# Az Európai Unió C 136/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.136.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 136 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. május 15. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.136.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 136

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. május 15.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 136/01 | Tájékoztatás a megbízható szolgáltatókról a 2010/425/EU határozattal módosított 2009/767/EK bizottsági határozat értelmében bejelentett tagállami listák alapján a Bizottság által összeállított listával kapcsolatban | 1 |
| 2013/C 136/02 | Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 2 |
| 2013/C 136/03 | Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  2
  ) | 3 |
| 2013/C 136/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6918 – Rhône Capital/CSM Bakery Supplies) (
  1
  ) | 5 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2013/C 136/01

Tájékoztatás a megbízható szolgáltatókról a 2010/425/EU határozattal módosított 2009/767/EK bizottsági határozat értelmében bejelentett tagállami listák alapján a Bizottság által összeállított listával kapcsolatban

1

2013/C 136/02

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

2

2013/C 136/03

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  2
  )

2

3

2013/C 136/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6918 – Rhône Capital/CSM Bakery Supplies) (
  1
  )

1

5

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 136/05 | Euroátváltási árfolyamok | 6 |
| 2013/C 136/06 | A Bizottság közleménye a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (Az uniós harmonizációs jogszabályok értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)
   (
  1
  ) | 7 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2013/C 136/07 | A Franciaország területére más tagállamokból levágás céljából 1996. január 1. és 2004. szeptember 30. között behozott állatok után jogosulatlanul beszedett és az országos állattenyesztési alap finanszírozására fordított hozzájárulás visszafizetésének módja – Interbev (Franciaország) | 11 |
| 2013/C 136/08 | A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) alapján nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 15 |
| 2013/C 136/09 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról | 24 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 136/05

Euroátváltási árfolyamok

6

2013/C 136/06

A Bizottság közleménye a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében (Az uniós harmonizációs jogszabályok értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)
   (
  1
  )

(Az uniós harmonizációs jogszabályok értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

1

7

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2013/C 136/07

A Franciaország területére más tagállamokból levágás céljából 1996. január 1. és 2004. szeptember 30. között behozott állatok után jogosulatlanul beszedett és az országos állattenyesztési alap finanszírozására fordított hozzájárulás visszafizetésének módja – Interbev (Franciaország)

11

2013/C 136/08

A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) alapján nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

15

2013/C 136/09

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

24

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 136/10 | Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről | 25 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 136/11 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6827 – Honeywell/Intermec) (
  1
  ) | 26 |
| 2013/C 136/12 | Állami támogatás – Görögország – SA.34572 (13/C) (ex 13/NN) állami támogatás – Görögország – A Larco General Mining & Metallurgical Company SA esetleges állami támogatása – Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 27 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 136/10

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

25

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 136/11

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6827 – Honeywell/Intermec) (
  1
  )

1

26

2013/C 136/12

Állami támogatás – Görögország – SA.34572 (13/C) (ex 13/NN) állami támogatás – Görögország – A Larco General Mining & Metallurgical Company SA esetleges állami támogatása – Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |
| | (2)   EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

(2)   EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket

2

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 15.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 136/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 136/1

---

Tájékoztatás a megbízható szolgáltatókról a 2010/425/EU határozattal (1) módosított 2009/767/EK bizottsági határozat (2) értelmében bejelentett tagállami listák alapján a Bizottság által összeállított listával kapcsolatban

2013/C 136/01

A 2009/767/EK bizottsági határozat 2. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában a tagállamok a megbízható szolgáltatókról listát készítenek a Bizottság számára, amely aztán uniós listát állít össze. Az e lista hitelességét és integritását biztosító kivonatinformációk közzétételre kerültek az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2010. február 23-i C 45. számában (3).

A megbízható szolgáltatók uniós listája emberi szemmel olvasható változatának közzétételéhez TLS/SSL biztonságos kapcsolatot biztosító tanúsítvánnyal kapcsolatos legfrissebb információk az
  Európai Unió Hivatalos Lapjának 2010. március 9-i C 57. számában (4) jelentek meg.

A 2010. március 9-én közzétett kivonatinformációk 2013. március 28-án érvényüket vesztették. A TLS/SSL biztonságos kapcsolatot biztosító új tanúsítvány 2013. március 20-tól érvényes, és a következő kivonat-információk segítségével hitelesíthető:

| — | SHA-1 (Hex): fbd7e65b62260c0ee3abe009ccd88917fe53fbf2 |
| --- | --- |

—

SHA-1 (Hex): fbd7e65b62260c0ee3abe009ccd88917fe53fbf2

| — | SHA-256 (Hex): fd4b54cfad0e8e24d7be38c28f7baae65fbae8d5f3fafed831d7873fa4dd74ea |
| --- | --- |

—

SHA-256 (Hex): fd4b54cfad0e8e24d7be38c28f7baae65fbae8d5f3fafed831d7873fa4dd74ea

| — | SHA-1 (Base64): +9fmW2ImDA7jq+AJzNiJF/5T+/I= |
| --- | --- |

—

SHA-1 (Base64): +9fmW2ImDA7jq+AJzNiJF/5T+/I=

| — | SHA-256 (Base64): /UtUz60OjiTXvjjCj3uq5l+66NXz+v7YMdeHP6TddOo= |
| --- | --- |

—

SHA-256 (Base64): /UtUz60OjiTXvjjCj3uq5l+66NXz+v7YMdeHP6TddOo=

A fenti adatok 2015. március 21-ig érvényesek.

A Bizottság által összeállított lista hitelességéről és integritásáról a feleknek maguknak kell meggyőződniük minden használat előtt. A Bizottság nem vállal felelősséget a megbízható szolgáltatók megadott tagállami listáinak tartalmáért, azért kizárólag a tagállamok felelnek.

---

(1)  A Bizottság 2010. július 28-i 2010/425/EU határozata a 2009/767/EK határozatnak a tagállamok által felügyelt/akkreditált megbízható hitelesítésszolgáltatók listájának létrehozása, vezetése és közzététele tekintetében történő módosításáról (HL L 199., 2010.7.31., 30. o.).

(2)  A Bizottság 2009. október 16-i 2009/767/EK határozata az eljárásoknak a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti egyablakos ügyintézési pontokon keresztül elektronikus eszközökkel történő teljesítését lehetővé tevő rendelkezések meghatározásáról (HL L 299., 2009.11.14., 18. o.).

(3)  HL C 45., 2010.2.23., 16. o.

(4)  HL C 57., 2010.3.9., 15. o.

---

| 15.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 136/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 136/2

---

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 136/02

| A határozat elfogadásának időpontja | 2013.2.11. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.36059 (13/N) |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Banque PSA Finance (Peugeot Citroën) |
| Jogalap | article 85 de la loi no 2012-1510 du 29 décembre 2012 de finances rectificatives |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc támogatás | Banque PSA Finance |
| Célkitűzés | A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása |
| Támogatás formája | Kezességvállalás |
| Költségvetés | | Teljes költségvetés: 1 200 millió EUR |

A határozat elfogadásának időpontja

2013.2.11.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.36059 (13/N)

Tagállam

Franciaország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Banque PSA Finance (Peugeot Citroën)

Jogalap

article 85 de la loi no 2012-1510 du 29 décembre 2012 de finances rectificatives

Az intézkedés típusa

Ad hoc támogatás

Banque PSA Finance

Célkitűzés

A gazdaságban fellépő súlyos zavar orvoslása

Támogatás formája

Kezességvállalás

Költségvetés

Teljes költségvetés: 1 200 millió EUR

| | Éves költségvetés: 1 200 millió EUR |
| --- | --- |

Éves költségvetés: 1 200 millió EUR

Támogatás intenzitása

Támogatásnak nem minősülő intézkedés

Időtartam

2013.3.25-től

Gazdasági ágazat

Pénzügyi közvetítés, kivéve: biztosítási, nyugdíjpénztári tevékenység

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Direction générale du Trésor |
| --- |
| Ministère de l'Économie et des Finances, ministère du Commerce extérieur |
| Direction générale du Trésor — Teledoc 230 |
| 139 rue de Bercy |
| 75572 Paris Cedex |
| FRANCE |

Direction générale du Trésor

Ministère de l'Économie et des Finances, ministère du Commerce extérieur

Direction générale du Trésor — Teledoc 230

139 rue de Bercy

75572 Paris Cedex

FRANCE

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 15.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 136/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 136/3

---

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket)

2013/C 136/03

| A határozat elfogadásának időpontja | 2013.3.27. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.34640 (12/N) |
| Tagállam | Magyarország |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Natura 2000 támogatás – EMVA (1698/2005/EK 46. cikk) |
| Jogalap | A 2009. évi XXXVII. törvény az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról, valamint a vidékfejlesztési miniszter 41/2012 (IV.27.) rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból Natura 2000 erdőterületeken történő gazdálkodáshoz nyújtandó kompenzációs támogatás részletes szabályairól |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | Erdészeti ágazat, Környezetvédelem, Vidékfejlesztés (AGRI) |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Teljes költségvetés: 11 277 millió HUF |
| Támogatás intenzitása | 60 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Erdészeti, egyéb erdőgazdálkodási tevékenység |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Vidékfejlesztési Minisztérium |
| Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

A határozat elfogadásának időpontja

2013.3.27.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.34640 (12/N)

Tagállam

Magyarország

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Natura 2000 támogatás – EMVA (1698/2005/EK 46. cikk)

Jogalap

A 2009. évi XXXVII. törvény az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról, valamint a vidékfejlesztési miniszter 41/2012 (IV.27.) rendelete az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból Natura 2000 erdőterületeken történő gazdálkodáshoz nyújtandó kompenzációs támogatás részletes szabályairól

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Erdészeti ágazat, Környezetvédelem, Vidékfejlesztés (AGRI)

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Teljes költségvetés: 11 277 millió HUF

Támogatás intenzitása

60 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Erdészeti, egyéb erdőgazdálkodási tevékenység

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Vidékfejlesztési Minisztérium

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2013.3.21. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.35733 (13/N) |
| Tagállam | Szlovákia |
| Régió | — | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Zákon o podpore poľnohospodárskej prvovýroby v roku 2013 |
| Jogalap | Zákon o podpore poľnohospodárskej prvovýroby v roku 2013 |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | A 2003/96/EK irányelv szerinti adómentességek |
| Támogatás formája | Egyéb – daňové zvýhodnenie – vrátenie časti dane |
| Költségvetés | | Teljes költségvetés: 10 millió EUR |

A határozat elfogadásának időpontja

2013.3.21.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.35733 (13/N)

Tagállam

Szlovákia

Régió

—

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Zákon o podpore poľnohospodárskej prvovýroby v roku 2013

Jogalap

Zákon o podpore poľnohospodárskej prvovýroby v roku 2013

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

A 2003/96/EK irányelv szerinti adómentességek

Támogatás formája

Egyéb – daňové zvýhodnenie – vrátenie časti dane

Költségvetés

Teljes költségvetés: 10 millió EUR

| | Éves költségvetés: 10 millió EUR |
| --- | --- |

Éves költségvetés: 10 millió EUR

Támogatás intenzitása

Támogatásnak nem minősülő intézkedés

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR |
| --- |
| Dobrovičova 12 |
| 812 66 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR

Dobrovičova 12

812 66 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 15.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 136/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 136/5

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6918 – Rhône Capital/CSM Bakery Supplies)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 136/04

2013. május 7-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6918 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32013M6918 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 15.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 136/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 136/6

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2013. május 14.

2013/C 136/05

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2977 |
| JPY | Japán yen | 131,88 |
| DKK | Dán korona | 7,4531 |
| GBP | Angol font | 0,84815 |
| SEK | Svéd korona | 8,6333 |
| CHF | Svájci frank | 1,2416 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,5405 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,887 |
| HUF | Magyar forint | 295,53 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6993 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1665 |
| RON | Román lej | 4,3315 |
| TRY | Török líra | 2,3506 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3080 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3157 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,0726 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5757 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6108 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 441,01 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,9560 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,9715 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5630 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 642,00 |
| MYR | Maláj ringgit | 3,8787 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 53,430 |
| RUB | Orosz rubel | 40,6650 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,555 |
| BRL | Brazil real | 2,6053 |
| MXN | Mexikói peso | 15,7759 |
| INR | Indiai rúpia | 71,0690 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2977

JPY

Japán yen

131,88

DKK

Dán korona

7,4531

GBP

Angol font

0,84815

SEK

Svéd korona

8,6333

CHF

Svájci frank

1,2416

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,5405

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,887

HUF

Magyar forint

295,53

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6993

PLN

Lengyel zloty

4,1665

RON

Román lej

4,3315

TRY

Török líra

2,3506

AUD

Ausztrál dollár

1,3080

CAD

Kanadai dollár

1,3157

HKD

Hongkongi dollár

10,0726

NZD

Új-zélandi dollár

1,5757

SGD

Szingapúri dollár

1,6108

KRW

Dél-Koreai won

1 441,01

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,9560

CNY

Kínai renminbi

7,9715

HRK

Horvát kuna

7,5630

IDR

Indonéz rúpia

12 642,00

MYR

Maláj ringgit

3,8787

PHP

Fülöp-szigeteki peso

53,430

RUB

Orosz rubel

40,6650

THB

Thaiföldi baht

38,555

BRL

Brazil real

2,6053

MXN

Mexikói peso

15,7759

INR

Indiai rúpia

71,0690

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 15.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 136/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 136/7

---

A Bizottság közleménye a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében

(Az uniós harmonizációs jogszabályok értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 136/06

| ESzSz (1) | Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe
  (és referenciadokumentum) | A helyettesített szabvány hivatkozása | A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja
  1. megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| CEN | EN ISO 14451-1:2013
  Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 1. rész: Fogalommeghatározások (ISO 14451-1:2013) | | |
| CEN | EN ISO 14451-2:2013
  Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 2. rész: Vizsgálati módszerek (ISO 14451-2:2013) | | |
| CEN | EN ISO 14451-3:2013
  Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 3. rész: Besorolás (ISO 14451-3:2013) | | |
| CEN | EN ISO 14451-4:2013
  Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 4. rész: Mikrogáz-generátorok követelményei és csoportosítása (ISO 14451-4:2013) | | |
| CEN | EN ISO 14451-5:2013
  Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 5. rész: Légzsák gázgenerátorainak követelményei és csoportosítása (ISO 14451-5:2013) | | |
| CEN | EN ISO 14451-6:2013
  Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 6. rész: Légzsák egységek követelményei és csoportosítása (ISO 14451-6:2013) | | |
| CEN | EN ISO 14451-7:2013
  Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 7. rész: Biztonsági öv feszítő követelményei és csoportosítása (ISO 14451-7:2013) | | |
| CEN | EN ISO 14451-8:2013
  Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 8. rész: A gyújtók követelményei és csoportosítása (ISO 14451-8:2013) | | |
| CEN | EN ISO 14451-9:2013
  Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 9. rész: Indítóberendezések követelményei és csoportosítása (ISO 14451-9:2013) | | |
| CEN | EN ISO 14451-10:2013
  Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 10. rész: Félkész termékek követelményei és csoportosítása (ISO 14451-10:2013) | | |
| CEN | EN 15947-1:2010
  Pirotechnikai eszközök. Tűzijátéktestek. 1., 2. és 3. kategória. 1. rész: Fogalommeghatározások | | |
| CEN | EN 15947-2:2010
  Pirotechnikai eszközök. Tűzijátéktestek. 1., 2. és 3. kategória. 2. rész: Tűzijátéktest-kategóriák és – típusok | | |
| CEN | EN 15947-3:2010
  Pirotechnikai eszközök. Tűzijátéktestek. 1., 2. és 3. kategória. 3. rész: Minimális címkézési követelmények | | |
| Megjegyzés: A szabvány felülvizsgálatáig és újbóli közzétételéig a tagállamok az EN 15947 szabványnak megfelelő telepeket és kombinációkat csak akkor tekinthetik úgy, hogy azok eleget tesznek a 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető biztonsági követelményeknek, ha forgalomba hozataluk előtt az alább feltüntetett egyértelmű címkeszöveggel látták el őket. A sík talajra helyezendő telepek és kombinációk esetében: „Helyezze a telepet sík talajra.” vagy „Helyezze a kombinációt sík talajra.” A puha talajba vagy anyagba helyezendő telepek és kombinációk esetében: „Helyezze a telepet függőleges helyzetben a puha talajba vagy más nem gyúlékony anyagba, pl. homokba.” vagy „Helyezze a kombinációt függőleges helyzetben a puha talajba vagy más nem gyúlékony anyagba, pl. homokba.” Az oszlophoz, illetve karóhoz rögzítendő telepek és kombinációk esetében: „A telepet függőleges helyzetben rögzítse erősen egy szilárd oszlophoz, illetve karóhoz.”, „Biztosítsa, hogy a telep felső része túlnyúljon a karó vagy az oszlop felső végén.” vagy „A kombinációt függőleges helyzetben rögzítse erősen egy szilárd oszlophoz, illetve karóhoz.”, „Biztosítsa, hogy a telep felső része túlnyúljon az oszlop vagy a karó felső végén”. A telep vagy kombináció oszlophoz, illetve karóhoz való rögzítésének módszerét és módjait megfelelő részletességgel és olyan szakkifejezések használata mellett kell leírni, amelyeket a kísérő használati utasításban a nem hivatásos felhasználók is könnyedén megértenek. Más telepek és kombinációk esetében: (kérjük, adjon meg más biztonsági utasításokat azon telep vagy kombináció esetében, amelyet nem sík talajon való elhelyezésre szántak, és arra nem is alkalmas, illetve nem puha talajba vagy anyagba való helyezésre vagy oszlophoz, illetve karóhoz rögzítésre szántak, és arra nem is alkalmas.) |
| CEN | EN 15947-4:2010
  Pirotechnikai eszközök. Tűzijátéktestek. 1., 2. és 3. kategória. 4. rész: Vizsgálati módszerek | | |
| Megjegyzés: A szabvány felülvizsgálatáig és újbóli közzétételéig a tagállamok az EN 15947 szabványnak megfelelő telepeket és kombinációkat csak akkor tekinthetik úgy, hogy azok eleget tesznek a 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető biztonsági követelményeknek, ha forgalomba hozataluk előtt az alább feltüntetett egyértelmű címkeszöveggel látták el őket. A sík talajra helyezendő telepek és kombinációk esetében: „Helyezze a telepet sík talajra.” vagy „Helyezze a kombinációt sík talajra.” A puha talajba vagy anyagba helyezendő telepek és kombinációk esetében: „Helyezze a telepet függőleges helyzetben a puha talajba vagy más nem gyúlékony anyagba, pl. homokba.” vagy „Helyezze a kombinációt függőleges helyzetben a puha talajba vagy más nem gyúlékony anyagba, pl. homokba.” Az oszlophoz, illetve karóhoz rögzítendő telepek és kombinációk esetében: „A telepet függőleges helyzetben rögzítse erősen egy szilárd oszlophoz, illetve karóhoz.”, „Biztosítsa, hogy a telep felső része túlnyúljon a karó vagy az oszlop felső végén.” vagy „A kombinációt függőleges helyzetben rögzítse erősen egy szilárd oszlophoz, illetve karóhoz.”, „Biztosítsa, hogy a telep felső része túlnyúljon az oszlop vagy a karó felső végén”. A telep vagy kombináció oszlophoz, illetve karóhoz való rögzítésének módszerét és módjait megfelelő részletességgel és olyan szakkifejezések használata mellett kell leírni, amelyeket a kísérő használati utasításban a nem hivatásos felhasználók is könnyedén megértenek. Más telepek és kombinációk esetében: (kérjük, adjon meg más biztonsági utasításokat azon telep vagy kombináció esetében, amelyet nem sík talajon való elhelyezésre szántak, és arra nem is alkalmas, illetve nem puha talajba vagy anyagba való helyezésre vagy oszlophoz, illetve karóhoz rögzítésre szántak, és arra nem is alkalmas.) |
| CEN | EN 15947-5:2010
  Pirotechnikai eszközök. Tűzijátéktestek. 1., 2. és 3. kategória. 5. rész: Konstrukciós és működési követelmények | | |
| Megjegyzés: A szabvány felülvizsgálatáig és újbóli közzétételéig a tagállamok az EN 15947 szabványnak megfelelő telepeket és kombinációkat csak akkor tekinthetik úgy, hogy azok eleget tesznek a 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető biztonsági követelményeknek, ha forgalomba hozataluk előtt az alább feltüntetett egyértelmű címkeszöveggel látták el őket. A sík talajra helyezendő telepek és kombinációk esetében: „Helyezze a telepet sík talajra.” vagy „Helyezze a kombinációt sík talajra.” A puha talajba vagy anyagba helyezendő telepek és kombinációk esetében: „Helyezze a telepet függőleges helyzetben a puha talajba vagy más nem gyúlékony anyagba, pl. homokba.” vagy „Helyezze a kombinációt függőleges helyzetben a puha talajba vagy más nem gyúlékony anyagba, pl. homokba.” Az oszlophoz, illetve karóhoz rögzítendő telepek és kombinációk esetében: „A telepet függőleges helyzetben rögzítse erősen egy szilárd oszlophoz, illetve karóhoz.”, „Biztosítsa, hogy a telep felső része túlnyúljon a karó vagy az oszlop felső végén.” vagy „A kombinációt függőleges helyzetben rögzítse erősen egy szilárd oszlophoz, illetve karóhoz.”, „Biztosítsa, hogy a telep felső része túlnyúljon az oszlop vagy a karó felső végén”. A telep vagy kombináció oszlophoz, illetve karóhoz való rögzítésének módszerét és módjait megfelelő részletességgel és olyan szakkifejezések használata mellett kell leírni, amelyeket a kísérő használati utasításban a nem hivatásos felhasználók is könnyedén megértenek. Más telepek és kombinációk esetében: (kérjük, adjon meg más biztonsági utasításokat azon telep vagy kombináció esetében, amelyet nem sík talajon való elhelyezésre szántak, és arra nem is alkalmas, illetve nem puha talajba vagy anyagba való helyezésre vagy oszlophoz, illetve karóhoz rögzítésre szántak, és arra nem is alkalmas.) |
| CEN | EN 16256-1:2012
  Pirotechnikai eszközök. Szinházi pirotechnikai eszközök. 1. rész: Fogalmak | | |
| CEN | EN 16256-2:2012
  Pirotechnikai eszközök. Szinházi pirotechnikai eszközök. 2. rész: A szinházi pirotechnikai eszközök kategóriái | | |
| CEN | EN 16256-3:2012
  Pirotechnikai eszközök. Színházi pirotechnikai eszközök. 3. rész: Konstrukciós és viselkedési követelmények | | |
| CEN | EN 16256-4:2012
  Pirotechnikai eszközök. Színházi pirotechnikai eszközök. 4. rész: A címkézésre vonatkozó minimális követelmények és alkalmazási instrukciók | | |
| CEN | EN 16256-5:2012
  Pirotechnikai eszközök. Színházi pirotechnikai eszközök. 5. rész: Vizsgálati módszerek | | |
| CEN | EN 16261-1:2012
  Pirotechnikai eszközök. Tűzijátékok, 4-es kategória. 1. rész: Fogalommeghatározások | | |
| CEN | EN 16261-2:2013
  Pirotechnikai eszközök. Tűzijátéktestek. 4. kategória. 2. rész: Követelmények | | |
| CEN | EN 16261-3:2012
  Pirotechnikai eszközök. Tűzijátékok, 4-es kategória. 3. rész: Vizsgálati módszerek | | |
| CEN | EN 16261-4:2012
  Pirotechnikai eszközök. Tűzijátékok, 4-es kategória. 4. rész: A leggyengébb minőségszint jelzési követelményei és az alkalmazási előírások | | |

ESzSz (1)

Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe

(és referenciadokumentum)

A helyettesített szabvány hivatkozása

A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

1. megjegyzés

(1)

(2)

(3)

(4)

CEN

EN ISO 14451-1:2013

Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 1. rész: Fogalommeghatározások (ISO 14451-1:2013)

CEN

EN ISO 14451-2:2013

Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 2. rész: Vizsgálati módszerek (ISO 14451-2:2013)

CEN

EN ISO 14451-3:2013

Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 3. rész: Besorolás (ISO 14451-3:2013)

CEN

EN ISO 14451-4:2013

Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 4. rész: Mikrogáz-generátorok követelményei és csoportosítása (ISO 14451-4:2013)

CEN

EN ISO 14451-5:2013

Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 5. rész: Légzsák gázgenerátorainak követelményei és csoportosítása (ISO 14451-5:2013)

CEN

EN ISO 14451-6:2013

Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 6. rész: Légzsák egységek követelményei és csoportosítása (ISO 14451-6:2013)

CEN

EN ISO 14451-7:2013

Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 7. rész: Biztonsági öv feszítő követelményei és csoportosítása (ISO 14451-7:2013)

CEN

EN ISO 14451-8:2013

Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 8. rész: A gyújtók követelményei és csoportosítása (ISO 14451-8:2013)

CEN

EN ISO 14451-9:2013

Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 9. rész: Indítóberendezések követelményei és csoportosítása (ISO 14451-9:2013)

CEN

EN ISO 14451-10:2013

Pirotechnikai eszközök. Járművek pirotechnikai eszközei. 10. rész: Félkész termékek követelményei és csoportosítása (ISO 14451-10:2013)

CEN

EN 15947-1:2010

Pirotechnikai eszközök. Tűzijátéktestek. 1., 2. és 3. kategória. 1. rész: Fogalommeghatározások

CEN

EN 15947-2:2010

Pirotechnikai eszközök. Tűzijátéktestek. 1., 2. és 3. kategória. 2. rész: Tűzijátéktest-kategóriák és – típusok

CEN

EN 15947-3:2010

Pirotechnikai eszközök. Tűzijátéktestek. 1., 2. és 3. kategória. 3. rész: Minimális címkézési követelmények

Megjegyzés: A szabvány felülvizsgálatáig és újbóli közzétételéig a tagállamok az EN 15947 szabványnak megfelelő telepeket és kombinációkat csak akkor tekinthetik úgy, hogy azok eleget tesznek a 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető biztonsági követelményeknek, ha forgalomba hozataluk előtt az alább feltüntetett egyértelmű címkeszöveggel látták el őket. A sík talajra helyezendő telepek és kombinációk esetében: „Helyezze a telepet sík talajra.” vagy „Helyezze a kombinációt sík talajra.” A puha talajba vagy anyagba helyezendő telepek és kombinációk esetében: „Helyezze a telepet függőleges helyzetben a puha talajba vagy más nem gyúlékony anyagba, pl. homokba.” vagy „Helyezze a kombinációt függőleges helyzetben a puha talajba vagy más nem gyúlékony anyagba, pl. homokba.” Az oszlophoz, illetve karóhoz rögzítendő telepek és kombinációk esetében: „A telepet függőleges helyzetben rögzítse erősen egy szilárd oszlophoz, illetve karóhoz.”, „Biztosítsa, hogy a telep felső része túlnyúljon a karó vagy az oszlop felső végén.” vagy „A kombinációt függőleges helyzetben rögzítse erősen egy szilárd oszlophoz, illetve karóhoz.”, „Biztosítsa, hogy a telep felső része túlnyúljon az oszlop vagy a karó felső végén”. A telep vagy kombináció oszlophoz, illetve karóhoz való rögzítésének módszerét és módjait megfelelő részletességgel és olyan szakkifejezések használata mellett kell leírni, amelyeket a kísérő használati utasításban a nem hivatásos felhasználók is könnyedén megértenek. Más telepek és kombinációk esetében: (kérjük, adjon meg más biztonsági utasításokat azon telep vagy kombináció esetében, amelyet nem sík talajon való elhelyezésre szántak, és arra nem is alkalmas, illetve nem puha talajba vagy anyagba való helyezésre vagy oszlophoz, illetve karóhoz rögzítésre szántak, és arra nem is alkalmas.)

CEN

EN 15947-4:2010

Pirotechnikai eszközök. Tűzijátéktestek. 1., 2. és 3. kategória. 4. rész: Vizsgálati módszerek

Megjegyzés: A szabvány felülvizsgálatáig és újbóli közzétételéig a tagállamok az EN 15947 szabványnak megfelelő telepeket és kombinációkat csak akkor tekinthetik úgy, hogy azok eleget tesznek a 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető biztonsági követelményeknek, ha forgalomba hozataluk előtt az alább feltüntetett egyértelmű címkeszöveggel látták el őket. A sík talajra helyezendő telepek és kombinációk esetében: „Helyezze a telepet sík talajra.” vagy „Helyezze a kombinációt sík talajra.” A puha talajba vagy anyagba helyezendő telepek és kombinációk esetében: „Helyezze a telepet függőleges helyzetben a puha talajba vagy más nem gyúlékony anyagba, pl. homokba.” vagy „Helyezze a kombinációt függőleges helyzetben a puha talajba vagy más nem gyúlékony anyagba, pl. homokba.” Az oszlophoz, illetve karóhoz rögzítendő telepek és kombinációk esetében: „A telepet függőleges helyzetben rögzítse erősen egy szilárd oszlophoz, illetve karóhoz.”, „Biztosítsa, hogy a telep felső része túlnyúljon a karó vagy az oszlop felső végén.” vagy „A kombinációt függőleges helyzetben rögzítse erősen egy szilárd oszlophoz, illetve karóhoz.”, „Biztosítsa, hogy a telep felső része túlnyúljon az oszlop vagy a karó felső végén”. A telep vagy kombináció oszlophoz, illetve karóhoz való rögzítésének módszerét és módjait megfelelő részletességgel és olyan szakkifejezések használata mellett kell leírni, amelyeket a kísérő használati utasításban a nem hivatásos felhasználók is könnyedén megértenek. Más telepek és kombinációk esetében: (kérjük, adjon meg más biztonsági utasításokat azon telep vagy kombináció esetében, amelyet nem sík talajon való elhelyezésre szántak, és arra nem is alkalmas, illetve nem puha talajba vagy anyagba való helyezésre vagy oszlophoz, illetve karóhoz rögzítésre szántak, és arra nem is alkalmas.)

CEN

EN 15947-5:2010

Pirotechnikai eszközök. Tűzijátéktestek. 1., 2. és 3. kategória. 5. rész: Konstrukciós és működési követelmények

Megjegyzés: A szabvány felülvizsgálatáig és újbóli közzétételéig a tagállamok az EN 15947 szabványnak megfelelő telepeket és kombinációkat csak akkor tekinthetik úgy, hogy azok eleget tesznek a 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető biztonsági követelményeknek, ha forgalomba hozataluk előtt az alább feltüntetett egyértelmű címkeszöveggel látták el őket. A sík talajra helyezendő telepek és kombinációk esetében: „Helyezze a telepet sík talajra.” vagy „Helyezze a kombinációt sík talajra.” A puha talajba vagy anyagba helyezendő telepek és kombinációk esetében: „Helyezze a telepet függőleges helyzetben a puha talajba vagy más nem gyúlékony anyagba, pl. homokba.” vagy „Helyezze a kombinációt függőleges helyzetben a puha talajba vagy más nem gyúlékony anyagba, pl. homokba.” Az oszlophoz, illetve karóhoz rögzítendő telepek és kombinációk esetében: „A telepet függőleges helyzetben rögzítse erősen egy szilárd oszlophoz, illetve karóhoz.”, „Biztosítsa, hogy a telep felső része túlnyúljon a karó vagy az oszlop felső végén.” vagy „A kombinációt függőleges helyzetben rögzítse erősen egy szilárd oszlophoz, illetve karóhoz.”, „Biztosítsa, hogy a telep felső része túlnyúljon az oszlop vagy a karó felső végén”. A telep vagy kombináció oszlophoz, illetve karóhoz való rögzítésének módszerét és módjait megfelelő részletességgel és olyan szakkifejezések használata mellett kell leírni, amelyeket a kísérő használati utasításban a nem hivatásos felhasználók is könnyedén megértenek. Más telepek és kombinációk esetében: (kérjük, adjon meg más biztonsági utasításokat azon telep vagy kombináció esetében, amelyet nem sík talajon való elhelyezésre szántak, és arra nem is alkalmas, illetve nem puha talajba vagy anyagba való helyezésre vagy oszlophoz, illetve karóhoz rögzítésre szántak, és arra nem is alkalmas.)

CEN

EN 16256-1:2012

Pirotechnikai eszközök. Szinházi pirotechnikai eszközök. 1. rész: Fogalmak

CEN

EN 16256-2:2012

Pirotechnikai eszközök. Szinházi pirotechnikai eszközök. 2. rész: A szinházi pirotechnikai eszközök kategóriái

CEN

EN 16256-3:2012

Pirotechnikai eszközök. Színházi pirotechnikai eszközök. 3. rész: Konstrukciós és viselkedési követelmények

CEN

EN 16256-4:2012

Pirotechnikai eszközök. Színházi pirotechnikai eszközök. 4. rész: A címkézésre vonatkozó minimális követelmények és alkalmazási instrukciók

CEN

EN 16256-5:2012

Pirotechnikai eszközök. Színházi pirotechnikai eszközök. 5. rész: Vizsgálati módszerek

CEN

EN 16261-1:2012

Pirotechnikai eszközök. Tűzijátékok, 4-es kategória. 1. rész: Fogalommeghatározások

CEN

EN 16261-2:2013

Pirotechnikai eszközök. Tűzijátéktestek. 4. kategória. 2. rész: Követelmények

CEN

EN 16261-3:2012

Pirotechnikai eszközök. Tűzijátékok, 4-es kategória. 3. rész: Vizsgálati módszerek

CEN

EN 16261-4:2012

Pirotechnikai eszközök. Tűzijátékok, 4-es kategória. 4. rész: A leggyengébb minőségszint jelzési követelményei és az alkalmazási előírások

| 1. megjegyzés: | A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az európai szabványügyi szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés:

A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az európai szabványügyi szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet.

| 2.1. megjegyzés: | Az új (vagy módosított) szabvány ugyanazzal az alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik a vonatkozó uniós jogszabályok alapvető vagy egyéb követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

2.1. megjegyzés:

Az új (vagy módosított) szabvány ugyanazzal az alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik a vonatkozó uniós jogszabályok alapvető vagy egyéb követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

| 2.2. megjegyzés: | Az új szabvány szélesebb alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik a vonatkozó uniós jogszabályok alapvető vagy egyéb követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

2.2. megjegyzés:

Az új szabvány szélesebb alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik a vonatkozó uniós jogszabályok alapvető vagy egyéb követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

| 2.3. megjegyzés: | Az új szabvány szűkebb alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a (részben) helyettesített szabvány esetében a szabvány alkalmazási körébe eső termékekre vagy szolgáltatásokra megszűnik a vonatkozó uniós jogszabályok alapvető vagy egyéb követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. Azon termékek és szolgáltatások esetében azonban, amelyek továbbra is (a részben) helyettesített szabvány alkalmazási területéhez tartoznak, de nem tartoznak az új szabvány alkalmazási területéhez, a vonatkozó uniós jogszabályok alapvető vagy egyéb követelményeinek való megfelelőség vélelme nem változik. |
| --- | --- |

2.3. megjegyzés:

Az új szabvány szűkebb alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a (részben) helyettesített szabvány esetében a szabvány alkalmazási körébe eső termékekre vagy szolgáltatásokra megszűnik a vonatkozó uniós jogszabályok alapvető vagy egyéb követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. Azon termékek és szolgáltatások esetében azonban, amelyek továbbra is (a részben) helyettesített szabvány alkalmazási területéhez tartoznak, de nem tartoznak az új szabvány alkalmazási területéhez, a vonatkozó uniós jogszabályok alapvető vagy egyéb követelményeinek való megfelelőség vélelme nem változik.

| 3. megjegyzés: | Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik a vonatkozó uniós jogszabályok alapvető vagy egyéb követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik a vonatkozó uniós jogszabályok alapvető vagy egyéb követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

MEGJEGYZÉS:

| — | A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az európai szabványügyi szervezeteknél vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája az 1025/2012/EU (2) rendelet 27. cikkének megfelelően kihirdetésre kerül az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

—

A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az európai szabványügyi szervezeteknél vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája az 1025/2012/EU (2) rendelet 27. cikkének megfelelően kihirdetésre kerül az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| — | A harmonizált szabványokat az európai szabványügyi szervezetek angol nyelven fogadják el (a CEN és a Cenelec a francia és a német nyelvet is használja). Ezután a harmonizált szabványok címét a nemzeti szabványügyi testületek fordítják le az Európai Unió összes többi hivatalos nyelvére. Az Európai Bizottság nem vállal felelősséget a Hivatalos Lapban közzétételre szánt címek helyes fordításáért. |
| --- | --- |

—

A harmonizált szabványokat az európai szabványügyi szervezetek angol nyelven fogadják el (a CEN és a Cenelec a francia és a német nyelvet is használja). Ezután a harmonizált szabványok címét a nemzeti szabványügyi testületek fordítják le az Európai Unió összes többi hivatalos nyelvére. Az Európai Bizottság nem vállal felelősséget a Hivatalos Lapban közzétételre szánt címek helyes fordításáért.

| — | A helyesbítésekre való hivatkozások („...AC:YYYY”) csak a tájékoztatás céljából kerülnek közzétételre. A helyesbítés eltávolítja a nyomtatási, nyelvi vagy hasonló hibákat a szabvány szövegéből, és egy európai szabványügyi szervezet által elfogadott szabvány egy vagy több nyelvi változatára is vonatkozhat (angol, francia és/vagy német). |
| --- | --- |

—

A helyesbítésekre való hivatkozások („...AC:YYYY”) csak a tájékoztatás céljából kerülnek közzétételre. A helyesbítés eltávolítja a nyomtatási, nyelvi vagy hasonló hibákat a szabvány szövegéből, és egy európai szabványügyi szervezet által elfogadott szabvány egy vagy több nyelvi változatára is vonatkozhat (angol, francia és/vagy német).

| — | A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az Európai Unió összes hivatalos nyelvén elérhetők. |
| --- | --- |

—

A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az Európai Unió összes hivatalos nyelvén elérhetők.

| — | Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. Az Európai Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését. |
| --- | --- |

—

Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. Az Európai Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését.

| — | Az összehangolt szabványokról és más európai szabványokról további információk az interneten:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Az összehangolt szabványokról és más európai szabványokról további információk az interneten:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESzSz:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu)

(2)  HL L 316., 2012.11.14., 12. o.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 15.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 136/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 136/11

---

A Franciaország területére más tagállamokból levágás céljából 1996. január 1. és 2004. szeptember 30. között behozott állatok után jogosulatlanul beszedett és az országos állattenyesztési alap finanszírozására fordított hozzájárulás visszafizetésének módja – Interbev (Franciaország)

2013/C 136/07

Jogalap:

A visszafizetésre az Interbev részére befizetett hozzájárulásokról szóló, 2011. július 13-i bizottsági határozat alapján kerül sor, melyet 2012. március 1-jén hirdettek ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában (HL L 59., 2012.3.1., 14. o.). A határozat letölthető itt: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:059:0014:0033:HU:PDF

A fenti határozat értelmében Franciaország köteles visszafizetni a hozzájárulásoknak az Európai Unió más tagállamaiból érkező termékek után befizetett részét (a szarvasmarhafélék és juhfélék után az Országos Állattenyésztési Alapba (Fonds national de l'élevage) 1996 és 2004 között befizetett hozzájárulások) azon adófizetésre kötelezettek részére, akik ezt kérelmezik, és igazolni tudják, hogy a hozzájárulást befizették.

Kérelem benyújtása:

A befizetett hozzájárulás visszatérítése az Európai Bizottság határozatának 2012. március 1-jei kihirdetésétől számított 5 éven belül levélben, a következő címen kérelmezhető:

| Interbev service cotisations |
| --- |
| 207 rue de Bercy |
| 75587 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |

Interbev service cotisations

207 rue de Bercy

75587 Paris Cedex 12

FRANCE

Ehhez a mellékelt formanyomtatvány mindkét részét hiánytalanul ki kell tölteni és be kell küldeni. Az 1. rész összefoglalja a kérelmet és feltünteti a 2. rész űrlapjainak végösszegét. A 2. részben pedig a visszaigényelni kívánt összegeket kell részletezni (benyújtott számlánként külön-külön űrlapot kell tölteni).

A kérelemhez csatolni kell az igazoló okiratokat (az állat értékesítéséről kiállított számla és a bankszámla-átutalásról szóló igazolás, illetve bármely más bizonyíték az Országos Állattenyésztési Alaphoz való hozzájárulás kivetéséről és befizetéséről).

A 2002. január 1. előtt nemzeti pénznemben befizetett összegek visszaigénylésekor az euróban kifejezett összeget is fel kell tüntetni.

A kérelmek elbírálása:

Az Interbev ellenőrzi a benyújtott okiratokat és az 1996-tól 2004-ig tartó időszakban beszedett összegeket.

Minden kellően alátámasztott kérelem teljesítésre kerül. Az elfogadhatatlan (nem az érintett időszakra vonatkozó, illetve értelmezhetetlen vagy hiányos) és ezért semmilyen visszatérítésre nem jogosító kérelmeket az Interbev visszaküldi a feladónak.

Visszatérítés:

A kifizetések teljesítése euróban, a kérelem beérkezésétől számított hat hónapon belül, a kedvezményezett bankszámlájára történő átutalással történik (ennek érdekében a kérelmezőnek saját nevére kiállított bankszámla-igazolást kell benyújtania).

A visszatérítés az Országos Állattenyésztési Alapnál 1996-tól 2004-ig érvényben lévő 0,0031 EUR/kg-os hozzájárulási kulcs (illetőleg – ha az állat értékesítési árát nem a hasított test tömege alapján határozták meg – kifejlett szarvasmarhák esetében 1 EUR, borjak esetében 0,40 EUR, juhfélék esetében pedig 0,06 EUR egyedenkénti átalányösszeg) alapulvételével történik.

A visszafizetendő összeg kiigazításra kerül a hozzájárulás beszedésétől a tényleges visszatérítésig eltelt időszakra számított kamatok figyelembevételével. A kamatszámítás a kérelmező illetősége szerinti országban a visszatérítéskor érvényes bizottsági referencia-kamatláb alapján történik, összhangban a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleménnyel – kihirdetve: HL C 14., 2008.1.19., 6. o., valamint a Bizottság honlapján közzétett referencia- és leszámítolási kamatlábakkal:

http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

A kamatszámítás ezáltal megfelel a EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet 11. cikkének.

---

MELLÉKLET

A Bizottság 2011. július 13-i határozata (HL L 59., 2012.3.1., 14. o.) alapján alkalmazott formanyomtatvány – Érvényes 2017. március 1-jéig

1. RÉSZ –   ÖSSZEFOGLALÓ ADATOK

Image

2. RÉSZ –   A VISSZAIGÉNYELT ÖSSZEGEK KISZÁMÍTÁSA ÉS IGAZOLÁSA

Image

---

| 15.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 136/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 136/15

---

A tagállamok által közölt információk a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) alapján nyújtott állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 136/08

| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.35534 (12/X) |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | Reg. Bruxelles-Cap./Brussels Hfdst. Gew.
  Vegyes |
| A támogatást odaítélő hatóság | Institut d'encouragement de la recherche scientifique et de l'innovation de Bruxelles |
| Domaine Latour de Freins |
| Rue Engeland 555 |
| 1180 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| http://www.innoviris.be |

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.35534 (12/X)

Tagállam

Belgium

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

Reg. Bruxelles-Cap./Brussels Hfdst. Gew.

Vegyes

A támogatást odaítélő hatóság

Institut d'encouragement de la recherche scientifique et de l'innovation de Bruxelles

Domaine Latour de Freins

Rue Engeland 555

1180 Bruxelles

BELGIQUE

http://www.innoviris.be

A támogatási intézkedés jogcíme

Aide en faveur de la recherche industrielle

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Ordonnance du 26 mars 2009 visant à promouvoir la recherche, le développement et l'innovation (article 14 §1er al.1 et 2; §2)

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2010.1.1–2015.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

KKV, nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

5,00 millió EUR

Kezességvállalásra elkülönített rész

5,00 millió EUR

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Ipari kutatás (31. cikk (2) bekezdés b) pont)

65 %

20 %

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

http://www.innoviris.be/site/wp-content/documents/legal_documents/nouvelle_ordonnance.pdf

article 14 §1er al.1 et 2; §2

http://www.innoviris.be/site/wp-content/documents/legal_documents/nouvel_arrete.pdf

| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.35652 (12/X) |
| --- | --- |
| Tagállam | Finnország |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | — |
| A támogatást odaítélő hatóság | Työ- ja elinkeinoministeriö ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset |
| TEM: PL32 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| FINLAND |
| ELY: 15 alueellista keskusta (http://www.ely-keskus.fi) |
| http://www.tem.fi |
| http://www.ely-keskus.fi |

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.35652 (12/X)

Tagállam

Finnország

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

—

A támogatást odaítélő hatóság

Työ- ja elinkeinoministeriö ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset

TEM: PL32

FI-00023 Valtioneuvosto

FINLAND

ELY: 15 alueellista keskusta (http://www.ely-keskus.fi)

http://www.tem.fi

http://www.ely-keskus.fi

A támogatási intézkedés jogcíme

Uusiutuvan energian sekä energian säästön ja tehokkuuden RPA-tuki 10-12/2012

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Valtioneuvoston asetus energiatuen myöntämisen yleisistä ehdoista (1313/2007)

Valtionavustuslaki (688/2001)

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2012.10.8–2012.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

KKV, nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

35 millió EUR

Kezességvállalásra elkülönített rész

35 millió EUR

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Környezetvédelmi tanulmányokra nyújtott támogatás (24. cikk)

50 %

0 %

Az energiamegtakarítási intézkedésekhez nyújtott környezetvédelmi beruházási támogatás (21. cikk)

20 %

20 %

A megújuló energiaforrásokból származó energia előmozdítására irányuló környezetvédelmi beruházási támogatás (23. cikk)

45 %

20 %

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

| | http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2007/20071313 |
| --- | --- |

http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2007/20071313

| | http://www.finlex.fi/en/laki/kaannokset/2001/en20010688.pdf |
| --- | --- |

http://www.finlex.fi/en/laki/kaannokset/2001/en20010688.pdf

| | http://www.tem.fi/files/34530/Uusiutuvan_energian_seka_energian_saaston_ja_tehokkuuden_RPA-tuki_10-12_2012.pdf |
| --- | --- |

http://www.tem.fi/files/34530/Uusiutuvan_energian_seka_energian_saaston_ja_tehokkuuden_RPA-tuki_10-12_2012.pdf

| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.36010 (13/X) |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| A tagállam azonosítója | RGE 29/2012 |
| Régió megnevezése (NUTS) | Comunidad Valenciana
  Vegyes |
| A támogatást odaítélő hatóság | Conselleria de Hacienda y Administración Pública |
| C/ Palau, 14 |
| 46003 Valencia |
| ESPAÑA |
| http://portales.gva.es/c_economia/web/html/home_c.htm |

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.36010 (13/X)

Tagállam

Spanyolország

A tagállam azonosítója

RGE 29/2012

Régió megnevezése (NUTS)

Comunidad Valenciana

Vegyes

A támogatást odaítélő hatóság

Conselleria de Hacienda y Administración Pública

C/ Palau, 14

46003 Valencia

ESPAÑA

http://portales.gva.es/c_economia/web/html/home_c.htm

A támogatási intézkedés jogcíme

Convenio Ford motor GTDi

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Convenio de colaboración entre la Conselleria de Hacienda y Administración Pública y Ford España, S.L. Para complementar la ayuda del proyecto de ampliación de las instalaciones de fabricación del motor GTDi

Az intézkedés típusa

Ad hoc támogatás

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Támogatás odaítélésének időpontja

2012.12.10-től

Érintett gazdasági ágazatok

Közúti jármű gyártása

A kedvezményezett típusa

nagyvállalat – Ford España, S.L.

A vállalkozás számára juttatott ad hoc támogatás teljes összege

0,53 millió EUR

Kezességvállalásra elkülönített rész

0,53 millió EUR

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Program

5,38 %

0 %

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

http://portales.gva.es/c_economia/web/pdf/Economia_Competencia/Convenio_Ford_GTDi.pdf

| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.36136 (13/X) |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | Berlin
  107. cikk (3) bekezdés c) pont |
| A támogatást odaítélő hatóság | Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Forschung |
| Martin-Luther-Straße 105 |
| 10715 Berlin |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.berlin.de/sen/wtf/index.html |

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.36136 (13/X)

Tagállam

Németország

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

Berlin

107. cikk (3) bekezdés c) pont

A támogatást odaítélő hatóság

Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Forschung

Martin-Luther-Straße 105

10715 Berlin

DEUTSCHLAND

http://www.berlin.de/sen/wtf/index.html

A támogatási intézkedés jogcíme

Innovative Qualifizierung für ein Berliner Handwerk mit Zukunft (IQ Handwerk)

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

§§ 23 und 44 Landeshaushaltsordnung Berlin (LHO)

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2013.1.1–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

KKV

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

0,72 millió EUR

Kezességvállalásra elkülönített rész

0,72 millió EUR

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Általános képzés (38. cikk 2. pont)

60 %

80 %

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

http://www.hwk-berlin.de/weiterbildung/foedermoeglichkeiten/80-zuschuss-iq-handwerk.html

| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.36146 (13/X) |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | Deutschland
  107. cikk (3) bekezdés a) pont, 107. cikk (3) bekezdés c) pont, Nem támogatott területek, Vegyes |
| A támogatást odaítélő hatóság | Projektträger Jülich |
| Projektträger Jülich (PtJ) — Außenstelle Berlin |
| Zimmerstr. 26-27 |
| 10923 Berlin |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.ptj.de |

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.36146 (13/X)

Tagállam

Németország

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

Deutschland

107. cikk (3) bekezdés a) pont, 107. cikk (3) bekezdés c) pont, Nem támogatott területek, Vegyes

A támogatást odaítélő hatóság

Projektträger Jülich

Projektträger Jülich (PtJ) — Außenstelle Berlin

Zimmerstr. 26-27

10923 Berlin

DEUTSCHLAND

http://www.ptj.de

A támogatási intézkedés jogcíme

Richtlinie zur Förderung von Klimaschutzkonzepten in sozialen, kulturellen und öffentlichen Einrichtungen im Rahmen der Nationalen Klimaschutzinitiative

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Bundesanzeiger BAnz AT 24.10.2012 B6

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

Modification SA.34429

Időtartam

2013.1.1–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

KKV, nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

100 millió EUR

Kezességvállalásra elkülönített rész

100 millió EUR

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Az energiamegtakarítási intézkedésekhez nyújtott környezetvédelmi beruházási támogatás (21. cikk)

20 %

20 %

Környezetvédelmi tanulmányokra nyújtott támogatás (24. cikk)

50 %

20 %

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

| | http://www.bmu.de/fileadmin/bmu-import/files/pdfs/allgemein/application/pdf/kommunalrichtlinie_2013_bf.pdf |
| --- | --- |

http://www.bmu.de/fileadmin/bmu-import/files/pdfs/allgemein/application/pdf/kommunalrichtlinie_2013_bf.pdf

| | https://www.bundesanzeiger.de/ebanzwww/wexsservlet?session.sessionid=aa757b3b88fc1d35095b808d985d898b&page.navid=detailsearchlisttodetailsearchdetail&fts_search_list.selected=4e9bdd333403f563&fts_search_list.destHistoryId=86834 |
| --- | --- |

https://www.bundesanzeiger.de/ebanzwww/wexsservlet?session.sessionid=aa757b3b88fc1d35095b808d985d898b&page.navid=detailsearchlisttodetailsearchdetail&fts_search_list.selected=4e9bdd333403f563&fts_search_list.destHistoryId=86834

| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.36152 (13/X) |
| --- | --- |
| Tagállam | Olaszország |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | Sardegna
  107. cikk (3) bekezdés c) pont |
| A támogatást odaítélő hatóság | Regione Autonoma della Sardegna — Assessorato dell'Industria |
| Viale Trento 69 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |
| http://www.regione.sardegna.it |

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.36152 (13/X)

Tagállam

Olaszország

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

Sardegna

107. cikk (3) bekezdés c) pont

A támogatást odaítélő hatóság

Regione Autonoma della Sardegna — Assessorato dell'Industria

Viale Trento 69

09123 Cagliari CA

ITALIA

http://www.regione.sardegna.it

A támogatási intézkedés jogcíme

POR FESR 2007-2013 Asse VI Competitività — Linea d'attività 6.3.1.a. Azioni di sistema e supporto all'internazionalizzazione delle imprese. Avviso azioni di supporto all'internazionalizzazione delle PMI in forma aggregata

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

PO FESR Sardegna 2007-2013

Deliberazione della Giunta regionale n. 52/70 del 23.12.2011

Deliberazione della Giunta regionale n. 10/6 del 28.2.2012

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2012.12.28–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Egyéb bányászat, Feldolgozóipar, Építőipar, Egyéb szállítást kiegészítő szolgáltatás, Információ-technológiai szolgáltatás, Természettudományi, műszaki kutatás, fejlesztés

A kedvezményezett típusa

KKV

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

1,21 millió EUR

Kezességvállalásra elkülönített rész

1,21 millió EUR

Támogatási eszköz (5. cikk)

Egyéb – Contributo a fondo perduto

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

PO FESR Sardegna 2007-2013 — 786,50 milioni EUR

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

A kkv-k vásárokon való részvételéhez nyújtott támogatás (27. cikk)

50 %

—

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

| | http://www.regione.sardegna.it/j/v/28?s=1&v=9&c=88&c1=88&id=33472&b= |
| --- | --- |

http://www.regione.sardegna.it/j/v/28?s=1&v=9&c=88&c1=88&id=33472&b=

| | http://www.regione.sardegna.it/regione/assessorati/industria |
| --- | --- |

http://www.regione.sardegna.it/regione/assessorati/industria

| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.36153 (13/X) |
| --- | --- |
| Tagállam | Olaszország |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | — |
| A támogatást odaítélő hatóság | Unione delle Camere di Commercio italiane |
| Piazza Sallustio 21 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |
| http://www.unioncamere.gov.it/ |

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.36153 (13/X)

Tagállam

Olaszország

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

—

A támogatást odaítélő hatóság

Unione delle Camere di Commercio italiane

Piazza Sallustio 21

00187 Roma RM

ITALIA

http://www.unioncamere.gov.it/

A támogatási intézkedés jogcíme

Regolamento per la concessione di aiuti alla formazione

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Delibera Comitato Esecutivo Unioncamere n. 118 del 19 dicembre 2012

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2013.1.7–2013.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

KKV, nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

3 millió EUR

Kezességvállalásra elkülönített rész

3 millió EUR

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Speciális képzés (38. cikk 1. pont)

25 %

20 %

Általános képzés (38. cikk 2. pont)

60 %

20 %

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

http://news.ucamere.net/Sito%20Bxl/Regolamento%20formazione.doc

| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.36155 (13/X) |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| A tagállam azonosítója | AZ: 162.3/2-6 |
| Régió megnevezése (NUTS) | Hamburg
  Nem támogatott területek |
| A támogatást odaítélő hatóság | Behörde für Stadtentwicklung und Umwelt Hamburg |
| Stadthausbrücke 8 |
| 20355 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |
| http://www.hamburg.de/umwelt |

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.36155 (13/X)

Tagállam

Németország

A tagállam azonosítója

AZ: 162.3/2-6

Régió megnevezése (NUTS)

Hamburg

Nem támogatott területek

A támogatást odaítélő hatóság

Behörde für Stadtentwicklung und Umwelt Hamburg

Stadthausbrücke 8

20355 Hamburg

DEUTSCHLAND

http://www.hamburg.de/umwelt

A támogatási intézkedés jogcíme

Förderrichtlinie für die energetische Modernisierung der Gebäudehülle und Energieberatung von Nichtwohngebäuden

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Gesetz über die Hamburgische Wohnungsbaukreditanstalt, zuletzt geändert am 26. Januar 2006, Hamburgisches Gesetz- und Verordnungsblatt, Seite 30

Fortschreibung des Hamburger Klimaschutzkonzepts 2007-2012, Drucksache 20/2676

Az intézkedés típusa

Program

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Időtartam

2013.1.1–2016.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat érintett

A kedvezményezett típusa

KKV, nagyvállalat

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

1,50 millió EUR

Kezességvállalásra elkülönített rész

1,50 millió EUR

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Az energiamegtakarítási intézkedésekhez nyújtott környezetvédelmi beruházási támogatás (21. cikk)

20 %

0 %

Környezetvédelmi tanulmányokra nyújtott támogatás (24. cikk)

50 %

0 %

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

http://www.wk-hamburg.de/fileadmin/pdf/download/FoeRi_Mod_Nichtwohngebaeude.pdf

| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.36193 (13/X) |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| A tagállam azonosítója | — |
| Régió megnevezése (NUTS) | South West Wales
  107. cikk (3) bekezdés c) pont |
| A támogatást odaítélő hatóság | Big Lottery Fund |
| 1 Plough Place |
| London |
| EC4A 1DE |
| UNITED KINGDOM |
| Tel. +44 2072111800 |
| Fax +44 2072111750 |
| http://www.biglotteryfund.org.uk/ |

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.36193 (13/X)

Tagállam

Egyesült Királyság

A tagállam azonosítója

—

Régió megnevezése (NUTS)

South West Wales

107. cikk (3) bekezdés c) pont

A támogatást odaítélő hatóság

Big Lottery Fund

1 Plough Place

London

EC4A 1DE

UNITED KINGDOM

Tel. +44 2072111800

Fax +44 2072111750

http://www.biglotteryfund.org.uk/

A támogatási intézkedés jogcíme

Investment and employment aid for Hafal Mental Health centre

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

National Lottery Act 1993 (as amended in 2006)

http://www.legislation.gov.uk/ukpga/1993/39/contents

Az intézkedés típusa

Ad hoc támogatás

A létező támogatási intézkedés módosítása

—

Támogatás odaítélésének időpontja

2013.2.1–2014.2.1.

Érintett gazdasági ágazatok

Humán-egészségügyi, szociális ellátás

A kedvezményezett típusa

KKV – Hafal Mental Health centre

A vállalkozás számára juttatott ad hoc támogatás teljes összege

0,18 millió GBP

Kezességvállalásra elkülönített rész

0,18 millió GBP

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

A bizottsági határozat megnevezése

—

Közösségi forrásokból történő társfinanszírozás esetén

—

Célkitűzések

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy maximális támogatási összeg (nemzeti valutanem)

Kkv-többlettámogatás %

Kkv-k részére nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatás (15. cikk)

10 %

—

A fogyatékkal élő munkavállalók foglalkoztatásához bértámogatás formájában nyújtott támogatás (41. cikk)

75 %

—

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

http://www.biglotteryfund.org.uk/HafalGBER

---

| 15.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 136/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 136/24

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

2013/C 136/09

Támogatás sz.: SA.36375 (13/XA)

Tagállam: Hollandia

Régió: Nederland

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Subsidieverlening aan Stichting de Nieuwe Landbouw (Samen ondernemen in landbouw)

Jogalap: Kaderwet LNV-subsidies

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg: 0,17 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás: 100 %

Végrehajtás időpontja: —

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: Technikai segítségnyújtás (Az 1857/2006/EK rendelet 15. cikke)

Érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Staatssecretaris van Economische Zaken |
| --- |
| Postbus 201401 |
| 2500 EK 's-Gravenhage |
| NEDERLAND |

Staatssecretaris van Economische Zaken

Postbus 201401

2500 EK 's-Gravenhage

NEDERLAND

Internetcím: http://www.rijksoverheid.nl/ministeries/ez/documenten-en-publicaties/besluiten/2013/03/20/mededeling-subsidie-in-het-kader-agrarisch-natuurbeheer.html

Egyéb információ: —

Támogatás sz.: SA.36609 (13/XA)

Tagállam: Németország

Régió: Deutschland

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Bundesprogramm zur Steigerung der Energieeffizienz in der Landwirtschaft und im Gartenbau

Jogalap: Richtlinie des Bundesministeriums für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz (BMELV) über das Wiederaufgreifen der Richtlinie des Bundesprogramms zur Steigerung der Energieeffizienz in der Landwirtschaft und im Gartenbau zur Bewilligung von Altanträgen

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg: 7 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás: 40 %

Végrehajtás időpontja: —

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás (Az 1857/2006/EK rendelet 4. cikke)

Érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| --- |
| Deichmanns Aue 29 |
| 53179 Bonn |
| DEUTSCHLAND |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Deichmanns Aue 29

53179 Bonn

DEUTSCHLAND

Internetcím: http://www.bmelv.de/richtlinie-bewilligung-antraege-energieeffizienz

Egyéb információ: —

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 15.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 136/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 136/25

---

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről

2013/C 136/10

1.   Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikke (2) bekezdésének értelmében a Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy az alábbi táblázatban szereplő dömpingellenes intézkedések a megadott napon hatályukat vesztik, amennyiben nem indul felülvizsgálat az alábbiakban ismertetett eljárásnak megfelelően.

2.   Az eljárás

Az uniós gyártók írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be. A kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a kár folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne.

Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy az érintett intézkedéseket felülvizsgálja, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és az uniós gyártók lehetőséget kapnak arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben foglaltakat kiegészítsék, megcáfolják vagy észrevételezzék.

3.   Határidő

A fentiek alapján az európai uniós gyártók ezen értesítés közzétételének napjával kezdődően írásbeli felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be, amelynek legkésőbb az alábbi táblázatban megadott időpont előtt három hónappal be kell érkeznie az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 8/20, 1049 Brussels, Belgium (2).

4.   Ez az értesítés az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

| Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A hatályvesztés időpontja (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlen acél csövek és csővezetékek | Fehéroroszország, a Kínai Népköztársaság, Oroszország, Thaiföld, Ukrajna | Dömpingellenes vám | A Tanács 1256/2008/EK rendelete (HL L 343., 2008.12.19., 1. o.) | 2013.12.20. |

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A hatályvesztés időpontja (3)

Egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlen acél csövek és csővezetékek

Fehéroroszország, a Kínai Népköztársaság, Oroszország, Thaiföld, Ukrajna

Dömpingellenes vám

A Tanács 1256/2008/EK rendelete (HL L 343., 2008.12.19., 1. o.)

2013.12.20.

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

(2)  Fax +32 22956505.

(3)  Az intézkedés az ezen oszlopban feltüntetett napon, éjfélkor veszti hatályát.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 15.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 136/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 136/26

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6827 – Honeywell/Intermec)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 136/11

| 1. | 2013. május 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Honeywell International Inc. (a továbbiakban: Honeywell, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Intermec, Inc. (a továbbiakban: Intermec, Amerikai Egyesült Államok) felett. Az említett összefonódás 2013. február 15-én már bejelentésre került a Bizottság felé, ám a vonatkozó bejelentést 2013. március 13-án visszavonták. |
| --- | --- |

1.

2013. május 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Honeywell International Inc. (a továbbiakban: Honeywell, Amerikai Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Intermec, Inc. (a továbbiakban: Intermec, Amerikai Egyesült Államok) felett. Az említett összefonódás 2013. február 15-én már bejelentésre került a Bizottság felé, ám a vonatkozó bejelentést 2013. március 13-án visszavonták.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | A Honeywell repüléstechnikai termékekkel és szolgáltatásokkal, gépjárműipari termékekkel, elektronikus anyagokkal, különleges anyagokkal, nagy rugalmasságú polimerekkel, szállítási és energiaellátó-rendszerekkel, valamint épületgépészeti és ipari szabályozási rendszerekkel foglalkozik. Automatizálási és szabályozási megoldásokkal foglalkozó részlegének köszönhetően a Honeywell üzleti tevékenységet folytat az automatikus azonosítási és adatrögzítési (AIDC) berendezések gyártása és forgalmazása terén is, ideértve az ellenálló hordozható számítógépeket, a lézer- és képszkennereket, a vonalkódolvasókat, valamint a kapcsolódó szolgáltatásokat és alkatrészeket, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

A Honeywell repüléstechnikai termékekkel és szolgáltatásokkal, gépjárműipari termékekkel, elektronikus anyagokkal, különleges anyagokkal, nagy rugalmasságú polimerekkel, szállítási és energiaellátó-rendszerekkel, valamint épületgépészeti és ipari szabályozási rendszerekkel foglalkozik. Automatizálási és szabályozási megoldásokkal foglalkozó részlegének köszönhetően a Honeywell üzleti tevékenységet folytat az automatikus azonosítási és adatrögzítési (AIDC) berendezések gyártása és forgalmazása terén is, ideértve az ellenálló hordozható számítógépeket, a lézer- és képszkennereket, a vonalkódolvasókat, valamint a kapcsolódó szolgáltatásokat és alkatrészeket,

| — | Az Intermec AIDC-berendezések gyártásával és szállításával foglalkozik, ideértve az ellenálló hordozható számítógépeket, a lézer- és képszkennereket, a vonalkódolvasókat, a hangfelismerési rendszereket, a vonalkódnyomtatókat és vonalkódos címkéket, a rádiófrekvenciás azonosítási rendszereket, a kapcsolódó szolgáltatásokat és alkatrészeket, valamint az életciklus-szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

—

Az Intermec AIDC-berendezések gyártásával és szállításával foglalkozik, ideértve az ellenálló hordozható számítógépeket, a lézer- és képszkennereket, a vonalkódolvasókat, a hangfelismerési rendszereket, a vonalkódnyomtatókat és vonalkódos címkéket, a rádiófrekvenciás azonosítási rendszereket, a kapcsolódó szolgáltatásokat és alkatrészeket, valamint az életciklus-szolgáltatásokat.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6827 – Honeywell/Intermec hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6827 – Honeywell/Intermec hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 15.5.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 136/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 136/27

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – GÖRÖGORSZÁG

SA.34572 (13/C) (ex 13/NN) állami támogatás – Görögország – A Larco General Mining & Metallurgical Company SA esetleges állami támogatása

Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 136/12

2013. március 6-i levelében, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette Görögországot arról, hogy a fent említett támogatással kapcsolatosan az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |
| E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

E-mail: stateaidgreffe@ec.europa.eu

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja Görögországnak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÓ SZÖVEGE

AZ ELJÁRÁS

2012 áprilisában a Bizottság hivatalból előzetes vizsgálatot indított a Larco General Mining & Metallurgical Company SA-nak nyújtott múltbeli állami intézkedések ügyében. Ez a vizsgálat az említett vállalat tervezett privatizációjával kapcsolatos megbeszélések keretében zajlott le. Több levélváltásra és találkozóra került sor a Bizottság és a görög hatóságok között.

A BIZOTTSÁG ÁLTAL INDÍTOTT ELJÁRÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ INTÉZKEDÉS ISMERTETÉSE

A Larco egy adósságrendezési megállapodásból kifolyólag tartozik a görög államnak. A vállalat pénzügyi kimutatásai alapján úgy tűnik, hogy a görög állam felé fennálló adósság 2004 óta 13 millió EUR-s szinten stabilizálódott, illetve kismértékben nőtt, miközben a Larco más hitelezők felé fennálló egyéb kötelezettségei egyidejűleg csökkentek vagy megszűntek.

A görög hatóságok szerint az állam garanciát vállalt a különböző görög bankok által a Larco számára nyújtott kölcsönökre az alábbiaknak megfelelően:

| — | 2008. december 22-én állami garanciavállalás az ATE bank által nyújtott 30 millió EUR-s kölcsönre. Ebben a szakaszban a garancia, illetve a kölcsön feltételei nem ismertek. |
| --- | --- |

—

2008. december 22-én állami garanciavállalás az ATE bank által nyújtott 30 millió EUR-s kölcsönre. Ebben a szakaszban a garancia, illetve a kölcsön feltételei nem ismertek.

| — | 2010. május 26-án állami garanciavállalás a Larco 10,8 millió EUR-s adósságára vonatkozó, az NBG által kiállított garancialevél fedezésére. Az államnak fizetett garanciaprémium 1 %-ot tett ki, az állami garancia pedig a fedezett garancialevéllel kapcsolatos kockázatok 100 %-ára terjedt ki. A bank által a Larcónak felszámított díj negyedévenként 0,5 %-nak felelt meg. |
| --- | --- |

—

2010. május 26-án állami garanciavállalás a Larco 10,8 millió EUR-s adósságára vonatkozó, az NBG által kiállított garancialevél fedezésére. Az államnak fizetett garanciaprémium 1 %-ot tett ki, az állami garancia pedig a fedezett garancialevéllel kapcsolatos kockázatok 100 %-ára terjedt ki. A bank által a Larcónak felszámított díj negyedévenként 0,5 %-nak felelt meg.

| — | 2011. december 30-án állami garanciavállalás az ATE bank által nyújtott 20 és 30 millió EUR-s két kölcsönre. Az államnak fizetett garanciaprémium 1 %-ot tett ki, a kapcsolódó kölcsön kamatlába pedig a hitelt nyújtó bank alap hitelkamatlábának (abban az időben 8,5 %), és 0,6 %-os (a 20 millió EUR-s kölcsön esetében), valamint 1,6 %-os (a 30 millió EUR-s kölcsön esetében) prémiumnak felelt meg. |
| --- | --- |

—

2011. december 30-án állami garanciavállalás az ATE bank által nyújtott 20 és 30 millió EUR-s két kölcsönre. Az államnak fizetett garanciaprémium 1 %-ot tett ki, a kapcsolódó kölcsön kamatlába pedig a hitelt nyújtó bank alap hitelkamatlábának (abban az időben 8,5 %), és 0,6 %-os (a 20 millió EUR-s kölcsön esetében), valamint 1,6 %-os (a 30 millió EUR-s kölcsön esetében) prémiumnak felelt meg.

2009-ben az állam 45 millió EUR-s hozzájárulással (a teljes tőkejuttatás 69 %-a) részt vállalt a Larco tőkeemelésében. Az állam teljes mértékben kihasználta a tőkeemeléshez való jogát. A második részvényes, a National Bank of Greece (a továbbiakban: NBG) elnevezésű magán pénzintézet 20,5 millió EUR-val járult hozzá a tőkeemeléshez, és részben gyakorolta a jogait. A harmadik részvényes, a Public Power Corporation (a továbbiakban: PPC) nem élt a jogaival. Egyetlen új részvényes sem járult hozzá a tőkeemeléshez.

Az adóhatóságok 190 millió EUR összegű bírságot szabtak ki a Larcóval szemben. Ezt követően a Larco megtámadta az említett adóbírságot a görög bíróságokon. A görög jog értelmében az adóbírságra kötelezett jogalanynak a bírság 25 %-át (ebben az esetben 47 millió EUR-t) előzetesen meg kell fizetnie ahhoz, hogy megtámadhassa a bírságot a bíróságon. A Larco esetében a görög közigazgatási bíróság úgy döntött, hogy mentesíti a vállalatot a bírság 25 %-ának előzetes megfizetésére vonatkozó kötelezettség alól, és azt 1,5 millió EUR-s garancialevelek letétbe helyezésével helyettesíti.

AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

Az állam felé 2004 óta fennálló tartozás visszafizetésének elmulasztása állami bevételről való lemondásnak minősülhet. Annak alapján, hogy az ugyanazon adósságrendezési állapodást megkötő többi hitelező a jelek szerint érvényt szerzett a követelésének, a Bizottság arra az előzetes megállapításra jutott, hogy az említett intézkedés szelektív előnyt biztosított a Larco számára.

A kölcsönökre vagy egyéb hitelkockázatokra vállalt állami garanciát az állam nyújtotta, továbbá – tekintettel a vállalat pénzügyi nehézségeire – a Bizottság kétli, hogy az állami garanciavállalások hiányában a Larco ilyen feltételekkel, illetve egyáltalán bármely feltétellel piaci kölcsönhöz juthatott volna. A Bizottság ennélfogva arra az előzetes megállapításra jut, hogy az állami garanciavállalások szelektív előnyt biztosítottak a Larco számára.

Az államnak a tőkeemelésben való részvétele állami források bevonásával járt. A Bizottság megállapította, hogy a Larco nehéz pénzügyi helyzetben volt a tőkeemeléskor, továbbá hogy a jelek szerint nem létezik olyan szerkezetátalakítási terv, amely visszaállíthatná a vállalat életképességét. Emellett a Bizottság megállapította, hogy csupán egyetlen részvényes, amely a Larco hitelezője is volt, döntött úgy, hogy részben gyakorolja a jogait. Így a magatartása nem hasonlítható össze egy körültekintő piacgazdasági befektetőével. A harmadik részvényes nem vett részt a tőkeemelésben, és egyetlen új részvényes sem járult hozzá ahhoz. Tehát a Bizottság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy az állami részvétel szelektív előnyt biztosított a Larco számára, mivel az állam nem körültekintő piacgazdasági befektetőként járt el.

Ami az adóbírság előzetes megfizetését illeti, a Bizottság szerint az ilyen előzetes befizetések beszedésére vonatkozó objektív kritériumokat meghatározó általános jogszabály hiányában egy piacgazdasági hitelező nem fogadta volna el, hogy indokolás nélkül lemondjon a 47 millió EUR-s követelés érvényesítéséről. Ezen felül a Bizottság úgy véli, hogy egy piacgazdasági hitelező nem fogadná el, hogy ilyen mértékű adósságot jóval alacsonyabb összegű garancialevéllel helyettesítsen egy olyan cég, amely pénzügyi nehézségei miatt várhatóan nem váltja be az ígérvényét. Tehát a Bizottság szerint ez az intézkedés szelektív előnyt biztosított a Larco számára.

Mivel valamennyi intézkedés torzítja a versenyt, illetve azzal fenyeget, továbbá érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, a Bizottság szerint ezek az intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősülnek.

AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉSSEL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG

A Bizottság szerint a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás (1) értelmében az intézkedések nyújtásának idején a Larcót nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak lehetett tekinteni. Ezért az EUMSZ-szel való összeegyeztethetőség tekintetében kizárólag a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott támogatásokkal kapcsolatos, az említett iránymutatás szerinti kritériumok tűnnek relevánsnak. Mindazonáltal úgy látszik, hogy nem teljesülnek a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott feltételek, különösen, mivel a görög hatóságok nem jelentettek be szerkezetátalakítási tervet, és az intézkedések nem fejeződtek be. Ezen felül az, hogy ismételten állami támogatási intézkedéseket nyújtanak egy nehéz helyzetben lévő vállalatnak, ellentétes az „először és utoljára” feltétellel. A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkének megfelelően valamennyi jogellenes támogatás visszafizettethető a kedvezményezettel.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Η Επιτροπή επιθυμεί να ενημερώσει την Ελλάδα ότι, αφού εξέτασε τις πληροφορίες που παρασχέθηκαν από τις αρχές της χώρας σας σχετικά με τα ως άνω μέτρα, αποφάσισε να κινήσει την επίσημη διαδικασία έρευνας που προβλέπεται στο άρθρο 108 παράγραφος 2 της Συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης.

1.   ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΑ

| (1) | Στο πλαίσιο του προγράμματος οικονομικής προσαρμογής της, η Ελλάδα ανέλαβε ένα εκτεταμένο πρόγραμμα ιδιωτικοποίησης (2). Η ΛΑΡΚΟ Γενική Μεταλλευτική και Μεταλλουργική ΑΕ (εφεξής «ΛΑΡΚΟ») έχει χαρακτηριστεί ως κρατική εταιρεία προς ιδιωτικοποίηση. |
| --- | --- |

(1)

Στο πλαίσιο του προγράμματος οικονομικής προσαρμογής της, η Ελλάδα ανέλαβε ένα εκτεταμένο πρόγραμμα ιδιωτικοποίησης (2). Η ΛΑΡΚΟ Γενική Μεταλλευτική και Μεταλλουργική ΑΕ (εφεξής «ΛΑΡΚΟ») έχει χαρακτηριστεί ως κρατική εταιρεία προς ιδιωτικοποίηση.

| (2) | Τον Μάρτιο του 2012, το Ταμείο Αξιοποίησης της Ιδιωτικής Περιουσίας του Δημοσίου (εφεξής «ΤΑΙΠΕΔ») (3) ενημέρωσε τις υπηρεσίες της Επιτροπής σχετικά με τη σχεδιαζόμενη ιδιωτικοποίηση της ΛΑΡΚΟ. Προκειμένου να διασαφηνισθεί κατά πόσο θα μπορούσαν να προκύψουν ζητήματα κρατικών ενισχύσεων στο εν λόγω σχέδιο ιδιωτικοποίησης, η Επιτροπή άνοιξε αυτεπαγγέλτως μια υπόθεση και άρχισε την προκαταρκτική αξιολόγησή της τον Απρίλιο του 2012. |
| --- | --- |

(2)

Τον Μάρτιο του 2012, το Ταμείο Αξιοποίησης της Ιδιωτικής Περιουσίας του Δημοσίου (εφεξής «ΤΑΙΠΕΔ») (3) ενημέρωσε τις υπηρεσίες της Επιτροπής σχετικά με τη σχεδιαζόμενη ιδιωτικοποίηση της ΛΑΡΚΟ. Προκειμένου να διασαφηνισθεί κατά πόσο θα μπορούσαν να προκύψουν ζητήματα κρατικών ενισχύσεων στο εν λόγω σχέδιο ιδιωτικοποίησης, η Επιτροπή άνοιξε αυτεπαγγέλτως μια υπόθεση και άρχισε την προκαταρκτική αξιολόγησή της τον Απρίλιο του 2012.

| (3) | Ακολούθως, οι υπηρεσίες της Επιτροπής υπέβαλαν τις παρατηρήσεις τους και εξήγησαν τις αμφιβολίες τους ως προς το κατά πόσο η δομή ιδιωτικοποίησης, όπως προτείνεται, θα απέτρεπε την ύπαρξη κρατικής ενίσχυσης. Παρά τις εκτεταμένες συζητήσεις, φαίνεται ότι η ιδιωτικοποίηση της ΛΑΡΚΟ δεν έχει προχωρήσει από τον Απρίλιο του 2012. |
| --- | --- |

(3)

Ακολούθως, οι υπηρεσίες της Επιτροπής υπέβαλαν τις παρατηρήσεις τους και εξήγησαν τις αμφιβολίες τους ως προς το κατά πόσο η δομή ιδιωτικοποίησης, όπως προτείνεται, θα απέτρεπε την ύπαρξη κρατικής ενίσχυσης. Παρά τις εκτεταμένες συζητήσεις, φαίνεται ότι η ιδιωτικοποίηση της ΛΑΡΚΟ δεν έχει προχωρήσει από τον Απρίλιο του 2012.

| (4) | Στο πλαίσιο αυτών των συζητήσεων, προέκυψε ότι η ΛΑΡΚΟ επωφελήθηκε στο παρελθόν κρατικών ενισχύσεων. Η Επιτροπή ζήτησε συμπληρωματικές πληροφορίες με e-mails της 18ης Απριλίου 2012, της 24ης Απριλίου 2012, της 5ης Ιουλίου 2012, της 22ας Αυγούστου 2012, της 7ης Δεκεμβρίου 2012 και με επιστολές της 4ης Μαΐου 2012 και της 14ης Ιανουαρίου 2013, στα οποίες οι ελληνικές αρχές απάντησαν στις 20 Απριλίου 2012, στις 26 Απριλίου 2012, στις 3 Οκτωβρίου 2012, στις 13 Νοεμβρίου 2012, στις 15 Νοεμβρίου 2012, στις 7 Δεκεμβρίου 2012, στις 24 Δεκεμβρίου 2012 και στις 18 Ιανουαρίου 2013. Πραγματοποιήθηκαν συναντήσεις μεταξύ των υπηρεσιών της Επιτροπής και εκπροσώπων των ελληνικών αρχών στις 30 Απριλίου 2012 και στις 11 Σεπτεμβρίου 2012 στην Αθήνα, και στις 25 Ιανουαρίου 2013 στις Βρυξέλλες. |
| --- | --- |

(4)

Στο πλαίσιο αυτών των συζητήσεων, προέκυψε ότι η ΛΑΡΚΟ επωφελήθηκε στο παρελθόν κρατικών ενισχύσεων. Η Επιτροπή ζήτησε συμπληρωματικές πληροφορίες με e-mails της 18ης Απριλίου 2012, της 24ης Απριλίου 2012, της 5ης Ιουλίου 2012, της 22ας Αυγούστου 2012, της 7ης Δεκεμβρίου 2012 και με επιστολές της 4ης Μαΐου 2012 και της 14ης Ιανουαρίου 2013, στα οποίες οι ελληνικές αρχές απάντησαν στις 20 Απριλίου 2012, στις 26 Απριλίου 2012, στις 3 Οκτωβρίου 2012, στις 13 Νοεμβρίου 2012, στις 15 Νοεμβρίου 2012, στις 7 Δεκεμβρίου 2012, στις 24 Δεκεμβρίου 2012 και στις 18 Ιανουαρίου 2013. Πραγματοποιήθηκαν συναντήσεις μεταξύ των υπηρεσιών της Επιτροπής και εκπροσώπων των ελληνικών αρχών στις 30 Απριλίου 2012 και στις 11 Σεπτεμβρίου 2012 στην Αθήνα, και στις 25 Ιανουαρίου 2013 στις Βρυξέλλες.

2.   Ο ΔΙΚΑΙΟΥΧΟΣ

| (5) | Η ΛΑΡΚΟ ειδικεύεται στην εξόρυξη και επεξεργασία μεταλλεύματος λατερίτη, εξόρυξη λιγνίτη και παραγωγή σιδηρονικελίου και υποπροϊόντων του. Εξάγει το μεγαλύτερο μέρος της παραγωγής της σε χώρες της ΕΕ/σε άλλες ευρωπαϊκές χώρες, και οι βασικοί της πελάτες είναι βιομηχανίες αλουμινίου και χάλυβα, είναι δε ένας από τους πέντε κορυφαίους πωλητές παγκοσμίως. Απασχολεί περίπου 960 εργαζόμενους (31 Δεκεμβρίου 2011) και ως εκ τούτου θεωρείται μεγάλη επιχείρηση (4). Το 2012, το 55,2 % των μετοχών της ΛΑΡΚΟ ανήκε στο ελληνικό Δημόσιο, το 33,4 % στην Εθνική Τράπεζα της Ελλάδας («ΕΤΕ», ιδιωτικό χρηματοπιστωτικό ίδρυμα) και το 11,4 % στη Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού ΑΕ («ΔΕΗ», ο κατεστημένος παραγωγός ηλεκτρικής ενέργειας στην Ελλάδα, του οποίου το δημόσιο είναι μέτοχος πλειοψηφίας). |
| --- | --- |

(5)

Η ΛΑΡΚΟ ειδικεύεται στην εξόρυξη και επεξεργασία μεταλλεύματος λατερίτη, εξόρυξη λιγνίτη και παραγωγή σιδηρονικελίου και υποπροϊόντων του. Εξάγει το μεγαλύτερο μέρος της παραγωγής της σε χώρες της ΕΕ/σε άλλες ευρωπαϊκές χώρες, και οι βασικοί της πελάτες είναι βιομηχανίες αλουμινίου και χάλυβα, είναι δε ένας από τους πέντε κορυφαίους πωλητές παγκοσμίως. Απασχολεί περίπου 960 εργαζόμενους (31 Δεκεμβρίου 2011) και ως εκ τούτου θεωρείται μεγάλη επιχείρηση (4). Το 2012, το 55,2 % των μετοχών της ΛΑΡΚΟ ανήκε στο ελληνικό Δημόσιο, το 33,4 % στην Εθνική Τράπεζα της Ελλάδας («ΕΤΕ», ιδιωτικό χρηματοπιστωτικό ίδρυμα) και το 11,4 % στη Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού ΑΕ («ΔΕΗ», ο κατεστημένος παραγωγός ηλεκτρικής ενέργειας στην Ελλάδα, του οποίου το δημόσιο είναι μέτοχος πλειοψηφίας).

| (6) | Η ΛΑΡΚΟ διαθέτει σημαντικά δικαιώματα εκμετάλλευσης ορυχείων/λατομείων σε διάφορες τοποθεσίες στην Ελλάδα και μία εγκατάσταση τήξης στη Λάρυμνα (κεντρική Ελλάδα), μέσω παραχωρήσεων ή συμφωνιών μίσθωσης. Η ΛΑΡΚΟ κατεργάζεται την πρώτη ύλη των ορυχείων της. Το εργοστάσιο τήξης της Λάρυμνας και το γειτονικό ορυχείο στον Άγιο Ιωάννη (περίπου [...] (5) των πρώτων υλών) καλύπτονται από την ίδια παραχώρηση (« Εκχώρηση Αγίου Ιωάννη/Λάρυμνας») (6). |
| --- | --- |

(6)

Η ΛΑΡΚΟ διαθέτει σημαντικά δικαιώματα εκμετάλλευσης ορυχείων/λατομείων σε διάφορες τοποθεσίες στην Ελλάδα και μία εγκατάσταση τήξης στη Λάρυμνα (κεντρική Ελλάδα), μέσω παραχωρήσεων ή συμφωνιών μίσθωσης. Η ΛΑΡΚΟ κατεργάζεται την πρώτη ύλη των ορυχείων της. Το εργοστάσιο τήξης της Λάρυμνας και το γειτονικό ορυχείο στον Άγιο Ιωάννη (περίπου [...] (5) των πρώτων υλών) καλύπτονται από την ίδια παραχώρηση (« Εκχώρηση Αγίου Ιωάννη/Λάρυμνας») (6).

| (7) | Η ΛΑΡΚΟ ιδρύθηκε το 1989 ως νέα επιχειρηματική οντότητα μετά την εκκαθάριση της Ελληνικής Μεταλλευτικής και Μεταλλουργικής ΑΕ — Λάρυμνα («Παλιά ΛΑΡΚΟ»). Η παλιά ΛΑΡΚΟ είναι ακόμη υπό εκκαθάριση μετά από 23 έτη, αλλά τα στοιχεία του ενεργητικού της είχαν δοθεί στη ΛΑΡΚΟ μαζί με τις αντίστοιχες υποχρεώσεις το 1989. Η παλιά ΛΑΡΚΟ και οι μέτοχοί της, δηλαδή το ελληνικό Δημόσιο, η ΕΤΕ και η ΔΕΗ είναι κατά συνέπεια πιστωτές της ΛΑΡΚΟ. |
| --- | --- |

(7)

Η ΛΑΡΚΟ ιδρύθηκε το 1989 ως νέα επιχειρηματική οντότητα μετά την εκκαθάριση της Ελληνικής Μεταλλευτικής και Μεταλλουργικής ΑΕ — Λάρυμνα («Παλιά ΛΑΡΚΟ»). Η παλιά ΛΑΡΚΟ είναι ακόμη υπό εκκαθάριση μετά από 23 έτη, αλλά τα στοιχεία του ενεργητικού της είχαν δοθεί στη ΛΑΡΚΟ μαζί με τις αντίστοιχες υποχρεώσεις το 1989. Η παλιά ΛΑΡΚΟ και οι μέτοχοί της, δηλαδή το ελληνικό Δημόσιο, η ΕΤΕ και η ΔΕΗ είναι κατά συνέπεια πιστωτές της ΛΑΡΚΟ.

| (8) | Όπως αναφέρεται στις παραγράφους (18) έως (25) κατωτέρω, το μετοχικό κεφάλαιο της ΛΑΡΚΟ είναι σήμερα αρνητικό και η επιχείρηση θα μπορούσε να θεωρηθεί προβληματική τουλάχιστον από το 2008. Επιπλέον, η ΛΑΡΚΟ φαίνεται να λειτουργεί χωρίς να καλύπτει το κόστος της. |
| --- | --- |

(8)

Όπως αναφέρεται στις παραγράφους (18) έως (25) κατωτέρω, το μετοχικό κεφάλαιο της ΛΑΡΚΟ είναι σήμερα αρνητικό και η επιχείρηση θα μπορούσε να θεωρηθεί προβληματική τουλάχιστον από το 2008. Επιπλέον, η ΛΑΡΚΟ φαίνεται να λειτουργεί χωρίς να καλύπτει το κόστος της.

3.   ΠΕΡΙΓΡΑΦΗ ΤΩΝ ΜΕΤΡΩΝ

3.1.   Μέτρο 1: μη είσπραξη των οφειλών προς το Υπουργείο Οικονομικών

| (9) | Από το 2004, φαίνεται ότι κάποιο χρέος της ΛΑΡΚΟ προς το ελληνικό Δημόσιο δεν έχει εισπραχθεί από τις ελληνικές αρχές. Το χρέος αυτό προήλθε από τη συμφωνία διευθέτησης του Απριλίου 1998, η οποία επήλθε μεταξύ της ΛΑΡΚΟ και των κυριότερων πιστωτών της, και συγκεκριμένα την παλιά ΛΑΡΚΟ, τη ΔΕΗ και το ελληνικό Δημόσιο. Στο πλαίσιο αυτής της συμφωνίας, η οφειλή της ΛΑΡΚΟ προς τους πιστωτές της έπρεπε να εξυπηρετηθεί με ετήσιο επιτόκιο 6 %. Ωστόσο, σύμφωνα με τις οικονομικές καταστάσεις της ΛΑΡΚΟ της περιόδου 2004-2012, η οφειλή προς το ελληνικό Δημόσιο παρέμεινε σταθερή ή αυξήθηκε ελαφρώς. Το 2004 ανερχόταν σε 10,3 εκατ. ευρώ και σήμερα σε 13 εκατ. ευρώ, ενώ οι αντίστοιχες οφειλές προς τη ΔΕΗ και την παλιά ΛΑΡΚΟ έχουν στο μεταξύ εξαλειφθεί ή μειωθεί ως εξής: ον






  α) | Το 2004, το χρέος προς τη ΔΕΗ ανερχόταν σε 39 εκατ. ευρώ, ενώ το 2011 είχε εξαλειφθεί. |
| --- | --- | --- |

(9)

Από το 2004, φαίνεται ότι κάποιο χρέος της ΛΑΡΚΟ προς το ελληνικό Δημόσιο δεν έχει εισπραχθεί από τις ελληνικές αρχές. Το χρέος αυτό προήλθε από τη συμφωνία διευθέτησης του Απριλίου 1998, η οποία επήλθε μεταξύ της ΛΑΡΚΟ και των κυριότερων πιστωτών της, και συγκεκριμένα την παλιά ΛΑΡΚΟ, τη ΔΕΗ και το ελληνικό Δημόσιο. Στο πλαίσιο αυτής της συμφωνίας, η οφειλή της ΛΑΡΚΟ προς τους πιστωτές της έπρεπε να εξυπηρετηθεί με ετήσιο επιτόκιο 6 %. Ωστόσο, σύμφωνα με τις οικονομικές καταστάσεις της ΛΑΡΚΟ της περιόδου 2004-2012, η οφειλή προς το ελληνικό Δημόσιο παρέμεινε σταθερή ή αυξήθηκε ελαφρώς. Το 2004 ανερχόταν σε 10,3 εκατ. ευρώ και σήμερα σε 13 εκατ. ευρώ, ενώ οι αντίστοιχες οφειλές προς τη ΔΕΗ και την παλιά ΛΑΡΚΟ έχουν στο μεταξύ εξαλειφθεί ή μειωθεί ως εξής: ον

α)

Το 2004, το χρέος προς τη ΔΕΗ ανερχόταν σε 39 εκατ. ευρώ, ενώ το 2011 είχε εξαλειφθεί.

| β) | Το 2007, η οφειλή προς την παλιά ΛΑΡΚΟ ανερχόταν σε 48,3 εκατ. ευρώ, ενώ το 2011 σε 43,8 εκατ. ευρώ. |
| --- | --- |

β)

Το 2007, η οφειλή προς την παλιά ΛΑΡΚΟ ανερχόταν σε 48,3 εκατ. ευρώ, ενώ το 2011 σε 43,8 εκατ. ευρώ.

| (10) | Από τα προαναφερθέντα προκύπτει ότι οι οφειλές της ΛΑΡΚΟ προς τη ΔΕΗ και την παλιά ΛΑΡΚΟ εξυπηρετούνταν, ενώ το χρέος προς το Δημόσιο δεν είχε εισπραχθεί από το 2004 και μετά. |
| --- | --- |

(10)

Από τα προαναφερθέντα προκύπτει ότι οι οφειλές της ΛΑΡΚΟ προς τη ΔΕΗ και την παλιά ΛΑΡΚΟ εξυπηρετούνταν, ενώ το χρέος προς το Δημόσιο δεν είχε εισπραχθεί από το 2004 και μετά.

3.2.   Μέτρο 2: η κρατική εγγύηση του 2008

| (11) | Σύμφωνα με τις ελληνικές αρχές, στις 22 Δεκεμβρίου 2008, το Δημόσιο χορήγησε εγγύηση για δάνειο ύψους 30 εκατ. ευρώ από την Αγροτική Τράπεζα. Στο παρόν στάδιο, οι όροι της εγγύησης και του δανείου δεν είναι γνωστοί. Η ΛΑΡΚΟ ήταν προβληματική επιχείρηση εκείνη την εποχή (βλέπε τμήμα 5.1 κατωτέρω). |
| --- | --- |

(11)

Σύμφωνα με τις ελληνικές αρχές, στις 22 Δεκεμβρίου 2008, το Δημόσιο χορήγησε εγγύηση για δάνειο ύψους 30 εκατ. ευρώ από την Αγροτική Τράπεζα. Στο παρόν στάδιο, οι όροι της εγγύησης και του δανείου δεν είναι γνωστοί. Η ΛΑΡΚΟ ήταν προβληματική επιχείρηση εκείνη την εποχή (βλέπε τμήμα 5.1 κατωτέρω).

3.3.   Μέτρο 3: η αύξηση κεφαλαίου του 2009

| (12) | Το 2009, υπό το πρίσμα του αρνητικού μετοχικού κεφαλαίου της ΛΑΡΚΟ, το διοικητικό συμβούλιό της πρότεινε αύξηση του μετοχικού κεφαλαίου ύψους 134 εκατ. ευρώ, με την οποία συμφώνησαν οι τρεις μέτοχοί της. Ωστόσο, μόνο το ελληνικό Δημόσιο άσκησε τα δικαιώματά του στο ακέραιο, ενώ η ΕΤΕ άσκησε τα δικαιώματά της μερικώς και η ΔΕΗ δεν συμμετείχε καθόλου στην αύξηση του μετοχικού κεφαλαίου. Κανένας νέος μέτοχος δεν συνεισέφερε στο μετοχικό κεφάλαιο. Ως αποτέλεσμα, η αύξηση κεφαλαίου ανήλθε σε 65,5 εκατ. ευρώ, με εισφορά του Δημοσίου ύψους 45 εκατ. ευρώ (69 % της συνολικής εισφοράς κεφαλαίου) και με εισφορά της ΕΤΕ ύψους 20,5 εκατ. ευρώ (31 %). |
| --- | --- |

(12)

Το 2009, υπό το πρίσμα του αρνητικού μετοχικού κεφαλαίου της ΛΑΡΚΟ, το διοικητικό συμβούλιό της πρότεινε αύξηση του μετοχικού κεφαλαίου ύψους 134 εκατ. ευρώ, με την οποία συμφώνησαν οι τρεις μέτοχοί της. Ωστόσο, μόνο το ελληνικό Δημόσιο άσκησε τα δικαιώματά του στο ακέραιο, ενώ η ΕΤΕ άσκησε τα δικαιώματά της μερικώς και η ΔΕΗ δεν συμμετείχε καθόλου στην αύξηση του μετοχικού κεφαλαίου. Κανένας νέος μέτοχος δεν συνεισέφερε στο μετοχικό κεφάλαιο. Ως αποτέλεσμα, η αύξηση κεφαλαίου ανήλθε σε 65,5 εκατ. ευρώ, με εισφορά του Δημοσίου ύψους 45 εκατ. ευρώ (69 % της συνολικής εισφοράς κεφαλαίου) και με εισφορά της ΕΤΕ ύψους 20,5 εκατ. ευρώ (31 %).

3.4.   Μέτρο 4: η κρατική εγγύηση του 2010

| (13) | Στις 26 Μαΐου 2010, το ελληνικό Δημόσιο χορήγησε εγγύηση που καλύπτει εγγυητική επιστολή που παρέσχε η ΕΤΕ για χρέος ύψους 10,8 εκατ. ευρώ της ΛΑΡΚΟ. Η προμήθεια εγγύησης που καταβλήθηκε στο Δημόσιο ήταν 1 % και η εγγύηση κάλυπτε το 100 % του κινδύνου που συνδέεται με τη σχετική εγγυητική επιστολή. Επιπλέον, η κρατική εγγύηση ήταν αόριστης διάρκειας. Τέλος, η προμήθεια που χρεώθηκε από την ΕΤΕ στη ΛΑΡΚΟ ήταν ίση με 0,5 % ανά τρίμηνο, δηλαδή 2 % σε ετήσια βάση. Η ΛΑΡΚΟ την εποχή εκείνη ήταν προβληματική επιχείρηση (βλέπε τμήμα 5.1 κατωτέρω). |
| --- | --- |

(13)

Στις 26 Μαΐου 2010, το ελληνικό Δημόσιο χορήγησε εγγύηση που καλύπτει εγγυητική επιστολή που παρέσχε η ΕΤΕ για χρέος ύψους 10,8 εκατ. ευρώ της ΛΑΡΚΟ. Η προμήθεια εγγύησης που καταβλήθηκε στο Δημόσιο ήταν 1 % και η εγγύηση κάλυπτε το 100 % του κινδύνου που συνδέεται με τη σχετική εγγυητική επιστολή. Επιπλέον, η κρατική εγγύηση ήταν αόριστης διάρκειας. Τέλος, η προμήθεια που χρεώθηκε από την ΕΤΕ στη ΛΑΡΚΟ ήταν ίση με 0,5 % ανά τρίμηνο, δηλαδή 2 % σε ετήσια βάση. Η ΛΑΡΚΟ την εποχή εκείνη ήταν προβληματική επιχείρηση (βλέπε τμήμα 5.1 κατωτέρω).

3.5.   Μέτρο 5: μη είσπραξη φορολογικού προστίμου το 2010

| (14) | Το 2010, οι ελληνικές φορολογικές αρχές έλεγξαν τις οικονομικές καταστάσεις της ΛΑΡΚΟ και απέρριψαν τη λογιστική εγγραφή ορισμένων ζημιών που προκύπτουν από συμβάσεις αντιστάθμισης (hedging) (για την τιμή του νικελίου). Ως αποτέλεσμα, επεβλήθη πρόστιμο ύψους 190 εκατ. ευρώ. Στη συνέχεια, η ΛΑΡΚΟ αμφισβήτησε το πρόστιμο ενώπιον των ελληνικών δικαστηρίων. Σύμφωνα με την ελληνική νομοθεσία (7) η οντότητα που φέρει την ευθύνη για το φορολογικό πρόστιμο πρέπει να προκαταβάλει το 25 % του προστίμου, προκειμένου να μπορεί να αμφισβητήσει το πρόστιμο ενώπιον δικαστηρίου (στην προκειμένη περίπτωση 47 εκατ. ευρώ). Ωστόσο, στην περίπτωση της ΛΑΡΚΟ, ένα ελληνικό διοικητικό δικαστήριο αποφάσισε να απαλλάξει την εταιρεία από την υποχρέωση της εκ των προτέρων καταβολής του 25 % του προστίμου, αντικαθιστώντας την με την υποχρέωση κατάθεσης εγγυητικών επιστολών ύψους 1,5 εκατ. ευρώ. |
| --- | --- |

(14)

Το 2010, οι ελληνικές φορολογικές αρχές έλεγξαν τις οικονομικές καταστάσεις της ΛΑΡΚΟ και απέρριψαν τη λογιστική εγγραφή ορισμένων ζημιών που προκύπτουν από συμβάσεις αντιστάθμισης (hedging) (για την τιμή του νικελίου). Ως αποτέλεσμα, επεβλήθη πρόστιμο ύψους 190 εκατ. ευρώ. Στη συνέχεια, η ΛΑΡΚΟ αμφισβήτησε το πρόστιμο ενώπιον των ελληνικών δικαστηρίων. Σύμφωνα με την ελληνική νομοθεσία (7) η οντότητα που φέρει την ευθύνη για το φορολογικό πρόστιμο πρέπει να προκαταβάλει το 25 % του προστίμου, προκειμένου να μπορεί να αμφισβητήσει το πρόστιμο ενώπιον δικαστηρίου (στην προκειμένη περίπτωση 47 εκατ. ευρώ). Ωστόσο, στην περίπτωση της ΛΑΡΚΟ, ένα ελληνικό διοικητικό δικαστήριο αποφάσισε να απαλλάξει την εταιρεία από την υποχρέωση της εκ των προτέρων καταβολής του 25 % του προστίμου, αντικαθιστώντας την με την υποχρέωση κατάθεσης εγγυητικών επιστολών ύψους 1,5 εκατ. ευρώ.

3.6.   Μέτρο 6: οι κρατικές εγγυήσεις του 2011

| (15) | Σύμφωνα με τις ελληνικές αρχές, στις 30 Δεκεμβρίου 2011, το ελληνικό Δημόσιο χορήγησε εγγύηση για δύο δάνεια ύψους 30 και 20 εκατ. ευρώ από την Αγροτική Τράπεζα. Ένα από τα δάνεια (εκείνο των 20 εκατ. ευρώ) ήταν ληξιπρόθεσμο κατά τη στιγμή της χορήγησης της εγγύησης. Η προμήθεια εγγύησης που καταβλήθηκε στο Δημόσιο ήταν 1 % και οι εγγυήσεις κάλυψαν το 100 % των δανειακών ποσών. Τα επιτόκια των σχετικών δανείων ήταν ίσα με το «βασικό χρεωστικό επιτόκιο» (8,5 % εκείνη την εποχή) της δανειοδότριας τράπεζας προσαυξημένο κατά 0,6 % (για το δάνειο των 20 εκατ. ευρώ) και κατά 1,6 % (για το δάνειο των 30 εκατ. ευρώ). Την εποχή εκείνη η ΛΑΡΚΟ ήταν προβληματική επιχείρηση (βλέπε τμήμα 5.1 κατωτέρω). |
| --- | --- |

(15)

Σύμφωνα με τις ελληνικές αρχές, στις 30 Δεκεμβρίου 2011, το ελληνικό Δημόσιο χορήγησε εγγύηση για δύο δάνεια ύψους 30 και 20 εκατ. ευρώ από την Αγροτική Τράπεζα. Ένα από τα δάνεια (εκείνο των 20 εκατ. ευρώ) ήταν ληξιπρόθεσμο κατά τη στιγμή της χορήγησης της εγγύησης. Η προμήθεια εγγύησης που καταβλήθηκε στο Δημόσιο ήταν 1 % και οι εγγυήσεις κάλυψαν το 100 % των δανειακών ποσών. Τα επιτόκια των σχετικών δανείων ήταν ίσα με το «βασικό χρεωστικό επιτόκιο» (8,5 % εκείνη την εποχή) της δανειοδότριας τράπεζας προσαυξημένο κατά 0,6 % (για το δάνειο των 20 εκατ. ευρώ) και κατά 1,6 % (για το δάνειο των 30 εκατ. ευρώ). Την εποχή εκείνη η ΛΑΡΚΟ ήταν προβληματική επιχείρηση (βλέπε τμήμα 5.1 κατωτέρω).

4.   ΠΑΡΑΤΗΡΗΣΕΙΣ ΤΩΝ ΕΛΛΗΝΙΚΩΝ ΑΡΧΩΝ

| (16) | Οι ελληνικές αρχές δεν υπέβαλαν καμία παρατήρηση όσον αφορά στον χαρακτηρισμό των υπό εξέταση μέτρων ως κρατικής ενίσχυσης και την οποιαδήποτε ενδεχόμενη συμβατότητα δυνάμει της Συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης («ΣΛΕΕ»). |
| --- | --- |

(16)

Οι ελληνικές αρχές δεν υπέβαλαν καμία παρατήρηση όσον αφορά στον χαρακτηρισμό των υπό εξέταση μέτρων ως κρατικής ενίσχυσης και την οποιαδήποτε ενδεχόμενη συμβατότητα δυνάμει της Συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης («ΣΛΕΕ»).

5.   ΑΞΙΟΛΟΓΗΣΗ

| (17) | Η παρούσα απόφαση θίγει καταρχάς το ζήτημα του κατά πόσον η ΛΑΡΚΟ είναι προβληματική επιχείρηση κατά την έννοια των κατευθυντηρίων γραμμών διάσωσης και αναδιάρθρωσης («Κατευθυντήριες γραμμές Δ&Α») (8) (βλέπε κατωτέρω τμήμα (βλ. τμήμα 5.1 κατωτέρω). Ακολούθως, η Επιτροπή θα εξετάσει κατά πόσον τα υπό εξέταση μέτρα συνιστούν κρατική ενίσχυση υπέρ της ΛΑΡΚΟ κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ (βλέπε κατωτέρω τμήμα (βλ. τμήμα 5.2 κατωτέρω) και, τέλος, κατά πόσον μια τέτοια ενίσχυση θα μπορούσε να είναι συμβατή με την εσωτερική αγορά (βλέπε κατωτέρω τμήμα (βλ. τμήμα 5.4 κατωτέρω). |
| --- | --- |

(17)

Η παρούσα απόφαση θίγει καταρχάς το ζήτημα του κατά πόσον η ΛΑΡΚΟ είναι προβληματική επιχείρηση κατά την έννοια των κατευθυντηρίων γραμμών διάσωσης και αναδιάρθρωσης («Κατευθυντήριες γραμμές Δ&Α») (8) (βλέπε κατωτέρω τμήμα (βλ. τμήμα 5.1 κατωτέρω). Ακολούθως, η Επιτροπή θα εξετάσει κατά πόσον τα υπό εξέταση μέτρα συνιστούν κρατική ενίσχυση υπέρ της ΛΑΡΚΟ κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ (βλέπε κατωτέρω τμήμα (βλ. τμήμα 5.2 κατωτέρω) και, τέλος, κατά πόσον μια τέτοια ενίσχυση θα μπορούσε να είναι συμβατή με την εσωτερική αγορά (βλέπε κατωτέρω τμήμα (βλ. τμήμα 5.4 κατωτέρω).

5.1.   Δυσχέρειες της ΛΑΡΚΟ

| (18) | Η Επιτροπή παρατηρεί ότι, όπως εμφαίνεται στον πίνακα 1 κατωτέρω, οι οικονομικές επιδόσεις της εταιρείας επιδεινώθηκαν σημαντικά κατά την περίοδο 2008-1ο εξάμηνο 2012.

















  Πίνακας 1: | Βασικά οικονομικά στοιχεία της ΛΑΡΚΟ 2007-6/2012 (σε εκατ. ευρώ) |
| --- | --- | --- |

(18)

Η Επιτροπή παρατηρεί ότι, όπως εμφαίνεται στον πίνακα 1 κατωτέρω, οι οικονομικές επιδόσεις της εταιρείας επιδεινώθηκαν σημαντικά κατά την περίοδο 2008-1ο εξάμηνο 2012.

Πίνακας 1:

Βασικά οικονομικά στοιχεία της ΛΑΡΚΟ 2007-6/2012 (σε εκατ. ευρώ)

2007

2008

2009

2010

2011

1ο εξάμηνο 2012 (9)

Κύκλος εργασιών

549,3

284

98,8

239

311

154,6

Κέρδη προ φόρων (ΚΠΦ)

23

– 116

– 105

6,4

6,5

–12,2

Εγγεγραμμένο κεφάλαιο

163,8

163,8

109

109

109

109

Ίδια κεφάλαια

104

–0,4

–35

–31

–26

–39

Συνολικό χρέος

141,2

230,1

233,9

261,8

262,7

326,0

Χρέος/ίδια κεφάλαια (δείκτης δανειακής εξαρτήσεως)

1,3

– 575,0

–6,6

–8,3

–10,1

–8,4

| (19) | Το σημείο 10(α) των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α ορίζει ότι μια επιχείρηση θεωρείται προβληματική στην περίπτωση εταιρείας περιορισμένης ευθύνης εφόσον «έχει απωλεσθεί πάνω από το μισό του εγγεγραμμένου της κεφαλαίου και άνω του ενός τετάρτου του κεφαλαίου αυτού έχει απωλεσθεί κατά τη διάρκεια των δώδεκα τελευταίων μηνών». Αυτή η διάταξη απηχεί την παραδοχή ότι μια εταιρεία που αντιμετωπίζει σημαντική απώλεια του εγγεγραμμένου της κεφαλαίου δεν θα είναι σε θέση να ανακόψει τη ζημιογόνο πορεία της, η οποία θα την οδηγήσει προς μία σχεδόν βέβαιη οικονομική εξαφάνιση βραχυπρόθεσμα ή μεσοπρόθεσμα (όπως ορίζει το σημείο 9 των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α). |
| --- | --- |

(19)

Το σημείο 10(α) των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α ορίζει ότι μια επιχείρηση θεωρείται προβληματική στην περίπτωση εταιρείας περιορισμένης ευθύνης εφόσον «έχει απωλεσθεί πάνω από το μισό του εγγεγραμμένου της κεφαλαίου και άνω του ενός τετάρτου του κεφαλαίου αυτού έχει απωλεσθεί κατά τη διάρκεια των δώδεκα τελευταίων μηνών». Αυτή η διάταξη απηχεί την παραδοχή ότι μια εταιρεία που αντιμετωπίζει σημαντική απώλεια του εγγεγραμμένου της κεφαλαίου δεν θα είναι σε θέση να ανακόψει τη ζημιογόνο πορεία της, η οποία θα την οδηγήσει προς μία σχεδόν βέβαιη οικονομική εξαφάνιση βραχυπρόθεσμα ή μεσοπρόθεσμα (όπως ορίζει το σημείο 9 των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α).

| (20) | Η Επιτροπή επισημαίνει επίσης ότι σύμφωνα με το σημείο 11 των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α, μια εταιρεία μπορεί να θεωρηθεί προβληματική «όταν υπάρχουν οι συνήθεις ενδείξεις μιας προβληματικής επιχείρησης όπως αύξηση των ζημιών, μείωση του κύκλου εργασιών, διόγκωση των αποθεμάτων, πλεονάζουσα παραγωγική ικανότητα, φθίνουσα ταμειακή ροή, αυξανόμενη δανειοληψία, αύξηση των οικονομικών επιβαρύνσεων καθώς και εξασθένιση ή εξαφάνιση της αξίας του καθαρού ενεργητικού». Επ’ αυτού, σύμφωνα με το Γενικό Δικαστήριο, «η ύπαρξη αρνητικών ιδίων κεφαλαίων [...] μπορεί να θεωρηθεί σημαντική ένδειξη της προβληματικής καταστάσεως μιας επιχειρήσεως» (10). |
| --- | --- |

(20)

Η Επιτροπή επισημαίνει επίσης ότι σύμφωνα με το σημείο 11 των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α, μια εταιρεία μπορεί να θεωρηθεί προβληματική «όταν υπάρχουν οι συνήθεις ενδείξεις μιας προβληματικής επιχείρησης όπως αύξηση των ζημιών, μείωση του κύκλου εργασιών, διόγκωση των αποθεμάτων, πλεονάζουσα παραγωγική ικανότητα, φθίνουσα ταμειακή ροή, αυξανόμενη δανειοληψία, αύξηση των οικονομικών επιβαρύνσεων καθώς και εξασθένιση ή εξαφάνιση της αξίας του καθαρού ενεργητικού». Επ’ αυτού, σύμφωνα με το Γενικό Δικαστήριο, «η ύπαρξη αρνητικών ιδίων κεφαλαίων [...] μπορεί να θεωρηθεί σημαντική ένδειξη της προβληματικής καταστάσεως μιας επιχειρήσεως» (10).

| (21) | Σύμφωνα με τις οικονομικές καταστάσεις της ΛΑΡΚΟ για την περίοδο 2007-1ο εξάμηνο 2012, δεν απωλέσθηκε πάνω από το μισό του εγγεγραμμένου κεφαλαίου της εταιρείας. Ωστόσο, κατά την ίδια περίοδο τα ίδια κεφάλαια της εταιρείας κατέστησαν αρνητικά. Σε προγενέστερες υποθέσεις, η Επιτροπή έκρινε ότι, όταν μια εταιρεία έχει αρνητικά ίδια κεφάλαια, τούτο συνεπάγεται ουσιαστικά ότι ολόκληρο το εγγεγραμμένο κεφάλαιο αυτής της εταιρείας έχει απωλεσθεί και τεκμαίρεται εκ προοιμίου ότι πληρούνται τα κριτήρια του σημείου 10(α) των Κατευθυντήριων γραμμών Δ&Α (11). |
| --- | --- |

(21)

Σύμφωνα με τις οικονομικές καταστάσεις της ΛΑΡΚΟ για την περίοδο 2007-1ο εξάμηνο 2012, δεν απωλέσθηκε πάνω από το μισό του εγγεγραμμένου κεφαλαίου της εταιρείας. Ωστόσο, κατά την ίδια περίοδο τα ίδια κεφάλαια της εταιρείας κατέστησαν αρνητικά. Σε προγενέστερες υποθέσεις, η Επιτροπή έκρινε ότι, όταν μια εταιρεία έχει αρνητικά ίδια κεφάλαια, τούτο συνεπάγεται ουσιαστικά ότι ολόκληρο το εγγεγραμμένο κεφάλαιο αυτής της εταιρείας έχει απωλεσθεί και τεκμαίρεται εκ προοιμίου ότι πληρούνται τα κριτήρια του σημείου 10(α) των Κατευθυντήριων γραμμών Δ&Α (11).

| (22) | Στην περίπτωση της ΛΑΡΚΟ, η Επιτροπή θεωρεί ότι το εγγεγραμμένο κεφάλαιο της ΛΑΡΚΟ φαίνεται να μην έχει απωλεσθεί πάνω από το μισό, μόνον διότι η εταιρεία δεν έλαβε τα ενδεικνυόμενα μέτρα που συνήθως προβλέπονται από την ελληνική νομοθεσία (12). Τα εν λόγω ενδεικνυόμενα μέτρα θα είχαν ως στόχο τη μετατροπή των ιδίων κεφαλαίων της εταιρείας από αρνητικά σε θετικά και, ταυτοχρόνως, την αύξηση αυτών σε κατάλληλο επίπεδο. Τα εν λόγω ενδεικνυόμενα μέτρα μπορούν να είναι είτε κεφαλαιοποίηση των ζημιών είτε αύξηση κεφαλαίου, είτε αμφότερα. Στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή δεν έχει στη διάθεσή της πληροφορίες για τους λόγους για τους οποίους η ΛΑΡΚΟ δεν έλαβε αυτά τα μέτρα. |
| --- | --- |

(22)

Στην περίπτωση της ΛΑΡΚΟ, η Επιτροπή θεωρεί ότι το εγγεγραμμένο κεφάλαιο της ΛΑΡΚΟ φαίνεται να μην έχει απωλεσθεί πάνω από το μισό, μόνον διότι η εταιρεία δεν έλαβε τα ενδεικνυόμενα μέτρα που συνήθως προβλέπονται από την ελληνική νομοθεσία (12). Τα εν λόγω ενδεικνυόμενα μέτρα θα είχαν ως στόχο τη μετατροπή των ιδίων κεφαλαίων της εταιρείας από αρνητικά σε θετικά και, ταυτοχρόνως, την αύξηση αυτών σε κατάλληλο επίπεδο. Τα εν λόγω ενδεικνυόμενα μέτρα μπορούν να είναι είτε κεφαλαιοποίηση των ζημιών είτε αύξηση κεφαλαίου, είτε αμφότερα. Στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή δεν έχει στη διάθεσή της πληροφορίες για τους λόγους για τους οποίους η ΛΑΡΚΟ δεν έλαβε αυτά τα μέτρα.

| (23) | Από την άποψη αυτή, η Επιτροπή θεωρεί ότι η κεφαλαιοποίηση των ζημιών θα είχε ως αποτέλεσμα την απώλεια ολόκληρου του εγγεγραμμένου κεφαλαίου της εταιρείας, δεδομένου ότι οι συσσωρευμένες απώλειες υπερέβαιναν το εγγεγραμμένο κεφάλαιο. Για τον λόγο αυτό, η Επιτροπή θεωρεί ότι τα κριτήρια του σημείου 10(α) των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α πληρούνται στην παρούσα υπόθεση από το 2008. |
| --- | --- |

(23)

Από την άποψη αυτή, η Επιτροπή θεωρεί ότι η κεφαλαιοποίηση των ζημιών θα είχε ως αποτέλεσμα την απώλεια ολόκληρου του εγγεγραμμένου κεφαλαίου της εταιρείας, δεδομένου ότι οι συσσωρευμένες απώλειες υπερέβαιναν το εγγεγραμμένο κεφάλαιο. Για τον λόγο αυτό, η Επιτροπή θεωρεί ότι τα κριτήρια του σημείου 10(α) των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α πληρούνται στην παρούσα υπόθεση από το 2008.

| (24) | Επιπλέον, όσον αφορά τα κριτήρια του σημείου 11, η Επιτροπή σημειώνει ότι η ΛΑΡΚΟ υπέστη σημαντική μείωση του κύκλου εργασιών της από το 2007 έως το 2009 και σημαντικές ζημίες το 2008 και 2009, για συνολικό ποσό 221 εκατ. ευρώ (116 εκατ. ευρώ και 105 εκατ. ευρώ αντιστοίχως). Το 2010 και το 2011, η εταιρεία είχε αυξήσει τον κύκλο εργασιών και τα κέρδη, αλλά όμως αυτές οι αυξήσεις δεν ήταν επαρκείς για την οικονομική ανάκαμψη της ΛΑΡΚΟ. Κατά την ίδια περίοδο, τα ίδια κεφάλαιά της παρέμειναν αρνητικά και το χρέος της συνέχισε να αυξάνεται. Επιπλέον, οι δραστηριότητες της ΛΑΡΚΟ κατέστησαν εκ νέου ζημιογόνες κατά το 1ο εξάμηνο του 2012. |
| --- | --- |

(24)

Επιπλέον, όσον αφορά τα κριτήρια του σημείου 11, η Επιτροπή σημειώνει ότι η ΛΑΡΚΟ υπέστη σημαντική μείωση του κύκλου εργασιών της από το 2007 έως το 2009 και σημαντικές ζημίες το 2008 και 2009, για συνολικό ποσό 221 εκατ. ευρώ (116 εκατ. ευρώ και 105 εκατ. ευρώ αντιστοίχως). Το 2010 και το 2011, η εταιρεία είχε αυξήσει τον κύκλο εργασιών και τα κέρδη, αλλά όμως αυτές οι αυξήσεις δεν ήταν επαρκείς για την οικονομική ανάκαμψη της ΛΑΡΚΟ. Κατά την ίδια περίοδο, τα ίδια κεφάλαιά της παρέμειναν αρνητικά και το χρέος της συνέχισε να αυξάνεται. Επιπλέον, οι δραστηριότητες της ΛΑΡΚΟ κατέστησαν εκ νέου ζημιογόνες κατά το 1ο εξάμηνο του 2012.

| (25) | Υπό το πρίσμα των ανωτέρω, η Επιτροπή είναι της άποψης ότι η ΛΑΡΚΟ μπορεί να θεωρηθεί προβληματική κατά την έννοια των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α κατά την περίοδο που χορηγήθηκαν τα διαπιστωθέντα μέτρα. |
| --- | --- |

(25)

Υπό το πρίσμα των ανωτέρω, η Επιτροπή είναι της άποψης ότι η ΛΑΡΚΟ μπορεί να θεωρηθεί προβληματική κατά την έννοια των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α κατά την περίοδο που χορηγήθηκαν τα διαπιστωθέντα μέτρα.

5.2.   Ύπαρξη κρατικής ενίσχυσης

| (26) | Σύμφωνα με το άρθρο 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ, ενισχύσεις που χορηγούνται υπό οποιαδήποτε μορφή από το κράτος μέλος ή με κρατικούς πόρους και που νοθεύουν ή απειλούν να νοθεύσουν τον ανταγωνισμό διά της ευνοϊκής μεταχειρίσεως ορισμένων επιχειρήσεων ή ορισμένων κλάδων παραγωγής είναι ασυμβίβαστες με την κοινή αγορά. |
| --- | --- |

(26)

Σύμφωνα με το άρθρο 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ, ενισχύσεις που χορηγούνται υπό οποιαδήποτε μορφή από το κράτος μέλος ή με κρατικούς πόρους και που νοθεύουν ή απειλούν να νοθεύσουν τον ανταγωνισμό διά της ευνοϊκής μεταχειρίσεως ορισμένων επιχειρήσεων ή ορισμένων κλάδων παραγωγής είναι ασυμβίβαστες με την κοινή αγορά.

| (27) | Προκειμένου να εξαχθεί το συμπέρασμα για το κατά πόσον υπάρχει κρατική ενίσχυση, θα πρέπει επομένως να αξιολογηθεί κατά πόσον τα σωρευτικά κριτήρια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ (δηλ. μεταφορά κρατικών πόρων, επιλεκτικό πλεονέκτημα, δυνητική νόθευση του ανταγωνισμού και επηρεασμός των ενδοενωσιακών συναλλαγών) πληρούνται από το καθένα από τα εν λόγω μέτρα. |
| --- | --- |

(27)

Προκειμένου να εξαχθεί το συμπέρασμα για το κατά πόσον υπάρχει κρατική ενίσχυση, θα πρέπει επομένως να αξιολογηθεί κατά πόσον τα σωρευτικά κριτήρια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ (δηλ. μεταφορά κρατικών πόρων, επιλεκτικό πλεονέκτημα, δυνητική νόθευση του ανταγωνισμού και επηρεασμός των ενδοενωσιακών συναλλαγών) πληρούνται από το καθένα από τα εν λόγω μέτρα.

| (28) | Η Ελλάδα δεν αμφισβήτησε το κατά πόσον τα μέτρα που περιγράφονται στο τμήμα 3 ανωτέρω συνεπάγονται κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ. |
| --- | --- |

(28)

Η Ελλάδα δεν αμφισβήτησε το κατά πόσον τα μέτρα που περιγράφονται στο τμήμα 3 ανωτέρω συνεπάγονται κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ.

5.2.1.   Κρατικοί πόροι και επιλεκτικό πλεονέκτημα του μέτρου 1 (μη είσπραξη οφειλών προς το Υπουργείο Οικονομικών)

| (29) | Φαίνεται ότι κατά το διάστημα 2004-2012 το Υπουργείο Οικονομικών δεν εισέπραξε ως έπρεπε το χρέος της ΛΑΡΚΟ. Έτσι, στην τελευταία δόθηκε ουσιαστικά παράταση για την πληρωμή χρηματοοικονομικής υποχρέωσης προς το Υπουργείο Οικονομικών, κατά το διάστημα που παρουσίαζε οικονομικά προβλήματα. Το μέτρο αυτό εμπεριέχει σαφώς κρατικούς πόρους, υπό μορφή κρατικών εσόδων προς είσπραξη. |
| --- | --- |

(29)

Φαίνεται ότι κατά το διάστημα 2004-2012 το Υπουργείο Οικονομικών δεν εισέπραξε ως έπρεπε το χρέος της ΛΑΡΚΟ. Έτσι, στην τελευταία δόθηκε ουσιαστικά παράταση για την πληρωμή χρηματοοικονομικής υποχρέωσης προς το Υπουργείο Οικονομικών, κατά το διάστημα που παρουσίαζε οικονομικά προβλήματα. Το μέτρο αυτό εμπεριέχει σαφώς κρατικούς πόρους, υπό μορφή κρατικών εσόδων προς είσπραξη.

| (30) | Σύμφωνα με την πάγια νομολογία (13), για να καθοριστεί κατά πόσο χορηγείται επιλεκτικό πλεονέκτημα από τη μη είσπραξη των οφειλών και κατά πόσο το πλεονέκτημα θα μπορούσε να χαρακτηριστεί ως κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ, πρέπει να καταδειχθεί ότι η ΛΑΡΚΟ δεν μπορούσε να τύχει τέτοιου πλεονεκτήματος υπό κανονικές συνθήκες της αγοράς. Από την άποψη αυτή, το ουσιώδες ερώτημα που πρέπει να τεθεί είναι κατά πόσο η συμπεριφορά του Δημοσίου ως πιστωτή στις δεδομένες συνθήκες θα μπορούσε να συγκριθεί με τη συμπεριφορά ενός συνετού ιδιώτη επενδυτή. |
| --- | --- |

(30)

Σύμφωνα με την πάγια νομολογία (13), για να καθοριστεί κατά πόσο χορηγείται επιλεκτικό πλεονέκτημα από τη μη είσπραξη των οφειλών και κατά πόσο το πλεονέκτημα θα μπορούσε να χαρακτηριστεί ως κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ, πρέπει να καταδειχθεί ότι η ΛΑΡΚΟ δεν μπορούσε να τύχει τέτοιου πλεονεκτήματος υπό κανονικές συνθήκες της αγοράς. Από την άποψη αυτή, το ουσιώδες ερώτημα που πρέπει να τεθεί είναι κατά πόσο η συμπεριφορά του Δημοσίου ως πιστωτή στις δεδομένες συνθήκες θα μπορούσε να συγκριθεί με τη συμπεριφορά ενός συνετού ιδιώτη επενδυτή.

| (31) | Το χρέος εμφανίζεται στις ετήσιες οικονομικές καταστάσεις της ΛΑΡΚΟ στο λογαριασμό με τίτλο «Υποχρεώσεις από τη σύμβαση ρύθμισης οφειλών της 27/4/1998», ο οποίος αποτελείται από τρεις επιμέρους λογαριασμούς για κάθε έναν από τους πιστωτές (παλιά ΛΑΡΚΟ, ΔΕΗ και Υπουργείο Οικονομικών). Μόνο το ποσό της οφειλής στον επιμέρους λογαριασμό της ΛΑΡΚΟ για το Υπουργείο Οικονομικών έναντι του Υπουργείου Οικονομικών παρέμεινε σταθερό ή αυξήθηκε ελαφρά, τουλάχιστον από το 2004, σε επίπεδο 13 εκατ. ευρώ, ενώ οι οφειλές προς τη ΔΕΗ και την παλιά ΛΑΡΚΟ, οι οποίες ήταν μέρη της ίδιας συνολικής διευθέτησης του δημοσίου χρέους, κατά το ίδιο χρονικό διάστημα μειώθηκαν ή εξαλείφθηκαν (βλέπε παράγραφο 9 ανωτέρω). Έτσι, οι οφειλές προς τη ΔΕΗ και την παλιά ΛΑΡΚΟ μειώθηκαν ενώ το χρέος προς το ελληνικό Δημόσιο δεν εισπράχθηκε από αυτό. |
| --- | --- |

(31)

Το χρέος εμφανίζεται στις ετήσιες οικονομικές καταστάσεις της ΛΑΡΚΟ στο λογαριασμό με τίτλο «Υποχρεώσεις από τη σύμβαση ρύθμισης οφειλών της 27/4/1998», ο οποίος αποτελείται από τρεις επιμέρους λογαριασμούς για κάθε έναν από τους πιστωτές (παλιά ΛΑΡΚΟ, ΔΕΗ και Υπουργείο Οικονομικών). Μόνο το ποσό της οφειλής στον επιμέρους λογαριασμό της ΛΑΡΚΟ για το Υπουργείο Οικονομικών έναντι του Υπουργείου Οικονομικών παρέμεινε σταθερό ή αυξήθηκε ελαφρά, τουλάχιστον από το 2004, σε επίπεδο 13 εκατ. ευρώ, ενώ οι οφειλές προς τη ΔΕΗ και την παλιά ΛΑΡΚΟ, οι οποίες ήταν μέρη της ίδιας συνολικής διευθέτησης του δημοσίου χρέους, κατά το ίδιο χρονικό διάστημα μειώθηκαν ή εξαλείφθηκαν (βλέπε παράγραφο 9 ανωτέρω). Έτσι, οι οφειλές προς τη ΔΕΗ και την παλιά ΛΑΡΚΟ μειώθηκαν ενώ το χρέος προς το ελληνικό Δημόσιο δεν εισπράχθηκε από αυτό.

| (32) | Οι ελληνικές αρχές δεν διευκρίνισαν κατά πόσον, κατά τη διάρκεια της περιόδου 2004-2012, τα δημόσια χρέη της εταιρείας είχαν αναδιαταχθεί, με την εφαρμογή κατάλληλων κυρώσεων, και κατά πόσον η ΛΑΡΚΟ τήρησε τους όρους μιας τέτοιας συμφωνίας αναδιάταξης. Εξάλλου, οι ελληνικές αρχές δεν διευκρίνισαν τις ενέργειες του Δημοσίου κατά τη διάρκεια της ίδιας περιόδου για να εισπράξει τις απαιτήσεις του από τη ΛΑΡΚΟ, δηλαδή εάν το Δημόσιο προσέφυγε σε δικαστήριο για την έκδοση ενταλμάτων πληρωμής, την κατάσχεση περιουσιακών στοιχείων κ.λπ. |
| --- | --- |

(32)

Οι ελληνικές αρχές δεν διευκρίνισαν κατά πόσον, κατά τη διάρκεια της περιόδου 2004-2012, τα δημόσια χρέη της εταιρείας είχαν αναδιαταχθεί, με την εφαρμογή κατάλληλων κυρώσεων, και κατά πόσον η ΛΑΡΚΟ τήρησε τους όρους μιας τέτοιας συμφωνίας αναδιάταξης. Εξάλλου, οι ελληνικές αρχές δεν διευκρίνισαν τις ενέργειες του Δημοσίου κατά τη διάρκεια της ίδιας περιόδου για να εισπράξει τις απαιτήσεις του από τη ΛΑΡΚΟ, δηλαδή εάν το Δημόσιο προσέφυγε σε δικαστήριο για την έκδοση ενταλμάτων πληρωμής, την κατάσχεση περιουσιακών στοιχείων κ.λπ.

| (33) | Για τους προαναφερθέντες λόγους, η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσον το ελληνικό Δημόσιο συμπεριφέρθηκε ως συνετός ιδιώτης πιστωτής από το 2004. Το μέτρο χορηγήθηκε σε μία και μόνη επιχείρηση και είναι, κατά συνέπεια, επιλεκτικό. |
| --- | --- |

(33)

Για τους προαναφερθέντες λόγους, η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσον το ελληνικό Δημόσιο συμπεριφέρθηκε ως συνετός ιδιώτης πιστωτής από το 2004. Το μέτρο χορηγήθηκε σε μία και μόνη επιχείρηση και είναι, κατά συνέπεια, επιλεκτικό.

| (34) | Έτσι, η Επιτροπή κατέληξε στο προκαταρκτικό συμπέρασμα ότι η μη είσπραξη του χρέους από το Υπουργείο Οικονομικών παρέσχε στην εταιρεία επιλεκτικό πλεονέκτημα κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ. |
| --- | --- |

(34)

Έτσι, η Επιτροπή κατέληξε στο προκαταρκτικό συμπέρασμα ότι η μη είσπραξη του χρέους από το Υπουργείο Οικονομικών παρέσχε στην εταιρεία επιλεκτικό πλεονέκτημα κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ.

5.2.2.   Κρατικοί πόροι και επιλεκτικό πλεονέκτημα των μέτρων 2, 4 και 6 (κρατικές εγγυήσεις του 2008, 2010 και 2011)

| (35) | Οι κρατικές εγγυήσεις θέτουν σε κίνδυνο κρατικούς πόρους, αφού τυχόν κατάπτωσή τους επιβαρύνει τον κρατικό προϋπολογισμό. Επιπλέον, κάθε εγγύηση που δεν αμείβεται κατάλληλα συνεπάγεται απώλεια οικονομικών πόρων για το Δημόσιο. Συνεπώς, πληρούται το κριτήριο των κρατικών πόρων. |
| --- | --- |

(35)

Οι κρατικές εγγυήσεις θέτουν σε κίνδυνο κρατικούς πόρους, αφού τυχόν κατάπτωσή τους επιβαρύνει τον κρατικό προϋπολογισμό. Επιπλέον, κάθε εγγύηση που δεν αμείβεται κατάλληλα συνεπάγεται απώλεια οικονομικών πόρων για το Δημόσιο. Συνεπώς, πληρούται το κριτήριο των κρατικών πόρων.

| (36) | Όσον αφορά το πλεονέκτημα για τη ΛΑΡΚΟ, η Επιτροπή εφιστά την προσοχή στην ανακοίνωση της Επιτροπής για την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις κρατικές ενισχύσεις με τη μορφή εγγυήσεων («Ανακοίνωση περί εγγυήσεων») (14), τμήματα 2.2 και 3.2. Σύμφωνα με την ανακοίνωση περί εγγυήσεων, σε περίπτωση που ο δανειολήπτης δεν καταβάλλει την προμήθεια ανάληψης κινδύνου για την εγγύηση, του παρέχεται πλεονέκτημα. Σε ορισμένες περιπτώσεις, ο δανειολήπτης, ως προβληματική επιχείρηση, δεν θα μπορούσε να εξεύρει ένα πιστωτικό ίδρυμα διατεθειμένο να του χορηγήσει δάνειο με οποιουσδήποτε όρους, χωρίς κρατική εγγύηση. Επιπλέον, η ανακοίνωση περί εγγυήσεων ορίζει ότι η εκπλήρωση ορισμένων προϋποθέσεων θα μπορούσε να είναι επαρκής για την Επιτροπή προκειμένου να αποκλείσει την ύπαρξη κρατικής ενίσχυσης, όπως σε περίπτωση που ο δανειολήπτης δεν αντιμετωπίζει οικονομικές δυσχέρειες και η εγγύηση δεν καλύπτει ποσοστό μεγαλύτερο του 80 % του οφειλόμενου δανείου ή άλλης οικονομικής υποχρέωσης. |
| --- | --- |

(36)

Όσον αφορά το πλεονέκτημα για τη ΛΑΡΚΟ, η Επιτροπή εφιστά την προσοχή στην ανακοίνωση της Επιτροπής για την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις κρατικές ενισχύσεις με τη μορφή εγγυήσεων («Ανακοίνωση περί εγγυήσεων») (14), τμήματα 2.2 και 3.2. Σύμφωνα με την ανακοίνωση περί εγγυήσεων, σε περίπτωση που ο δανειολήπτης δεν καταβάλλει την προμήθεια ανάληψης κινδύνου για την εγγύηση, του παρέχεται πλεονέκτημα. Σε ορισμένες περιπτώσεις, ο δανειολήπτης, ως προβληματική επιχείρηση, δεν θα μπορούσε να εξεύρει ένα πιστωτικό ίδρυμα διατεθειμένο να του χορηγήσει δάνειο με οποιουσδήποτε όρους, χωρίς κρατική εγγύηση. Επιπλέον, η ανακοίνωση περί εγγυήσεων ορίζει ότι η εκπλήρωση ορισμένων προϋποθέσεων θα μπορούσε να είναι επαρκής για την Επιτροπή προκειμένου να αποκλείσει την ύπαρξη κρατικής ενίσχυσης, όπως σε περίπτωση που ο δανειολήπτης δεν αντιμετωπίζει οικονομικές δυσχέρειες και η εγγύηση δεν καλύπτει ποσοστό μεγαλύτερο του 80 % του οφειλόμενου δανείου ή άλλης οικονομικής υποχρέωσης.

| (37) | Στην προκειμένη περίπτωση, η Επιτροπή δεν διαθέτει ενδείξεις για το ύψος αναφοράς της αντίστοιχης προμήθειας εγγύησης το οποίο θα μπορούσε να εξευρεθεί στη χρηματοπιστωτική αγορά για παρόμοιες εγγυήσεις. Ωστόσο, μια ετήσια προμήθεια εγγύησης της τάξης του 1 % δεν φαίνεται εκ πρώτης όψεως να αντικατοπτρίζει τον κίνδυνο αθέτησης για τα εγγυημένα δάνεια, δεδομένων των σημαντικών οικονομικών δυσχερειών της ΛΑΡΚΟ και, ιδίως, του υψηλού δείκτη χρέους προς μετοχικό κεφάλαιο, καθώς και του αρνητικού μετοχικού κεφαλαίου της. |
| --- | --- |

(37)

Στην προκειμένη περίπτωση, η Επιτροπή δεν διαθέτει ενδείξεις για το ύψος αναφοράς της αντίστοιχης προμήθειας εγγύησης το οποίο θα μπορούσε να εξευρεθεί στη χρηματοπιστωτική αγορά για παρόμοιες εγγυήσεις. Ωστόσο, μια ετήσια προμήθεια εγγύησης της τάξης του 1 % δεν φαίνεται εκ πρώτης όψεως να αντικατοπτρίζει τον κίνδυνο αθέτησης για τα εγγυημένα δάνεια, δεδομένων των σημαντικών οικονομικών δυσχερειών της ΛΑΡΚΟ και, ιδίως, του υψηλού δείκτη χρέους προς μετοχικό κεφάλαιο, καθώς και του αρνητικού μετοχικού κεφαλαίου της.

| (38) | Επιπλέον, η Επιτροπή επισημαίνει ότι οι εγγυήσεις υπερέβησαν το 80 % της κάλυψης των εγγυημένων ποσών και χορηγήθηκαν σε προβληματική επιχείρηση. Έτσι, η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσον ένας εγγυητής σε οικονομία της αγοράς θα χορηγούσε στη ΛΑΡΚΟ εγγύηση για την τιμή αυτή. Ως εκ τούτου, δεν μπορεί να αποκλειστεί η παρουσία κρατικής ενίσχυσης. |
| --- | --- |

(38)

Επιπλέον, η Επιτροπή επισημαίνει ότι οι εγγυήσεις υπερέβησαν το 80 % της κάλυψης των εγγυημένων ποσών και χορηγήθηκαν σε προβληματική επιχείρηση. Έτσι, η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσον ένας εγγυητής σε οικονομία της αγοράς θα χορηγούσε στη ΛΑΡΚΟ εγγύηση για την τιμή αυτή. Ως εκ τούτου, δεν μπορεί να αποκλειστεί η παρουσία κρατικής ενίσχυσης.

| (39) | Επιπλέον, χωρίς την κρατική ενίσχυση, η Επιτροπή αμφιβάλλει για το κατά πόσον κάποιο πιστωτικό ίδρυμα θα ήταν διατεθειμένο να δανείσει τη ΛΑΡΚΟ με οποιουσδήποτε όρους. |
| --- | --- |

(39)

Επιπλέον, χωρίς την κρατική ενίσχυση, η Επιτροπή αμφιβάλλει για το κατά πόσον κάποιο πιστωτικό ίδρυμα θα ήταν διατεθειμένο να δανείσει τη ΛΑΡΚΟ με οποιουσδήποτε όρους.

| (40) | Τέλος, οι εν λόγω εγγυήσεις ήταν μέτρα ad hoc υπέρ της ΛΑΡΚΟ και, κατά συνέπεια, έχουν επιλεκτικό χαρακτήρα. |
| --- | --- |

(40)

Τέλος, οι εν λόγω εγγυήσεις ήταν μέτρα ad hoc υπέρ της ΛΑΡΚΟ και, κατά συνέπεια, έχουν επιλεκτικό χαρακτήρα.

| (41) | Συνεπώς, η Επιτροπή θεωρεί στο παρόν στάδιο ότι οι εγγυήσεις που χορηγήθηκαν από το Δημόσιο το 2008, το 2010 και το 2011 προσπόρισαν επιλεκτικό πλεονέκτημα στη ΛΑΡΚΟ. |
| --- | --- |

(41)

Συνεπώς, η Επιτροπή θεωρεί στο παρόν στάδιο ότι οι εγγυήσεις που χορηγήθηκαν από το Δημόσιο το 2008, το 2010 και το 2011 προσπόρισαν επιλεκτικό πλεονέκτημα στη ΛΑΡΚΟ.

5.2.3.   Κρατικοί πόροι και επιλεκτικό πλεονέκτημα του μέτρου 3 (αύξηση κεφαλαίου το 2009)

| (42) | Η αύξηση κεφαλαίου το 2009 ύψους 65,5 εκατ. ευρώ χορηγήθηκε από το ελληνικό δημόσιο κατά 69 % και από την ΕΤΕ κατά 31 % (βλέπε παράγραφο 12 ανωτέρω) (15). Κατά συνέπεια, η κρατική εισφορά ύψους 45 εκατ. ευρώ εμπεριέχει κρατικούς πόρους. |
| --- | --- |

(42)

Η αύξηση κεφαλαίου το 2009 ύψους 65,5 εκατ. ευρώ χορηγήθηκε από το ελληνικό δημόσιο κατά 69 % και από την ΕΤΕ κατά 31 % (βλέπε παράγραφο 12 ανωτέρω) (15). Κατά συνέπεια, η κρατική εισφορά ύψους 45 εκατ. ευρώ εμπεριέχει κρατικούς πόρους.

| (43) | Όσον αφορά το πλεονέκτημα στη ΛΑΡΚΟ, η Επιτροπή σημειώνει ότι η αύξηση κεφαλαίου το 2009 χορηγήθηκε κυρίως από το ελληνικό Δημόσιο, κατά 69 %, και από την ΕΤΕ, ιδιωτικό χρηματοπιστωτικό ίδρυμα, κατά 31 %. Η συμμετοχή κατά 31 % ενός ιδιώτη επενδυτή θα μπορούσε καταρχήν να θεωρηθεί ως ένδειξη ότι η εν λόγω επένδυση υποστηρίχθηκε επίσης από επενδυτές σε οικονομία της αγοράς. |
| --- | --- |

(43)

Όσον αφορά το πλεονέκτημα στη ΛΑΡΚΟ, η Επιτροπή σημειώνει ότι η αύξηση κεφαλαίου το 2009 χορηγήθηκε κυρίως από το ελληνικό Δημόσιο, κατά 69 %, και από την ΕΤΕ, ιδιωτικό χρηματοπιστωτικό ίδρυμα, κατά 31 %. Η συμμετοχή κατά 31 % ενός ιδιώτη επενδυτή θα μπορούσε καταρχήν να θεωρηθεί ως ένδειξη ότι η εν λόγω επένδυση υποστηρίχθηκε επίσης από επενδυτές σε οικονομία της αγοράς.

| (44) | Ωστόσο, η Επιτροπή σημειώνει ότι η ΕΤΕ αρνήθηκε να ασκήσει πλήρως τα δικαιώματά της σχετικά με την αύξηση κεφαλαίου, μολονότι αρχικά είχε συμφωνήσει για τον σκοπό αυτόν (βλέπε παράγραφο 12 ανωτέρω). Στο πλαίσιο αυτό, βάσει της συμμετοχής της ΕΤΕ πριν από την αύξηση κεφαλαίου, φαίνεται ότι η αρχική της συμμετοχή στην αύξηση κεφαλαίου ανερχόταν σε περίπου 49 εκατ. ευρώ, αλλά η τελική της συμμετοχή μειώθηκε σε 20,5 εκατ. ευρώ. Ως εκ τούτου, η συμμετοχή της ΕΤΕ στη ΛΑΡΚΟ μειώθηκε από 36 % πριν την αύξηση κεφαλαίου σε 33,4 % μετά από αυτήν. |
| --- | --- |

(44)

Ωστόσο, η Επιτροπή σημειώνει ότι η ΕΤΕ αρνήθηκε να ασκήσει πλήρως τα δικαιώματά της σχετικά με την αύξηση κεφαλαίου, μολονότι αρχικά είχε συμφωνήσει για τον σκοπό αυτόν (βλέπε παράγραφο 12 ανωτέρω). Στο πλαίσιο αυτό, βάσει της συμμετοχής της ΕΤΕ πριν από την αύξηση κεφαλαίου, φαίνεται ότι η αρχική της συμμετοχή στην αύξηση κεφαλαίου ανερχόταν σε περίπου 49 εκατ. ευρώ, αλλά η τελική της συμμετοχή μειώθηκε σε 20,5 εκατ. ευρώ. Ως εκ τούτου, η συμμετοχή της ΕΤΕ στη ΛΑΡΚΟ μειώθηκε από 36 % πριν την αύξηση κεφαλαίου σε 33,4 % μετά από αυτήν.

| (45) | Επιπλέον, η Επιτροπή σημειώνει ότι η ΕΤΕ στην ετήσια έκθεσή της του 2008 δήλωσε: «Η λογιστική αξία της ΛΑΡΚΟ Α.Ε. ποσού EUR 42.611 διαγράφηκε πλήρως λόγω ζημιών ποσού EUR (38.259) και απομείωσης της αξίας ποσού EUR 4.352 διότι ο Όμιλος δεν αναμένει να ανακτήσει το λογιστικό υπόλοιπο της επένδυσης, δεδομένου ότι η εταιρεία αντιμετωπίζει σημαντικές οικονομικές δυσκολίες» (16). Βάσει της εν λόγω δήλωσης της ΕΤΕ, η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσον η συμμετοχή της ΕΤΕ στην αύξηση κεφαλαίου του 2009, η οποία έλαβε χώρα λίγους μήνες μετά από την ανωτέρω δήλωση, βασιζόταν στις προσδοκίες που θα έτρεφε ένας ιδιώτης επενδυτής σε οικονομία της αγοράς για θετική απόδοση από μια τέτοια επένδυση, ιδίως διότι, το 2009, η ΛΑΡΚΟ είχε ακόμη χειρότερα οικονομικά αποτελέσματα σε σχέση με εκείνα του 2008 (βλέπε τμήμα 5.1 ανωτέρω). |
| --- | --- |

(45)

Επιπλέον, η Επιτροπή σημειώνει ότι η ΕΤΕ στην ετήσια έκθεσή της του 2008 δήλωσε: «Η λογιστική αξία της ΛΑΡΚΟ Α.Ε. ποσού EUR 42.611 διαγράφηκε πλήρως λόγω ζημιών ποσού EUR (38.259) και απομείωσης της αξίας ποσού EUR 4.352 διότι ο Όμιλος δεν αναμένει να ανακτήσει το λογιστικό υπόλοιπο της επένδυσης, δεδομένου ότι η εταιρεία αντιμετωπίζει σημαντικές οικονομικές δυσκολίες» (16). Βάσει της εν λόγω δήλωσης της ΕΤΕ, η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσον η συμμετοχή της ΕΤΕ στην αύξηση κεφαλαίου του 2009, η οποία έλαβε χώρα λίγους μήνες μετά από την ανωτέρω δήλωση, βασιζόταν στις προσδοκίες που θα έτρεφε ένας ιδιώτης επενδυτής σε οικονομία της αγοράς για θετική απόδοση από μια τέτοια επένδυση, ιδίως διότι, το 2009, η ΛΑΡΚΟ είχε ακόμη χειρότερα οικονομικά αποτελέσματα σε σχέση με εκείνα του 2008 (βλέπε τμήμα 5.1 ανωτέρω).

| (46) | Επίσης, η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσον οι ενέργειες της ΕΤΕ δύνανται να συγκριθούν με εκείνες ενός κανονικού επενδυτή σε οικονομία της αγοράς, αφού η ΕΤΕ φαίνεται να έχει εκτεθεί στη ΛΑΡΚΟ, όχι μόνο ως μέτοχος, αλλά επίσης ως πιστωτής ή εγγυητής. Ως εκ τούτου, η απόφασή της να συμμετάσχει στην αύξηση κεφαλαίου μαζί με το Δημόσιο ενδέχεται να έχει προκληθεί από μια προσπάθεια να μειώσει τον πιστωτικό της κίνδυνο. |
| --- | --- |

(46)

Επίσης, η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσον οι ενέργειες της ΕΤΕ δύνανται να συγκριθούν με εκείνες ενός κανονικού επενδυτή σε οικονομία της αγοράς, αφού η ΕΤΕ φαίνεται να έχει εκτεθεί στη ΛΑΡΚΟ, όχι μόνο ως μέτοχος, αλλά επίσης ως πιστωτής ή εγγυητής. Ως εκ τούτου, η απόφασή της να συμμετάσχει στην αύξηση κεφαλαίου μαζί με το Δημόσιο ενδέχεται να έχει προκληθεί από μια προσπάθεια να μειώσει τον πιστωτικό της κίνδυνο.

| (47) | Επίσης, ο τρίτος μέτοχος της ΛΑΡΚΟ, η ΔΕΗ, δεν συμμετέσχε καθόλου στην αύξηση κεφαλαίου, μολονότι αρχικά είχε συμφωνήσει. Από αυτή την άποψη, βάσει της συμμετοχής της ΔΕΗ πριν από την αύξηση κεφαλαίου, φαίνεται ότι η αρχική συμμετοχή της στην αύξηση κεφαλαίου ήταν περίπου 38 εκατ. ευρώ, αλλά στο τέλος η ΔΕΗ δεν συμμετέσχε καθόλου. Ως εκ τούτου, η συμμετοχή της ΔΕΗ μειώθηκε από 29 % πριν την αύξηση κεφαλαίου σε 11,4 % μετά από αυτήν. Τέλος, σημειώνεται ότι κανένας νέος μέτοχος δεν συνεισέφερε στο μετοχικό κεφάλαιο. |
| --- | --- |

(47)

Επίσης, ο τρίτος μέτοχος της ΛΑΡΚΟ, η ΔΕΗ, δεν συμμετέσχε καθόλου στην αύξηση κεφαλαίου, μολονότι αρχικά είχε συμφωνήσει. Από αυτή την άποψη, βάσει της συμμετοχής της ΔΕΗ πριν από την αύξηση κεφαλαίου, φαίνεται ότι η αρχική συμμετοχή της στην αύξηση κεφαλαίου ήταν περίπου 38 εκατ. ευρώ, αλλά στο τέλος η ΔΕΗ δεν συμμετέσχε καθόλου. Ως εκ τούτου, η συμμετοχή της ΔΕΗ μειώθηκε από 29 % πριν την αύξηση κεφαλαίου σε 11,4 % μετά από αυτήν. Τέλος, σημειώνεται ότι κανένας νέος μέτοχος δεν συνεισέφερε στο μετοχικό κεφάλαιο.

| (48) | Όπως διευκρίνισε το Γενικό Δικαστήριο, «η χρονική σύμπτωση δεν μπορεί, αυτή και μόνο, ακόμη και αν υπάρχουν σημαντικές ιδιωτικές επενδύσεις, να αποτελέσει στοιχείο εκ του οποίου θα μπορούσε να συναχθεί ότι δεν υπήρξε κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 ΕΚ, χωρίς να ληφθούν υπόψη τα λοιπά κρίσιμα πραγματικά ή νομικά στοιχεία» (17). Καταρχάς, φαίνεται ότι η ΛΑΡΚΟ ήταν όντως προβληματική επιχείρηση την εποχή της αύξησης κεφαλαίου του 2009 (βλέπε τμήμα 5.1 ανωτέρω), όμως την αύξηση κεφαλαίου δεν φαίνεται να ακολούθησε ένα σχέδιο αναδιάρθρωσης, ώστε να αποκατασταθεί η βιωσιμότητα της επιχείρησης και να διασφαλισθεί απόδοση για την επένδυση των μετόχων. Επίσης, η αύξηση κεφαλαίου του 2009 ήταν το τρίτο κρατικό μέτρο στήριξης σε χρονική περίοδο περίπου 5 ετών, μετά τη μη είσπραξη του χρέους από το Υπουργείο Οικονομικών από τουλάχιστον το 2004 (μέτρο 1) και την κρατική εγγύηση του 2009 (μέτρο 2). Συνεπώς, η αύξηση κεφαλαίου του 2009 πραγματοποιήθηκε σε ένα πλαίσιο στο οποίο οι δημόσιες αρχές είχαν ήδη αποδείξει τη βούλησή τους να στηρίξουν χρηματοοικονομικά τη ΛΑΡΚΟ και τούτο μπορεί να επηρέασε τη συμπεριφορά του ιδιώτη επενδυτή. |
| --- | --- |

(48)

Όπως διευκρίνισε το Γενικό Δικαστήριο, «η χρονική σύμπτωση δεν μπορεί, αυτή και μόνο, ακόμη και αν υπάρχουν σημαντικές ιδιωτικές επενδύσεις, να αποτελέσει στοιχείο εκ του οποίου θα μπορούσε να συναχθεί ότι δεν υπήρξε κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 ΕΚ, χωρίς να ληφθούν υπόψη τα λοιπά κρίσιμα πραγματικά ή νομικά στοιχεία» (17). Καταρχάς, φαίνεται ότι η ΛΑΡΚΟ ήταν όντως προβληματική επιχείρηση την εποχή της αύξησης κεφαλαίου του 2009 (βλέπε τμήμα 5.1 ανωτέρω), όμως την αύξηση κεφαλαίου δεν φαίνεται να ακολούθησε ένα σχέδιο αναδιάρθρωσης, ώστε να αποκατασταθεί η βιωσιμότητα της επιχείρησης και να διασφαλισθεί απόδοση για την επένδυση των μετόχων. Επίσης, η αύξηση κεφαλαίου του 2009 ήταν το τρίτο κρατικό μέτρο στήριξης σε χρονική περίοδο περίπου 5 ετών, μετά τη μη είσπραξη του χρέους από το Υπουργείο Οικονομικών από τουλάχιστον το 2004 (μέτρο 1) και την κρατική εγγύηση του 2009 (μέτρο 2). Συνεπώς, η αύξηση κεφαλαίου του 2009 πραγματοποιήθηκε σε ένα πλαίσιο στο οποίο οι δημόσιες αρχές είχαν ήδη αποδείξει τη βούλησή τους να στηρίξουν χρηματοοικονομικά τη ΛΑΡΚΟ και τούτο μπορεί να επηρέασε τη συμπεριφορά του ιδιώτη επενδυτή.

| (49) | Σε αυτό το ευρύτερο πλαίσιο, λαμβάνοντας υπόψη τις δυσκολίες της ΛΑΡΚΟ εκείνη την περίοδο και τις προσδοκίες ότι η επένδυση δεν θα απέφερε ικανοποιητική απόδοση βραχυπρόθεσμα και μεσοπρόθεσμα, η Επιτροπή προκαταρκτικά θεωρεί ότι η συμμετοχή της ΕΤΕ στην αύξηση κεφαλαίου με 20,5 εκατ. ευρώ δεν αίρει αφ’ εαυτής τις αμφιβολίες της Επιτροπής σχετικά με ένα πιθανό πλεονέκτημα για τη ΛΑΡΚΟ (18). |
| --- | --- |

(49)

Σε αυτό το ευρύτερο πλαίσιο, λαμβάνοντας υπόψη τις δυσκολίες της ΛΑΡΚΟ εκείνη την περίοδο και τις προσδοκίες ότι η επένδυση δεν θα απέφερε ικανοποιητική απόδοση βραχυπρόθεσμα και μεσοπρόθεσμα, η Επιτροπή προκαταρκτικά θεωρεί ότι η συμμετοχή της ΕΤΕ στην αύξηση κεφαλαίου με 20,5 εκατ. ευρώ δεν αίρει αφ’ εαυτής τις αμφιβολίες της Επιτροπής σχετικά με ένα πιθανό πλεονέκτημα για τη ΛΑΡΚΟ (18).

| (50) | Δεδομένου ότι η αύξηση κεφαλαίου χορηγήθηκε από το Δημόσιο αποκλειστικά στη ΛΑΡΚΟ, η Επιτροπή θεωρεί ότι το πλεονέκτημα έχει επιλεκτικό χαρακτήρα. |
| --- | --- |

(50)

Δεδομένου ότι η αύξηση κεφαλαίου χορηγήθηκε από το Δημόσιο αποκλειστικά στη ΛΑΡΚΟ, η Επιτροπή θεωρεί ότι το πλεονέκτημα έχει επιλεκτικό χαρακτήρα.

| (51) | Βάσει των ανωτέρω στοιχείων, η Επιτροπή κατέληξε στο προκαταρκτικό συμπέρασμα ότι η κρατική εισφορά στην αύξηση κεφαλαίου του 2009 παρέσχε επιλεκτικό πλεονέκτημα στη ΛΑΡΚΟ. |
| --- | --- |

(51)

Βάσει των ανωτέρω στοιχείων, η Επιτροπή κατέληξε στο προκαταρκτικό συμπέρασμα ότι η κρατική εισφορά στην αύξηση κεφαλαίου του 2009 παρέσχε επιλεκτικό πλεονέκτημα στη ΛΑΡΚΟ.

5.2.4.   Κρατικοί πόροι και επιλεκτικό πλεονέκτημα του μέτρου 5 (μη είσπραξη φορολογικού προστίμου το 2010)

| (52) | Η είσπραξη φορολογικού προστίμου αποτελεί έσοδο που περιέρχεται στο Δημόσιο. Συνεπώς, η μη είσπραξη της προκαταβολής αποτελεί διαφυγόντα κρατικά έσοδα και, επομένως, συνεπάγεται κρατικούς πόρους. Επιπλέον, η Επιτροπή σημειώνει ότι το μέτρο καταλογίζεται στο ελληνικό Δημόσιο, όπως αποφάνθηκε ελληνικό δικαστήριο, το οποίο αποτελεί όργανο του κράτους (19). |
| --- | --- |

(52)

Η είσπραξη φορολογικού προστίμου αποτελεί έσοδο που περιέρχεται στο Δημόσιο. Συνεπώς, η μη είσπραξη της προκαταβολής αποτελεί διαφυγόντα κρατικά έσοδα και, επομένως, συνεπάγεται κρατικούς πόρους. Επιπλέον, η Επιτροπή σημειώνει ότι το μέτρο καταλογίζεται στο ελληνικό Δημόσιο, όπως αποφάνθηκε ελληνικό δικαστήριο, το οποίο αποτελεί όργανο του κράτους (19).

| (53) | Προκειμένου να εξακριβωθεί η ύπαρξη πλεονεκτήματος στο εν λόγω μέτρο, η Επιτροπή πρέπει να συγκρίνει τις πράξεις του Δημοσίου ως πιστωτή με τις πράξεις ενός συνετού επενδυτή σε οικονομία της αγοράς. Η Επιτροπή παρατηρεί ότι η εν λόγω προκαταβολή φαίνεται να είναι υποχρεωτική σε περιστάσεις όπως η υπό εξέταση, δηλαδή για να αμφισβητηθεί το πρόστιμο ενώπιον ελληνικού δικαστηρίου. Ωστόσο, ως απόρροια απόφασης ελληνικού δικαστηρίου, το Δημόσιο δέχθηκε να παραιτηθεί της είσπραξης της προκαταβολής ύψους 47 εκατ. ευρώ και την αντικατέστησε με εγγυητικές επιστολές ύψους 1,5 εκατ. ευρώ. |
| --- | --- |

(53)

Προκειμένου να εξακριβωθεί η ύπαρξη πλεονεκτήματος στο εν λόγω μέτρο, η Επιτροπή πρέπει να συγκρίνει τις πράξεις του Δημοσίου ως πιστωτή με τις πράξεις ενός συνετού επενδυτή σε οικονομία της αγοράς. Η Επιτροπή παρατηρεί ότι η εν λόγω προκαταβολή φαίνεται να είναι υποχρεωτική σε περιστάσεις όπως η υπό εξέταση, δηλαδή για να αμφισβητηθεί το πρόστιμο ενώπιον ελληνικού δικαστηρίου. Ωστόσο, ως απόρροια απόφασης ελληνικού δικαστηρίου, το Δημόσιο δέχθηκε να παραιτηθεί της είσπραξης της προκαταβολής ύψους 47 εκατ. ευρώ και την αντικατέστησε με εγγυητικές επιστολές ύψους 1,5 εκατ. ευρώ.

| (54) | Η Επιτροπή σημειώνει ότι το ποσό των εγγυητικών επιστολών είναι σημαντικά χαμηλότερο σε σύγκριση με την προκαταβολή που οφειλόταν αρχικά. |
| --- | --- |

(54)

Η Επιτροπή σημειώνει ότι το ποσό των εγγυητικών επιστολών είναι σημαντικά χαμηλότερο σε σύγκριση με την προκαταβολή που οφειλόταν αρχικά.

| (55) | Βάσει των ανωτέρω, η Επιτροπή θεωρεί ότι ένας πιστωτής σε οικονομία αγοράς δεν θα δεχόταν να παραιτηθεί της είσπραξης των απαιτήσεών του χωρίς συγκεκριμένο λόγο. Επιπλέον, η Επιτροπή θεωρεί ότι ένας πιστωτής σε οικονομία αγοράς δεν θα δεχόταν την αντικατάσταση μιας οφειλής αυτού του ύψους με μία πολύ χαμηλότερη εγγυητική επιστολή από εταιρεία, η οποία φαίνεται να είναι πιθανό να αθετήσει την υπόσχεσή της, λόγω των οικονομικών δυσχερειών της. |
| --- | --- |

(55)

Βάσει των ανωτέρω, η Επιτροπή θεωρεί ότι ένας πιστωτής σε οικονομία αγοράς δεν θα δεχόταν να παραιτηθεί της είσπραξης των απαιτήσεών του χωρίς συγκεκριμένο λόγο. Επιπλέον, η Επιτροπή θεωρεί ότι ένας πιστωτής σε οικονομία αγοράς δεν θα δεχόταν την αντικατάσταση μιας οφειλής αυτού του ύψους με μία πολύ χαμηλότερη εγγυητική επιστολή από εταιρεία, η οποία φαίνεται να είναι πιθανό να αθετήσει την υπόσχεσή της, λόγω των οικονομικών δυσχερειών της.

| (56) | Φαίνεται ότι η μη είσπραξη της ανωτέρω προκαταβολής του φορολογικού προστίμου αποτελεί μέτρο ad hoc από το Δημόσιο, προς όφελος μεμονωμένης εταιρείας. |
| --- | --- |

(56)

Φαίνεται ότι η μη είσπραξη της ανωτέρω προκαταβολής του φορολογικού προστίμου αποτελεί μέτρο ad hoc από το Δημόσιο, προς όφελος μεμονωμένης εταιρείας.

| (57) | Εν προκειμένω, η Ελλάδα δεν υπέβαλε την εν λόγω απόφαση του δικαστηρίου ούτε άλλα επιχειρήματα που να δικαιολογούν το ότι οι κρατικές αρχές αποδέχθηκαν την αντικατάσταση της προκαταβολής του φορολογικού προστίμου βάσει γενικής εθνικής νομοθεσίας που καθορίζει αντικειμενικά κριτήρια για την έκδοση τέτοιων αποφάσεων. |
| --- | --- |

(57)

Εν προκειμένω, η Ελλάδα δεν υπέβαλε την εν λόγω απόφαση του δικαστηρίου ούτε άλλα επιχειρήματα που να δικαιολογούν το ότι οι κρατικές αρχές αποδέχθηκαν την αντικατάσταση της προκαταβολής του φορολογικού προστίμου βάσει γενικής εθνικής νομοθεσίας που καθορίζει αντικειμενικά κριτήρια για την έκδοση τέτοιων αποφάσεων.

| (58) | Συνεπώς, η Επιτροπή θεωρεί, στο παρόν στάδιο, ότι η μη είσπραξη της προκαταβολής ύψους 25 % του φορολογικού προστίμου από το Δημόσιο και η αντικατάστασή της με την υποχρέωση κατάθεσης εγγυητικών επιστολών παρέσχε στην εταιρεία επιλεκτικό πλεονέκτημα κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ. |
| --- | --- |

(58)

Συνεπώς, η Επιτροπή θεωρεί, στο παρόν στάδιο, ότι η μη είσπραξη της προκαταβολής ύψους 25 % του φορολογικού προστίμου από το Δημόσιο και η αντικατάστασή της με την υποχρέωση κατάθεσης εγγυητικών επιστολών παρέσχε στην εταιρεία επιλεκτικό πλεονέκτημα κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ.

5.2.5.   Στρέβλωση του ανταγωνισμού και επίπτωση των μέτρων 1 έως 6 στο εμπόριο

| (59) | Η Επιτροπή πρέπει να εξετάσει κατά πόσον τα μέτρα που έλαβαν οι ελληνικές αρχές υπέρ της ΛΑΡΚΟ ενδέχεται να νοθεύουν τον ανταγωνισμό και να επηρεάσουν τις συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών, παρέχοντας πλεονέκτημα σε αυτή την επιχείρηση σε σχέση με άλλους ανταγωνιστές οι οποίοι δεν λαμβάνουν δημόσια στήριξη. |
| --- | --- |

(59)

Η Επιτροπή πρέπει να εξετάσει κατά πόσον τα μέτρα που έλαβαν οι ελληνικές αρχές υπέρ της ΛΑΡΚΟ ενδέχεται να νοθεύουν τον ανταγωνισμό και να επηρεάσουν τις συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών, παρέχοντας πλεονέκτημα σε αυτή την επιχείρηση σε σχέση με άλλους ανταγωνιστές οι οποίοι δεν λαμβάνουν δημόσια στήριξη.

| (60) | Η ΛΑΡΚΟ δραστηριοποιείται σε έναν τομέα τα προϊόντα του οποίου αποτελούν αντικείμενο εμπορίας μεταξύ κρατών μελών και η ίδια εταιρεία εξάγει το μεγαλύτερο μέρος της παραγωγής της σε άλλα κράτη μέλη. Επιπλέον, πραγματοποιείται εξόρυξη, τήξη και εξευγενισμός νικελίου σε 6 κράτη μέλη πέραν της Ελλάδας, δηλ. στην Αυστρία, τη Φινλανδία, τη Γαλλία (Νέα Καληδονία), την Ισπανία, τη Σουηδία και το Ηνωμένο Βασίλειο (20). Όσον αφορά το εμπόριο νικελίου, το νικέλιο αποτελεί αντικείμενο εμπορίας σε σχεδόν όλα τα κράτη μέλη (21). |
| --- | --- |

(60)

Η ΛΑΡΚΟ δραστηριοποιείται σε έναν τομέα τα προϊόντα του οποίου αποτελούν αντικείμενο εμπορίας μεταξύ κρατών μελών και η ίδια εταιρεία εξάγει το μεγαλύτερο μέρος της παραγωγής της σε άλλα κράτη μέλη. Επιπλέον, πραγματοποιείται εξόρυξη, τήξη και εξευγενισμός νικελίου σε 6 κράτη μέλη πέραν της Ελλάδας, δηλ. στην Αυστρία, τη Φινλανδία, τη Γαλλία (Νέα Καληδονία), την Ισπανία, τη Σουηδία και το Ηνωμένο Βασίλειο (20). Όσον αφορά το εμπόριο νικελίου, το νικέλιο αποτελεί αντικείμενο εμπορίας σε σχεδόν όλα τα κράτη μέλη (21).

| (61) | Όσον αφορά τη στρέβλωση του ανταγωνισμού, τα εν λόγω μέτρα δίνουν τη δυνατότητα στη ΛΑΡΚΟ να συνεχίσει να λειτουργεί έτσι ώστε να μην χρειάζεται να αντιμετωπίσει, όπως άλλοι ανταγωνιστές της, τις συνέπειες που κανονικά απορρέουν από τα προβληματικά οικονομικά αποτελέσματά της. Τούτο στρεβλώνει τον ανταγωνισμό, καθώς άλλες εταιρείες που δραστηριοποιούνται στην εξόρυξη, τήξη και εξευγενισμό νικελίου είναι υποχρεωμένες να λειτουργούν χωρίς εγγυήσεις ή κεφάλαια από το Δημόσιο. |
| --- | --- |

(61)

Όσον αφορά τη στρέβλωση του ανταγωνισμού, τα εν λόγω μέτρα δίνουν τη δυνατότητα στη ΛΑΡΚΟ να συνεχίσει να λειτουργεί έτσι ώστε να μην χρειάζεται να αντιμετωπίσει, όπως άλλοι ανταγωνιστές της, τις συνέπειες που κανονικά απορρέουν από τα προβληματικά οικονομικά αποτελέσματά της. Τούτο στρεβλώνει τον ανταγωνισμό, καθώς άλλες εταιρείες που δραστηριοποιούνται στην εξόρυξη, τήξη και εξευγενισμό νικελίου είναι υποχρεωμένες να λειτουργούν χωρίς εγγυήσεις ή κεφάλαια από το Δημόσιο.

| (62) | Ως εκ τούτου, η Επιτροπή θεωρεί ότι τα εν λόγω μέτρα επηρεάζουν τις συναλλαγές και νοθεύουν τον ανταγωνισμό. |
| --- | --- |

(62)

Ως εκ τούτου, η Επιτροπή θεωρεί ότι τα εν λόγω μέτρα επηρεάζουν τις συναλλαγές και νοθεύουν τον ανταγωνισμό.

5.2.6.   Συμπέρασμα σχετικά με την ύπαρξη κρατικής ενίσχυσης

| (63) | Με βάση τα ανωτέρω επιχειρήματα, η Επιτροπή θεωρεί, σε αυτό το στάδιο, ότι τα υπό εξέταση μέτρα 1 έως 6 ενδέχεται να συνεπάγονται κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ. |
| --- | --- |

(63)

Με βάση τα ανωτέρω επιχειρήματα, η Επιτροπή θεωρεί, σε αυτό το στάδιο, ότι τα υπό εξέταση μέτρα 1 έως 6 ενδέχεται να συνεπάγονται κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ.

5.3.   Παράνομη ενίσχυση

| (64) | Εάν τα μέτρα που εντοπίστηκαν συνιστούν κρατική ενίσχυση, θεωρείται ότι χορηγήθηκαν κατά παράβαση των υποχρεώσεων κοινοποίησης και αναστολής που θεσπίζονται στο άρθρο 108 παράγραφος 3 της ΣΛΕΕ. Συνεπώς, η Επιτροπή θεωρεί στο παρόν στάδιο ότι τα μέτρα υπέρ της ΛΑΡΚΟ συνιστούν παράνομη κρατική ενίσχυση. |
| --- | --- |

(64)

Εάν τα μέτρα που εντοπίστηκαν συνιστούν κρατική ενίσχυση, θεωρείται ότι χορηγήθηκαν κατά παράβαση των υποχρεώσεων κοινοποίησης και αναστολής που θεσπίζονται στο άρθρο 108 παράγραφος 3 της ΣΛΕΕ. Συνεπώς, η Επιτροπή θεωρεί στο παρόν στάδιο ότι τα μέτρα υπέρ της ΛΑΡΚΟ συνιστούν παράνομη κρατική ενίσχυση.

5.4.   Συμβατότητα της ενίσχυσης

| (65) | Στον βαθμό που τα μέτρα συνιστούν κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ, η συμβατότητά τους πρέπει να αξιολογηθεί υπό το πρίσμα των εξαιρέσεων που προβλέπονται στις παραγράφους 2 και 3 του εν λόγω άρθρου. |
| --- | --- |

(65)

Στον βαθμό που τα μέτρα συνιστούν κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 107 παράγραφος 1 της ΣΛΕΕ, η συμβατότητά τους πρέπει να αξιολογηθεί υπό το πρίσμα των εξαιρέσεων που προβλέπονται στις παραγράφους 2 και 3 του εν λόγω άρθρου.

| (66) | Σύμφωνα με τη νομολογία του Δικαστηρίου το κράτος μέλος οφείλει να επικαλεσθεί τους τυχόν λόγους που συνηγορούν υπέρ της συμβατότητας με την εσωτερική αγορά και να αποδείξει ότι πληρούνται οι προϋποθέσεις που απαιτεί η συμβατότητα αυτή (22). Οι ελληνικές αρχές δεν έχουν παράσχει καμία πιθανή αιτιολόγηση της συμβατότητας. |
| --- | --- |

(66)

Σύμφωνα με τη νομολογία του Δικαστηρίου το κράτος μέλος οφείλει να επικαλεσθεί τους τυχόν λόγους που συνηγορούν υπέρ της συμβατότητας με την εσωτερική αγορά και να αποδείξει ότι πληρούνται οι προϋποθέσεις που απαιτεί η συμβατότητα αυτή (22). Οι ελληνικές αρχές δεν έχουν παράσχει καμία πιθανή αιτιολόγηση της συμβατότητας.

| (67) | Παρά ταύτα, η Επιτροπή αξιολόγησε κατά πόσο κάποιος από τους πιθανούς λόγους συμβατότητας που προβλέπονται στη ΣΛΕΕ θα μπορούσε εκ πρώτης όψεως να ισχύει για τα υπό εξέταση μέτρα. Η Επιτροπή θεωρεί στο παρόν στάδιο ότι οι εξαιρέσεις που προβλέπονται στο άρθρο 107 παράγραφος 2 της ΣΛΕΕ είναι άνευ αντικειμένου. Το ίδιο συμπέρασμα θα ίσχυε για τις εξαιρέσεις που προβλέπονται στο άρθρο 107 παράγραφος 3 στοιχεία δ) και ε) της ΣΛΕΕ. |
| --- | --- |

(67)

Παρά ταύτα, η Επιτροπή αξιολόγησε κατά πόσο κάποιος από τους πιθανούς λόγους συμβατότητας που προβλέπονται στη ΣΛΕΕ θα μπορούσε εκ πρώτης όψεως να ισχύει για τα υπό εξέταση μέτρα. Η Επιτροπή θεωρεί στο παρόν στάδιο ότι οι εξαιρέσεις που προβλέπονται στο άρθρο 107 παράγραφος 2 της ΣΛΕΕ είναι άνευ αντικειμένου. Το ίδιο συμπέρασμα θα ίσχυε για τις εξαιρέσεις που προβλέπονται στο άρθρο 107 παράγραφος 3 στοιχεία δ) και ε) της ΣΛΕΕ.

| (68) | Λαμβανομένου υπόψη του γεγονότος ότι η ΛΑΡΚΟ φαινόταν να είναι προβληματική ήδη το 2008 και εξακολουθεί να είναι προβληματική επί του παρόντος, δεν φαίνεται στο παρόν στάδιο ότι θα μπορούσε να εφαρμοστεί η εξαίρεση σχετικά με την ανάπτυξη ορισμένων περιοχών ή τομέων που προβλέπεται στο άρθρο 107 παράγραφος 3 στοιχείο α) της ΣΛΕΕ. |
| --- | --- |

(68)

Λαμβανομένου υπόψη του γεγονότος ότι η ΛΑΡΚΟ φαινόταν να είναι προβληματική ήδη το 2008 και εξακολουθεί να είναι προβληματική επί του παρόντος, δεν φαίνεται στο παρόν στάδιο ότι θα μπορούσε να εφαρμοστεί η εξαίρεση σχετικά με την ανάπτυξη ορισμένων περιοχών ή τομέων που προβλέπεται στο άρθρο 107 παράγραφος 3 στοιχείο α) της ΣΛΕΕ.

| (69) | Επίσης, η Επιτροπή αξιολόγησε κατά πόσον κάποιο από τα εν λόγω μέτρα θα μπορούσε να είναι συμβιβάσιμο δυνάμει του άρθρου 107 παράγραφος 3 στοιχείο β) της ΣΛΕΕ βάσει των κανόνων για την αντιμετώπιση της κρίσης που προβλέπονται στο προσωρινό πλαίσιο (23). Ωστόσο, η Επιτροπή σημειώνει ότι η ΛΑΡΚΟ ήταν ενδεχομένως προβληματική επιχείρηση πριν την 1η Ιουλίου 2008 και κατά συνέπεια δεν θα ήταν επιλέξιμη για ενίσχυση δυνάμει του προσωρινού πλαισίου. Επιπλέον, τα υπό αξιολόγηση μέτρα δεν φαίνεται να πληρούν τις υπόλοιπες προϋποθέσεις για την εφαρμογή του προσωρινού πλαισίου. Η Επιτροπή δεν διαθέτει πληροφορίες οι οποίες θα μπορούσαν να τεκμηριώσουν ότι η ενίσχυση υπέρ της ΛΑΡΚΟ θα μπορούσε δυνητικά «να άρει μια σοβαρή διαταραχή στην οικονομία» της Ελλάδας, ενώ οι δραστηριότητες της εταιρείας δεν φαίνεται να εμπίπτουν στον ορισμό ενός σχεδίου κοινού ευρωπαϊκού ενδιαφέροντος. |
| --- | --- |

(69)

Επίσης, η Επιτροπή αξιολόγησε κατά πόσον κάποιο από τα εν λόγω μέτρα θα μπορούσε να είναι συμβιβάσιμο δυνάμει του άρθρου 107 παράγραφος 3 στοιχείο β) της ΣΛΕΕ βάσει των κανόνων για την αντιμετώπιση της κρίσης που προβλέπονται στο προσωρινό πλαίσιο (23). Ωστόσο, η Επιτροπή σημειώνει ότι η ΛΑΡΚΟ ήταν ενδεχομένως προβληματική επιχείρηση πριν την 1η Ιουλίου 2008 και κατά συνέπεια δεν θα ήταν επιλέξιμη για ενίσχυση δυνάμει του προσωρινού πλαισίου. Επιπλέον, τα υπό αξιολόγηση μέτρα δεν φαίνεται να πληρούν τις υπόλοιπες προϋποθέσεις για την εφαρμογή του προσωρινού πλαισίου. Η Επιτροπή δεν διαθέτει πληροφορίες οι οποίες θα μπορούσαν να τεκμηριώσουν ότι η ενίσχυση υπέρ της ΛΑΡΚΟ θα μπορούσε δυνητικά «να άρει μια σοβαρή διαταραχή στην οικονομία» της Ελλάδας, ενώ οι δραστηριότητες της εταιρείας δεν φαίνεται να εμπίπτουν στον ορισμό ενός σχεδίου κοινού ευρωπαϊκού ενδιαφέροντος.

| (70) | Ενόψει του χαρακτήρα των επίμαχων μέτρων και του γεγονότος ότι η ΛΑΡΚΟ μπορούσε να θεωρηθεί προβληματική επιχείρηση κατά το χρόνο χορήγησης των μέτρων (βλέπε τμήμα 5.1 ανωτέρω), φαίνεται ότι το συμβιβάσιμο των μέτρων μπορεί να αξιολογηθεί μόνο δυνάμει του άρθρου 107 παράγραφος 3 στοιχείο γ) της ΣΛΕΕ και, ιδίως, υπό το πρίσμα των κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α. |
| --- | --- |

(70)

Ενόψει του χαρακτήρα των επίμαχων μέτρων και του γεγονότος ότι η ΛΑΡΚΟ μπορούσε να θεωρηθεί προβληματική επιχείρηση κατά το χρόνο χορήγησης των μέτρων (βλέπε τμήμα 5.1 ανωτέρω), φαίνεται ότι το συμβιβάσιμο των μέτρων μπορεί να αξιολογηθεί μόνο δυνάμει του άρθρου 107 παράγραφος 3 στοιχείο γ) της ΣΛΕΕ και, ιδίως, υπό το πρίσμα των κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α.

| (71) | Ωστόσο, η Επιτροπή αμφιβάλλει, στο παρόν στάδιο, εάν η διαπιστωθείσα ενίσχυση θα μπορούσε να κηρυχθεί συμβιβάσιμη με τις Κατευθυντήριες γραμμές Δ&Α, διότι φαίνεται ότι αρκετές από τις προϋποθέσεις και τις αρχές των τελευταίων δεν πληρούνται. |
| --- | --- |

(71)

Ωστόσο, η Επιτροπή αμφιβάλλει, στο παρόν στάδιο, εάν η διαπιστωθείσα ενίσχυση θα μπορούσε να κηρυχθεί συμβιβάσιμη με τις Κατευθυντήριες γραμμές Δ&Α, διότι φαίνεται ότι αρκετές από τις προϋποθέσεις και τις αρχές των τελευταίων δεν πληρούνται.

| (72) | Η Επιτροπή σημειώνει καταρχάς ότι οι προϋποθέσεις για ενισχύσεις διάσωσης και αναδιάρθρωσης που ορίζονται στα τμήματα 3.1 και 3.2 των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α δεν φαίνεται να πληρούνται. Συγκεκριμένα, οι ελληνικές αρχές δεν παρείχαν καμία πληροφορία ως προς το κατά πόσον τα μέτρα έχουν λήξει και δεν έχουν υποβάλει κανένα σχέδιο αναδιάρθρωσης. Επιπλέον, η Επιτροπή σημειώνει ότι το Δημόσιο φαίνεται να έχει χορηγήσει επανειλημμένως μέτρα υπέρ της ΛΑΡΚΟ, ενώ η τελευταία ήταν προβληματική. Έτσι, ούτε η προϋπόθεση του τμήματος 3.3 των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α (αρχή της εφάπαξ ενίσχυσης) φαίνεται να πληρούται. |
| --- | --- |

(72)

Η Επιτροπή σημειώνει καταρχάς ότι οι προϋποθέσεις για ενισχύσεις διάσωσης και αναδιάρθρωσης που ορίζονται στα τμήματα 3.1 και 3.2 των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α δεν φαίνεται να πληρούνται. Συγκεκριμένα, οι ελληνικές αρχές δεν παρείχαν καμία πληροφορία ως προς το κατά πόσον τα μέτρα έχουν λήξει και δεν έχουν υποβάλει κανένα σχέδιο αναδιάρθρωσης. Επιπλέον, η Επιτροπή σημειώνει ότι το Δημόσιο φαίνεται να έχει χορηγήσει επανειλημμένως μέτρα υπέρ της ΛΑΡΚΟ, ενώ η τελευταία ήταν προβληματική. Έτσι, ούτε η προϋπόθεση του τμήματος 3.3 των Κατευθυντηρίων γραμμών Δ&Α (αρχή της εφάπαξ ενίσχυσης) φαίνεται να πληρούται.

| (73) | Η Επιτροπή υπογραμμίζει το γεγονός ότι οι ελληνικές αρχές δεν προέβαλαν κανένα επιχείρημα όσον αφορά την πιθανή συμβατότητα της ενίσχυσης ως ενίσχυσης αναδιάρθρωσης. |
| --- | --- |

(73)

Η Επιτροπή υπογραμμίζει το γεγονός ότι οι ελληνικές αρχές δεν προέβαλαν κανένα επιχείρημα όσον αφορά την πιθανή συμβατότητα της ενίσχυσης ως ενίσχυσης αναδιάρθρωσης.

5.5.   Προκαταρκτικό συμπέρασμα όσον αφορά τη συμβατότητα

| (74) | Στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή αμφιβάλλει ως προς το συμβιβάσιμο με την εσωτερική αγορά των διαφόρων εν λόγω μέτρων. |
| --- | --- |

(74)

Στο παρόν στάδιο, η Επιτροπή αμφιβάλλει ως προς το συμβιβάσιμο με την εσωτερική αγορά των διαφόρων εν λόγω μέτρων.

6.   ΑΠΟΦΑΣΗ

Με βάση τις ανωτέρω εκτιμήσεις, η Επιτροπή, ενεργώντας σύμφωνα με τη διαδικασία που ορίζεται στο άρθρο 108 παράγραφος 2 της Συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης, καλεί την Ελλάδα να υποβάλει τις παρατηρήσεις της και να παράσχει όλες τις πληροφορίες που δύνανται να συμβάλουν στην αξιολόγηση της ενίσχυσης/του μέτρου, εντός ενός μηνός από την ημερομηνία παραλαβής της παρούσας επιστολής. Η ίδια καλεί τις αρχές της χώρας σας να διαβιβάσουν αμελλητί αντίγραφο της παρούσας επιστολής στον δυνητικό δικαιούχο της ενίσχυσης.

Η Επιτροπή επιθυμεί να υπενθυμίσει στην Ελλάδα ότι το άρθρο 108 παράγραφος 3 της Συνθήκης για τη λειτουργία της Ευρωπαϊκής Ένωσης έχει ανασταλτικό αποτέλεσμα και εφιστά την προσοχή σας στο άρθρο 14 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 659/1999 του Συμβουλίου, το οποίο προβλέπει την ανάκτηση των ενισχύσεων που έχουν χορηγηθεί παράνομα.

Η Επιτροπή προειδοποιεί την Ελλάδα ότι θα ενημερώσει τα ενδιαφερόμενα μέρη με τη δημοσίευση της παρούσας επιστολής και περίληψής της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Θα ενημερώσει επίσης τα ενδιαφερόμενα μέρη στις χώρες ΕΖΕΣ οι οποίες έχουν υπογράψει τη συμφωνία για τον ΕΟΧ, με δημοσίευση ανακοίνωσης στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης και θα ενημερώσει την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ αποστέλλοντάς της αντίγραφο της παρούσας επιστολής. Όλα τα ενδιαφερόμενα μέρη θα κληθούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους εντός ενός μηνός από την ημερομηνία της δημοσίευσης αυτής.”

---

(1)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.).

1

(2)  Βλέπε το Δεύτερο πρόγραμμα οικονομικής προσαρμογής για την Ελλάδα — Πρώτη επανεξέταση Δεκεμβρίου 2012, http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp123_en.pdf.

2

Δεύτερο πρόγραμμα οικονομικής προσαρμογής για την Ελλάδα — Πρώτη επανεξέταση Δεκεμβρίου 2012

(3)  Το Ταμείο Αξιοποίησης Ιδιωτικής Περιουσίας του Δημοσίου (ΤΑΙΠΕΔ) είναι ανώνυμη εταιρεία που ιδρύθηκε την 1η Ιουλίου 2011, προκειμένου να διαχειριστεί τη διαδικασία ιδιωτικοποιήσεων.

3

ανώνυμη εταιρεία

(4)  Σύσταση της Επιτροπής, της 6ης Μαΐου 2003, σχετικά με τον ορισμό των πολύ μικρών, των μικρών και των μεσαίων επιχειρήσεων, ΕΕ L 124 της 20.05.2003, σ. 36.

4

(5)  Στοιχεία που καλύπτονται από το επαγγελματικό απόρρητο, σύμφωνα με την Ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με το επαγγελματικό απόρρητο στις αποφάσεις για τις κρατικές ενισχύσεις (OJ C 297 of 9.12.2003, p. 6).

5

(6)  Η παραχώρηση των εγκαταστάσεων Αγίου Ιωάννη/Λάρυμνας είχε χορηγηθεί αρχικά στη ΛΑΡΚΟ με σύμβαση του 1976 για περίοδο 35 ετών, με λήξη στα τέλη Ιουνίου 2012 (επικυρώθηκε με τον νόμο 371/1976 (Εφημερίδα της Κυβερνήσεως 167/A/1.7.1976). Σύμφωνα με το άρθρο 1 παράγραφος 13, η εγκατάσταση τήξης αποτελούσε μέρος της παραχώρησης και μετά τη λήξη της παραχώρησης θα επέστρεφε στο κράτος χωρίς καμία υποχρέωση, μαζί με το δικαίωμα εξόρυξης.

6

(7)  Ελληνικός Κώδικας Φορολογίας Εισοδήματος νόμος 2238/1994 (Εφημερίδα της Κυβερνήσεως ΦΕΚ A/151/16.9.94), άρθρο 74 (9).

7

(8)  Ανακοίνωση της Επιτροπής — Κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων, ΕΕ C 244 της 1.10.2004, σ. 2.

8

(9)  Στοιχεία που υποβλήθηκαν από το ΤΑΙΠΕΔ.

9

(10)  Συνεκδικασθείσες υποθέσεις T-102/07 Freistaat Sachsen κατά Επιτροπής και T-120/07 MB Immobilien and MB System κατά Επιτροπής, [2010] Συλλογή II-585, σκέψη 106.

10

Freistaat Sachsen κατά Επιτροπής

MB Immobilien and MB System κατά Επιτροπής

(11)  Απόφαση της Επιτροπής στην υπόθεση C 38/2007 Arbel Fauvet Rail, ΕΕ L 238 της 5.9.2008, σ. 27, απόφαση της Επιτροπής στην υπόθεση C 27/2010 United Textiles, ΕΕ L 279 της 12.10.2012, σ. 30.

11

Arbel Fauvet Rail

United Textiles

(12)  Σύμφωνα με το άρθρο 47 του ελληνικού νόμου 2190/1920, σε περίπτωση που το σύνολο των ιδίων κεφαλαίων της εταιρείας καταστεί κατώτερο του 50 % του μετοχικού κεφαλαίου, οι μέτοχοι πρέπει να αποφασίσουν (εντός 6 μηνών από τη λήξη του αντίστοιχου οικονομικού έτους) είτε για τη λύση της εταιρείας είτε για την υιοθέτηση άλλων μέτρων.

12

(13)  Βλέπε π.χ. απόφαση της 29ης Απριλίου 1999 στην υπόθεση C-342/96 Ισπανία κατά Επιτροπής, Συλλογή 1999, σ. I-2459· απόφαση της 11ης Ιουλίου 2002 στην υπόθεση T-152/99 HAMSA κατά Επιτροπής, Συλλογή 2002, σ. II-3049· απόφαση της 29ης Ιουνίου 1999 στην υπόθεση C-256/97 DM Transport, Συλλογή 1999, σ. I-3913.

13

(14)  ΕΕ C 155 της 20.6.2008, σ. 10.

14

(15)  Η ακριβής ημερομηνία εγγραφής για απόκτηση μετοχών από το ελληνικό Δημόσιο και τους άλλους μετόχους δεν είναι γνωστή στην Επιτροπή. Αυτό το σημείο θα πρέπει να εξακριβωθεί κατά τη διάρκεια της επίσημης διαδικασίας έρευνας.

15

(16)  Σημείωμα 24: Συμμετοχές σε συνδεόμενες εταιρείες.

16

(17)  Υπόθεση T-565/08 Corsica Ferries κατά Επιτροπής, απόφαση της 11ης Σεπτεμβρίου 2012, δεν έχει ακόμα δημοσιευθεί στη Συλλογή, σκέψη 122.

17

Corsica Ferries κατά Επιτροπής

(18)  Βλέπε υποθέσεις T-358/94 Compagnie nationale Air France κατά Επιτροπής [1996] Συλλογή II-2109, σκέψεις 148-149 και T-296/97 Alitalia – Linee aeree italiane SpA κατά Επιτροπής [2000] Συλλογή II-3871, σκέψη 81.

18

Compagnie nationale Air France κατά Επιτροπής

Alitalia – Linee aeree italiane SpA κατά Επιτροπής

(19)  Βλέπε, εν προκειμένω, απόφαση της Επιτροπής στην υπόθεση Εικαζόμενη ενίσχυση υπέρ της Αλουμίνιον της Ελλάδος, ΕΕ L 166 της 27.6.2012, σ. 83.

19

Εικαζόμενη ενίσχυση υπέρ της Αλουμίνιον της Ελλάδος

(20)

20

Πηγή: British Geological Survey, European Mineral Statistics 2006-2010, http://www.bgs.ac.uk/; επίσης Nickel Institute, http://www.nickelinstitute.org.

(21)

21

Πηγή: British Geological Survey, European Mineral Statistics 2006-2010, http://www.bgs.ac.uk/.

(22)  Υπόθεση C-364/90, Ιταλία κατά Επιτροπής, [1993] Συλλογή I-2097, σκέψη 20.

22

Ιταλία κατά Επιτροπής

(23)  Προσωρινό κοινοτικό πλαίσιο για τη λήψη μέτρων κρατικής ενίσχυσης με σκοπό να στηριχθεί η πρόσβαση στη χρηματοδότηση κατά τη διάρκεια της τρέχουσας χρηματοπιστωτικής και οικονομικής κρίσης, ΕΕ C 16 της 22.1.2009, σ. 1, όπως τροποποιήθηκε με την ανακοίνωση της Επιτροπής για την τροποποίηση του προσωρινού κοινοτικού πλαισίου για τη λήψη μέτρων κρατικής ενίσχυσης με σκοπό να στηριχθεί η πρόσβαση στη χρηματοδότηση κατά τη διάρκεια της τρέχουσας χρηματοπιστωτικής και οικονομικής κρίσης, ΕΕ C 303 της 15.12.2009, σ. 6. Το προσωρινό κοινοτικό πλαίσιο έληξε τον Δεκέμβριο 2011.

23

---