхното насърчаване. |
| --- | --- |

3.10

Поради това проектът за регламент не е достатъчен, за да се изгради основа на доверие между държавите от ЕС, техните научни изследователи и предприятия, както и държавите на произход, която е необходима за насърчаване на двустранни договори за достъп до генетични ресурси и споделяне на ползите (ABS) и за продължаване по конструктивен начин на свързаните с това международни преговори. ЕИСК изразява опасение, че предложената система за достъп до генетични ресурси и споделяне на ползите (ABS) ще допринесе по-скоро за възпрепятстване на европейските научни изследвания и икономика, отколкото за тяхното насърчаване.

4.   Специфични бележки: специфични елементи на проекта за регламент

4.1   Обхват в по-широк смисъл (член 2)

| 4.1.1 | В член 2 от проекта за регламент се посочва, че разпоредбите за споделяне на ползите се отнасят единствено до тези ресурси и традиционните знания, придобити за ЕС след влизането в сила на Протокола от Нагоя. Комисията пропуска да изготви разпоредби за споделяне на ползите, които се отнасят за текущото използване и комерсиализация на подобни генетични ресурси и свързаните с тях традиционни знания, влезли в ЕС от 1993 г. насам без наличието на договори за достъп до генетични ресурси и споделяне на ползите (ABS). |
| --- | --- |

4.1.1

В член 2 от проекта за регламент се посочва, че разпоредбите за споделяне на ползите се отнасят единствено до тези ресурси и традиционните знания, придобити за ЕС след влизането в сила на Протокола от Нагоя. Комисията пропуска да изготви разпоредби за споделяне на ползите, които се отнасят за текущото използване и комерсиализация на подобни генетични ресурси и свързаните с тях традиционни знания, влезли в ЕС от 1993 г. насам без наличието на договори за достъп до генетични ресурси и споделяне на ползите (ABS).

| 4.1.2 | По този начин проектът за регламент няма такъв широк обхват като текста на Протокола от Нагоя и КБР (IUCN 2012, стр. 84-85) и в него не се отчита международното задължение за споделяне на ползите във връзка с КБР. В член 3 от Протокола от Нагоя се посочва ясно, че всички генетични ресурси са подчинени на правила в протокола, които са включени в обхвата на КБР. Прилагането на Протокола от Нагоя трябва да се използва, за да се намерят решения на слабостите при прилагането и да се изготвят ефективни разпоредби за разпределение на ползите, които са възникнали от 1993 г. насам. |
| --- | --- |

4.1.2

По този начин проектът за регламент няма такъв широк обхват като текста на Протокола от Нагоя и КБР (IUCN 2012, стр. 84-85) и в него не се отчита международното задължение за споделяне на ползите във връзка с КБР. В член 3 от Протокола от Нагоя се посочва ясно, че всички генетични ресурси са подчинени на правила в протокола, които са включени в обхвата на КБР. Прилагането на Протокола от Нагоя трябва да се използва, за да се намерят решения на слабостите при прилагането и да се изготвят ефективни разпоредби за разпределение на ползите, които са възникнали от 1993 г. насам.

| 4.1.3 | В разпоредбата относно връзката с други международни договори в проекта за регламент е пропуснато в член 4, параграф 4 да бъде включен решаващият член от Протокола от Нагоя. Съгласно него трябва да се определи, че генетичните ресурси могат да бъдат подчинени на правилата на друго споразумение, само ако то „съответства на целите на споразумението и на настоящия протокол и не им противоречи“. Това допълнение липсва, то трябва да бъде включено в проекта за регламент, за да може да се прилага правилно Протоколът от Нагоя. Решението дали разпоредбите във връзка с достъпа до генетични ресурси и споделянето на ползите (ABS) се отнасят за определени генетични ресурси, трябва да бъде взето от съответните международни организации и институции на ЕС. |
| --- | --- |

4.1.3

В разпоредбата относно връзката с други международни договори в проекта за регламент е пропуснато в член 4, параграф 4 да бъде включен решаващият член от Протокола от Нагоя. Съгласно него трябва да се определи, че генетичните ресурси могат да бъдат подчинени на правилата на друго споразумение, само ако то „съответства на целите на споразумението и на настоящия протокол и не им противоречи“. Това допълнение липсва, то трябва да бъде включено в проекта за регламент, за да може да се прилага правилно Протоколът от Нагоя. Решението дали разпоредбите във връзка с достъпа до генетични ресурси и споделянето на ползите (ABS) се отнасят за определени генетични ресурси, трябва да бъде взето от съответните международни организации и институции на ЕС.

| 4.1.4 | За ЕИСК това означава, че с член 2 от проекта за регламент не се прилагат еднозначно основни елементи от Протокола от Нагоя и поради това той трябва да бъде преработен и съответно допълнен. |
| --- | --- |

4.1.4

За ЕИСК това означава, че с член 2 от проекта за регламент не се прилагат еднозначно основни елементи от Протокола от Нагоя и поради това той трябва да бъде преработен и съответно допълнен.

4.2   Определения (член 3)

| 4.2.1 | Проектът за регламент на Комисията се отличава значително от текста на член 2 на Протокола от Нагоя. Комисията не е включила важния принцип на член 2, буква в) от Протокола от Нагоя, съгласно който използването на генетичните ресурси обхваща „прилагането на биотехнологиите, както е посочено в член 2“ на КБР. Това определение е от огромно значение във връзка със споделянето на ползите. В почти всички случаи при успешното разработване на продукти от генетични ресурси, като например в медицината и козметиката, вече не самите ресурси се комерсиализират с цел печалба, а екстракти или субстанции, разработени чрез използването на биотехнологии („деривати“). Във връзка с това в разпоредбите на проекта за регламент трябва също да бъде включено понятието „деривати“, както се посочва в член 2, буква д) от Протокола от Нагоя. |
| --- | --- |

4.2.1

Проектът за регламент на Комисията се отличава значително от текста на член 2 на Протокола от Нагоя. Комисията не е включила важния принцип на член 2, буква в) от Протокола от Нагоя, съгласно който използването на генетичните ресурси обхваща „прилагането на биотехнологиите, както е посочено в член 2“ на КБР. Това определение е от огромно значение във връзка със споделянето на ползите. В почти всички случаи при успешното разработване на продукти от генетични ресурси, като например в медицината и козметиката, вече не самите ресурси се комерсиализират с цел печалба, а екстракти или субстанции, разработени чрез използването на биотехнологии („деривати“). Във връзка с това в разпоредбите на проекта за регламент трябва също да бъде включено понятието „деривати“, както се посочва в член 2, буква д) от Протокола от Нагоя.

| 4.2.2 | Това съкращаване на определенията на понятията ще се отрази тежко върху задълженията във връзка със споделянето на ползите. Ползите, които произтичат от използването на деривати, не би следвало да бъдат разпределяни по този начин. Във връзка с това трябва да се има предвид, че именно с тези деривати – изолирани биохимически субстанции, като например субстанции с лечебно действие – се цели постигането на печалба при комерсиализацията на продукти, разработени чрез използването на генетични ресурси. |
| --- | --- |

4.2.2

Това съкращаване на определенията на понятията ще се отрази тежко върху задълженията във връзка със споделянето на ползите. Ползите, които произтичат от използването на деривати, не би следвало да бъдат разпределяни по този начин. Във връзка с това трябва да се има предвид, че именно с тези деривати – изолирани биохимически субстанции, като например субстанции с лечебно действие – се цели постигането на печалба при комерсиализацията на продукти, разработени чрез използването на генетични ресурси.

| 4.2.3 | Трябва да се приветства фактът, че в проекта за регламент генетичните ресурси и свързаните с тях традиционни знания в много отношения се третират като равнопоставени. В проекта за регламент се дава определение за традиционни знания (член 3, параграф 8), но единствено в контекста на неговото значение като помощно средство за научноизследователска и развойна дейност с генетични ресурси. Съгласно регламента подробности ще се дадат в последващите договори между ползвателите и коренното население, както и местните общности. |
| --- | --- |

4.2.3

Трябва да се приветства фактът, че в проекта за регламент генетичните ресурси и свързаните с тях традиционни знания в много отношения се третират като равнопоставени. В проекта за регламент се дава определение за традиционни знания (член 3, параграф 8), но единствено в контекста на неговото значение като помощно средство за научноизследователска и развойна дейност с генетични ресурси. Съгласно регламента подробности ще се дадат в последващите договори между ползвателите и коренното население, както и местните общности.

| 4.2.4 | За ЕИСК не е ясно по какъв начин чрез тези разпоредби се регламентира и гарантира по задоволителен начин разпределението на ползите в контекста на съответните членове на Протокола от Нагоя. Комисията, Съветът и Парламентът се призовават в хода на по-нататъшната процедура да внесат яснота в тази ситуация. |
| --- | --- |

4.2.4

За ЕИСК не е ясно по какъв начин чрез тези разпоредби се регламентира и гарантира по задоволителен начин разпределението на ползите в контекста на съответните членове на Протокола от Нагоя. Комисията, Съветът и Парламентът се призовават в хода на по-нататъшната процедура да внесат яснота в тази ситуация.

4.3   Мониторинг на спазването на задължението за упражняване на надлежно усърдие (членове 7, 9 и 11)

| 4.3.1 | В съответствие с член 7, параграф 2 от проекта за регламент се предвижда задължение за регистрация на генетичните ресурси и свързаните с тях традиционни знания едва в момента на одобрение на пазарното разпространение на продукт или комерсиализацията на даден продукт. Поради това най-ранният момент в който органите трябва да бъдат информирани от ползвателите, е след прекратяване на използването (по смисъла на Протокола от Нагоя използването се състои в научноизследователска и развойна дейност, а не в комерсиализацията). Логично е научноизследователската и развойната дейност да предхожда достъпа до пазара. |
| --- | --- |

4.3.1

В съответствие с член 7, параграф 2 от проекта за регламент се предвижда задължение за регистрация на генетичните ресурси и свързаните с тях традиционни знания едва в момента на одобрение на пазарното разпространение на продукт или комерсиализацията на даден продукт. Поради това най-ранният момент в който органите трябва да бъдат информирани от ползвателите, е след прекратяване на използването (по смисъла на Протокола от Нагоя използването се състои в научноизследователска и развойна дейност, а не в комерсиализацията). Логично е научноизследователската и развойната дейност да предхожда достъпа до пазара.

| 4.3.2 | Както е известно, само една част от използването в областта на научноизследователската и развойната дейност води в крайна сметка до годни за комерсиализация продукти. Естествено е използването за чисто научни цели да не преследва целта за разработване на продукти. Всичко това би довело дотам, компетентните власти никога да не бъдат информирани за голяма част от използването, ако задължението за регистрация не започва да тече от началото на използването, т.е. при научноизследователската и развойна дейност. |
| --- | --- |

4.3.2

Както е известно, само една част от използването в областта на научноизследователската и развойната дейност води в крайна сметка до годни за комерсиализация продукти. Естествено е използването за чисто научни цели да не преследва целта за разработване на продукти. Всичко това би довело дотам, компетентните власти никога да не бъдат информирани за голяма част от използването, ако задължението за регистрация не започва да тече от началото на използването, т.е. при научноизследователската и развойна дейност.

| 4.3.3 | Тази разпоредба противоречи дори и на политическата цел на проекта за регламент. Според съображение (8) „от съществено значение е да се предотвратява използването в ЕС на незаконно придобити генетични ресурси или на традиционни знания във връзка с генетичните ресурси“ (4). Ако се определи, че задължението за регистрация настъпва в даден момент след приключване на фазата на научноизследователската и развойна дейност, не е възможно да се попречи на незаконно или противоречащо на договорите използване, а то може да се санкционира най-много едва след това. |
| --- | --- |

4.3.3

Тази разпоредба противоречи дори и на политическата цел на проекта за регламент. Според съображение (8) „от съществено значение е да се предотвратява използването в ЕС на незаконно придобити генетични ресурси или на традиционни знания във връзка с генетичните ресурси“ (4). Ако се определи, че задължението за регистрация настъпва в даден момент след приключване на фазата на научноизследователската и развойна дейност, не е възможно да се попречи на незаконно или противоречащо на договорите използване, а то може да се санкционира най-много едва след това.

| 4.3.4 | Не е в интерес нито на научноизследователския сектор, нито на промишлеността да действат в правна рамка, която не изпълнява основната си задача да предотвратява биопиратството. |
| --- | --- |

4.3.4

Не е в интерес нито на научноизследователския сектор, нито на промишлеността да действат в правна рамка, която не изпълнява основната си задача да предотвратява биопиратството.

| 4.3.5 | ЕИСК отбелязва освен това, че в член 7, параграф 1 от проекта за регламент съществува възможност за тълкуване, която спешно трябва да бъде изяснена от Комисията, Съвета и Парламента. Текстът на проекта за регламент може да бъде интерпретиран в смисъл, че ползватели с частно финансиране са освободени от задължението за регистрация. Ако това тълкуване е правилно, във връзка с по-късния срок за регистрация съгласно член 7, параграф 2 най-същественият дял от използването, както и комерсиализацията на генетични ресурси и на свързаните с тях традиционни знания, би бил извършван без каквото и да е информиране на компетентните органи. Така би било невъзможно компетентните органи да проверяват спазването на споделянето на ползите при частно финансирана научноизследователска и развойна дейност и произтичащата от това комерсиализация. |
| --- | --- |

4.3.5

ЕИСК отбелязва освен това, че в член 7, параграф 1 от проекта за регламент съществува възможност за тълкуване, която спешно трябва да бъде изяснена от Комисията, Съвета и Парламента. Текстът на проекта за регламент може да бъде интерпретиран в смисъл, че ползватели с частно финансиране са освободени от задължението за регистрация. Ако това тълкуване е правилно, във връзка с по-късния срок за регистрация съгласно член 7, параграф 2 най-същественият дял от използването, както и комерсиализацията на генетични ресурси и на свързаните с тях традиционни знания, би бил извършван без каквото и да е информиране на компетентните органи. Така би било невъзможно компетентните органи да проверяват спазването на споделянето на ползите при частно финансирана научноизследователска и развойна дейност и произтичащата от това комерсиализация.

| 4.3.6 | Съгласно член 9, параграф 3 от проекта за регламент компетентните органи имат право на преценка дали в случаи на добре обосновани претенции на трети страни – напр. доклади от НПО или коренното население относно биопиратството – да извършат проверка на съответния ползвател. И тази разпоредба също противоречи на политическата цел на регламента и трябва да получи обвързваща формулировка. |
| --- | --- |

4.3.6

Съгласно член 9, параграф 3 от проекта за регламент компетентните органи имат право на преценка дали в случаи на добре обосновани претенции на трети страни – напр. доклади от НПО или коренното население относно биопиратството – да извършат проверка на съответния ползвател. И тази разпоредба също противоречи на политическата цел на регламента и трябва да получи обвързваща формулировка.

| 4.3.7 | При неспазване на задължението за упражняване на надлежно усърдие (член 11) могат да бъдат наложени санкции, включително и „конфискация на незаконно придобити генетични ресурси“. Целта на тези предложения е да гарантират, че „могат да се използват само законно придобити генетични ресурси“. Тези санкции се прилагат само на етапа на използване в смисъла на научноизледователска и развойна дейност, но не и на етапа на комерсиализация. Тъй като обаче предложената система за контрол по член 7, параграф 2, може да разгърне своето пълно действие едва и при това само частично в етапа на комерсиализация, заплахата от санкции може като цяло да се оцени като неефективна. ЕИСК изразява опасение, че проектът за регламент създава условия за ситуация в ЕС, при която могат безпрепятствено да бъдат комерсиализирани продукти, възникнали по пътя на незаконно и противоречащо на договорите използване. |
| --- | --- |

4.3.7

При неспазване на задължението за упражняване на надлежно усърдие (член 11) могат да бъдат наложени санкции, включително и „конфискация на незаконно придобити генетични ресурси“. Целта на тези предложения е да гарантират, че „могат да се използват само законно придобити генетични ресурси“. Тези санкции се прилагат само на етапа на използване в смисъла на научноизледователска и развойна дейност, но не и на етапа на комерсиализация. Тъй като обаче предложената система за контрол по член 7, параграф 2, може да разгърне своето пълно действие едва и при това само частично в етапа на комерсиализация, заплахата от санкции може като цяло да се оцени като неефективна. ЕИСК изразява опасение, че проектът за регламент създава условия за ситуация в ЕС, при която могат безпрепятствено да бъдат комерсиализирани продукти, възникнали по пътя на незаконно и противоречащо на договорите използване.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012)576 final, стр. 4.

1

(2)  COM(2012)576 final, стр. 5.

2

(3)  COM(2012)576 final, стр. 3.

3

(4)  COM(2012) 576 final, стр. 8.

4

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/77

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Обща програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2020 година „Благоденствие в рамките на нашата планета“ “

COM(2012) 710 final – 2012/0337 (COD)

2013/C 161/15

Докладчик: г-н Lutz RIBBE

На 12 декември 2012 г. Съветът и на 10 декември 2012 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 192, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Обща програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2020 година „Благоденствие в рамките на нашата планета““

COM(2012) 710 final — 2012/0337 (COD).

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 5 март 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 82 гласа „за“, 4 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства проекта за седма програма за действие за околната среда (ПДОС). С решението на Съвета и Парламента, между вземащите решения европейски институции се постига консенсус по политиката в областта на околната среда относно това, че състоянието на околната среда е все още драматично, че прилагането на законодателството в областта на околната среда има сериозни недостатъци и че досегашните подходи за решаване на съществуващите и възникващите проблеми не бяха достатъчни, както и какви са потребностите от действия до 2020 г. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК приветства проекта за седма програма за действие за околната среда (ПДОС). С решението на Съвета и Парламента, между вземащите решения европейски институции се постига консенсус по политиката в областта на околната среда относно това, че състоянието на околната среда е все още драматично, че прилагането на законодателството в областта на околната среда има сериозни недостатъци и че досегашните подходи за решаване на съществуващите и възникващите проблеми не бяха достатъчни, както и какви са потребностите от действия до 2020 г.

| 1.2 | В проекта се потвърждава многократно изразяваната от Комитета позиция, че съществуващите екологични проблеми в Европа се дължат не на липсата на достатъчно познания или решения, а на липсата на политическа воля за тяхното прилагане. |
| --- | --- |

1.2

В проекта се потвърждава многократно изразяваната от Комитета позиция, че съществуващите екологични проблеми в Европа се дължат не на липсата на достатъчно познания или решения, а на липсата на политическа воля за тяхното прилагане.

| 1.3 | Проектът за 7-а ПДОС обаче се отличава както като цяло, така и в детайлите, по-скоро с липсата на конкретност, отколкото с яснота. Когато, според заглавието, една програма претендира за постигане на „благоденствие в рамките на нашата планета“, то би трябвало поне в някаква степен да се опишат рамките на планетата и по-подробно да се представи връзката на конкретни планирани политически действия с последиците за обществото и икономическата дейност в Европа. За съжаление това не се прави в 7-ата ПДОС. |
| --- | --- |

1.3

Проектът за 7-а ПДОС обаче се отличава както като цяло, така и в детайлите, по-скоро с липсата на конкретност, отколкото с яснота. Когато, според заглавието, една програма претендира за постигане на „благоденствие в рамките на нашата планета“, то би трябвало поне в някаква степен да се опишат рамките на планетата и по-подробно да се представи връзката на конкретни планирани политически действия с последиците за обществото и икономическата дейност в Европа. За съжаление това не се прави в 7-ата ПДОС.

| 1.4 | Така 7-ата ПДОС изглежда по-скоро като доклад за състоянието на околната среда, отколкото като истински стратегически политически документ или политическа оперативна програма за действие. |
| --- | --- |

1.4

Така 7-ата ПДОС изглежда по-скоро като доклад за състоянието на околната среда, отколкото като истински стратегически политически документ или политическа оперативна програма за действие.

| 1.5 | Според ЕИСК в 7-ата ПДОС не е изразена достатъчно ясно позиция относно икономическите и обществените промени, необходими за постигане на целите на политиката в областта на околната среда. ЕИСК припомня, че още при представянето на водещата инициатива „Европа за ефективно използване на ресурсите“ Комисията изтъкна, че необходимите промени могат да бъдат постигнати единствено при положение, че наред с технологичните подобрения и промените в поведението на производителите и потребителите се постигне „значителна промяна в енергийните, индустриалните, земеделските и транспортните системи“. |
| --- | --- |

1.5

Според ЕИСК в 7-ата ПДОС не е изразена достатъчно ясно позиция относно икономическите и обществените промени, необходими за постигане на целите на политиката в областта на околната среда. ЕИСК припомня, че още при представянето на водещата инициатива „Европа за ефективно използване на ресурсите“ Комисията изтъкна, че необходимите промени могат да бъдат постигнати единствено при положение, че наред с технологичните подобрения и промените в поведението на производителите и потребителите се постигне „значителна промяна в енергийните, индустриалните, земеделските и транспортните системи“.

| 1.6 | В 7-ата ПДОС много уместно се анализират слабостите при прилагане на досегашната ПДОС. В нея почти не се предлагат варианти за това, как тези дефицити биха могли да бъдат намалени или съответно премахнати. Почти всички положителни развития за природата и околната среда бяха поискани от гражданското общество. Според ЕИСК организациите на гражданското общество са основно действащо лице при прилагане на 7-ата ПДОС. Тяхната роля би трябвало ясно да се изтъкне и засили в 7-ата ПДОС в рамките на допълнителна приоритетна цел. |
| --- | --- |

1.6

В 7-ата ПДОС много уместно се анализират слабостите при прилагане на досегашната ПДОС. В нея почти не се предлагат варианти за това, как тези дефицити биха могли да бъдат намалени или съответно премахнати. Почти всички положителни развития за природата и околната среда бяха поискани от гражданското общество. Според ЕИСК организациите на гражданското общество са основно действащо лице при прилагане на 7-ата ПДОС. Тяхната роля би трябвало ясно да се изтъкне и засили в 7-ата ПДОС в рамките на допълнителна приоритетна цел.

| 1.7 | Ролята на една целенасочена 7-а ПДОС би трябвало да се състои в това, да опише много по-ясно пътя от конвенционална екологична политика, която поставя акцента върху технологиите, към устойчиво развитие. Краят на периода на тази 7-а ПДОС съвпада с изтичането на периода за прилагане на стратегията „Европа 2020“. ЕИСК вече многократно ясно отбелязва, че стратегията „Европа 2020“ не може да замени една европейска стратегия за устойчиво развитие, която дефинира целите и стратегиите за устойчиво развитие в Европа в дългосрочен план и при балансирано отчитане на икономическото, социалното и екологичното измерение. Отправя призив към Съвета и ЕП да заложат в 7-ата ПДОС ангажимент за задействане на нова, по-висша стратегия за устойчиво развитие на ЕС, за което настоява и Съветът на министрите по околна среда в своите заключения от конференцията „Рио+20“ на ООН във връзка с устойчивото развитие (Точка 3 от Заключенията на конференцията „Рио+20“: Резултати и проследяване на срещата на върха на UCSD през 2012 г.; 3 194-то заседание на Съвета по околна среда; Люксембург, 25 октомври 2012 г.). Това би придало действителна добавена стойност на 7-ата ПДОС. |
| --- | --- |

1.7

Ролята на една целенасочена 7-а ПДОС би трябвало да се състои в това, да опише много по-ясно пътя от конвенционална екологична политика, която поставя акцента върху технологиите, към устойчиво развитие. Краят на периода на тази 7-а ПДОС съвпада с изтичането на периода за прилагане на стратегията „Европа 2020“. ЕИСК вече многократно ясно отбелязва, че стратегията „Европа 2020“ не може да замени една европейска стратегия за устойчиво развитие, която дефинира целите и стратегиите за устойчиво развитие в Европа в дългосрочен план и при балансирано отчитане на икономическото, социалното и екологичното измерение. Отправя призив към Съвета и ЕП да заложат в 7-ата ПДОС ангажимент за задействане на нова, по-висша стратегия за устойчиво развитие на ЕС, за което настоява и Съветът на министрите по околна среда в своите заключения от конференцията „Рио+20“ на ООН във връзка с устойчивото развитие (Точка 3 от Заключенията на конференцията „Рио+20“: Резултати и проследяване на срещата на върха на UCSD през 2012 г.; 3 194-то заседание на Съвета по околна среда; Люксембург, 25 октомври 2012 г.). Това би придало действителна добавена стойност на 7-ата ПДОС.

2.   Въведение

| 2.1 | От началото на 70-те години програмите за действие за околната среда (ПДОС), които междувременно вече наброяват шест, допринесоха значително за развитието и формулирането на политиката на ЕС в областта на околната среда. Шестата програма за действие за околната среда приключи през юли 2012 г. Съветът и Европейският парламент отправиха призив към Европейската комисия да представи следваща програма. |
| --- | --- |

2.1

От началото на 70-те години програмите за действие за околната среда (ПДОС), които междувременно вече наброяват шест, допринесоха значително за развитието и формулирането на политиката на ЕС в областта на околната среда. Шестата програма за действие за околната среда приключи през юли 2012 г. Съветът и Европейският парламент отправиха призив към Европейската комисия да представи следваща програма.

| 2.2 | Според Комисията предложението за 7-а ПДОС има за цел да засили приноса на политиката в областта на околната среда за съхраняването на природния капитал, за прехода към ресурсно ефективна и нисковъглеродна икономика, и за опазване здравето на човека. |
| --- | --- |

2.2

Според Комисията предложението за 7-а ПДОС има за цел да засили приноса на политиката в областта на околната среда за съхраняването на природния капитал, за прехода към ресурсно ефективна и нисковъглеродна икономика, и за опазване здравето на човека.

| 2.3 | Предложението включва преглед на състоянието на околната среда, при което се поставя акцент по-специално върху проблема за все още продължаващото намаляване на природния капитал, включително на биологичното разнообразие. Освен това се изразява съжаление, че в резултат на неефективно използване продължават прахосването на природните ресурси, замърсяването на въздуха и водите, както и това с опасни вещества. |
| --- | --- |

2.3

Предложението включва преглед на състоянието на околната среда, при което се поставя акцент по-специално върху проблема за все още продължаващото намаляване на природния капитал, включително на биологичното разнообразие. Освен това се изразява съжаление, че в резултат на неефективно използване продължават прахосването на природните ресурси, замърсяването на въздуха и водите, както и това с опасни вещества.

| 2.4 | Като съществена причина за проблемите се разглежда липсата на ефективно прилагане на съществуващото законодателство в областта на околната среда и установените стандарти от страна на държавите членки. |
| --- | --- |

2.4

Като съществена причина за проблемите се разглежда липсата на ефективно прилагане на съществуващото законодателство в областта на околната среда и установените стандарти от страна на държавите членки.

| 2.5 | Комисията стига до извода, че „има доказателства, че вече са преминати планетарните граници по отношение на биологичното разнообразие, изменението на климата и азотния цикъл“. |
| --- | --- |

2.5

Комисията стига до извода, че „има доказателства, че вече са преминати планетарните граници по отношение на биологичното разнообразие, изменението на климата и азотния цикъл“.

| 2.6 | На това 7-ата ПДОС противопоставя визия за 2050 г. за „благоденствие в рамките на нашата планета“ и очертава рамка за действия във връзка с политиката на Европейския съюз в областта на околната среда до 2020 г., която акцентира върху девет приоритетни цели. |
| --- | --- |

2.6

На това 7-ата ПДОС противопоставя визия за 2050 г. за „благоденствие в рамките на нашата планета“ и очертава рамка за действия във връзка с политиката на Европейския съюз в областта на околната среда до 2020 г., която акцентира върху девет приоритетни цели.

| 2.7 | ЕИСК вече се включи в дискусията относно 7-ата ПДОС с изготвянето на проучвателно становище по искане на датското председателство (1). В него той изтъкна, че съществуващите екологични проблеми в Европа се дължат на липсата на политическа воля за действия. Той смята, че не е ясно каква е връзката на 7-ата ПДОС със стратегията „Европа 2020“, водещата инициатива „Европа за ефективно използване на ресурсите“ и Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа. Комитетът призовава да се даде нов стимул на стратегията за устойчиво развитие, да се възприеме една ориентирана към практиката 7-а ПДОС като стратегия за прилагане на политиката в областта на околната среда, да се включи в нея водещата инициатива „Европа за ефективно използване на ресурсите“ с всички отделни инициативи и да се гарантира тясно и координирано съгласуване между съображенията на екологичната и икономическата политика. |
| --- | --- |

2.7

ЕИСК вече се включи в дискусията относно 7-ата ПДОС с изготвянето на проучвателно становище по искане на датското председателство (1). В него той изтъкна, че съществуващите екологични проблеми в Европа се дължат на липсата на политическа воля за действия. Той смята, че не е ясно каква е връзката на 7-ата ПДОС със стратегията „Европа 2020“, водещата инициатива „Европа за ефективно използване на ресурсите“ и Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа. Комитетът призовава да се даде нов стимул на стратегията за устойчиво развитие, да се възприеме една ориентирана към практиката 7-а ПДОС като стратегия за прилагане на политиката в областта на околната среда, да се включи в нея водещата инициатива „Европа за ефективно използване на ресурсите“ с всички отделни инициативи и да се гарантира тясно и координирано съгласуване между съображенията на екологичната и икономическата политика.

3.   Общи бележки

| 3.1 | Комитетът открива основната политическа добавена стойност на 7-ата ПДОС в това, че тя за разлика от съществуващите екологични стратегии, водещи инициативи и пътни карти на Комисията се приема от Съвета и Парламента. По този начин до известна степен се постига консенсус по отношение на политиката за околната среда между основните европейски институции във връзка с необходимостта от действия до 2020 г. |
| --- | --- |

3.1

Комитетът открива основната политическа добавена стойност на 7-ата ПДОС в това, че тя за разлика от съществуващите екологични стратегии, водещи инициативи и пътни карти на Комисията се приема от Съвета и Парламента. По този начин до известна степен се постига консенсус по отношение на политиката за околната среда между основните европейски институции във връзка с необходимостта от действия до 2020 г.

| 3.2 | Така 7-ата ПДОС може да се използва като референция за бъдещи решения на политиците и институциите на равнището на ЕС, както и в държавите членки, за които също се отнася ПДОС. |
| --- | --- |

3.2

Така 7-ата ПДОС може да се използва като референция за бъдещи решения на политиците и институциите на равнището на ЕС, както и в държавите членки, за които също се отнася ПДОС.

| 3.3 | ЕИСК приветства внасянето на 7-ата ПДОС и поради факта, че с обвързващо решение на самия Съвет и Парламент те заедно ясно показват, че състоянието на околната среда е все още драматично, че прилагането на законодателството в областта на околната среда има сериозни недостатъци и че много от досегашните подходи за решаване на съществуващите и възникващите проблеми не са достатъчни. |
| --- | --- |

3.3

ЕИСК приветства внасянето на 7-ата ПДОС и поради факта, че с обвързващо решение на самия Съвет и Парламент те заедно ясно показват, че състоянието на околната среда е все още драматично, че прилагането на законодателството в областта на околната среда има сериозни недостатъци и че много от досегашните подходи за решаване на съществуващите и възникващите проблеми не са достатъчни.

| 3.4 | От гледна точка на съдържанието обаче, програмата по същество повтаря онова, което вече е било установено в съобщения, стратегии, водещи инициативи и пътни карти на Комисията във връзка с околната среда. Чрез решението на Съвета и Парламента те обаче придобиват важна политическа стойност. |
| --- | --- |

3.4

От гледна точка на съдържанието обаче, програмата по същество повтаря онова, което вече е било установено в съобщения, стратегии, водещи инициативи и пътни карти на Комисията във връзка с околната среда. Чрез решението на Съвета и Парламента те обаче придобиват важна политическа стойност.

| 3.5 | Проектът за 7-а ПДОС обаче се отличава както като цяло, така и в детайлите, по-скоро с липсата на конкретност, отколкото с яснота. Когато, според заглавието, една програма претендира за постигане на „благоденствие в рамките на нашата планета“, то трябва поне в някаква степен да се опишат рамките на планетата и подробно да се представи връзката на конкретни планирани политически действия с последиците за обществото и икономическата дейност в Европа. За съжаление това не се прави в 7-ата ПДОС. |
| --- | --- |

3.5

Проектът за 7-а ПДОС обаче се отличава както като цяло, така и в детайлите, по-скоро с липсата на конкретност, отколкото с яснота. Когато, според заглавието, една програма претендира за постигане на „благоденствие в рамките на нашата планета“, то трябва поне в някаква степен да се опишат рамките на планетата и подробно да се представи връзката на конкретни планирани политически действия с последиците за обществото и икономическата дейност в Европа. За съжаление това не се прави в 7-ата ПДОС.

| 3.6 | На местата, където се заявява нещо по-конкретно, липсва определяне на конкретни отговорности и критерии за преглед, които биха позволили контролиране на постигането на целите и прилагането на мерките. |
| --- | --- |

3.6

На местата, където се заявява нещо по-конкретно, липсва определяне на конкретни отговорности и критерии за преглед, които биха позволили контролиране на постигането на целите и прилагането на мерките.

| 3.7 | Така 7-ата ПДОС изглежда по-скоро като доклад за състоянието на околната среда, отколкото като истински стратегически политически документ или политическа оперативна програма за действие. ЕИСК изразява разочарованието си във връзка с това. Още в проучвателното си становище относно 7-ата ПДОС, но и през 2004 г. в проучвателното си становище относно „Оценка на стратегията на ЕС за устойчиво развитие“ (2) той призова именно за подобни конкретни и разбираеми водещи програми. |
| --- | --- |

3.7

Така 7-ата ПДОС изглежда по-скоро като доклад за състоянието на околната среда, отколкото като истински стратегически политически документ или политическа оперативна програма за действие. ЕИСК изразява разочарованието си във връзка с това. Още в проучвателното си становище относно 7-ата ПДОС, но и през 2004 г. в проучвателното си становище относно „Оценка на стратегията на ЕС за устойчиво развитие“ (2) той призова именно за подобни конкретни и разбираеми водещи програми.

| 3.8 | Освен това Комитетът отправя критики, че задължително необходимата перспектива във връзка с политиката в областта на околната среда след 2020 г. е твърде слабо застъпена. Сега вече е ясно, че в областта на енергетиката и политиката, свързана с климата, целевият хоризонт за планиране до 2020 г. е твърде кратък. От 7-ата ПДОС не става ясно дали планираните за 2020 г. цели и мерки са подходящи и достатъчни за реалното постигане на визията за 2050 г. за „благоденствие в рамките на нашата планета“. За тази цел е необходимо поне индикативно времево планиране за по-нататъшните етапи през 30-те и 40-те години на 21-ви век по пътя на постигане на визията за 2050 г. Освен това времевият хоризонт до 2020 г. е твърде кратък за създаване на сигурност за дългосрочните инвестиции в зелената икономика. |
| --- | --- |

3.8

Освен това Комитетът отправя критики, че задължително необходимата перспектива във връзка с политиката в областта на околната среда след 2020 г. е твърде слабо застъпена. Сега вече е ясно, че в областта на енергетиката и политиката, свързана с климата, целевият хоризонт за планиране до 2020 г. е твърде кратък. От 7-ата ПДОС не става ясно дали планираните за 2020 г. цели и мерки са подходящи и достатъчни за реалното постигане на визията за 2050 г. за „благоденствие в рамките на нашата планета“. За тази цел е необходимо поне индикативно времево планиране за по-нататъшните етапи през 30-те и 40-те години на 21-ви век по пътя на постигане на визията за 2050 г. Освен това времевият хоризонт до 2020 г. е твърде кратък за създаване на сигурност за дългосрочните инвестиции в зелената икономика.

| 3.9 | По принцип се приветства хармонизирането на времевия хоризонт на планирането на действията за околната среда със стратегията „Европа 2020“ и свързаните с нея водещи инициативи. Освен това периодът съвпада с периода на следващата финансова перспектива 2014 – 2014 г., което би било голямо предимство, ако се установят необходимите пресечни точки. Въпреки че един от описаните девет приоритета се състои в това, да се осигурят необходимите инвестиции за действия, свързани с околната среда, при описанието на изискванията обаче съвсем бегло се споменава средносрочното финансово планиране на ЕС, независимо от това, че 7-ата ПДОС идва твърде късно, за да може да окаже въздействие върху това планиране. |
| --- | --- |

3.9

По принцип се приветства хармонизирането на времевия хоризонт на планирането на действията за околната среда със стратегията „Европа 2020“ и свързаните с нея водещи инициативи. Освен това периодът съвпада с периода на следващата финансова перспектива 2014 – 2014 г., което би било голямо предимство, ако се установят необходимите пресечни точки. Въпреки че един от описаните девет приоритета се състои в това, да се осигурят необходимите инвестиции за действия, свързани с околната среда, при описанието на изискванията обаче съвсем бегло се споменава средносрочното финансово планиране на ЕС, независимо от това, че 7-ата ПДОС идва твърде късно, за да може да окаже въздействие върху това планиране.

| 3.10 | Изборът на деветте приоритетни цели в 7-ата ПДОС дава повод за критики. Така с „градската околна среда“ се избира област, която се среща и в предходни ПДОС. Независимо от голямото значение на „градската екологична политика“ влиянието на ЕС върху тази област е относително малко. То обаче е съществено напр. за транспортната политика, чието особено значение за опазването на климата често се изтъква от Комисията. Въпреки това транспортната политика на практика не присъства в 7-ата ПДОС. |
| --- | --- |

3.10

Изборът на деветте приоритетни цели в 7-ата ПДОС дава повод за критики. Така с „градската околна среда“ се избира област, която се среща и в предходни ПДОС. Независимо от голямото значение на „градската екологична политика“ влиянието на ЕС върху тази област е относително малко. То обаче е съществено напр. за транспортната политика, чието особено значение за опазването на климата често се изтъква от Комисията. Въпреки това транспортната политика на практика не присъства в 7-ата ПДОС.

| 3.11 | За ЕИСК би било целесъобразно стратегическата интеграция на гражданското общество да бъде включена в ПДОС като отделна приоритетна цел (вж. 4.4.9). |
| --- | --- |

3.11

За ЕИСК би било целесъобразно стратегическата интеграция на гражданското общество да бъде включена в ПДОС като отделна приоритетна цел (вж. 4.4.9).

| 3.12 | Външно-търговската политика има също толкова голямо значение за европейската политика във връзка с околната среда и устойчивостта, така че значението на тази област трябваше да бъде оценено поне на същото равнище като „градската околна среда“ (3). |
| --- | --- |

3.12

Външно-търговската политика има също толкова голямо значение за европейската политика във връзка с околната среда и устойчивостта, така че значението на тази област трябваше да бъде оценено поне на същото равнище като „градската околна среда“ (3).

| 3.13 | ЕИСК припомня, че още при представянето на водещата инициатива „Европа за ефективно използване на ресурсите“ Комисията изтъкна, че необходимите промени могат да бъдат постигнати единствено при положение, че наред с технологичните подобрения и промените в поведението на производителите и потребителите се постигне „значителна промяна в енергийните, индустриалните, земеделските и транспортните системи“. Не е похвално, че 7-ата ПДОС призовава за пореден път за интеграция на изискванията за опазване на околната среда в други области на политиката, без да излага как може да се постигне необходимата „значителна промяна“ на определени икономически сектори в насока устойчива икономическа дейност и устойчив начин на живот. |
| --- | --- |

3.13

ЕИСК припомня, че още при представянето на водещата инициатива „Европа за ефективно използване на ресурсите“ Комисията изтъкна, че необходимите промени могат да бъдат постигнати единствено при положение, че наред с технологичните подобрения и промените в поведението на производителите и потребителите се постигне „значителна промяна в енергийните, индустриалните, земеделските и транспортните системи“. Не е похвално, че 7-ата ПДОС призовава за пореден път за интеграция на изискванията за опазване на околната среда в други области на политиката, без да излага как може да се постигне необходимата „значителна промяна“ на определени икономически сектори в насока устойчива икономическа дейност и устойчив начин на живот.

| 3.14 | Не се използва и възможността да се опише по-подробно значението на опазването на ресурсите и околната среда за икономическото развитие, за създаването на нови и квалифицирани работни места. Във връзка с това ЕИСК припомня някои предходни становища (4). Би трябвало по-добре да се изтъкне обвързването на екологичната, социалната, икономическата политика и политиката на развитие, а именно съществените измерения на устойчивото развитие. |
| --- | --- |

3.14

Не се използва и възможността да се опише по-подробно значението на опазването на ресурсите и околната среда за икономическото развитие, за създаването на нови и квалифицирани работни места. Във връзка с това ЕИСК припомня някои предходни становища (4). Би трябвало по-добре да се изтъкне обвързването на екологичната, социалната, икономическата политика и политиката на развитие, а именно съществените измерения на устойчивото развитие.

| 3.15 | От това става ясно, че значението и ролята на тази 7-а ПДОС би трябвало да се състои в това, да опише много по-ясно пътя от конвенционална екологична политика, която поставя акцента върху технологиите, към устойчиво развитие. Краят на периода на тази 7-а ПДОС съвпада с изтичането на периода за прилагане на стратегията „Европа 2020“. ЕИСК вече многократно ясно отбелязва, че стратегията „Европа 2020“ не може да замени една европейска стратегия за устойчиво развитие, която дефинира целите и стратегиите за устойчиво развитие в Европа в дългосрочен план и при балансирано отчитане на икономическото, социалното и екологичното измерение. Комитетът оправя призив към Съвета и ЕП в 7-ата ПДОС да заложат ангажимент за задействане на нова, по-висша стратегия за устойчиво развитие на ЕС, за което настоява и Съветът на министрите по околна среда в своите заключения от конференцията „Рио+20“ на ООН във връзка с устойчивото развитие (Точка 3 от Заключенията на конференцията „Рио+20“: Резултати и проследяване на срещата на върха на UCSD през 2012 г.; 3 194-то заседание на Съвета по околна среда; Люксембург, 25 октомври 2012 г.). Това би придало действителна добавена стойност на 7-ата ПДОС. |
| --- | --- |

3.15

От това става ясно, че значението и ролята на тази 7-а ПДОС би трябвало да се състои в това, да опише много по-ясно пътя от конвенционална екологична политика, която поставя акцента върху технологиите, към устойчиво развитие. Краят на периода на тази 7-а ПДОС съвпада с изтичането на периода за прилагане на стратегията „Европа 2020“. ЕИСК вече многократно ясно отбелязва, че стратегията „Европа 2020“ не може да замени една европейска стратегия за устойчиво развитие, която дефинира целите и стратегиите за устойчиво развитие в Европа в дългосрочен план и при балансирано отчитане на икономическото, социалното и екологичното измерение. Комитетът оправя призив към Съвета и ЕП в 7-ата ПДОС да заложат ангажимент за задействане на нова, по-висша стратегия за устойчиво развитие на ЕС, за което настоява и Съветът на министрите по околна среда в своите заключения от конференцията „Рио+20“ на ООН във връзка с устойчивото развитие (Точка 3 от Заключенията на конференцията „Рио+20“: Резултати и проследяване на срещата на върха на UCSD през 2012 г.; 3 194-то заседание на Съвета по околна среда; Люксембург, 25 октомври 2012 г.). Това би придало действителна добавена стойност на 7-ата ПДОС.

4.   Специфични бележки

4.1   Тук ЕИСК коментира само онези от деветте приоритетни цели, които според него са особено важни.

4.2   Приоритетна цел 1: опазване, съхранение и увеличаване на природния капитал на Съюза

| 4.2.1 | В 7-ата ПДОС би трябвало ясно да се посочи, че прилагането на предложенията на Комисията за екологизиране на селското стопанство и рибарството във връзка с реформите на ОСП и ОПОР е от основно значение за съхраняването на природния капитал. |
| --- | --- |

4.2.1

В 7-ата ПДОС би трябвало ясно да се посочи, че прилагането на предложенията на Комисията за екологизиране на селското стопанство и рибарството във връзка с реформите на ОСП и ОПОР е от основно значение за съхраняването на природния капитал.

| 4.2.2 | В предложението за 7-а ПДОС правилно се призовава и за подобряване на опазването на почвите. Все по-голямото замърсяване на почвите, тяхната деградация и използването на земята в Европа продължават да будят тревога. Комитетът смята, че са необходими европейски законодателни стъпки за обръщане на отрицателните тенденции. Следователно Съветът би трябвало възможно най-скоро да поднови дискусията относно директивата за опазване на почвите. Освен това Европейската комисия би трябвало посредством тематична стратегия да подтикне държавите членки да предприемат стъпки към редуциране на обезпокоително широкото използване на земи за транспортна и селищна инфраструктура и да стимулират опазването на селскостопанските и горските площи. |
| --- | --- |

4.2.2

В предложението за 7-а ПДОС правилно се призовава и за подобряване на опазването на почвите. Все по-голямото замърсяване на почвите, тяхната деградация и използването на земята в Европа продължават да будят тревога. Комитетът смята, че са необходими европейски законодателни стъпки за обръщане на отрицателните тенденции. Следователно Съветът би трябвало възможно най-скоро да поднови дискусията относно директивата за опазване на почвите. Освен това Европейската комисия би трябвало посредством тематична стратегия да подтикне държавите членки да предприемат стъпки към редуциране на обезпокоително широкото използване на земи за транспортна и селищна инфраструктура и да стимулират опазването на селскостопанските и горските площи.

4.3   Приоритетна цел 2: превръщане на Съюза в ресурсно ефективна, екологична и конкурентоспособна нисковъглеродна икономика

| 4.3.1 | Със своята водеща инициатива „Европа за ефективно използване на ресурсите“ Комисията отреди централно място в своята политика на повишаването на ефективността при използването на природни ресурси и определи основните етапни цели за 2020 г. в съответната пътна карта. Жалко е, че целите в параграф 41 не отразяват в достатъчна степен важни етапни цели. |
| --- | --- |

4.3.1

Със своята водеща инициатива „Европа за ефективно използване на ресурсите“ Комисията отреди централно място в своята политика на повишаването на ефективността при използването на природни ресурси и определи основните етапни цели за 2020 г. в съответната пътна карта. Жалко е, че целите в параграф 41 не отразяват в достатъчна степен важни етапни цели.

| 4.3.2 | По-специално, сред целите трябва да бъдат включени (абсолютното) отделяне на икономическия растеж и отрицателните екологични последици, както и намерението до 2020 г. да бъдат договорени амбициозни цели за ефективно използване на ресурсите и надеждни показатели, от които да се ръководят вземащите решения в публичния и частния сектор при прехода към ресурсно ефективна икономика (5). Освен това Комитетът припомня своето искане директивата за екодизайна да се използва за изключване от икономическия оборот на неустойчиви продукти и за тази цел директивата да се прилага не само от гледна точка на енергийната ефективност, но и за подобряване на материалната ресурсна ефективност (6). |
| --- | --- |

4.3.2

По-специално, сред целите трябва да бъдат включени (абсолютното) отделяне на икономическия растеж и отрицателните екологични последици, както и намерението до 2020 г. да бъдат договорени амбициозни цели за ефективно използване на ресурсите и надеждни показатели, от които да се ръководят вземащите решения в публичния и частния сектор при прехода към ресурсно ефективна икономика (5). Освен това Комитетът припомня своето искане директивата за екодизайна да се използва за изключване от икономическия оборот на неустойчиви продукти и за тази цел директивата да се прилага не само от гледна точка на енергийната ефективност, но и за подобряване на материалната ресурсна ефективност (6).

4.4   Приоритетна цел 4: осигуряване на максимални ползи от законодателството на Съюза в областта на околната среда

| 4.4.1 | Оценката на 6-ата ПДОС твърде ясно показа, че дефицитите при прилагането на съществуващото законодателство във връзка с околната среда представляват най-голямата пречка за необходимия напредък в опазването на околната среда. Ето защо приветства факта, че 7-ата ПДОС определя като основен приоритет по-доброто прилагане на екологичното законодателство на ЕС в държавите членки. |
| --- | --- |

4.4.1

Оценката на 6-ата ПДОС твърде ясно показа, че дефицитите при прилагането на съществуващото законодателство във връзка с околната среда представляват най-голямата пречка за необходимия напредък в опазването на околната среда. Ето защо приветства факта, че 7-ата ПДОС определя като основен приоритет по-доброто прилагане на екологичното законодателство на ЕС в държавите членки.

| 4.4.2 | Въпреки това и в миналото Комисията отдаваше приоритетно значение на по-доброто прилагане на екологичното законодателство, без да бъде постигнат съществен напредък. Следователно трябва да се изхожда от това, че съществуват съществени пречки, които не могат да бъдат премахнати само с предлаганото подобряване на информацията относно екологичното законодателство, контролните механизми и достъпа до правосъдие. |
| --- | --- |

4.4.2

Въпреки това и в миналото Комисията отдаваше приоритетно значение на по-доброто прилагане на екологичното законодателство, без да бъде постигнат съществен напредък. Следователно трябва да се изхожда от това, че съществуват съществени пречки, които не могат да бъдат премахнати само с предлаганото подобряване на информацията относно екологичното законодателство, контролните механизми и достъпа до правосъдие.

| 4.4.3 | По-скоро от решаващо значение е, че в редица държави членки липсва политическата воля да се отдаде същото високо приоритетно политическо значение на ефективното прилагане на екологичното законодателство и съответно на прилагащите органи да се предоставят достатъчно средства и квалифициран персонал, а при конфликти да им бъде предоставена необходимата политическа подкрепа. |
| --- | --- |

4.4.3

По-скоро от решаващо значение е, че в редица държави членки липсва политическата воля да се отдаде същото високо приоритетно политическо значение на ефективното прилагане на екологичното законодателство и съответно на прилагащите органи да се предоставят достатъчно средства и квалифициран персонал, а при конфликти да им бъде предоставена необходимата политическа подкрепа.

| 4.4.4 | Открояват се очевидни паралели с финансовата криза. Така както финансовата криза беше породена от неустойчиво използване на икономическите ресурси в резултат на неспазването на установените в Договора от Маастрихт критерии за стабилност на общата валута, по същия начин причината за екологичните проблеми се състои в свръхизползването на ресурсите, в този случай - на земи, вода, въздух, климат, ограничените минерални и изкопаеми ресурси и т.н. |
| --- | --- |

4.4.4

Открояват се очевидни паралели с финансовата криза. Така както финансовата криза беше породена от неустойчиво използване на икономическите ресурси в резултат на неспазването на установените в Договора от Маастрихт критерии за стабилност на общата валута, по същия начин причината за екологичните проблеми се състои в свръхизползването на ресурсите, в този случай - на земи, вода, въздух, климат, ограничените минерални и изкопаеми ресурси и т.н.

| 4.4.5 | Комитетът смята, че липсва реакция спрямо екологичната криза по подобие на приетите в рамките на фискалния пакт мерки за борба с финансовата криза: ясни задачи и показатели, прецизен контрол и санкции. Седмата ПДОС не предлага нищо от това. Скицираните подходи не са подходящи за действителното отстраняване на представените структурни дефицити на прилагането. Предложените цели за по-добро прилагане на законодателството за 2020 г. са напълно несъгласувани и не могат да бъдат контролирани. |
| --- | --- |

4.4.5

Комитетът смята, че липсва реакция спрямо екологичната криза по подобие на приетите в рамките на фискалния пакт мерки за борба с финансовата криза: ясни задачи и показатели, прецизен контрол и санкции. Седмата ПДОС не предлага нищо от това. Скицираните подходи не са подходящи за действителното отстраняване на представените структурни дефицити на прилагането. Предложените цели за по-добро прилагане на законодателството за 2020 г. са напълно несъгласувани и не могат да бъдат контролирани.

| 4.4.6 | ЕИСК смята, че спазването на законовите разпоредби предполага ефективен контрол от независими органи, както и надеждна готовност за налагане или съответно приемане на наказания там, където е необходимо. Ето защо ЕИСК очаква, че в 7-ата ПДОС ще бъде установено разширяване на задължителните критерии за ефективен контрол и наблюдение от страна на държавите членки на законодателството на ЕС в областта на околната среда и изграждане на допълващ капацитет на равнище ЕС. |
| --- | --- |

4.4.6

ЕИСК смята, че спазването на законовите разпоредби предполага ефективен контрол от независими органи, както и надеждна готовност за налагане или съответно приемане на наказания там, където е необходимо. Ето защо ЕИСК очаква, че в 7-ата ПДОС ще бъде установено разширяване на задължителните критерии за ефективен контрол и наблюдение от страна на държавите членки на законодателството на ЕС в областта на околната среда и изграждане на допълващ капацитет на равнище ЕС.

| 4.4.7 | Освен това споменатото в параграф 82, буква е) включване в Европейския семестър на наблюдението на напредъка при осъществяването на екологичните цели има за цел да привлече вниманието към това на политическите ръководства на равнището на ЕС и на равнище държави членки. Все пак Комисията отбелязва, че продължаващото замърсяване на околната среда може да се отрази отрицателно и в макроикономически план. Докладът Stern от 2006 г. относно икономическите аспекти на изменението на климата, както и обобщаващият доклад от 2010 г. относно инициативата TEEB „Икономика на екосистемите и биоразнообразието“ са показателни примери за това. |
| --- | --- |

4.4.7

Освен това споменатото в параграф 82, буква е) включване в Европейския семестър на наблюдението на напредъка при осъществяването на екологичните цели има за цел да привлече вниманието към това на политическите ръководства на равнището на ЕС и на равнище държави членки. Все пак Комисията отбелязва, че продължаващото замърсяване на околната среда може да се отрази отрицателно и в макроикономически план. Докладът Stern от 2006 г. относно икономическите аспекти на изменението на климата, както и обобщаващият доклад от 2010 г. относно инициативата TEEB „Икономика на екосистемите и биоразнообразието“ са показателни примери за това.

| 4.4.8 | Седмата ПДОС би трябвало да бъде допълнена с мерки, които създават положителни стимули за спазването на законодателството в областта на околната среда. По-специално обвързването на разпределянето на финансови средства на ЕС на държави членки и частни юридически лица с доказателства за спазването на съответни екологични разпоредби представлява ефективно средство за насърчаване на спазването на разпоредбите. Едно от основните искания на ЕИСК продължава да бъде, посредством стратегии за сътрудничество и популяризиране на най-добрите решения от практиката да бъде мотивирана икономиката да допринася за подобряване на състоянието на околната среда. |
| --- | --- |

4.4.8

Седмата ПДОС би трябвало да бъде допълнена с мерки, които създават положителни стимули за спазването на законодателството в областта на околната среда. По-специално обвързването на разпределянето на финансови средства на ЕС на държави членки и частни юридически лица с доказателства за спазването на съответни екологични разпоредби представлява ефективно средство за насърчаване на спазването на разпоредбите. Едно от основните искания на ЕИСК продължава да бъде, посредством стратегии за сътрудничество и популяризиране на най-добрите решения от практиката да бъде мотивирана икономиката да допринася за подобряване на състоянието на околната среда.

| 4.4.9 | Накрая, ефективното прилагане на законодателството в областта на околната среда предполага активна роля на гражданското общество, в което гражданите са в състояние да поемат активна роля на наблюдатели. За тази цел в европейското законодателство в областта на околната среда бяха въведени инструменти, по-специално въз основа на Конвенцията от Орхус, например свободният достъп до информация за околната среда, участието на организации на гражданското общество в постигането на решение по разпоредби във връзка с околната среда, както и достъпът до съдебни органи. В предложението за 7-а ПДОС тези инструменти са споменати, но липсва изложение относно ролята на гражданското общество при прилагането на екологичното законодателство, както и допълнителни предложения. Почти всички положителни развития за природата и околната среда бяха поискани от гражданското общество. Според ЕИСК организациите на гражданското общество са основно действащо лице при прилагането на 7-ата ПДОС. Тяхната роля би трябвало ясно да се изтъкне и засили в 7-ата ПДОС в рамките на една допълнителна приоритетна цел. Списъкът от мерки следва да бъде допълнен с подходи за насърчаване на ангажимента на гражданското общество (напр. местни сдружения във връзка с Agenda 21 или подобни форуми), за създаването на партньорства, както и за по-активното привличане на организираното гражданско общество в съвети по околната среда и устойчивото развитие. |
| --- | --- |

4.4.9

Накрая, ефективното прилагане на законодателството в областта на околната среда предполага активна роля на гражданското общество, в което гражданите са в състояние да поемат активна роля на наблюдатели. За тази цел в европейското законодателство в областта на околната среда бяха въведени инструменти, по-специално въз основа на Конвенцията от Орхус, например свободният достъп до информация за околната среда, участието на организации на гражданското общество в постигането на решение по разпоредби във връзка с околната среда, както и достъпът до съдебни органи. В предложението за 7-а ПДОС тези инструменти са споменати, но липсва изложение относно ролята на гражданското общество при прилагането на екологичното законодателство, както и допълнителни предложения. Почти всички положителни развития за природата и околната среда бяха поискани от гражданското общество. Според ЕИСК организациите на гражданското общество са основно действащо лице при прилагането на 7-ата ПДОС. Тяхната роля би трябвало ясно да се изтъкне и засили в 7-ата ПДОС в рамките на една допълнителна приоритетна цел. Списъкът от мерки следва да бъде допълнен с подходи за насърчаване на ангажимента на гражданското общество (напр. местни сдружения във връзка с Agenda 21 или подобни форуми), за създаването на партньорства, както и за по-активното привличане на организираното гражданско общество в съвети по околната среда и устойчивото развитие.

4.5   Приоритетна цел 6: осигуряване на инвестиции за политиката в областта на околната среда и климата, както и на правилно ценообразуване

| 4.5.1 | Мерките за насърчаване на инвестиции във връзка с политиката в областта на околната среда и климата и включването на разходи за екология в ценообразуването са от съществено значение, за да се гарантира преходът към ресурсно ефективна и нисковъглеродна икономика. Ето защо Комитетът приветства факта, че в своето предложение за 7-а ПДОС Комисията е определила тази тема като приоритетна цел. Въпреки това и тук предвидените цели за 2020 г. (параграф 82, буква а) и буква б) са твърде неопределени и не могат да бъдат използвани като доказуем показател за успеха. |
| --- | --- |

4.5.1

Мерките за насърчаване на инвестиции във връзка с политиката в областта на околната среда и климата и включването на разходи за екология в ценообразуването са от съществено значение, за да се гарантира преходът към ресурсно ефективна и нисковъглеродна икономика. Ето защо Комитетът приветства факта, че в своето предложение за 7-а ПДОС Комисията е определила тази тема като приоритетна цел. Въпреки това и тук предвидените цели за 2020 г. (параграф 82, буква а) и буква б) са твърде неопределени и не могат да бъдат използвани като доказуем показател за успеха.

| 4.5.2 | Още веднъж се говори неопределено за премахване на субсидии за дейности, увреждащи околната среда, както това беше вече сторено в стратегията за устойчиво развитие от 2006 г., в която като задача беше обещано изготвянето на съответен списък. Политиката на ЕС в областта на околната среда рискува да загуби своята надеждност, след като многократните заявления не са последвани от действия. Това се отнася и за многократно изтъквания принцип за интернализация на външни разходи или за същественото изместване на данъчното облагане от фактора труд към облагането на ограничения фактор околна среда. |
| --- | --- |

4.5.2

Още веднъж се говори неопределено за премахване на субсидии за дейности, увреждащи околната среда, както това беше вече сторено в стратегията за устойчиво развитие от 2006 г., в която като задача беше обещано изготвянето на съответен списък. Политиката на ЕС в областта на околната среда рискува да загуби своята надеждност, след като многократните заявления не са последвани от действия. Това се отнася и за многократно изтъквания принцип за интернализация на външни разходи или за същественото изместване на данъчното облагане от фактора труд към облагането на ограничения фактор околна среда.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Седма програма за действие в областта на околната среда и проследяване на 6-ата програма за действие в областта на околната среда“, ОВ C 191 от 29.6.2012 г., стр. 1-6.

1

Седма програма за действие в областта на околната среда и проследяване на 6-ата програма за действие в областта на околната среда

(2)  Становище на ЕИСК относно „Оценка на стратегията на ЕС за устойчиво развитие“,

2

Оценка на стратегията на ЕС за устойчиво развитие

ОВ C 117, 30.4.2004 г., стр. 22-37.

(3)  Становище на ЕИСК относно „Търговия, растеж и световни дела – търговската политика като ключов елемент на стратегията на ЕС 2020“, ОВ C 43, 15.2.2012 г., стр. 73–78.

3

Търговия, растеж и световни дела – търговската политика като ключов елемент на стратегията на ЕС 2020

(4)  Становище на ЕИСК относно „Към възстановяване и създаване на работни места“, ОВ C 11, 15.1.2013 г., стр. 65-70.

4

Към възстановяване и създаване на работни места

(5)  COM(2011) 571 final, етапни цели 3.1.2. и 6.1, ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 163–168.

5

(6)  Становище на ЕИСК относно „Насърчаване на устойчивите методи на производство и потребление в ЕС“, ОВ C 191 от 29.6.2012 г., стр. 6-11.

6

Насърчаване на устойчивите методи на производство и потребление в ЕС

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/82 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/82

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Социалната закрила в политиката на Европейския съюз за сътрудничество за развитие“

COM(2012) 446 final

2013/C 161/16

Докладчик: г-н José María ZUFIAUR

На 12 октомври 2012 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – „Социалната закрила в политиката на Европейския съюз за сътрудничество за развитие“

(COM (2012) 446 final).

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 21 февруари 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 102 гласа „за“, без гласове „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Забележки и препоръки

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) оценява положително съобщението на Европейската комисия „Социалната закрила в политиката на Европейския съюз за сътрудничество за развитие“
   (1) и заключенията на Съвета на Европейския съюз (2) относно това съобщение и отправя следните забележки и препоръки. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) оценява положително съобщението на Европейската комисия „Социалната закрила в политиката на Европейския съюз за сътрудничество за развитие“
   (1) и заключенията на Съвета на Европейския съюз (2) относно това съобщение и отправя следните забележки и препоръки.

| 1.2 | Изразява загриженост, защото предвид ограничението до най-много три сектора в програмирането на сътрудничеството за развитие (СР) на ЕС, социалната закрила може да остане на втори план в програмирането и неговото прилагане. Затова отправя искане към Комисията и държавите членки да предприемат необходимото, за да може социалната закрила да бъде действително включена в програмирането на СР и ефективно прилагана. |
| --- | --- |

1.2

Изразява загриженост, защото предвид ограничението до най-много три сектора в програмирането на сътрудничеството за развитие (СР) на ЕС, социалната закрила може да остане на втори план в програмирането и неговото прилагане. Затова отправя искане към Комисията и държавите членки да предприемат необходимото, за да може социалната закрила да бъде действително включена в програмирането на СР и ефективно прилагана.

| 1.3 | Настоява най-малко 20 % от цялата помощ на ЕС да се насочи за социална интеграция и човешко развитие и помощите да се увеличат чрез пренасочване на неусвоени средства от други области. Освен това изразява загриженост поради факта, че този процент се отнася до секторите на образованието, здравеопазването и социалната закрила като цяло, без да се осигурява разпределение и насочване поотделно за всеки от тях, което не дава гаранция, че социалната закрила няма да бъде оставена на заден план. Понятието социална закрила може да включва здравеопазването, но трудно може да включи образованието, освен като основа или допълнение на някои програми за социална закрила. Следователно би трябвало да се търси баланс, който да даде възможност за координиране на тези три основни фактора. |
| --- | --- |

1.3

Настоява най-малко 20 % от цялата помощ на ЕС да се насочи за социална интеграция и човешко развитие и помощите да се увеличат чрез пренасочване на неусвоени средства от други области. Освен това изразява загриженост поради факта, че този процент се отнася до секторите на образованието, здравеопазването и социалната закрила като цяло, без да се осигурява разпределение и насочване поотделно за всеки от тях, което не дава гаранция, че социалната закрила няма да бъде оставена на заден план. Понятието социална закрила може да включва здравеопазването, но трудно може да включи образованието, освен като основа или допълнение на някои програми за социална закрила. Следователно би трябвало да се търси баланс, който да даде възможност за координиране на тези три основни фактора.

| 1.4 | Споделя препоръка 202 на Международната организация на труда (МОТ) относно равнищата на социална закрила (РСЗ) (3), която включва достойния труд и социалната закрила е една от неговите опорни точки. Принципите на РСЗ трябва да се възприемат като минимален праг с тенденция към подобрение и развитие в бъдеще на системи, отговарящи на изискванията на Конвенция 102 на МОТ (4). |
| --- | --- |

1.4

Споделя препоръка 202 на Международната организация на труда (МОТ) относно равнищата на социална закрила (РСЗ) (3), която включва достойния труд и социалната закрила е една от неговите опорни точки. Принципите на РСЗ трябва да се възприемат като минимален праг с тенденция към подобрение и развитие в бъдеще на системи, отговарящи на изискванията на Конвенция 102 на МОТ (4).

| 1.5 | Смята, че социалната закрила трябва да се разбира като основна инвестиция за социално сближаване и приобщаващо и устойчиво развитие. По тази причина политиката за сътрудничество за развитие трябва да обърне стратегическо внимание на факторите, които поддържат системите за социална закрила: достойно работно място (включително аспекти, отнасящи се до равенството между половете или хората с увреждания), разпределяне на богатството, демографски растеж, универсалност на обезщетенията и социалните услуги и основната роля на държавата за постигане на тези цели. |
| --- | --- |

1.5

Смята, че социалната закрила трябва да се разбира като основна инвестиция за социално сближаване и приобщаващо и устойчиво развитие. По тази причина политиката за сътрудничество за развитие трябва да обърне стратегическо внимание на факторите, които поддържат системите за социална закрила: достойно работно място (включително аспекти, отнасящи се до равенството между половете или хората с увреждания), разпределяне на богатството, демографски растеж, универсалност на обезщетенията и социалните услуги и основната роля на държавата за постигане на тези цели.

| 1.6 | Счита за необходимо СР да подкрепи изграждането на режими за социална закрила за редовно назначените работници, включително тези на срочен договор, самонаетите, икономически зависимите и заетите в селскостопанския отрасъл, както и режими за социална помощ, които да обхващат цялото население, включително неформалната икономика. Затова подкрепя съчетаване на режими, основаващи се на вноски и на режими, финансирани от данъци. За целта СР трябва да развие институционалния и данъчен капацитет на държавите, за да разполагат с достатъчно средства за посрещане на социалните им задължения. |
| --- | --- |

1.6

Счита за необходимо СР да подкрепи изграждането на режими за социална закрила за редовно назначените работници, включително тези на срочен договор, самонаетите, икономически зависимите и заетите в селскостопанския отрасъл, както и режими за социална помощ, които да обхващат цялото население, включително неформалната икономика. Затова подкрепя съчетаване на режими, основаващи се на вноски и на режими, финансирани от данъци. За целта СР трябва да развие институционалния и данъчен капацитет на държавите, за да разполагат с достатъчно средства за посрещане на социалните им задължения.

| 1.7 | Подчертава ползата от системите за социална защита за предотвратяване и намаляване на рисковете, включително природни бедствия или положения след конфликти. Затова отправя искане СР да се използва за тази цел. |
| --- | --- |

1.7

Подчертава ползата от системите за социална защита за предотвратяване и намаляване на рисковете, включително природни бедствия или положения след конфликти. Затова отправя искане СР да се използва за тази цел.

| 1.8 | Счита, че държавите партньорки следва да имат основно отговорността да изготвят и прилагат своя система за социална защита, а сътрудничеството с ЕС следва да спомогне за укрепването на техния институционален капацитет, за събиране на данъци и управление с цел да се постигне самозадоволяване и да се развият устойчиви и трайни публични системи. |
| --- | --- |

1.8

Счита, че държавите партньорки следва да имат основно отговорността да изготвят и прилагат своя система за социална защита, а сътрудничеството с ЕС следва да спомогне за укрепването на техния институционален капацитет, за събиране на данъци и управление с цел да се постигне самозадоволяване и да се развият устойчиви и трайни публични системи.

| 1.9 | Все пак, с цел да се укрепят РСЗ в страните с ниски доходи, не се противопоставя на отпускането на преки многогодишни финансови помощи на страните партньорки, които да се контролират посредством подходящи механизми за контрол. |
| --- | --- |

1.9

Все пак, с цел да се укрепят РСЗ в страните с ниски доходи, не се противопоставя на отпускането на преки многогодишни финансови помощи на страните партньорки, които да се контролират посредством подходящи механизми за контрол.

| 1.10 | Счита, че макар СР в областта на социалната закрила да трябва да се насочи предимно към страните с ниски доходи, не трябва да се забравят и страните със средни доходи, в които продължават да съществуват - а в някои случаи и да се увеличават – сериозни вътрешни проблеми, свързани с бедност и неравенство. Понастоящем 75 % от бедните в света живеят в страни със средни доходи. Помощта от ЕС, по-конкретно чрез отраслови и тематични програми, би трябвало да се насочи към разширяване на покритието и по-добра ефективност на вече съществуващите системи, като се засили техният публичен институционален капацитет. Също така трябва да се изготвят специфични програми за онези райони, в които има значителни миграционни потоци. |
| --- | --- |

1.10

Счита, че макар СР в областта на социалната закрила да трябва да се насочи предимно към страните с ниски доходи, не трябва да се забравят и страните със средни доходи, в които продължават да съществуват - а в някои случаи и да се увеличават – сериозни вътрешни проблеми, свързани с бедност и неравенство. Понастоящем 75 % от бедните в света живеят в страни със средни доходи. Помощта от ЕС, по-конкретно чрез отраслови и тематични програми, би трябвало да се насочи към разширяване на покритието и по-добра ефективност на вече съществуващите системи, като се засили техният публичен институционален капацитет. Също така трябва да се изготвят специфични програми за онези райони, в които има значителни миграционни потоци.

| 1.11 | Отправя искане аспектът, свързан с равенството между половете да бъде приоритетна междусекторна ос на политиката за развитие на ЕС, с цел да се даде на жените по-голям достъп до социална защита, което ще спомогне за справяне с личната и семейната бедност. |
| --- | --- |

1.11

Отправя искане аспектът, свързан с равенството между половете да бъде приоритетна междусекторна ос на политиката за развитие на ЕС, с цел да се даде на жените по-голям достъп до социална защита, което ще спомогне за справяне с личната и семейната бедност.

| 1.12 | Предлага СР на ЕС да включи в своите програми социалното и трудовото приобщаване на хората с увреждания и установяването на подходяща за тях социална защита, като се предвидят достатъчно средства. За целта ЕИСК настоява СР на ЕС да включи в целите си изискването страните партньорки да ратифицират и да прилагат правилно Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания (5). |
| --- | --- |

1.12

Предлага СР на ЕС да включи в своите програми социалното и трудовото приобщаване на хората с увреждания и установяването на подходяща за тях социална защита, като се предвидят достатъчно средства. За целта ЕИСК настоява СР на ЕС да включи в целите си изискването страните партньорки да ратифицират и да прилагат правилно Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания (5).

| 1.13 | Отправя искане социалната закрила да бъде взета под внимание и да бъде приоритет в програмирането, в рамките на раздела за СР от бъдещата многогодишна финансова рамка. |
| --- | --- |

1.13

Отправя искане социалната закрила да бъде взета под внимание и да бъде приоритет в програмирането, в рамките на раздела за СР от бъдещата многогодишна финансова рамка.

| 1.14 | Счита, че обменът на добри практики Юг/Юг в областта на социалната закрила трябва да бъде технически и финансово обезпечен от ЕС. |
| --- | --- |

1.14

Счита, че обменът на добри практики Юг/Юг в областта на социалната закрила трябва да бъде технически и финансово обезпечен от ЕС.

| 1.15 | Отправя искане в споразуменията за асоцииране, в търговските споразумения, споразуменията за стабилизиране или икономическо асоцииране, подписани от ЕС, да се включва глава относно социалната закрила. |
| --- | --- |

1.15

Отправя искане в споразуменията за асоцииране, в търговските споразумения, споразуменията за стабилизиране или икономическо асоцииране, подписани от ЕС, да се включва глава относно социалната закрила.

| 1.16 | Счита, че е целесъобразно да се подпомагат сдружения за развитие в регионален мащаб в областта на социалната закрила. |
| --- | --- |

1.16

Счита, че е целесъобразно да се подпомагат сдружения за развитие в регионален мащаб в областта на социалната закрила.

| 1.17 | Препоръчва да се изгради мрежа от експерти по социална закрила в европейски мащаб (от националните министерства, агенциите за развитие и гражданското общество), с помощта на инструменти като програмата за техническа помощ и обмен на информация (TAIEX), която да даде възможност за включване на професионалисти експерти. Първата задача на тази мрежа ще трябва да бъде изготвянето на карта на помощта, която ЕС предоставя за социална закрила. Тази инициатива ще насърчи обмена на добри практики и ще улесни разделението на труда, очертавайки пропуските и областите на припокриване, или откроявайки евентуални сравнителни предимства. |
| --- | --- |

1.17

Препоръчва да се изгради мрежа от експерти по социална закрила в европейски мащаб (от националните министерства, агенциите за развитие и гражданското общество), с помощта на инструменти като програмата за техническа помощ и обмен на информация (TAIEX), която да даде възможност за включване на професионалисти експерти. Първата задача на тази мрежа ще трябва да бъде изготвянето на карта на помощта, която ЕС предоставя за социална закрила. Тази инициатива ще насърчи обмена на добри практики и ще улесни разделението на труда, очертавайки пропуските и областите на припокриване, или откроявайки евентуални сравнителни предимства.

| 1.18 | Припомня своята препоръка организациите на гражданското общество (ОГО) да участват в процеса на определяне, изготвяне и проследяване на програмите и стратегиите за сътрудничество. За целта отправя искане социалната закрила да бъде включена в „пътната карта за ангажираността с ОГО“, предвидена в съобщенията на Комисията относно корените на демокрацията и устойчивото развитие (6). Също така подчертава необходимостта социалните партньори и други организации на ГО да участват по ефективен начин и в зависимост от естеството си в консултативните и управителните органи на институциите за социална закрила, които предоставят средства или помощ. |
| --- | --- |

1.18

Припомня своята препоръка организациите на гражданското общество (ОГО) да участват в процеса на определяне, изготвяне и проследяване на програмите и стратегиите за сътрудничество. За целта отправя искане социалната закрила да бъде включена в „пътната карта за ангажираността с ОГО“, предвидена в съобщенията на Комисията относно корените на демокрацията и устойчивото развитие (6). Също така подчертава необходимостта социалните партньори и други организации на ГО да участват по ефективен начин и в зависимост от естеството си в консултативните и управителните органи на институциите за социална закрила, които предоставят средства или помощ.

2.   Предистория

| 2.1 | В съответствие с общите принципи на Партньорството от Пусан за ефективно сътрудничество за развитие (7), на съобщението на Европейската комисия относно Програма за промяна
   (8) и на препоръката на МОТ относно РСЗ, съобщението на Комисията относно социалната закрила в политиката на ЕС за сътрудничество за развитие, одобрено след това от Съвета, предполага качествена стъпка в европейското сътрудничество за развитие. |
| --- | --- |

2.1

В съответствие с общите принципи на Партньорството от Пусан за ефективно сътрудничество за развитие (7), на съобщението на Европейската комисия относно Програма за промяна
   (8) и на препоръката на МОТ относно РСЗ, съобщението на Комисията относно социалната закрила в политиката на ЕС за сътрудничество за развитие, одобрено след това от Съвета, предполага качествена стъпка в европейското сътрудничество за развитие.

| 2.2 | Общите цели от Пусан съвпадат с целта, според която ЕС би трябвало да възприеме по-общия подход на човешко развитие, съгласно съобщението на Комисията относно Програма за промяна, в което се подчертава подкрепата за здравеопазването и образованието, достойния труд и системите, които укрепват социалната закрила и намаляват неравните възможности. |
| --- | --- |

2.2

Общите цели от Пусан съвпадат с целта, според която ЕС би трябвало да възприеме по-общия подход на човешко развитие, съгласно съобщението на Комисията относно Програма за промяна, в което се подчертава подкрепата за здравеопазването и образованието, достойния труд и системите, които укрепват социалната закрила и намаляват неравните възможности.

| 2.3 | Тази посока на действия е в съзвучие и с препоръката на МОТ относно РСЗ, които съдържат четири основни гаранции на социална сигурност: минимални равнища, която всяка страна определя сама, сигурност на доходите в детството, през активния живот и старостта, както и достъп до основни грижи за здравето на постижима цена. |
| --- | --- |

2.3

Тази посока на действия е в съзвучие и с препоръката на МОТ относно РСЗ, които съдържат четири основни гаранции на социална сигурност: минимални равнища, която всяка страна определя сама, сигурност на доходите в детството, през активния живот и старостта, както и достъп до основни грижи за здравето на постижима цена.

| 2.4 | Този подход се съдържа също и в заключенията на Съвета, който се обявява за растеж, характеризиращ се със справедливо разпределение на благосъстоянието, работни места за всички и възможност да се възползват от всеобщ достъп до основни социални услуги като здравеопазване и образование. Съгласно въпросните заключения, „политиките за социална закрила могат да играят преобразуваща роля в обществото, като стимулират равнопоставеността и насърчават социалното приобщаване и диалога със социалните партньори“. |
| --- | --- |

2.4

Този подход се съдържа също и в заключенията на Съвета, който се обявява за растеж, характеризиращ се със справедливо разпределение на благосъстоянието, работни места за всички и възможност да се възползват от всеобщ достъп до основни социални услуги като здравеопазване и образование. Съгласно въпросните заключения, „политиките за социална закрила могат да играят преобразуваща роля в обществото, като стимулират равнопоставеността и насърчават социалното приобщаване и диалога със социалните партньори“.

| 2.5 | Всички тези декларации, споразумения и заключения включват социалната закрила в СР на ЕС, в рамките на понятието за приобщаващо и устойчиво развитие, т.е. нещо повече от количествения икономически растеж на БВП. |
| --- | --- |

2.5

Всички тези декларации, споразумения и заключения включват социалната закрила в СР на ЕС, в рамките на понятието за приобщаващо и устойчиво развитие, т.е. нещо повече от количествения икономически растеж на БВП.

| 2.6 | Следва да се отбележи, че гражданите на ЕС също споделят необходимостта от продължаване на усилията на европейската политика за СР. Според анкета на Евробарометър (9), въпреки икономическата криза, мнозинството от европейските граждани (85 %) подкрепят продължаването на помощта за развиващите се страни и много висок процент (61 %) се обявяват за увеличаването ѝ, за да се даде възможност на много хора да преодолеят бедността. |
| --- | --- |

2.6

Следва да се отбележи, че гражданите на ЕС също споделят необходимостта от продължаване на усилията на европейската политика за СР. Според анкета на Евробарометър (9), въпреки икономическата криза, мнозинството от европейските граждани (85 %) подкрепят продължаването на помощта за развиващите се страни и много висок процент (61 %) се обявяват за увеличаването ѝ, за да се даде възможност на много хора да преодолеят бедността.

3.   Необходимост от отговор на предизвикателството, свързано със социалната закрила в рамките на глобализацията

| 3.1 | От приемането на Всеобщата декларация за правата на човека през 1948 г. (10) до днес световният БВП е нараснал 10 пъти, а доходите на глава от населението – 2,6 пъти. Но положението със социалната закрила почти не се е променило съществено за голяма част от световното население, което на практика продължава да живее без социална закрила. Следните данни (11) са красноречиви. |
| --- | --- |

3.1

От приемането на Всеобщата декларация за правата на човека през 1948 г. (10) до днес световният БВП е нараснал 10 пъти, а доходите на глава от населението – 2,6 пъти. Но положението със социалната закрила почти не се е променило съществено за голяма част от световното население, което на практика продължава да живее без социална закрила. Следните данни (11) са красноречиви.

| 3.1.1 | Близо една трета от световното население или 1 760 млн. души живеят в многостранна бедност, която се характеризира с липса на доходи, на възможности за достойно работно място, на здравеопазване и на образование. |
| --- | --- |

3.1.1

Близо една трета от световното население или 1 760 млн. души живеят в многостранна бедност, която се характеризира с липса на доходи, на възможности за достойно работно място, на здравеопазване и на образование.

| 3.1.2 | 9,2 млн. деца на възраст до 5 години умират всяка година от болести, които могат да бъдат избегнати с профилактика. |
| --- | --- |

3.1.2

9,2 млн. деца на възраст до 5 години умират всяка година от болести, които могат да бъдат избегнати с профилактика.

| 3.1.3 | Близо 5,1 млрд. души, или 75 % от световното население нямат подходяща социална сигурност. |
| --- | --- |

3.1.3

Близо 5,1 млрд. души, или 75 % от световното население нямат подходяща социална сигурност.

| 3.1.4 | Под 30 % от икономически активните лица имат осигуровки за безработица и само 15 % от безработните получават този вид обезщетение. |
| --- | --- |

3.1.4

Под 30 % от икономически активните лица имат осигуровки за безработица и само 15 % от безработните получават този вид обезщетение.

| 3.1.5 | Само 20 % от световното население в трудоспособна възраст има достъп до системи за цялостно социално осигуряване. В много страни заетите в неформалната икономика, в селското стопанство и самостоятелно заетите лица нямат никаква социална закрила. |
| --- | --- |

3.1.5

Само 20 % от световното население в трудоспособна възраст има достъп до системи за цялостно социално осигуряване. В много страни заетите в неформалната икономика, в селското стопанство и самостоятелно заетите лица нямат никаква социална закрила.

| 3.1.6 | За сравнение в най-развитите страни на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие бедността и неравенството са приблизително наполовина от това, което биха били, ако ги нямаше системите за социална закрила. |
| --- | --- |

3.1.6

За сравнение в най-развитите страни на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие бедността и неравенството са приблизително наполовина от това, което биха били, ако ги нямаше системите за социална закрила.

4.   Потенциалът на социалната закрила за приобщаващ и устойчив растеж

| 4.1 | Настоящото становище разглежда социалната закрила в по-широк смисъл, който включва както социалната сигурност в тесния смисъл на понятието, така и социалната помощ. Като социална закрила могат да се считат както политики и действия, насочени към подобряване на капацитета на всички хора и по-специално на уязвимите групи, за да се избегне изпадането им в бедност и за излизане от нея, така и онези, които могат да предоставят сигурност на доходите, да улеснят достъпа до основни здравни или социални услуги през целия живот и да насърчат равенството и достойнството. |
| --- | --- |

4.1

Настоящото становище разглежда социалната закрила в по-широк смисъл, който включва както социалната сигурност в тесния смисъл на понятието, така и социалната помощ. Като социална закрила могат да се считат както политики и действия, насочени към подобряване на капацитета на всички хора и по-специално на уязвимите групи, за да се избегне изпадането им в бедност и за излизане от нея, така и онези, които могат да предоставят сигурност на доходите, да улеснят достъпа до основни здравни или социални услуги през целия живот и да насърчат равенството и достойнството.

| 4.2 | Следователно включваме обезщетенията по линия на социалната сигурност в парични средства и в натура при болест, майчинство, старост, нетрудоспособност, трудови инциденти и професионални заболявания, за преживяване, семейни надбавки и за безработица, както и обезщетенията по линия на социалната помощ, които са предназначени основно за защита в състояния на нужда, общи или специфични, независимо от причините, които ги обуславят. |
| --- | --- |

4.2

Следователно включваме обезщетенията по линия на социалната сигурност в парични средства и в натура при болест, майчинство, старост, нетрудоспособност, трудови инциденти и професионални заболявания, за преживяване, семейни надбавки и за безработица, както и обезщетенията по линия на социалната помощ, които са предназначени основно за защита в състояния на нужда, общи или специфични, независимо от причините, които ги обуславят.

| 4.3 | По този начин спазваме разпоредбите на член 25 от ВДПЧ, който гласи: „Всеки човек има право на (...) медицинско обслужване и необходимите социални грижи, (...). Той има право на осигуряване в случай на безработица, болест, инвалидност, овдовяване, старост или други случаи на лишаване от средства за съществуване по независещи от него причини. Майките и децата се ползват с особени грижи и подпомагане. Всички деца, родени в брака или извън брака, се ползват с еднаква социална защита.“ |
| --- | --- |

4.3

По този начин спазваме разпоредбите на член 25 от ВДПЧ, който гласи: „Всеки човек има право на (...) медицинско обслужване и необходимите социални грижи, (...). Той има право на осигуряване в случай на безработица, болест, инвалидност, овдовяване, старост или други случаи на лишаване от средства за съществуване по независещи от него причини. Майките и децата се ползват с особени грижи и подпомагане. Всички деца, родени в брака или извън брака, се ползват с еднаква социална защита.“

| 4.4 | В Европа нито в социалната сигурност, нито в социалната закрила по-общо се включа образованието, въпреки че то е признато като жизненоважна публична политика. Но в някои успешни програми като програмата „Bolsa Familia“ (Семейна помощ) в Бразилия, за отпускането на семейни надбавки (социална закрила) се изисква присъствие в образователни програми (образователна политика). |
| --- | --- |

4.4

В Европа нито в социалната сигурност, нито в социалната закрила по-общо се включа образованието, въпреки че то е признато като жизненоважна публична политика. Но в някои успешни програми като програмата „Bolsa Familia“ (Семейна помощ) в Бразилия, за отпускането на семейни надбавки (социална закрила) се изисква присъствие в образователни програми (образователна политика).

| 4.5 | Без да се засяга възможността да се оползотворяват и дори да се разширяват тези и други опити от различно естество, които биха могли да се впишат в широкото понятие за РСЗ, включването на образованието като елемент на социалната закрила може да намали разпределянето на средства за социална закрила в оперативните програми на ЕС за СР. То може също и да спомогне за объркване между мерките за подпомагане и социалната закрила, като част от цялото се възприема като цялото. |
| --- | --- |

4.5

Без да се засяга възможността да се оползотворяват и дори да се разширяват тези и други опити от различно естество, които биха могли да се впишат в широкото понятие за РСЗ, включването на образованието като елемент на социалната закрила може да намали разпределянето на средства за социална закрила в оперативните програми на ЕС за СР. То може също и да спомогне за объркване между мерките за подпомагане и социалната закрила, като част от цялото се възприема като цялото.

| 4.6 | Би било необходимо да се разграничат по-ясно политиките за подпомагане и системите за социална закрила. Последните са структурни системи за цялостна закрила. За разлика от това политиките могат да използват елементи на социална закрила като икономически трансфери за постигане на образователна цел, както в бразилския опит, и по този начин да се осъществява връзка с РСЗ. |
| --- | --- |

4.6

Би било необходимо да се разграничат по-ясно политиките за подпомагане и системите за социална закрила. Последните са структурни системи за цялостна закрила. За разлика от това политиките могат да използват елементи на социална закрила като икономически трансфери за постигане на образователна цел, както в бразилския опит, и по този начин да се осъществява връзка с РСЗ.

| 4.7 | Социалната закрила играе основна роля в периоди на икономически растеж и действа като стабилизиращ фактор в моменти на криза. Както се посочва в съобщението на Комисията, социалната закрила увеличава достъпа до обществени услуги, предоставя на хората инструменти за управление на рисковете, подпомага стабилността на доходите и търсенето, играе ролята на стабилизиращ макроикономически фактор, намалява неравенството, спомагайки за приобщаващ и устойчив растеж, подпомага връзката между поколенията и може да допринесе в значителна степен за изпълнението на Целите на хилядолетието за развитие. |
| --- | --- |

4.7

Социалната закрила играе основна роля в периоди на икономически растеж и действа като стабилизиращ фактор в моменти на криза. Както се посочва в съобщението на Комисията, социалната закрила увеличава достъпа до обществени услуги, предоставя на хората инструменти за управление на рисковете, подпомага стабилността на доходите и търсенето, играе ролята на стабилизиращ макроикономически фактор, намалява неравенството, спомагайки за приобщаващ и устойчив растеж, подпомага връзката между поколенията и може да допринесе в значителна степен за изпълнението на Целите на хилядолетието за развитие.

| 4.8 | Следователно социалната закрила е по-скоро инвестиция, отколкото разход. Тя не е само елемент на преразпределяне на доходи, отделен от механизмите, които създават богатство. Напротив, тя е жизненоважен производствен фактор за неговото нарастване. Тя е инструмент, също толкова важен, колкото паричните политики или политиките в областта на иновациите, или дори още по-важен, в един свят, в който застаряването на населението, особено в големите развиващи се страни, ще се засили и ще се превърне в основно предизвикателство за бъдещето, което може да се окаже драматично, ако не съществуват системи за социална закрила. |
| --- | --- |

4.8

Следователно социалната закрила е по-скоро инвестиция, отколкото разход. Тя не е само елемент на преразпределяне на доходи, отделен от механизмите, които създават богатство. Напротив, тя е жизненоважен производствен фактор за неговото нарастване. Тя е инструмент, също толкова важен, колкото паричните политики или политиките в областта на иновациите, или дори още по-важен, в един свят, в който застаряването на населението, особено в големите развиващи се страни, ще се засили и ще се превърне в основно предизвикателство за бъдещето, което може да се окаже драматично, ако не съществуват системи за социална закрила.

5.   Бележки относно предложението на Европейската комисия

| 5.1 | ЕИСК счита, че признаването на социалната закрила като централна ос на СР съответства на ценностите и принципите на ЕС, залегнали в Договора за ЕС (12) и в Хартата за основните права на ЕС (13). |
| --- | --- |

5.1

ЕИСК счита, че признаването на социалната закрила като централна ос на СР съответства на ценностите и принципите на ЕС, залегнали в Договора за ЕС (12) и в Хартата за основните права на ЕС (13).

| 5.2 | Оценяваме положително факта, че Комисията е включила социалната закрила в политиката на ЕС за СР, както поискаха различни инстанции, включително ЕИСК (14). |
| --- | --- |

5.2

Оценяваме положително факта, че Комисията е включила социалната закрила в политиката на ЕС за СР, както поискаха различни инстанции, включително ЕИСК (14).

| 5.3 | Като цяло изразяваме съгласие с основното съдържание. Следва да се отбележат значението, което се придава на структурните пречки за изкореняване на бедността в ситуации, свързани с изключване и маргинализация; стойността, която се придава на достойния труд и на подходящите данъчни системи; желанието да се осигури всеобщ и равен достъп до социална закрила; връзката между социалната закрила и приобщаващия и устойчив растеж; ролята на сътрудничеството за развитие както в по-неразвитите страни, така и в тези със средни доходи; аспектът, свързан с равенството между половете и РСЗ; както и подкрепата на участието на гражданското общество и значението на социалните партньори и на социалния диалог. |
| --- | --- |

5.3

Като цяло изразяваме съгласие с основното съдържание. Следва да се отбележат значението, което се придава на структурните пречки за изкореняване на бедността в ситуации, свързани с изключване и маргинализация; стойността, която се придава на достойния труд и на подходящите данъчни системи; желанието да се осигури всеобщ и равен достъп до социална закрила; връзката между социалната закрила и приобщаващия и устойчив растеж; ролята на сътрудничеството за развитие както в по-неразвитите страни, така и в тези със средни доходи; аспектът, свързан с равенството между половете и РСЗ; както и подкрепата на участието на гражданското общество и значението на социалните партньори и на социалния диалог.

| 5.4 | Отбелязваме необходимостта от по-добра координация между инстанциите, отговорни за сътрудничеството на ЕС за развитие и другите участници в този процес, включително международните организации и инстанции, както и от по-добра координация между политиката за сътрудничество за развитие и други политики на ЕС. Също така, поради включването в СР на ЕС на нови подходи, свързани със социалната закрила (устойчивост, намаляване на рисковете от бедствия и др.), би трябвало да се постигне напредък към по-добро концептуално определение на тези подходи и използване на синергиите, които произтичат от тях. |
| --- | --- |

5.4

Отбелязваме необходимостта от по-добра координация между инстанциите, отговорни за сътрудничеството на ЕС за развитие и другите участници в този процес, включително международните организации и инстанции, както и от по-добра координация между политиката за сътрудничество за развитие и други политики на ЕС. Също така, поради включването в СР на ЕС на нови подходи, свързани със социалната закрила (устойчивост, намаляване на рисковете от бедствия и др.), би трябвало да се постигне напредък към по-добро концептуално определение на тези подходи и използване на синергиите, които произтичат от тях.

| 5.5 | ЕИСК отбелязва целта да се постави социалната закрила в центъра на националните стратегии за развитие чрез национални политики. Също така е необходимо да се засили институционалният капацитет на страните партньорки, за което би било полезно техническото сътрудничество на ЕС. Също така следва да се отбележи необходимостта от международна координация на правата на социална закрила. |
| --- | --- |

5.5

ЕИСК отбелязва целта да се постави социалната закрила в центъра на националните стратегии за развитие чрез национални политики. Също така е необходимо да се засили институционалният капацитет на страните партньорки, за което би било полезно техническото сътрудничество на ЕС. Също така следва да се отбележи необходимостта от международна координация на правата на социална закрила.

| 5.6 | Считаме, че понятието „преобразуваща роля в обществото“, използвано в съобщението, трябва да се разбира като начин за засилване на усещането за принадлежност и възможности от страна на бенефициерите на социална закрила и по-конкретно, на уязвимите лица, засегнати в най-голяма степен от бедността и от социалното изключване, като им се предоставят достатъчно средства за това. |
| --- | --- |

5.6

Считаме, че понятието „преобразуваща роля в обществото“, използвано в съобщението, трябва да се разбира като начин за засилване на усещането за принадлежност и възможности от страна на бенефициерите на социална закрила и по-конкретно, на уязвимите лица, засегнати в най-голяма степен от бедността и от социалното изключване, като им се предоставят достатъчно средства за това.

| 5.7 | Що се отнася до публично-частните партньорства, ЕИСК би желал Комисията да бе подчертала основната роля на държавата в развитието и прилагането на системите за социална закрила. Сътрудничеството с частния сектор също е необходимо, особено в областта на допълнителната социална закрила (15). ЕИСК не счита, че доброволната корпоративна социална отговорност трябва да бъде основен елемент от система като социалната закрила, която трябва да се основава на задължителни правила и политики. |
| --- | --- |

5.7

Що се отнася до публично-частните партньорства, ЕИСК би желал Комисията да бе подчертала основната роля на държавата в развитието и прилагането на системите за социална закрила. Сътрудничеството с частния сектор също е необходимо, особено в областта на допълнителната социална закрила (15). ЕИСК не счита, че доброволната корпоративна социална отговорност трябва да бъде основен елемент от система като социалната закрила, която трябва да се основава на задължителни правила и политики.

| 5.8 | Също така буди съжаление фактът, че при упоменаването на целите на стратегията „Европа 2020“ в съобщението не се посочва дисбалансът между тези цели и политиките на „вътрешна девалвация“ и на структурни реформи, които се защитават от ЕС. На практика прилаганите понастоящем политики имат слаба връзка с целите на въпросната стратегия. Безработицата, бедността, неравенството и социалното изключване нарастват. Същевременно осъществяваните реформи не водят до по-конкурентоспособен и еднороден ЕС, а до нарастване на трудовата несигурност и влошаване на обществените услуги. |
| --- | --- |

5.8

Също така буди съжаление фактът, че при упоменаването на целите на стратегията „Европа 2020“ в съобщението не се посочва дисбалансът между тези цели и политиките на „вътрешна девалвация“ и на структурни реформи, които се защитават от ЕС. На практика прилаганите понастоящем политики имат слаба връзка с целите на въпросната стратегия. Безработицата, бедността, неравенството и социалното изключване нарастват. Същевременно осъществяваните реформи не водят до по-конкурентоспособен и еднороден ЕС, а до нарастване на трудовата несигурност и влошаване на обществените услуги.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012) 446 final.

1

(2)  Заключения на Съвета относно социалната закрила в политиката на Европейския съюз за сътрудничество за развитие, 15 октомври 2012 г., 14538/12.

2

Заключения на Съвета относно социалната закрила в политиката на Европейския съюз за сътрудничество за развитие

(3)  Препоръка 202 относно националните минимални равнища на социална закрила, 101-во заседание на МОТ, Женева,14 юни 2012 г.

3

Препоръка 202 относно националните минимални равнища на социална закрила

(4)  Конвенция за социална сигурност (минимални стандарти) No 102, 35-о заседание на Международната конференция на труда, Женева, 28 юни 1952 г.

4

(5)  Конвенция на ООН за правата на хората с увреждания, Общо събрание на ООН, Ню Йорк, 2006 г.

5

Конвенция на ООН за правата на хората с увреждания

(6)  Съобщение на Комисията „Корените на демокрацията и устойчивото развитие: ангажираността на Европа с гражданското общество в областта на външните отношения“. COM(2012) 492 final.

6

(7)  4-ти форум на високо равнище за ефикасна помощ, Пусан, 29 ноември - 1 декември 2011 г.

7

(8)  COM(2011) 637 final.

8

(9)  Специален брой на Евробарометър 392, Solidarity that spans the globe: Europeans and development, (Солидарност, която обхваща света: европейците и развитието), октомври 2012 г.

9

Специален брой на Евробарометър 392, Solidarity that spans the globe: Europeans and development

(10)  Общо събрание на ООН, декември 1948 г.

10

(11)  Данни, предоставени от Световната банка, ПРООН, ФАО, Програма „Хабитат“ на ООН, ЮНЕСКО, СЗО, МОТ.

11

(12)  Консолидирани версии на Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз, Официален вестник на ЕС, 2012 /С 83/01, 30 март 2010 г.

12

Консолидирани версии на Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз

(13)  Харта за основните права на Европейския съюз, Официален вестник на ЕС, 2012/С 83/02, 30 март 2010 г.

13

Харта за основните права на Европейския съюз

(14)  Становище на ЕИСК относно „Външното измерение на координацията на социалната сигурност на ЕС“, параграф 1.10, ОВ С 11, 15.1.2013 г., стр. 71-76.

14

„Външното измерение на координацията на социалната сигурност на ЕС“

(15)  Отправя се искане за изпълнение на неговите законни задължения за финансиране на социалната закрива, в съответствие с насоките на международните организации за многонационалните предприятия.

15

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/87 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/87

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Син растеж: възможности за устойчив растеж в морските дейности и корабоплаването“

COM(2012) 494 final

2013/C 161/17

Докладчик: г-н POLYZIGOPOULOS

На 13 септември 2012 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Син растеж: Възможности за устойчив растеж в морските дейности и корабоплаването“

COM(2012) 494 final.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 февруари 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 100 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК счита, че настоящото съобщение е необходимото логично продължение на усилията за прилагане на интегрирана морска политика (ИМП) в ЕС. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК счита, че настоящото съобщение е необходимото логично продължение на усилията за прилагане на интегрирана морска политика (ИМП) в ЕС.

| 1.2 | ЕИСК смята, че съобщението като цяло оказва подходящ принос към интегрираната морска политика на ЕС, като се позовава на стратегията „Европа 2020“ и има за цел икономическото възстановяване на Европа, използвайки динамиката на морската икономика за създаване на работни места и укрепване на конкурентоспособността и социалното сближаване. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК смята, че съобщението като цяло оказва подходящ принос към интегрираната морска политика на ЕС, като се позовава на стратегията „Европа 2020“ и има за цел икономическото възстановяване на Европа, използвайки динамиката на морската икономика за създаване на работни места и укрепване на конкурентоспособността и социалното сближаване.

| 1.3 | С оглед на това ЕИСК приветства съобщението, особено в сегашната критична ситуация на икономическа криза, която създаде една неблагоприятна икономическа обстановка в Европа и оказа отрицателно въздействие върху различни области на дейност, включително тези, свързани с морската икономика. |
| --- | --- |

1.3

С оглед на това ЕИСК приветства съобщението, особено в сегашната критична ситуация на икономическа криза, която създаде една неблагоприятна икономическа обстановка в Европа и оказа отрицателно въздействие върху различни области на дейност, включително тези, свързани с морската икономика.

| 1.4 | ЕИСК счита, че за да се осъществи амбицията на съобщението да даде нов тласък на ИМП, е необходимо последователно използване и развитие на съществуващите позитивни инициативи и дейности, в съчетание с предлаганата нова рамка, което да позволи на ЕС да се възползва от възможността да разработи напреднала, основаваща се на високи стандарти ИМП. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК счита, че за да се осъществи амбицията на съобщението да даде нов тласък на ИМП, е необходимо последователно използване и развитие на съществуващите позитивни инициативи и дейности, в съчетание с предлаганата нова рамка, което да позволи на ЕС да се възползва от възможността да разработи напреднала, основаваща се на високи стандарти ИМП.

| 1.5 | Тъй като счита, че за успешното реализиране на синия растеж са необходими последователност и съгласуваност, ЕИСК изтъква необходимостта да се заяви ясно, че петте приоритетни области, набелязани в проучването „Син растеж: сценарии за устойчиво развитие“ (2012 г.), не заменят, а допълват съществуващите традиционни сфери на дейност (https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/content/2946). |
| --- | --- |

1.5

Тъй като счита, че за успешното реализиране на синия растеж са необходими последователност и съгласуваност, ЕИСК изтъква необходимостта да се заяви ясно, че петте приоритетни области, набелязани в проучването „Син растеж: сценарии за устойчиво развитие“ (2012 г.), не заменят, а допълват съществуващите традиционни сфери на дейност (https://webgate.ec.europa.eu/maritimeforum/content/2946).

| 1.6 | ЕИСК подчертава, че възприемането на синята икономика като непресъхващ източник на неоползотворени ресурси, както и настоятелното изтъкване на синия растеж като панацея за проблемите на европейската икономика, рискуват да засилят различните видове натиск, на които са подложени бреговете и моретата на ЕС, и призовава към постоянна бдителност с оглед постигането на баланс между икономическите цели и принципите на устойчивото развитие. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК подчертава, че възприемането на синята икономика като непресъхващ източник на неоползотворени ресурси, както и настоятелното изтъкване на синия растеж като панацея за проблемите на европейската икономика, рискуват да засилят различните видове натиск, на които са подложени бреговете и моретата на ЕС, и призовава към постоянна бдителност с оглед постигането на баланс между икономическите цели и принципите на устойчивото развитие.

| 1.7 | ЕИСК неведнъж е разглеждал обстойно въпроса за значението на човешкия фактор в морската икономика, като е препоръчвал да се отделя необходимото внимание на социалното измерение при търсенето на баланс между икономическите, социалните и екологичните измерения на една устойчива ИМП. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК неведнъж е разглеждал обстойно въпроса за значението на човешкия фактор в морската икономика, като е препоръчвал да се отделя необходимото внимание на социалното измерение при търсенето на баланс между икономическите, социалните и екологичните измерения на една устойчива ИМП.

| 1.8 | ЕИСК счита, че синият растеж трябва да допринася за насърчаването на социалното приобщаване без да поражда изключване, като предоставя възможности за заетост, обучение и пълноценно участие, по-специално на местното население и населението на крайбрежните райони, включително слабо населените и отдалечените, с техните специфични характеристики и нужди. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК счита, че синият растеж трябва да допринася за насърчаването на социалното приобщаване без да поражда изключване, като предоставя възможности за заетост, обучение и пълноценно участие, по-специално на местното население и населението на крайбрежните райони, включително слабо населените и отдалечените, с техните специфични характеристики и нужди.

| 1.9 | Като припомня своите съществени коментари относно мореплавателските и морските изследвания (1), ЕИСК подчертава ключовото значение на научните изследвания и иновациите за осигуряването на силна конкурентна позиция на Европа, особено в нововъзникващите сектори, с акцент върху базисните и по-напредналите научни изследвания, които са ориентирани към новаторски приложения и прилагат оптимална методология, насърчаваща сътрудничеството между индустрията и академичните среди. |
| --- | --- |

1.9

Като припомня своите съществени коментари относно мореплавателските и морските изследвания (1), ЕИСК подчертава ключовото значение на научните изследвания и иновациите за осигуряването на силна конкурентна позиция на Европа, особено в нововъзникващите сектори, с акцент върху базисните и по-напредналите научни изследвания, които са ориентирани към новаторски приложения и прилагат оптимална методология, насърчаваща сътрудничеството между индустрията и академичните среди.

| 1.10 | ЕИСК отдава особено значение на въпроса за образованието и призовава Комисията да разработи подходяща образователна рамка за привличане на добре подготвени студенти, които да изберат кариера в областта на морското дело. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК отдава особено значение на въпроса за образованието и призовава Комисията да разработи подходяща образователна рамка за привличане на добре подготвени студенти, които да изберат кариера в областта на морското дело.

| 1.11 | Предвид факта, че утвърждаването на синия растеж е особено амбициозно и комплексно начинание от огромен мащаб, ЕИСК изтъква необходимостта от по-нататъшно специализиране в процеса на реализиране; в настоящото становище Комитетът отбелязва някои общи, но и някои по-конкретни въпроси, които се нуждаят от внимание, за да не се допусне разнобой между очакванията и реалността. |
| --- | --- |

1.11

Предвид факта, че утвърждаването на синия растеж е особено амбициозно и комплексно начинание от огромен мащаб, ЕИСК изтъква необходимостта от по-нататъшно специализиране в процеса на реализиране; в настоящото становище Комитетът отбелязва някои общи, но и някои по-конкретни въпроси, които се нуждаят от внимание, за да не се допусне разнобой между очакванията и реалността.

2.   Въведение

| 2.1 | Съобщението разглежда синия растеж въз основа на убеждението, че бреговете, моретата и океаните могат да допринесат за преодоляване на напреженията и проблемите, пред които е изправена Европа, както и за икономическото възстановяване. |
| --- | --- |

2.1

Съобщението разглежда синия растеж въз основа на убеждението, че бреговете, моретата и океаните могат да допринесат за преодоляване на напреженията и проблемите, пред които е изправена Европа, както и за икономическото възстановяване.

| 2.2 | Според Комисията синият растеж цели постигането на „интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“, като акцентира върху иновациите и отрежда приоритетно място на синята икономика в дневния ред на държавите членки, регионите, бизнеса и гражданското общество. |
| --- | --- |

2.2

Според Комисията синият растеж цели постигането на „интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“, като акцентира върху иновациите и отрежда приоритетно място на синята икономика в дневния ред на държавите членки, регионите, бизнеса и гражданското общество.

| 2.3 | В съобщението се описва начинът, по който държавите членки и ЕС вече подпомагат синята икономика. Въз основа на гореспоменатото проучване по темата (вж. параграф 1.5) Комисията откроява, в рамките на всички споменати морски дейности, пет приоритетни области с потенциал за развитие, които могат да бъдат доразвити чрез целенасочени действия: i) морски и крайбрежен туризъм, и круизен туризъм, ii) синя енергия, iii) морски минерални ресурси, iv) аквакултури и v) сини биотехнологии. |
| --- | --- |

2.3

В съобщението се описва начинът, по който държавите членки и ЕС вече подпомагат синята икономика. Въз основа на гореспоменатото проучване по темата (вж. параграф 1.5) Комисията откроява, в рамките на всички споменати морски дейности, пет приоритетни области с потенциал за развитие, които могат да бъдат доразвити чрез целенасочени действия: i) морски и крайбрежен туризъм, и круизен туризъм, ii) синя енергия, iii) морски минерални ресурси, iv) аквакултури и v) сини биотехнологии.

| 2.4 | Секторите/веригите на стойност на синята икономика се разделят на традиционни, напълно развити дейности (морски транспорт, морски и крайбрежен туризъм), развиващи се дейности (аквакултури и наблюдение на морските територии) и нововъзникващи дейности (възобновяема океанска енергия и сини биотехнологии). |
| --- | --- |

2.4

Секторите/веригите на стойност на синята икономика се разделят на традиционни, напълно развити дейности (морски транспорт, морски и крайбрежен туризъм), развиващи се дейности (аквакултури и наблюдение на морските територии) и нововъзникващи дейности (възобновяема океанска енергия и сини биотехнологии).

| 2.5 | В началото на октомври бе даден нов импулс на ИМП с приемането на Декларацията от Лимасол (2) – политическа декларация за подкрепа и утвърждаване на ИМП, очертаваща бъдещите политически насоки за синия растеж в рамките на програма за развитие и заетост. |
| --- | --- |

2.5

В началото на октомври бе даден нов импулс на ИМП с приемането на Декларацията от Лимасол (2) – политическа декларация за подкрепа и утвърждаване на ИМП, очертаваща бъдещите политически насоки за синия растеж в рамките на програма за развитие и заетост.

| 2.6 | Целта на синия растеж като дългосрочна стратегия е насърчаване на синергиите и взаимодействията в рамките на секторните политики и различните дейности, както и проучване на потенциалните последици за морската околна среда и биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

2.6

Целта на синия растеж като дългосрочна стратегия е насърчаване на синергиите и взаимодействията в рамките на секторните политики и различните дейности, както и проучване на потенциалните последици за морската околна среда и биологичното разнообразие.

| 2.7 | Целите ѝ включват също така набелязването и подпомагането на действия със значителен потенциал за дългосрочен растеж чрез стимулиране на инвестициите в научни изследвания и иновации, и чрез насърчаване на изграждането на умения посредством образование и обучение. |
| --- | --- |

2.7

Целите ѝ включват също така набелязването и подпомагането на действия със значителен потенциал за дългосрочен растеж чрез стимулиране на инвестициите в научни изследвания и иновации, и чрез насърчаване на изграждането на умения посредством образование и обучение.

| 2.8 | След обширна консултация Комисията ще даде ход на редица дейности за разширяване на потенциала за растеж с публикуването на съобщения за крайбрежния и морския туризъм, синята енергия, сините биотехнологии и морския добив, както и на стратегически насоки за аквакултурите. |
| --- | --- |

2.8

След обширна консултация Комисията ще даде ход на редица дейности за разширяване на потенциала за растеж с публикуването на съобщения за крайбрежния и морския туризъм, синята енергия, сините биотехнологии и морския добив, както и на стратегически насоки за аквакултурите.

3.   Общи бележки

| 3.1 | В предходни становища (3) ЕИСК, с някои съществени коментари, зае позиция по редица въпроси, свързани със синия растеж, и изрази одобрение за начина, по който Комисията прилага ИМП от създаването ѝ през 2007 г (4)., поставяйки си за цел устойчивото развитие на морската икономика и по-доброто опазване на морската околна среда. |
| --- | --- |

3.1

В предходни становища (3) ЕИСК, с някои съществени коментари, зае позиция по редица въпроси, свързани със синия растеж, и изрази одобрение за начина, по който Комисията прилага ИМП от създаването ѝ през 2007 г (4)., поставяйки си за цел устойчивото развитие на морската икономика и по-доброто опазване на морската околна среда.

| 3.2 | ЕИСК счита предложеното утвърждаване на синия растеж за комплексно и трудно начинание от огромен мащаб, което включва: а) шестте морски басейна (Балтийско, Средиземно и Северно море, североизточната част на Атлантическия океан, Арктическия океан, Черно море, както и най-отдалечените региони на Европа), със своите икономически, социални, екологични, географски, климатични и институционални специфики и нужди, б) много сектори и дейности с различна степен на развитие, значимост и специфики, в) стратегии за растеж, целящи оползотворяването на преимуществата и преодоляването на слабостите на отделните морски райони и области на дейност. |
| --- | --- |

3.2

ЕИСК счита предложеното утвърждаване на синия растеж за комплексно и трудно начинание от огромен мащаб, което включва: а) шестте морски басейна (Балтийско, Средиземно и Северно море, североизточната част на Атлантическия океан, Арктическия океан, Черно море, както и най-отдалечените региони на Европа), със своите икономически, социални, екологични, географски, климатични и институционални специфики и нужди, б) много сектори и дейности с различна степен на развитие, значимост и специфики, в) стратегии за растеж, целящи оползотворяването на преимуществата и преодоляването на слабостите на отделните морски райони и области на дейност.

| 3.3 | Както е известно, ЕИСК се обяви в подкрепа на междусекторното и трансграничното сътрудничество на всички действащи лица с цел повишаване на конкурентоспособността на Европа и осигуряване на по-добри условия за развитие на морската икономика. |
| --- | --- |

3.3

Както е известно, ЕИСК се обяви в подкрепа на междусекторното и трансграничното сътрудничество на всички действащи лица с цел повишаване на конкурентоспособността на Европа и осигуряване на по-добри условия за развитие на морската икономика.

| 3.4 | ЕИСК изразява съгласие с действащия географски подход за син растеж, според който стратегиите за европейските морски басейни се изготвят въз основа на техните характеристики, съобразени са с различните морски икономически дейности и обхващат въпроси, свързани с партньорствата, синергиите и напреженията във и извън територията на ЕС. |
| --- | --- |

3.4

ЕИСК изразява съгласие с действащия географски подход за син растеж, според който стратегиите за европейските морски басейни се изготвят въз основа на техните характеристики, съобразени са с различните морски икономически дейности и обхващат въпроси, свързани с партньорствата, синергиите и напреженията във и извън територията на ЕС.

| 3.5 | ЕИСК препоръчва засилване на полюсите на сътрудничество с морска ориентация (marine clusters) и насърчаване на партньорствата, способни да стимулират иновациите и да предложат нови бизнес концепции. Регионалните сдружения, които обединяват публичния, частния сектор и неправителствени организации, както и регионалните морски конвенции и целенасочените проучвания на морските басейни, могат да бъдат използвани за преодоляване на разпокъсаността на морската икономика, с помощта на трансграничното сътрудничество и европейските програми. |
| --- | --- |

3.5

ЕИСК препоръчва засилване на полюсите на сътрудничество с морска ориентация (marine clusters) и насърчаване на партньорствата, способни да стимулират иновациите и да предложат нови бизнес концепции. Регионалните сдружения, които обединяват публичния, частния сектор и неправителствени организации, както и регионалните морски конвенции и целенасочените проучвания на морските басейни, могат да бъдат използвани за преодоляване на разпокъсаността на морската икономика, с помощта на трансграничното сътрудничество и европейските програми.

| 3.6 | Що се отнася до местните общности в крайбрежните райони, островите и най-отдалечените региони, ЕИСК препоръчва да се работи срещу прилагането на унифицирани подходи и да се насърчават адаптираните местни стратегии и сътрудничеството с местните и регионалните власти и общините, както и с местните представители на гражданското общество, за опазване на културното наследство и на традиционните форми на производство и заетост, както и за защита на природните ресурси. |
| --- | --- |

3.6

Що се отнася до местните общности в крайбрежните райони, островите и най-отдалечените региони, ЕИСК препоръчва да се работи срещу прилагането на унифицирани подходи и да се насърчават адаптираните местни стратегии и сътрудничеството с местните и регионалните власти и общините, както и с местните представители на гражданското общество, за опазване на културното наследство и на традиционните форми на производство и заетост, както и за защита на природните ресурси.

| 3.7 | Според ЕИСК трябва да се заяви по-ясно, че насърчаването на синия растеж в рамките на ИМП не е изключително европейски въпрос, тъй като морските екосистеми и морските икономики излизат извън националните граници. Ефективни решения на сериозните предизвикателства могат да се намерят само посредством международно сътрудничество и координирана дейност. Това важи както за глобални предизвикателства като устойчивото използване на морските ресурси, изменението на климата, загубата на биологично разнообразие, лоялната конкуренция в корабоплаването и корабостроенето, и насърчаването на достойни условия на труд в тези сектори, така и за въпроси, които спадат по-скоро към регионалното равнище, например опазването на околната среда в Средиземноморието или Балтийско море. |
| --- | --- |

3.7

Според ЕИСК трябва да се заяви по-ясно, че насърчаването на синия растеж в рамките на ИМП не е изключително европейски въпрос, тъй като морските екосистеми и морските икономики излизат извън националните граници. Ефективни решения на сериозните предизвикателства могат да се намерят само посредством международно сътрудничество и координирана дейност. Това важи както за глобални предизвикателства като устойчивото използване на морските ресурси, изменението на климата, загубата на биологично разнообразие, лоялната конкуренция в корабоплаването и корабостроенето, и насърчаването на достойни условия на труд в тези сектори, така и за въпроси, които спадат по-скоро към регионалното равнище, например опазването на околната среда в Средиземноморието или Балтийско море.

| 3.8 | ЕИСК призовава Комисията да постави в центъра на международното измерение на ИМП седемте най-отдалечени региона на ЕС (испанската автономна област Канарски острови, португалските автономни области Мадейра и Азорски острови и четирите френски отвъдморски департамента Гваделупа, Френска Гвиана, Мартиника и Реюнион), като предни постове на Съюза в съответните зони (5), взимайки предвид приоритетните оси за едно засилено партньорство (6), и да представи регионални стратегии за синия растеж, тъй като тези региони осигуряват на ЕС най-голямата изключителна икономическа зона в света и могат да играят важна роля. |
| --- | --- |

3.8

ЕИСК призовава Комисията да постави в центъра на международното измерение на ИМП седемте най-отдалечени региона на ЕС (испанската автономна област Канарски острови, португалските автономни области Мадейра и Азорски острови и четирите френски отвъдморски департамента Гваделупа, Френска Гвиана, Мартиника и Реюнион), като предни постове на Съюза в съответните зони (5), взимайки предвид приоритетните оси за едно засилено партньорство (6), и да представи регионални стратегии за синия растеж, тъй като тези региони осигуряват на ЕС най-голямата изключителна икономическа зона в света и могат да играят важна роля.

| 3.9 | ЕИСК оценява положително факта, че съобщението отделя внимание на въпросите за заетостта, обучението и уменията, но при все това счита, че изтъкнатото по този начин социално измерение трябва да бъде включено в политиките, въведени с новата програма в областта на морските дейности и корабоплаването от 8 октомври 2012 г., с позоваване на стратегията „Европа 2020“, и че следва да се предвидят целенасочени мерки за подобряване на условията на живот, работа и обучение с участието на социалните партньори. |
| --- | --- |

3.9

ЕИСК оценява положително факта, че съобщението отделя внимание на въпросите за заетостта, обучението и уменията, но при все това счита, че изтъкнатото по този начин социално измерение трябва да бъде включено в политиките, въведени с новата програма в областта на морските дейности и корабоплаването от 8 октомври 2012 г., с позоваване на стратегията „Европа 2020“, и че следва да се предвидят целенасочени мерки за подобряване на условията на живот, работа и обучение с участието на социалните партньори.

| 3.10 | Тъй като липсата на умения е описана в съобщението като сериозна пречка пред синия растеж, ЕИСК счита за жизненоважно, освен осигуряването на минимална степен на обучение на морските лица (7), да се развиват професионални знания и опит в съответствие с потребностите на нововъзникващите сектори от нови висококачествени умения, и препоръчва специализиране и разширяване на съществуващите политики и дейности предвид факта, че образованието в областта на морското дело е насочено основно към традиционно утвърдени дейности като риболов и корабоплаване. |
| --- | --- |

3.10

Тъй като липсата на умения е описана в съобщението като сериозна пречка пред синия растеж, ЕИСК счита за жизненоважно, освен осигуряването на минимална степен на обучение на морските лица (7), да се развиват професионални знания и опит в съответствие с потребностите на нововъзникващите сектори от нови висококачествени умения, и препоръчва специализиране и разширяване на съществуващите политики и дейности предвид факта, че образованието в областта на морското дело е насочено основно към традиционно утвърдени дейности като риболов и корабоплаване.

4.   Икономическо измерение

| 4.1 | В съобщението се описва икономическото измерение и се предоставят данни за заетостта в морските дейности и корабоплаването, които осигуряват работни места на 5,4 милиона души и брутна добавена стойност от около 500 милиарда евро в Европа, като се изключат военните дейности. Общо 75 % от външната търговия на ЕС и 37 % от търговията в рамките на Съюза (в тонове/километри) се извършва по море. Тази дейност е съсредоточена главно по крайбрежието на Европа. Освен това някои държави без излаз на море развиват сериозна икономическа дейност в тази сфера, например под формата на производство на морско оборудване. |
| --- | --- |

4.1

В съобщението се описва икономическото измерение и се предоставят данни за заетостта в морските дейности и корабоплаването, които осигуряват работни места на 5,4 милиона души и брутна добавена стойност от около 500 милиарда евро в Европа, като се изключат военните дейности. Общо 75 % от външната търговия на ЕС и 37 % от търговията в рамките на Съюза (в тонове/километри) се извършва по море. Тази дейност е съсредоточена главно по крайбрежието на Европа. Освен това някои държави без излаз на море развиват сериозна икономическа дейност в тази сфера, например под формата на производство на морско оборудване.

| 4.2 | Веригите на стойност на синята икономика разкриват сериозни перспективи от гледна точка на брутната добавена стойност и заетостта – до 2020 г. работните места могат да достигнат 7 милиона, а общата годишна брутна добавена стойност да нарасне до 600 млрд. евро. |
| --- | --- |

4.2

Веригите на стойност на синята икономика разкриват сериозни перспективи от гледна точка на брутната добавена стойност и заетостта – до 2020 г. работните места могат да достигнат 7 милиона, а общата годишна брутна добавена стойност да нарасне до 600 млрд. евро.

| 4.3 | Въз основа на горепосоченото (в параграф 1.5) проучване за синия растеж се разглеждат динамиката и потенциалните бъдещи насоки за всяка една от петте приоритетни области, с акцент върху иновациите и новите работни места. По-конкретно:






  4.3.1 | Крайбрежният и морски туризъм, който е най-големият сектор от гледна точка на брутната добавена стойност и заетостта, осигурява работа на 2,35 млн. души, т.е. 1,1 % от общия брой работни места в ЕС, като персоналът в над 90 % от предприятията наброява по-малко от 10 души. Очакваният растеж до 2020 г. е между 2 и 3 %, а само секторът на круизните кораби може да разкрие 100 000 нови работни места до 2020 г. в сравнение с 2010 г. Според Европейския съвет по круизите ветроходството се очаква да нараства с 2–3 % годишно (8). |
| --- | --- | --- |

4.3

Въз основа на горепосоченото (в параграф 1.5) проучване за синия растеж се разглеждат динамиката и потенциалните бъдещи насоки за всяка една от петте приоритетни области, с акцент върху иновациите и новите работни места. По-конкретно:

4.3.1

Крайбрежният и морски туризъм, който е най-големият сектор от гледна точка на брутната добавена стойност и заетостта, осигурява работа на 2,35 млн. души, т.е. 1,1 % от общия брой работни места в ЕС, като персоналът в над 90 % от предприятията наброява по-малко от 10 души. Очакваният растеж до 2020 г. е между 2 и 3 %, а само секторът на круизните кораби може да разкрие 100 000 нови работни места до 2020 г. в сравнение с 2010 г. Според Европейския съвет по круизите ветроходството се очаква да нараства с 2–3 % годишно (8).

| 4.3.2 | През 2011 г. производството на вятърна електроенергия от инсталации в морето възлизаше на 10 % от инсталираните мощности и осигуряваше пряко и косвено заетост на 35 000 души в Европа, с 2,4 млрд. евро годишни инвестиции и общ капацитет от 3,8 GW. Въз основа на националните планове за действие на държавите членки за енергията от възобновяеми източници се очаква произведената от вятър електроенергия през 2020 г. да бъде 494,6 TWh, а 133,3 TWh от нея да бъдат генерирани в морето. От гледна точка на заетостта това означава 170 000 работни места до 2020 г. и 300 000 до 2030 г. Обнадеждаващи са перспективите и в сектори в начален етап на развитие (като производството на енергия от приливи, следвано от добива на енергия от вълните), в които някои държави членки вече влагат значителни инвестиции. |
| --- | --- |

4.3.2

През 2011 г. производството на вятърна електроенергия от инсталации в морето възлизаше на 10 % от инсталираните мощности и осигуряваше пряко и косвено заетост на 35 000 души в Европа, с 2,4 млрд. евро годишни инвестиции и общ капацитет от 3,8 GW. Въз основа на националните планове за действие на държавите членки за енергията от възобновяеми източници се очаква произведената от вятър електроенергия през 2020 г. да бъде 494,6 TWh, а 133,3 TWh от нея да бъдат генерирани в морето. От гледна точка на заетостта това означава 170 000 работни места до 2020 г. и 300 000 до 2030 г. Обнадеждаващи са перспективите и в сектори в начален етап на развитие (като производството на енергия от приливи, следвано от добива на енергия от вълните), в които някои държави членки вече влагат значителни инвестиции.

| 4.3.3 | Според оценки, предоставени от заинтересованите страни от промишлеността в рамките на проучването за синия растеж, годишният оборот на добива на морски минерални ресурси в световен план се очаква да нарасне от почти нулево равнище до 5 млрд. евро през следващото десетилетие и до 10 млрд. евро в периода до 2030 г. В световен мащаб, до 2020 г. 5 % и до 2030 г. 10 % от полезните изкопаеми като кобалт, мед и цинк биха могли да се добиват от океанското дъно. По данни на СТО (WTO PRESS/628, 7 април 2011 г.) между 2000 г. и 2010 г. е отчетено годишно увеличение от около 15 % на цените на много неенергийни суровини, главно вследствие на търсенето от страна на нововъзникващите икономики. Но експлоатацията и добивът от морето на минерали, различни от пясък и чакъл, тепърва набират скорост и се извършват в плитки води. |
| --- | --- |

4.3.3

Според оценки, предоставени от заинтересованите страни от промишлеността в рамките на проучването за синия растеж, годишният оборот на добива на морски минерални ресурси в световен план се очаква да нарасне от почти нулево равнище до 5 млрд. евро през следващото десетилетие и до 10 млрд. евро в периода до 2030 г. В световен мащаб, до 2020 г. 5 % и до 2030 г. 10 % от полезните изкопаеми като кобалт, мед и цинк биха могли да се добиват от океанското дъно. По данни на СТО (WTO PRESS/628, 7 април 2011 г.) между 2000 г. и 2010 г. е отчетено годишно увеличение от около 15 % на цените на много неенергийни суровини, главно вследствие на търсенето от страна на нововъзникващите икономики. Но експлоатацията и добивът от морето на минерали, различни от пясък и чакъл, тепърва набират скорост и се извършват в плитки води.

| 4.3.4 | През 2010 г. общото производство на аквакултури в ЕС е било по-малко от 1,3 млн. тона, на стойност близо 3,2 млрд. евро, като секторът е осигурил 80 000 работни места. Над 90 % от предприятията за производство на аквакултури в ЕС са МСП. В световен план секторът на аквакултурите отбелязва растеж от 6,6 % годишно, от 40 млн. тона през 2002 г. на 53 млн. тона през 2009 г., което го превръща в най-бързо развиващия се сектор за производство на храни от животни (ФАО 2010 г., „The State of World Fisheries and Aquaculture“ („Състоянието на световното рибно стопанство и аквакултурите“). Въпреки че в световен мащаб търсенето нараства, европейското производство е в застой и търсенето на риба в ЕС се удовлетворява от внос, който възлиза на 60–65 % от общото снабдяване. За да се подпомогне развитието на сектора на аквакултурите, ЕИСК призовава Комисията да преразгледа политиката за финансирането на сектора, което в периода 2014–2020 г. ще премине от субсидии към преки плащания. |
| --- | --- |

4.3.4

През 2010 г. общото производство на аквакултури в ЕС е било по-малко от 1,3 млн. тона, на стойност близо 3,2 млрд. евро, като секторът е осигурил 80 000 работни места. Над 90 % от предприятията за производство на аквакултури в ЕС са МСП. В световен план секторът на аквакултурите отбелязва растеж от 6,6 % годишно, от 40 млн. тона през 2002 г. на 53 млн. тона през 2009 г., което го превръща в най-бързо развиващия се сектор за производство на храни от животни (ФАО 2010 г., „The State of World Fisheries and Aquaculture“ („Състоянието на световното рибно стопанство и аквакултурите“). Въпреки че в световен мащаб търсенето нараства, европейското производство е в застой и търсенето на риба в ЕС се удовлетворява от внос, който възлиза на 60–65 % от общото снабдяване. За да се подпомогне развитието на сектора на аквакултурите, ЕИСК призовава Комисията да преразгледа политиката за финансирането на сектора, което в периода 2014–2020 г. ще премине от субсидии към преки плащания.

| 4.3.5 | Нововъзникващият сектор на сините биотехнологии в Европа е с ниски равнища на заетост, а брутната му добавена стойност възлиза на 0,8 млрд. евро. В краткосрочен план той може да се развие в малък пазар за висококачествени продукти в сферата на здравеопазването, козметиката и промишлените биоматериали. До 2020 г. секторът може да прерасне в среден пазар, като се разшири към производството на метаболити и първични съединения (липиди, захари, полимери, белтъчини) за хранителната, фуражната и химическата промишленост. В дългосрочен план и ако бъде постигнат значителен технологичен напредък, секторът на биотехнологиите би могъл да се превърне в мащабен доставчик на специализирани продукти с висока добавена стойност. |
| --- | --- |

4.3.5

Нововъзникващият сектор на сините биотехнологии в Европа е с ниски равнища на заетост, а брутната му добавена стойност възлиза на 0,8 млрд. евро. В краткосрочен план той може да се развие в малък пазар за висококачествени продукти в сферата на здравеопазването, козметиката и промишлените биоматериали. До 2020 г. секторът може да прерасне в среден пазар, като се разшири към производството на метаболити и първични съединения (липиди, захари, полимери, белтъчини) за хранителната, фуражната и химическата промишленост. В дългосрочен план и ако бъде постигнат значителен технологичен напредък, секторът на биотехнологиите би могъл да се превърне в мащабен доставчик на специализирани продукти с висока добавена стойност.

| 4.4 | ЕИСК отбелязва, че икономическите перспективи на петте водещи сектора зависят от множество предпоставки, а потенциалът за развитие се определя от сложни технологични, екологични, научноизследователски, инвестиционни, конкурентни и институционални предизвикателства, които често са свързани с международното измерение на ИМП, или зависи от международните икономически и други процеси (напр. възможността за издаване на лицензи за добив в международни води или колебанията в цената на петрола). |
| --- | --- |

4.4

ЕИСК отбелязва, че икономическите перспективи на петте водещи сектора зависят от множество предпоставки, а потенциалът за развитие се определя от сложни технологични, екологични, научноизследователски, инвестиционни, конкурентни и институционални предизвикателства, които често са свързани с международното измерение на ИМП, или зависи от международните икономически и други процеси (напр. възможността за издаване на лицензи за добив в международни води или колебанията в цената на петрола).

| 4.5 | Скоростта на реализация на синия растеж в голяма степен се определя от дългосрочния сценарий, който ще бъде създаден за него. Един сценарий за устойчив и стабилен растеж ще предложи по-качествена подкрепа, докато едно крехко икономическо възстановяване, съчетано с ограничителните международни обстоятелства, би възпрепятствало развитието. |
| --- | --- |

4.5

Скоростта на реализация на синия растеж в голяма степен се определя от дългосрочния сценарий, който ще бъде създаден за него. Един сценарий за устойчив и стабилен растеж ще предложи по-качествена подкрепа, докато едно крехко икономическо възстановяване, съчетано с ограничителните международни обстоятелства, би възпрепятствало развитието.

| 4.6 | ЕИСК обаче отбелязва, че в съобщението изглежда не се обръща достатъчно внимание на общите и конкретните последици от настоящата икономическа криза, които затрудняват усилията за справяне с краткосрочните и дългосрочните предизвикателства на европейско и световно равнище. |
| --- | --- |

4.6

ЕИСК обаче отбелязва, че в съобщението изглежда не се обръща достатъчно внимание на общите и конкретните последици от настоящата икономическа криза, които затрудняват усилията за справяне с краткосрочните и дългосрочните предизвикателства на европейско и световно равнище.

| 4.7 | Конкурентоспособността на европейските предприятия на рисковите по своя характер нови пазари зависи от това дали те имат достъп до достатъчно финансиране посредством подходяща рамка за привличане на инвестиции при прозрачни условия. Достъпът до фондове за рисков капитал е от първостепенно значение за МСП; трябва да се обърне внимание и на микропредприятията, които биха могли да се превърнат в основен фактор за синия растеж. |
| --- | --- |

4.7

Конкурентоспособността на европейските предприятия на рисковите по своя характер нови пазари зависи от това дали те имат достъп до достатъчно финансиране посредством подходяща рамка за привличане на инвестиции при прозрачни условия. Достъпът до фондове за рисков капитал е от първостепенно значение за МСП; трябва да се обърне внимание и на микропредприятията, които биха могли да се превърнат в основен фактор за синия растеж.

| 4.8 | ЕИСК обръща внимание на особеното значение на морската икономика за държавите членки с изключителни икономически зони и необходимостта от развитие на морските икономически клъстери и повишаване на техния принос за растежа и заетостта. |
| --- | --- |

4.8

ЕИСК обръща внимание на особеното значение на морската икономика за държавите членки с изключителни икономически зони и необходимостта от развитие на морските икономически клъстери и повишаване на техния принос за растежа и заетостта.

| 4.9 | И последно, ЕИСК счита, че за да не се допусне разнобой между очакванията и реалността, настоящата трудна ситуация и преобладаващо мрачните прогнози за европейската и световната икономика следва да бъдат взети под сериозно внимание при разработването на прагматичен подход, включващ по-нататъшно специализиране на синия растеж. |
| --- | --- |

4.9

И последно, ЕИСК счита, че за да не се допусне разнобой между очакванията и реалността, настоящата трудна ситуация и преобладаващо мрачните прогнози за европейската и световната икономика следва да бъдат взети под сериозно внимание при разработването на прагматичен подход, включващ по-нататъшно специализиране на синия растеж.

5.   Управление и регулаторна рамка

| 5.1 | Съобщението се позовава на съществуващите политики и на стратегическите инвестиции на държавите членки и ЕС в областта на синята икономика. ЕИСК обаче счита, че тези инициативи и действия на държавите членки не са в съзвучие с амбициозните цели на синия растеж и все още не образуват критичната маса, необходима за неговото утвърждаване. |
| --- | --- |

5.1

Съобщението се позовава на съществуващите политики и на стратегическите инвестиции на държавите членки и ЕС в областта на синята икономика. ЕИСК обаче счита, че тези инициативи и действия на държавите членки не са в съзвучие с амбициозните цели на синия растеж и все още не образуват критичната маса, необходима за неговото утвърждаване.

| 5.2 | ЕИСК смята, че ефективните структури за управление са предпоставка за изграждането на необходимата критична маса, която ще превърне синия растеж в двигател на заетостта и предприемачеството в период на криза. |
| --- | --- |

5.2

ЕИСК смята, че ефективните структури за управление са предпоставка за изграждането на необходимата критична маса, която ще превърне синия растеж в двигател на заетостта и предприемачеството в период на криза.

| 5.3 | Отбелязва се, че наличието на функциониращи структури на управление е предпоставка за справянето с регулаторните пречки и административните ограничения, които бяха констатирани и в процеса на консултация. |
| --- | --- |

5.3

Отбелязва се, че наличието на функциониращи структури на управление е предпоставка за справянето с регулаторните пречки и административните ограничения, които бяха констатирани и в процеса на консултация.

| 5.4 | Тъй като възникват нови начини за оползотворяване на морето, е важно държавите членки да създадат стабилни системи за регулиране и планиране, които да насърчават дългосрочните инвестиции, съгласуването на трансграничните дейности и взаимодействието между партньорските организации с акцент върху иновациите. |
| --- | --- |

5.4

Тъй като възникват нови начини за оползотворяване на морето, е важно държавите членки да създадат стабилни системи за регулиране и планиране, които да насърчават дългосрочните инвестиции, съгласуването на трансграничните дейности и взаимодействието между партньорските организации с акцент върху иновациите.

| 5.5 | В нововъзникващи области като морските биотехнологии, ЕС не води последователна политика, каквато следва да се изготви своевременно, тъй като полаганите в Европа усилия са фрагментирани, основават се по-скоро на национални, отколкото на общи европейски приоритети и създават недостатъци от гледна точка на конкуренцията. |
| --- | --- |

5.5

В нововъзникващи области като морските биотехнологии, ЕС не води последователна политика, каквато следва да се изготви своевременно, тъй като полаганите в Европа усилия са фрагментирани, основават се по-скоро на национални, отколкото на общи европейски приоритети и създават недостатъци от гледна точка на конкуренцията.

| 5.6 | С оглед на това ЕИСК счита, че е жизненоважно да се премахнат своевременно регулаторните „бели петна“ и пречки, дължащи се на сложната и нестабилна правна рамка. Такива например са регулаторната несигурност за периода след 2020 г. (офшорната вятърна енергия) или „белите петна“ в регулаторния режим на ЕС за някои дейности (експлоатацията на ресурсите на морското дъно, офшорните аквакултури и офшорната вятърна енергия). |
| --- | --- |

5.6

С оглед на това ЕИСК счита, че е жизненоважно да се премахнат своевременно регулаторните „бели петна“ и пречки, дължащи се на сложната и нестабилна правна рамка. Такива например са регулаторната несигурност за периода след 2020 г. (офшорната вятърна енергия) или „белите петна“ в регулаторния режим на ЕС за някои дейности (експлоатацията на ресурсите на морското дъно, офшорните аквакултури и офшорната вятърна енергия).

| 5.7 | По-специално се подчертава необходимостта от полагане на последователни усилия за решаване на сериозни проблеми като липсата на интегрирано морско планиране, особено по отношение на аквакултурите и офшорната вятърна енергия, сложните процедури за получаване на разрешение/одобрение (за производството на офшорна вятърна енергия и за използването на сини биотехнологии), пречките пред създаването/финансирането на експериментални ферми, както и съществуващото напрежение, напр. между морския транспорт и експлоатацията на океанските съоръжения за възобновяема енергия (производство на енергия от приливи, преобразуване на океанската топлинна енергия и добив на енергия от морските вълни). |
| --- | --- |

5.7

По-специално се подчертава необходимостта от полагане на последователни усилия за решаване на сериозни проблеми като липсата на интегрирано морско планиране, особено по отношение на аквакултурите и офшорната вятърна енергия, сложните процедури за получаване на разрешение/одобрение (за производството на офшорна вятърна енергия и за използването на сини биотехнологии), пречките пред създаването/финансирането на експериментални ферми, както и съществуващото напрежение, напр. между морския транспорт и експлоатацията на океанските съоръжения за възобновяема енергия (производство на енергия от приливи, преобразуване на океанската топлинна енергия и добив на енергия от морските вълни).

6.   Екологично измерение

| 6.1 | ЕИСК призовава Рамковата директива за морска стратегия (9) да бъде призната като основа за бъдещо устойчиво развитие, тъй като е екологичният стълб на ИМП и предлага последователна политика на постоянна защита, опазване и предотвратяване на влошаването на състоянието на морската околна среда. |
| --- | --- |

6.1

ЕИСК призовава Рамковата директива за морска стратегия (9) да бъде призната като основа за бъдещо устойчиво развитие, тъй като е екологичният стълб на ИМП и предлага последователна политика на постоянна защита, опазване и предотвратяване на влошаването на състоянието на морската околна среда.

| 6.2 | Комитетът счита за уместно в Декларацията от Лимасол и в бъдещите политически документи да бъде включена целта за постигане/поддържане на добро екологично състояние на морските води на ЕС до 2020 г., както и предохранителният принцип (precautionary principle), като градивни елементи на ИМП и синия растеж. |
| --- | --- |

6.2

Комитетът счита за уместно в Декларацията от Лимасол и в бъдещите политически документи да бъде включена целта за постигане/поддържане на добро екологично състояние на морските води на ЕС до 2020 г., както и предохранителният принцип (precautionary principle), като градивни елементи на ИМП и синия растеж.

| 6.3 | Устойчивите морски дейности, способни да осигурят заетост, изискват дългосрочен последователен подход, който да установи баланс между икономическия растеж и екологичните предизвикателства. Такъв подход се нуждае от адекватна подкрепа по линия на местните, националните, международните и европейските политики, въз основа на принципите на устойчивото развитие. |
| --- | --- |

6.3

Устойчивите морски дейности, способни да осигурят заетост, изискват дългосрочен последователен подход, който да установи баланс между икономическия растеж и екологичните предизвикателства. Такъв подход се нуждае от адекватна подкрепа по линия на местните, националните, международните и европейските политики, въз основа на принципите на устойчивото развитие.

| 6.4 | ЕИСК отбелязва, че макар и значителни, морските ресурси не са неизчерпаеми, и обръща внимание на факта, че ако бъдат допуснати отново сериозни грешки като свръхексплоатация на ресурсите и презастрояване, с каквито се отличаваха предишни инициативи за развитие, това рискува да подкопае устойчивостта на синия растеж и да окаже натиск върху околната среда. |
| --- | --- |

6.4

ЕИСК отбелязва, че макар и значителни, морските ресурси не са неизчерпаеми, и обръща внимание на факта, че ако бъдат допуснати отново сериозни грешки като свръхексплоатация на ресурсите и презастрояване, с каквито се отличаваха предишни инициативи за развитие, това рискува да подкопае устойчивостта на синия растеж и да окаже натиск върху околната среда.

| 6.5 | Въпреки че в съобщението се отчитат екологичните предизвикателства, то сякаш пренебрегва факта, че през последните десетилетия състоянието на европейските морета и океани се е влошило от замърсяването на почвите, морските води и въздуха, повишаването на киселинността на океанските води, прекомерния улов, разрушителните риболовни практики и изменението на климата. Според неотдавнашни проучвания за ограниченията пред синия растеж (Limits to Blue Growth, 2012 г., http://www.seas-at-risk.org/news_n2.php?page=539) в Балтийско море, Черно море, Средиземно море, североизточната част на Атлантическия океан и Арктическия океан се наблюдава влошаване на състоянието на морските и крайбрежните екосистеми и на биологичното разнообразие. Наскоро проведено новаторско изследване на Стокхолмския институт за околната среда (SEI) дава количествен израз на високата цена на замърсяването на морската околна среда в дългосрочен план – която често се пренебрегва при разработването на политиките – в случай че не бъдат предприети мерки за намаляване на емисиите на парникови газове (http://www.sei-international.org/publications?pid=2064). |
| --- | --- |

6.5

Въпреки че в съобщението се отчитат екологичните предизвикателства, то сякаш пренебрегва факта, че през последните десетилетия състоянието на европейските морета и океани се е влошило от замърсяването на почвите, морските води и въздуха, повишаването на киселинността на океанските води, прекомерния улов, разрушителните риболовни практики и изменението на климата. Според неотдавнашни проучвания за ограниченията пред синия растеж (Limits to Blue Growth, 2012 г., http://www.seas-at-risk.org/news_n2.php?page=539) в Балтийско море, Черно море, Средиземно море, североизточната част на Атлантическия океан и Арктическия океан се наблюдава влошаване на състоянието на морските и крайбрежните екосистеми и на биологичното разнообразие. Наскоро проведено новаторско изследване на Стокхолмския институт за околната среда (SEI) дава количествен израз на високата цена на замърсяването на морската околна среда в дългосрочен план – която често се пренебрегва при разработването на политиките – в случай че не бъдат предприети мерки за намаляване на емисиите на парникови газове (http://www.sei-international.org/publications?pid=2064).

| 6.6 | Сред морските икономически дейности, които създават висок риск за устойчивостта, са офшорните инсталации за добив на нефт и природен газ, аквакултурите, крайбрежният туризъм и круизните кораби, улавянето и съхранението на въглероден диоксид, крайбрежният морски транспорт и добивът на изкопаеми горива от морето, който не е съвместим с нито една концепция за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

6.6

Сред морските икономически дейности, които създават висок риск за устойчивостта, са офшорните инсталации за добив на нефт и природен газ, аквакултурите, крайбрежният туризъм и круизните кораби, улавянето и съхранението на въглероден диоксид, крайбрежният морски транспорт и добивът на изкопаеми горива от морето, който не е съвместим с нито една концепция за устойчиво развитие.

| 6.7 | Размерът и обхватът на въздействието върху околната среда все още са неясни, особено по отношение на синята възобновяема енергия, морските минерални ресурси, аквакултурите и сините биотехнологии, а наличните данни са недостатъчни, за да дадат представа за сложните зависимости в океана и морските дълбини. |
| --- | --- |

6.7

Размерът и обхватът на въздействието върху околната среда все още са неясни, особено по отношение на синята възобновяема енергия, морските минерални ресурси, аквакултурите и сините биотехнологии, а наличните данни са недостатъчни, за да дадат представа за сложните зависимости в океана и морските дълбини.

| 6.8 | ЕИСК счита, че морското пространствено планиране (МПП) и интегрираното управление на крайбрежните зони (ИУКЗ), които Комисията насърчава като основен инструмент за управление на морските пространства и ресурси, трябва да бъдат съчетани с други инструменти на политиката (например стратегическа оценка на околната среда, определяне на защитените зони, интернализиране на разходите за опазване на околната среда), като се прилага управленски подход, основаващ се на екосистемите и на хармонично съвместно съществуване на различни интензивни и противопоставящи се помежду си употреби. |
| --- | --- |

6.8

ЕИСК счита, че морското пространствено планиране (МПП) и интегрираното управление на крайбрежните зони (ИУКЗ), които Комисията насърчава като основен инструмент за управление на морските пространства и ресурси, трябва да бъдат съчетани с други инструменти на политиката (например стратегическа оценка на околната среда, определяне на защитените зони, интернализиране на разходите за опазване на околната среда), като се прилага управленски подход, основаващ се на екосистемите и на хармонично съвместно съществуване на различни интензивни и противопоставящи се помежду си употреби.

| 6.9 | ЕИСК препоръчва на Комисията да проявява по-голяма бдителност по отношение на спазването на европейските норми в областта на околната среда, хигиената и качеството, особено при вноса на продукти от аквакултури от трети страни, за да се осигури защита на потребителите, както и да се предпазят предприятията в този сектор от евентуална нелоялна конкуренция. |
| --- | --- |

6.9

ЕИСК препоръчва на Комисията да проявява по-голяма бдителност по отношение на спазването на европейските норми в областта на околната среда, хигиената и качеството, особено при вноса на продукти от аквакултури от трети страни, за да се осигури защита на потребителите, както и да се предпазят предприятията в този сектор от евентуална нелоялна конкуренция.

7.   Специфични бележки

| 7.1 | ЕИСК констатира, че макар и да се изтъква значението на научните изследвания за утвърждаването на синия растеж, особено в развиващите се и нововъзникващите сектори, съобщението остава като цяло неясно и се ограничава най-вече до позоваване на бъдещата програма „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

7.1

ЕИСК констатира, че макар и да се изтъква значението на научните изследвания за утвърждаването на синия растеж, особено в развиващите се и нововъзникващите сектори, съобщението остава като цяло неясно и се ограничава най-вече до позоваване на бъдещата програма „Хоризонт 2020“.

| 7.2 | Европа е в период на съкращения на публичните разходи, което означава, че трябва да се постигнат възможно най-големи резултати с ограничени ресурси. Вследствие на намаляването на публичното финансиране за научни изследвания, в съчетание с недостатъчния рисков капитал, има вероятност да бъде отслабена жизненоважната роля на МСП в морската икономика при разработването на нови продукти и технологии. |
| --- | --- |

7.2

Европа е в период на съкращения на публичните разходи, което означава, че трябва да се постигнат възможно най-големи резултати с ограничени ресурси. Вследствие на намаляването на публичното финансиране за научни изследвания, в съчетание с недостатъчния рисков капитал, има вероятност да бъде отслабена жизненоважната роля на МСП в морската икономика при разработването на нови продукти и технологии.

| 7.3 | ЕИСК подчертава, че макар и да има стабилна база от знания и да е постигнала научноизследователски напредък в новите и традиционните форми на енергия и аквакултурите, Европа изостава по отношение на реалните иновации и комерсиализацията в нововъзникващи сектори, където европейските оператори за момента не могат да се конкурират с иновационния капацитет на международните оператори (както показва сравнението между броя на издадените патенти в областта на обезсоляването, опазването на бреговите ивици, отглеждането на водорасли и сините биотехнологии, с този в Азия и САЩ). |
| --- | --- |

7.3

ЕИСК подчертава, че макар и да има стабилна база от знания и да е постигнала научноизследователски напредък в новите и традиционните форми на енергия и аквакултурите, Европа изостава по отношение на реалните иновации и комерсиализацията в нововъзникващи сектори, където европейските оператори за момента не могат да се конкурират с иновационния капацитет на международните оператори (както показва сравнението между броя на издадените патенти в областта на обезсоляването, опазването на бреговите ивици, отглеждането на водорасли и сините биотехнологии, с този в Азия и САЩ).

| 7.4 | Затова ЕИСК препоръчва да се вземат спешни мерки за преодоляване на липсата на целенасочени научни изследвания и научноизследователски профил, което отчасти се дължи на широкия спектър от научноизследователски области и дейности, свързани с морските биотехнологии и другите нови сектори. |
| --- | --- |

7.4

Затова ЕИСК препоръчва да се вземат спешни мерки за преодоляване на липсата на целенасочени научни изследвания и научноизследователски профил, което отчасти се дължи на широкия спектър от научноизследователски области и дейности, свързани с морските биотехнологии и другите нови сектори.

| 7.5 | За преодоляване на пропуските в трансфера на знания и технологии във всички приоритетни области могат да помогнат следните дейности: обвързването на научните изследвания с индустрията и образованието, сътрудничеството между индустрията и университетите, подобреното управление на интелектуалната собственост, инвестирането в демонстрационни проекти с цел да се докаже търговската им осъществимост, както и осъществяването на големи публично-частни инициативи с цел да се създаде необходимата критична маса за синия растеж. |
| --- | --- |

7.5

За преодоляване на пропуските в трансфера на знания и технологии във всички приоритетни области могат да помогнат следните дейности: обвързването на научните изследвания с индустрията и образованието, сътрудничеството между индустрията и университетите, подобреното управление на интелектуалната собственост, инвестирането в демонстрационни проекти с цел да се докаже търговската им осъществимост, както и осъществяването на големи публично-частни инициативи с цел да се създаде необходимата критична маса за синия растеж.

| 7.6 | Бъдещето на синия растеж през 21-ви век е тясно свързано със способността на учените да се развиват и участват в интердисциплинарни програми, които интегрират умения и понятия от други научноизследователски области. Обучението на следващото поколение учени трябва да се съсредоточи върху прилагането на интердисциплинарни и холистични подходи за решаване на сложните технологични и конкурентни предизвикателства, характерни за изследванията на морските организми и морската околна среда. |
| --- | --- |

7.6

Бъдещето на синия растеж през 21-ви век е тясно свързано със способността на учените да се развиват и участват в интердисциплинарни програми, които интегрират умения и понятия от други научноизследователски области. Обучението на следващото поколение учени трябва да се съсредоточи върху прилагането на интердисциплинарни и холистични подходи за решаване на сложните технологични и конкурентни предизвикателства, характерни за изследванията на морските организми и морската околна среда.

| 7.7 | ЕИСК счита, че трябва неотложно да се обърне внимание на разпокъсаността на морските данни, които са разпръснати между стотици институции в Европа – обстоятелство, което затруднява достъпа до тях, тяхното използване и събиране – и насърчава Комисията да си сътрудничи с държавите членки, за да направи това знание достъпно и да установи какви допълнителни икономически и други ресурси са необходими за създаването на подходяща обща среда за обмен на информация, най-добри практики и потоци от данни, с цел да се даде тласък на научните изследвания и иновациите и да се подобри защитата на околната среда. |
| --- | --- |

7.7

ЕИСК счита, че трябва неотложно да се обърне внимание на разпокъсаността на морските данни, които са разпръснати между стотици институции в Европа – обстоятелство, което затруднява достъпа до тях, тяхното използване и събиране – и насърчава Комисията да си сътрудничи с държавите членки, за да направи това знание достъпно и да установи какви допълнителни икономически и други ресурси са необходими за създаването на подходяща обща среда за обмен на информация, най-добри практики и потоци от данни, с цел да се даде тласък на научните изследвания и иновациите и да се подобри защитата на околната среда.

| 7.8 | Новата цифрова карта на европейското морско дъно трябва да бъде оперативно съвместима, да се използва безпрепятствено, да подпомага научните изследвания, като предоставя данни за въздействието на човешките дейности, както и да прави океанографски прогнози, за да помага на държавите членки да развиват максимално потенциала на своите програми за наблюдение на моретата, вземане на проби и проучвания. |
| --- | --- |

7.8

Новата цифрова карта на европейското морско дъно трябва да бъде оперативно съвместима, да се използва безпрепятствено, да подпомага научните изследвания, като предоставя данни за въздействието на човешките дейности, както и да прави океанографски прогнози, за да помага на държавите членки да развиват максимално потенциала на своите програми за наблюдение на моретата, вземане на проби и проучвания.

| 7.9 | Защитата на морските граници на Европа и ефективното наблюдение на морските територии (10) е предизвикателство за държавите членки в усилията им за успешно реализиране на син растеж. Засилването на контрола на външните граници на Шенген и създаването на механизъм за обмен на информация ще дадат възможност на службите за граничен контрол на държавите членки да намалят загубата на човешки живот в морето и да водят борба с явления като нелегалната имиграция в ЕС и морското пиратство (11). |
| --- | --- |

7.9

Защитата на морските граници на Европа и ефективното наблюдение на морските територии (10) е предизвикателство за държавите членки в усилията им за успешно реализиране на син растеж. Засилването на контрола на външните граници на Шенген и създаването на механизъм за обмен на информация ще дадат възможност на службите за граничен контрол на държавите членки да намалят загубата на човешки живот в морето и да водят борба с явления като нелегалната имиграция в ЕС и морското пиратство (11).

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  ОВ C 306, 16.12.2009 г., стр. 46–50.

1

(2)  Декларация на министрите, отговарящи за ИМП, и Европейската комисия относно развитието на ИМП и програмата за растеж и работни места в рамките на синия растеж, приета в Никозия, Кипър, на 7 октомври 2012 г.

2

(3)  ОВ C 299, 4.10.2012 г., стр. 133–140; ОВ C 255, 22.9.2010 г., стр. 103–109; ОВ C 267, 1.10.2010 г., стр. 39–45; ОВ C 306, 16.12.2009 г., стр. 46–50; ОВ C 211, 19.8.2008 г., стр. 31–36; ОВ C 172, 5.7.2008 г., стр. 34–40; ОВ C 168, 20.7.2007 г., стр. 50–56; ОВ C 146, 30.6.2007 г., стр. 19–26; ОВ C 206, 29.8.2006 г., стр. 5–9; ОВ C 185, 8.8.2006 г., стр. 20–24; ОВ C 157, 28.6.2005 г., стр. 141–146.

3

(4)  COM (2007) 575 final.

4

(5)  СОМ(2004)0343.

5

(6)  ОВ C 294, 25.11.2005 г., стр. 21–25.

6

(7)  ОВ C 43, 15.2.2012 г., стр. 69–72.

7

(8)  COM(2012) 494 final.

8

(9)  ОВ. L 164, 25.6.2008 г., стр. 19-40.

9

(10)  ОВ C 44, 11.2.2011 г., стр. 173–177.

10

(11)  ОВ C 76, 14.03.2013 г., стр. 15.

11

---

| 6.6.2013 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 161/93 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2013

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 161/93

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно морското оборудване и за отмяна на Директива 96/98/ЕО“

COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD)

2013/C 161/18

Докладчик: д-р BREDIMA

На 15 януари 2013 г. Съветът и Европейският парламент решиха, в съответствие с член 100, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно морското оборудване и за отмяна на Директива 96/98/ЕО“

COM(2012) 772 final – 2012/0358 (COD).

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 февруари 2013 г.

На 488-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 март 2013 г. (заседание от 20 март), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 113 гласа „за“, 1 глас „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | Комитетът приветства предложението на Комисията за нова директива относно морското оборудване (ДМО) и одобрява неговите амбициозни цели. Предложението осигурява хармонизираното въвеждане на стандартите на Международната морска организация (ММО) за това оборудване и гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар за морско оборудване, като по този начин допринася за повишаването на морската безопасност и предотвратяването на замърсявания. |
| --- | --- |

1.1

Комитетът приветства предложението на Комисията за нова директива относно морското оборудване (ДМО) и одобрява неговите амбициозни цели. Предложението осигурява хармонизираното въвеждане на стандартите на Международната морска организация (ММО) за това оборудване и гарантира правилното функциониране на вътрешния пазар за морско оборудване, като по този начин допринася за повишаването на морската безопасност и предотвратяването на замърсявания.

| 1.2 | ЕИСК напълно подкрепя подхода на директивата, която: а) изисква съответствие на морското оборудване, монтирано на борда на кораби, плаващи под флага на държава членка на ЕС, със стандартите на ММО; б) включва в своя обхват всяко друго оборудване, което може да попадне в приложното поле на законодателството на ЕС; в) предвижда взаимно признаване на отговарящо на стандартите оборудване, както и приемане на еквивалентно оборудване; г) осигурява свободното движение на морско оборудване в рамките на ЕС и премахва техническите бариери пред търговията на вътрешния пазар; и д) въвежда механизъм, който опростява и изяснява транспонирането на измененията на стандартите на ММО в европейската и националните правни рамки. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК напълно подкрепя подхода на директивата, която: а) изисква съответствие на морското оборудване, монтирано на борда на кораби, плаващи под флага на държава членка на ЕС, със стандартите на ММО; б) включва в своя обхват всяко друго оборудване, което може да попадне в приложното поле на законодателството на ЕС; в) предвижда взаимно признаване на отговарящо на стандартите оборудване, както и приемане на еквивалентно оборудване; г) осигурява свободното движение на морско оборудване в рамките на ЕС и премахва техническите бариери пред търговията на вътрешния пазар; и д) въвежда механизъм, който опростява и изяснява транспонирането на измененията на стандартите на ММО в европейската и националните правни рамки.

| 1.3 | ЕИСК смята, че ММО разработва стандарти и процедури за изпитвания на морско оборудване дълго преди задължителното му монтиране на борда на корабите. Общите действия на държавите членки по отношение на процедурата на ММО ще гарантират, че целите на директивата са спазени, без необходимостта да се прибягва до едностранни временни стандарти на ЕС относно оборудването, които в крайна сметка могат и да не отговорят на стандартите на ММО и може да се наложи да бъдат заменени или оставени като заварено положение („grandfathered“). Запазването на регионални стандарти, основани на приложение, различно от това на стандартите на ММО, може да наруши конкурентоспособността на флота на ЕС и да намали равнищата на безопасност и защита на околната среда. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК смята, че ММО разработва стандарти и процедури за изпитвания на морско оборудване дълго преди задължителното му монтиране на борда на корабите. Общите действия на държавите членки по отношение на процедурата на ММО ще гарантират, че целите на директивата са спазени, без необходимостта да се прибягва до едностранни временни стандарти на ЕС относно оборудването, които в крайна сметка могат и да не отговорят на стандартите на ММО и може да се наложи да бъдат заменени или оставени като заварено положение („grandfathered“). Запазването на регионални стандарти, основани на приложение, различно от това на стандартите на ММО, може да наруши конкурентоспособността на флота на ЕС и да намали равнищата на безопасност и защита на околната среда.

| 1.4 | ЕИСК счита, че е необходима повече яснота относно обхвата и приложението на някои разпоредби от директивата във връзка с изискванията за взаимно признаване и приемане на оборудването, както е посочено в Регламент 613/91/ЕИО относно прехвърлянето на кораби от един регистър в друг в рамките на Общността, в Регламента относно общите правила и стандарти за организациите за проверка и преглед на кораби и в Споразумението от 2004 г. относно взаимното признаване на сертификатите за съответствие на морското оборудване, сключено между Съединените американски щати и ЕС. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК счита, че е необходима повече яснота относно обхвата и приложението на някои разпоредби от директивата във връзка с изискванията за взаимно признаване и приемане на оборудването, както е посочено в Регламент 613/91/ЕИО относно прехвърлянето на кораби от един регистър в друг в рамките на Общността, в Регламента относно общите правила и стандарти за организациите за проверка и преглед на кораби и в Споразумението от 2004 г. относно взаимното признаване на сертификатите за съответствие на морското оборудване, сключено между Съединените американски щати и ЕС.

2.   Предложението на Комисията

| 2.1 | Европейската комисия определи четири области, в които Директива 96/98/ЕО относно морското оборудване не постига напълно целите си. Засегнатите заинтересовани страни включват европейски производители на морско оборудване, в това число МСП, корабостроителници, пасажери, екипажи и публична администрация. Комисията изготви специални предложения, за да поправи недостатъците на директивата и да я отмени. Ползите от предложената нова директива ще бъдат двустранни: тя значително ще подобри прилагането на стандартите на ММО в рамките на ЕС, ще намали рисковете пред безопасността и ще осигури гладкото функциониране на вътрешния пазар за морско оборудване, като скъси и опрости процедурите за транспонирането на измененията на тези стандарти. В същото време директивата ще опрости регулаторната среда и ще стимулира индустрията на морско оборудване в ЕС. |
| --- | --- |

2.1

Европейската комисия определи четири области, в които Директива 96/98/ЕО относно морското оборудване не постига напълно целите си. Засегнатите заинтересовани страни включват европейски производители на морско оборудване, в това число МСП, корабостроителници, пасажери, екипажи и публична администрация. Комисията изготви специални предложения, за да поправи недостатъците на директивата и да я отмени. Ползите от предложената нова директива ще бъдат двустранни: тя значително ще подобри прилагането на стандартите на ММО в рамките на ЕС, ще намали рисковете пред безопасността и ще осигури гладкото функциониране на вътрешния пазар за морско оборудване, като скъси и опрости процедурите за транспонирането на измененията на тези стандарти. В същото време директивата ще опрости регулаторната среда и ще стимулира индустрията на морско оборудване в ЕС.

3.   Общи бележки

| 3.1 | Индустрията на морското оборудване е водеща индустрия с висока добавена стойност. Освен че е нетен износител, тя се характеризира с високи нива на инвестиции в НИРД и осигурява заетост на 5 000–6 000 предприятия и на 300 000 души. Предложената директива ще осигури повишена безопасност на корабите и екипажите в ЕС и ще даде тласък на индустрията на морско оборудване чрез създаването на работни места и растеж. |
| --- | --- |

3.1

Индустрията на морското оборудване е водеща индустрия с висока добавена стойност. Освен че е нетен износител, тя се характеризира с високи нива на инвестиции в НИРД и осигурява заетост на 5 000–6 000 предприятия и на 300 000 души. Предложената директива ще осигури повишена безопасност на корабите и екипажите в ЕС и ще даде тласък на индустрията на морско оборудване чрез създаването на работни места и растеж.

| 3.2 | Морско оборудване е всяко оборудване на борда на кораб, доставено по време на строежа на кораба или монтирано по-късно на борда му. Оборудването обхваща и извършваните в открито море дейности и включва широк набор продукти от навигационно и товарно оборудване до противопожарно и спасително оборудване, както и специализирано оборудване за екологични цели: например оборудване за управление на баластните води или скрубери за емисии на сяра (SOx). Стойността на морското оборудване представлява 40–80 % от стойността на новите кораби. Предложението ще намали разходите за бизнеса и ще направи индустрията на ЕС по-конкурентоспособна. |
| --- | --- |

3.2

Морско оборудване е всяко оборудване на борда на кораб, доставено по време на строежа на кораба или монтирано по-късно на борда му. Оборудването обхваща и извършваните в открито море дейности и включва широк набор продукти от навигационно и товарно оборудване до противопожарно и спасително оборудване, както и специализирано оборудване за екологични цели: например оборудване за управление на баластните води или скрубери за емисии на сяра (SOx). Стойността на морското оборудване представлява 40–80 % от стойността на новите кораби. Предложението ще намали разходите за бизнеса и ще направи индустрията на ЕС по-конкурентоспособна.

| 3.3 | ЕИСК припомня своето становище по предложението за Директива 96/98/ЕО (1) относно морското оборудване, в което се изразява силна подкрепа за същите основни цели, които са посочени и в настоящото предложение. |
| --- | --- |

3.3

ЕИСК припомня своето становище по предложението за Директива 96/98/ЕО (1) относно морското оборудване, в което се изразява силна подкрепа за същите основни цели, които са посочени и в настоящото предложение.

| 3.4 | ЕИСК изразява пълно единодушие с подхода на предложената директива и подкрепя нейните цели, които ще укрепят съществуващия регулаторен режим и най-вече ще улеснят навременното транспониране на измененията на стандартите на ММО в европейското право. |
| --- | --- |

3.4

ЕИСК изразява пълно единодушие с подхода на предложената директива и подкрепя нейните цели, които ще укрепят съществуващия регулаторен режим и най-вече ще улеснят навременното транспониране на измененията на стандартите на ММО в европейското право.

| 3.5 | ЕИСК оценява голямото значение, отдадено на международната правна уредба на морската безопасност, която е в тясна връзка с глобалния характер на корабоплаването. Разпоредбите, даващи право на Комисията да приема изпълнителни актове за подобряване на законодателството на ЕС и критерии и процедури за прилагането на тези изисквания и стандарти, както и да публикува важна информация, ще помогнат за постигането на целите на директивата. |
| --- | --- |

3.5

ЕИСК оценява голямото значение, отдадено на международната правна уредба на морската безопасност, която е в тясна връзка с глобалния характер на корабоплаването. Разпоредбите, даващи право на Комисията да приема изпълнителни актове за подобряване на законодателството на ЕС и критерии и процедури за прилагането на тези изисквания и стандарти, както и да публикува важна информация, ще помогнат за постигането на целите на директивата.

4.   Специфични бележки

4.1   Член 2 — Определения

ЕИСК е съгласен Международната конвенция за контрол и управление на баластните води и седименти на кораби (2004 г.), която се очаква да влезе в сила в близко бъдеще, да бъде включена в списъка с международни конвенции. Предлага да се премахне от списъка Международната конвенция за товарните линии (1966 г.), тъй в нея няма разпоредби относно оборудването.

4.2   Член 3 — Приложно поле

| 4.2.1 | В името на правната яснота ще бъде подходящо изрично да се отбележи, че директивата няма да се прилага за оборудване, което към датата на нейното влизане в сила вече е било монтирано на борда на кораб. |
| --- | --- |

4.2.1

В името на правната яснота ще бъде подходящо изрично да се отбележи, че директивата няма да се прилага за оборудване, което към датата на нейното влизане в сила вече е било монтирано на борда на кораб.

| 4.2.2 | ЕИСК разбира, че много полезната разпоредба на параграф 2, а именно, че морското оборудване ще подлежи на регулиране само от новата директива, се отнася до аспектите на съответствието. Трябва да се изясни дали това ясно заявено положение се отнася и за аспектите на взаимно признаване и приемане на оборудване съгласно Регламент 613/91/ЕИО относно прехвърлянето на кораби от един регистър в друг в рамките на Общността и Регламент 391/2009/ЕО относно общите правила и стандарти за организациите за проверка и преглед на кораби. |
| --- | --- |

4.2.2

ЕИСК разбира, че много полезната разпоредба на параграф 2, а именно, че морското оборудване ще подлежи на регулиране само от новата директива, се отнася до аспектите на съответствието. Трябва да се изясни дали това ясно заявено положение се отнася и за аспектите на взаимно признаване и приемане на оборудване съгласно Регламент 613/91/ЕИО относно прехвърлянето на кораби от един регистър в друг в рамките на Общността и Регламент 391/2009/ЕО относно общите правила и стандарти за организациите за проверка и преглед на кораби.

4.3   Член 4 – Изисквания спрямо морското оборудване

Разпоредбата за автоматично прилагане на конвенциите на ММО и други инструменти в техния най-актуален вариант не налага повече внасянето на изменения в директивата и включването на списъци с оборудване, каквито в момента съществуват в Приложения А.I и A.II.

4.4   Член 5 – Прилагане

За да се избегне погрешно тълкувание на израза „международни инструменти, които са приложими за оборудване, което вече е монтирано на борда“, трябва да се поясни, че става дума за изисквания в сила по време на монтирането, освен ако други изисквания, приети впоследствие от ММО, не се отнасят за вече монтирано на борда на кораба оборудване.

4.5   Член 6 – Функциониране на вътрешния пазар

Този член осигурява основата за свободното движение на морско оборудване в рамките на ЕС, като се основава на концепцията за взаимно признаване между държавите членки на оборудване, което е съобразено с предвидените в директивата изисквания. По презумпция той също така се отнася и за случаите на монтиране на морско оборудване на борда на кораб, плаващ под флаг на ЕС, извън пределите на ЕС. Тази концепция обаче може да бъде отслабена посредством прилагането на член 7, параграф 2 (отнасящ се за замяната на нееквивалентно оборудване), член 32, параграф 6 (даващ право на приемащата държава да повтори изпитванията на иновативното оборудване) и член 34, параграф 4 (предоставящ възможност за неприемане на заменено еквивалентно оборудване извън ЕС).

4.6   Член 7 – Прехвърляне на кораб в регистъра на държава членка

Параграф 2 постановява, че ако администрацията не счита едно оборудване за еквивалентно, то се заменя. ЕИСК си задава въпроса дали в тези случаи и, като се имат предвид разпоредбите на ММО относно взаимното признаване на сертификати, ще бъде разумно приемащата държава да следва процедурата, предвидена в член 5 на Регламент 613/1991 (която изисква предварително уведомяване на Комисията в случай на прехвърляне на флагове между държави членки).

4.7   Член 8 – Стандарти за морско оборудване

ЕИСК се пита дали ЕС, а не държавите членки, трябва да следи за разработването на международни стандарти на ММО. Във всеки случай ММО разработва стандарти и процедури за изпитвания на морско оборудване, дълго преди задължителното му монтиране на борда на корабите. Общите действия на държавите членки по отношение на процедурата на ММО ще гарантират, че целите на директивата са спазени, без необходимостта да се прибягва до едностранни временни стандарти на ЕС относно оборудването, които в крайна сметка могат и да не отговорят на стандартите на ММО и може да се наложи да бъдат заменени или оставени като заварено положение („grandfathered“).

4.8   Членове от 9 до 11 – Маркировката щурвал

Кораб с одобрено монтирано на борда морско оборудване, ще може свободно да плава във водите на всички държави членки, защото ще носи знака на Общността – маркировката щурвал – който е доказателство за съответствие с изискванията на ММО/ДМО. ЕИСК подкрепя възможността за използване на електронни етикети, които да допълнят или заместят маркировката щурвал, като по този начин ще се улесни проверката на корабите на пристанищата на ЕС и ще се помогне за борбата срещу фалшифицирането.

4.9   Член 26 – Координация на нотифицираните органи

ЕИСК подкрепя предложението „нотифицирани органи“ да създадат координационна група, която може да следва модела на Международната асоциация за класифициране на стандартите на компании с нейните признати организации в ЕС, изпълняващи също така и задачите на нотифицирани органи.

Брюксел, 20 март 2013 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Staffan NILSSON

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Предложение за Директива на Съвета относно морското оборудване“, ОВ С 97, 1.4.1996 г., стр. 22; становище на ЕИСК относно „Регистър на трансфери/кораби“, ОВ С 80, 30.3.2004 г., стр. 88–91.

1

Предложение за Директива на Съвета относно морското оборудване

Регистър на трансфери/кораби

---