# Jurnalul Oficial C 35/31 i

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 35 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6131 ianuarie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 35

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6131 ianuarie 2018

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședințele dintre 1 și 4 februarie 2016
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 119, 12.4.2017 .TEXTE ADOPTATEȘedințele din 24 și 25 februarie 2016
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 140, 4.5.2017 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2015-2016Ședințele dintre 1 și 4 februarie 2016
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 119, 12.4.2017 .TEXTE ADOPTATEȘedințele din 24 și 25 februarie 2016
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 140, 4.5.2017 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 119, 12.4.2017

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 140, 4.5.2017

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 2 februarie 2016 |
| 2018/C 35/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei UE în domeniul biodiversității (2015/2137(INI)) | 2 |
| | Miercuri, 3 februarie 2016 |
| 2018/C 35/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la ratificarea Tratatului de la Marrakesh, pe baza petițiilor primite, în special a Petiției 924/2011 (2016/2542(RSP)) | 14 |
| 2018/C 35/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D042684 – 2016/2547(RSP)) | 15 |
| 2018/C 35/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D042682 – 2016/2548(RSP)) | 17 |
| 2018/C 35/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D042681 – 2016/2549(RSP)) | 19 |
| 2018/C 35/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 conținând recomandările Parlamentului European adresate Comisiei privind negocierile pe marginea Acordului privind comerțul cu servicii (TiSA) (2015/2233(INI)) | 21 |
| 2018/C 35/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la noua Strategie pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen în Europa post-2015 (2016/2526(RSP)) | 35 |
| | Joi, 4 februarie 2016 |
| 2018/C 35/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la situația drepturilor omului din Crimeea și în special la tătarii din Crimeea (2016/2556(RSP)) | 38 |
| 2018/C 35/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la Bahrain: cazul lui Mohammed Ramadan (2016/2557(RSP)) | 42 |
| 2018/C 35/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la cazul editorilor de carte din Hong Kong dispăruți (2016/2558(RSP)) | 46 |
| 2018/C 35/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la Raportul pe 2015 privind Serbia (2015/2892(RSP)) | 50 |
| 2018/C 35/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la Raportul pe 2015 privind Kosovo (2015/2893(RSP)) | 58 |
| 2018/C 35/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la situația din Libia (2016/2537(RSP)) | 66 |
| 2018/C 35/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la situația specială a insulelor (2015/3014(RSP)) | 71 |
| 2018/C 35/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la rolul autorităților locale și regionale în ceea ce privește fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) (2015/3013(RSP)) | 74 |
| 2018/C 35/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la uciderea sistematică în masă a minorităților religioase de către așa-numita grupare ISIS/Daesh (2016/2529(RSP)) | 77 |
| | Joi, 25 februarie 2016 |
| 2018/C 35/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii pentru 2016 (2015/2285(INI)) | 83 |
| 2018/C 35/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2016 (2015/2330(INI)) | 93 |
| 2018/C 35/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la guvernarea pieței unice în cadrul semestrului european din 2016 (2015/2256(INI)) | 109 |
| 2018/C 35/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Tunisia (2015/2791(RSP)) | 117 |
| 2018/C 35/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2014 (2015/2231(INI)) | 125 |
| 2018/C 35/22 | Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la Raportul anual al Băncii Centrale Europene pentru 2014 (2015/2115(INI)) | 131 |
| 2018/C 35/23 | Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru Acorduri de liber schimb (ALS) cu Australia și Noua Zeelandă (2015/2932(RSP)) | 136 |
| 2018/C 35/24 | Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la introducerea unor sisteme compatibile de înregistrare a animalelor de companie la nivelul tuturor statelor membre (2016/2540(RSP)) | 139 |
| 2018/C 35/25 | Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la situația umanitară din Yemen (2016/2515(RSP)) | 142 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 2 februarie 2016

2018/C 35/01

Rezoluţia Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei UE în domeniul biodiversității (2015/2137(INI))

2

Miercuri, 3 februarie 2016

2018/C 35/02

Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la ratificarea Tratatului de la Marrakesh, pe baza petițiilor primite, în special a Petiției 924/2011 (2016/2542(RSP))

14

2018/C 35/03

Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D042684 – 2016/2547(RSP))

15

2018/C 35/04

Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D042682 – 2016/2548(RSP))

17

2018/C 35/05

Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D042681 – 2016/2549(RSP))

19

2018/C 35/06

Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 conținând recomandările Parlamentului European adresate Comisiei privind negocierile pe marginea Acordului privind comerțul cu servicii (TiSA) (2015/2233(INI))

21

2018/C 35/07

Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la noua Strategie pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen în Europa post-2015 (2016/2526(RSP))

35

Joi, 4 februarie 2016

2018/C 35/08

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la situația drepturilor omului din Crimeea și în special la tătarii din Crimeea (2016/2556(RSP))

38

2018/C 35/09

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la Bahrain: cazul lui Mohammed Ramadan (2016/2557(RSP))

42

2018/C 35/10

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la cazul editorilor de carte din Hong Kong dispăruți (2016/2558(RSP))

46

2018/C 35/11

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la Raportul pe 2015 privind Serbia (2015/2892(RSP))

50

2018/C 35/12

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la Raportul pe 2015 privind Kosovo (2015/2893(RSP))

58

2018/C 35/13

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la situația din Libia (2016/2537(RSP))

66

2018/C 35/14

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la situația specială a insulelor (2015/3014(RSP))

71

2018/C 35/15

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la rolul autorităților locale și regionale în ceea ce privește fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) (2015/3013(RSP))

74

2018/C 35/16

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la uciderea sistematică în masă a minorităților religioase de către așa-numita grupare ISIS/Daesh (2016/2529(RSP))

77

Joi, 25 februarie 2016

2018/C 35/17

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii pentru 2016 (2015/2285(INI))

83

2018/C 35/18

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2016 (2015/2330(INI))

93

2018/C 35/19

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la guvernarea pieței unice în cadrul semestrului european din 2016 (2015/2256(INI))

109

2018/C 35/20

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Tunisia (2015/2791(RSP))

117

2018/C 35/21

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2014 (2015/2231(INI))

125

2018/C 35/22

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la Raportul anual al Băncii Centrale Europene pentru 2014 (2015/2115(INI))

131

2018/C 35/23

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru Acorduri de liber schimb (ALS) cu Australia și Noua Zeelandă (2015/2932(RSP))

136

2018/C 35/24

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la introducerea unor sisteme compatibile de înregistrare a animalelor de companie la nivelul tuturor statelor membre (2016/2540(RSP))

139

2018/C 35/25

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la situația umanitară din Yemen (2016/2515(RSP))

142

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 2 februarie 2016 |
| 2018/C 35/26 | Decizia Parlamentului European din 2 februarie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz (2015/2313(IMM)) | 146 |
| 2018/C 35/27 | Decizia Parlamentului European din 2 februarie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz (2015/2240(IMM)) | 148 |
| 2018/C 35/28 | Decizia Parlamentului European din 2 februarie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Florian Philippot (2015/2267(IMM)) | 150 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 2 februarie 2016

2018/C 35/26

Decizia Parlamentului European din 2 februarie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz (2015/2313(IMM))

146

2018/C 35/27

Decizia Parlamentului European din 2 februarie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz (2015/2240(IMM))

148

2018/C 35/28

Decizia Parlamentului European din 2 februarie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Florian Philippot (2015/2267(IMM))

150

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 2 februarie 2016 |
| 2018/C 35/29 | P8_TA(2016)0025Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (Text codificat) (COM(2015)0008 – C8-0008/2015 – 2015/0006(COD))P8_TC1-COD(2015)0006Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 februarie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (Text codificat) | 152 |
| 2018/C 35/30 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind acceptarea modificărilor aduse Protocolului din 1998 la Convenția din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la metale grele (08648/2015 – C8-0157/2015 – 2014/0359(NLE)) | 153 |
| 2018/C 35/31 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind acceptarea modificărilor aduse Protocolului din 1998 la Convenția din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la poluanții organici persistenți 08651/2015 – C8-0158/2015 – 2014/0358(NLE)) | 154 |
| 2018/C 35/32 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de implementare a Consiliului de aprobare a încheierii de către Eurojust a Acordului de cooperare dintre Eurojust și Ucraina (11592/2015 – C8-0300/2015 – 2015/0810(CNS)) | 155 |
| 2018/C 35/33 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului de aprobare a încheierii de către Eurojust a Acordului de cooperare dintre Eurojust și Muntenegru (11596/2015 – C8-0299/2015 – 2015/0812(CNS) | 156 |
| 2018/C 35/34 | P8_TA(2016)0033Instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de prevenire și descurajare a muncii nedeclarate ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de prevenire și descurajare a muncii nedeclarate (COM(2014)0221 – C7-0144/2014 – 2014/0124(COD))P8_TC1-COD(2014)0124Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 februarie 2016 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2016/... a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de combatere a muncii nedeclarate | 157 |
| | Miercuri, 3 februarie 2016 |
| 2018/C 35/35 | P8_TA(2016)0035Acordul de asociere UE-Moldova: clauza de salvgardare și mecanismul de prevenire a eludării ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de punere în aplicare a clauzei de salvgardare și a mecanismului de prevenire a eludării care permite suspendarea temporară a preferințelor tarifare din Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte (COM(2015)0154 – C8-0092/2015 – 2015/0079(COD))P8_TC1-COD(2015)0079Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 februarie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de punere în aplicare a clauzei de salvgardare și a mecanismului de prevenire a eludării prevăzute de Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte | 158 |
| 2018/C 35/36 | P8_TA(2016)0036Acordul de asociere UE-Georgia: mecanismul de prevenire a eludării ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de punere în aplicare a mecanismului de prevenire a eludării care permite suspendarea temporară a preferințelor tarifare din Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte. (COM(2015)0155 – C8-0091/2015 – 2015/0080(COD))P8_TC1-COD(2015)0080Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 februarie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de punere în aplicare a mecanismului de prevenire a eludării prevăzut în Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte | 159 |
| | Joi, 25 februarie 2016 |
| 2018/C 35/37 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a Republicii Austria să semneze și să ratifice și a Maltei să adere la Convenția de la Haga din 15 noiembrie 1965 privind notificarea și comunicarea în străinătate a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă sau comercială, în interesul Uniunii Europene (13777/2015 – C8-0401/2015 – 2013/0177(NLE)) | 160 |
| 2018/C 35/38 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica San Marino de stabilire a unor măsuri echivalente cu cele prevăzute de Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (COM(2015)0518 – C8-0370/2015 – 2015/0244(NLE)) | 161 |
| 2018/C 35/39 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la recomandarea de decizie a Consiliului privind aderarea Croației la Convenția din 26 iulie 1995, încheiată în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, la Protocolul din 27 septembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, la Protocolul din 29 noiembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind interpretarea de către Curtea de Justiție a Comunităților Europene, prin intermediul unor hotărâri preliminare, a Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene și la al doilea Protocol din 19 iunie 1997, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene (COM(2015)0458 – C8-0296/2015 – 2015/0210(NLE)) | 162 |
| 2018/C 35/40 | P8_TA(2016)0055Rețeaua europeană de servicii de ocupare a forței de muncă, accesul lucrătorilor la serviciile de mobilitate și integrarea în continuare a piețelor forței de muncă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o rețea europeană de servicii de ocupare a forței de muncă, accesul lucrătorilor la serviciile de mobilitate și integrarea în continuare a piețelor forței de muncă (COM(2014)0006 – C7-0015/2014 – 2014/0002(COD))P8_TC1-COD(2014)0002Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 februarie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind o rețea europeană de servicii de ocupare a forței de muncă (EURES), accesul lucrătorilor la servicii de mobilitate și integrarea mai bună a piețelor forței de muncă și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 492/2011 și (UE) nr. 1296/2013 | 163 |
| 2018/C 35/41 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 25 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea de măsuri comerciale autonome de urgență pentru Republica Tunisia (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD)) | 164 |
| 2018/C 35/42 | Rezoluția Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2015/007 – BE/Hainaut-Namur Glass, prezentată de Belgia) (COM(2016)0001 – C8-0013/2016 – 2016/2013(BUD)) | 167 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 2 februarie 2016

2018/C 35/29

P8_TA(2016)0025Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (Text codificat) (COM(2015)0008 – C8-0008/2015 – 2015/0006(COD))P8_TC1-COD(2015)0006Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 februarie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (Text codificat)

152

2018/C 35/30

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind acceptarea modificărilor aduse Protocolului din 1998 la Convenția din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la metale grele (08648/2015 – C8-0157/2015 – 2014/0359(NLE))

153

2018/C 35/31

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind acceptarea modificărilor aduse Protocolului din 1998 la Convenția din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la poluanții organici persistenți 08651/2015 – C8-0158/2015 – 2014/0358(NLE))

154

2018/C 35/32

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de implementare a Consiliului de aprobare a încheierii de către Eurojust a Acordului de cooperare dintre Eurojust și Ucraina (11592/2015 – C8-0300/2015 – 2015/0810(CNS))

155

2018/C 35/33

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului de aprobare a încheierii de către Eurojust a Acordului de cooperare dintre Eurojust și Muntenegru (11596/2015 – C8-0299/2015 – 2015/0812(CNS)

156

2018/C 35/34

P8_TA(2016)0033Instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de prevenire și descurajare a muncii nedeclarate ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de prevenire și descurajare a muncii nedeclarate (COM(2014)0221 – C7-0144/2014 – 2014/0124(COD))P8_TC1-COD(2014)0124Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 februarie 2016 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2016/... a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de combatere a muncii nedeclarate

157

Miercuri, 3 februarie 2016

2018/C 35/35

P8_TA(2016)0035Acordul de asociere UE-Moldova: clauza de salvgardare și mecanismul de prevenire a eludării ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de punere în aplicare a clauzei de salvgardare și a mecanismului de prevenire a eludării care permite suspendarea temporară a preferințelor tarifare din Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte (COM(2015)0154 – C8-0092/2015 – 2015/0079(COD))P8_TC1-COD(2015)0079Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 februarie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de punere în aplicare a clauzei de salvgardare și a mecanismului de prevenire a eludării prevăzute de Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte

158

2018/C 35/36

P8_TA(2016)0036Acordul de asociere UE-Georgia: mecanismul de prevenire a eludării ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de punere în aplicare a mecanismului de prevenire a eludării care permite suspendarea temporară a preferințelor tarifare din Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte. (COM(2015)0155 – C8-0091/2015 – 2015/0080(COD))P8_TC1-COD(2015)0080Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 februarie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de punere în aplicare a mecanismului de prevenire a eludării prevăzut în Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte

159

Joi, 25 februarie 2016

2018/C 35/37

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a Republicii Austria să semneze și să ratifice și a Maltei să adere la Convenția de la Haga din 15 noiembrie 1965 privind notificarea și comunicarea în străinătate a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă sau comercială, în interesul Uniunii Europene (13777/2015 – C8-0401/2015 – 2013/0177(NLE))

160

2018/C 35/38

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica San Marino de stabilire a unor măsuri echivalente cu cele prevăzute de Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (COM(2015)0518 – C8-0370/2015 – 2015/0244(NLE))

161

2018/C 35/39

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la recomandarea de decizie a Consiliului privind aderarea Croației la Convenția din 26 iulie 1995, încheiată în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, la Protocolul din 27 septembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, la Protocolul din 29 noiembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind interpretarea de către Curtea de Justiție a Comunităților Europene, prin intermediul unor hotărâri preliminare, a Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene și la al doilea Protocol din 19 iunie 1997, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene (COM(2015)0458 – C8-0296/2015 – 2015/0210(NLE))

162

2018/C 35/40

P8_TA(2016)0055Rețeaua europeană de servicii de ocupare a forței de muncă, accesul lucrătorilor la serviciile de mobilitate și integrarea în continuare a piețelor forței de muncă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o rețea europeană de servicii de ocupare a forței de muncă, accesul lucrătorilor la serviciile de mobilitate și integrarea în continuare a piețelor forței de muncă (COM(2014)0006 – C7-0015/2014 – 2014/0002(COD))P8_TC1-COD(2014)0002Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 februarie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind o rețea europeană de servicii de ocupare a forței de muncă (EURES), accesul lucrătorilor la servicii de mobilitate și integrarea mai bună a piețelor forței de muncă și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 492/2011 și (UE) nr. 1296/2013

163

2018/C 35/41

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 25 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea de măsuri comerciale autonome de urgență pentru Republica Tunisia (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD))

164

2018/C 35/42

Rezoluția Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2015/007 – BE/Hainaut-Namur Glass, prezentată de Belgia) (COM(2016)0001 – C8-0013/2016 – 2016/2013(BUD))

167

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

31.1.2018

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2015-2016

Ședințele dintre 1 și 4 februarie 2016

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 119, 12.4.2017
  .

TEXTE ADOPTATE

Ședințele din 24 și 25 februarie 2016

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 140, 4.5.2017
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 2 februarie 2016

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/2

---

P8_TA(2016)0034

Evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei UE în domeniul biodiversității

Rezoluţia Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei UE în domeniul biodiversității (2015/2137(INI))

(2018/C 035/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 2 octombrie 2015 intitulat „Evaluare intermediară a strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020” (COM(2015)0478), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 2 octombrie 2015 intitulat „Evaluare intermediară a strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020” (COM(2015)0478),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 20 mai 2015 intitulat „Starea naturii în Uniunea Europeană: Raport privind stadiul și tendințele privind tipurile de habitat și speciile vizate de Directiva privind habitatele și Directiva privind păsările pentru perioada 2007-2012 în conformitate cu articolul 17 din Directiva privind habitatele și cu articolul 12 din Directiva privind păsările” (COM(2015)0219), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 20 mai 2015 intitulat „Starea naturii în Uniunea Europeană: Raport privind stadiul și tendințele privind tipurile de habitat și speciile vizate de Directiva privind habitatele și Directiva privind păsările pentru perioada 2007-2012 în conformitate cu articolul 17 din Directiva privind habitatele și cu articolul 12 din Directiva privind păsările” (COM(2015)0219),

| — | având în vedere „Raportul privind consultarea publică realizată în cadrul procesului de verificare a adecvării Directivei privind păsările și a Directivei privind habitatele” („Report on the open public consultation of the «fitness check» on the Birds and Habitats Directives”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Raportul privind consultarea publică realizată în cadrul procesului de verificare a adecvării Directivei privind păsările și a Directivei privind habitatele” („Report on the open public consultation of the «fitness check» on the Birds and Habitats Directives”) (1),

| — | având în vedere sondajul Eurobarometru publicat în octombrie 2015 cu privire la atitudinea cetățenilor europenilor față de biodiversitate (Eurobarometrul special 436), |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul Eurobarometru publicat în octombrie 2015 cu privire la atitudinea cetățenilor europenilor față de biodiversitate (Eurobarometrul special 436),

| — | având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu intitulat „Starea mediului în Europa – situația actuală și perspective 2015” („The European Environment – state and outlook 2015”) („SOER 2015”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Europene de Mediu intitulat „Starea mediului în Europa – situația actuală și perspective 2015” („The European Environment – state and outlook 2015”) („SOER 2015”),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 februarie 2014 privind abordarea UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră (COM(2014)0064), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 februarie 2014 privind abordarea UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră (COM(2014)0064),

| — | având în vedere raportul final al grupului de experți Orizont 2020 privind soluțiile bazate pe natură și renaturalizarea urbană intitulat „Către o agendă politică europeană în materie de cercetare și inovare pentru soluțiile bazate pe natură și renaturalizarea urbană („Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities” intitulat „Towards an EU Research and Innovation policy agenda for Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities”), publicat în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al grupului de experți Orizont 2020 privind soluțiile bazate pe natură și renaturalizarea urbană intitulat „Către o agendă politică europeană în materie de cercetare și inovare pentru soluțiile bazate pe natură și renaturalizarea urbană („Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities” intitulat „Towards an EU Research and Innovation policy agenda for Nature-Based Solutions and Re-Naturing Cities”), publicat în 2015,

| — | având în vedere Mecanismul de finanțare a capitalului natural, care face parte din instrumentul de finanțare LIFE pentru măsuri în domeniul mediului și al climei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Mecanismul de finanțare a capitalului natural, care face parte din instrumentul de finanțare LIFE pentru măsuri în domeniul mediului și al climei,

| — | având în vedere consultarea Comisiei privind viitoarea inițiativă UE care are drept motto „niciun declin net al biodiversității și al serviciilor ecosistemice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultarea Comisiei privind viitoarea inițiativă UE care are drept motto „niciun declin net al biodiversității și al serviciilor ecosistemice”,

| — | având în vedere rezultatele celei de a 12-a Conferințe a părților (COP 12) la Convenția ONU privind diversitatea biologică, în special: evaluarea la jumătatea perioadei a progreselor realizate în punerea în aplicare a planului de acțiune strategic privind biodiversitatea pentru perioada 2011-2020 pentru a realiza obiectivele stabilite la Aichi în materie de biodiversitate, inclusiv cea de a patra ediție a Perspectivelor mondiale privind biodiversitatea și acțiunile care vizează îmbunătățirea punerii în aplicare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele celei de a 12-a Conferințe a părților (COP 12) la Convenția ONU privind diversitatea biologică, în special: evaluarea la jumătatea perioadei a progreselor realizate în punerea în aplicare a planului de acțiune strategic privind biodiversitatea pentru perioada 2011-2020 pentru a realiza obiectivele stabilite la Aichi în materie de biodiversitate, inclusiv cea de a patra ediție a Perspectivelor mondiale privind biodiversitatea și acțiunile care vizează îmbunătățirea punerii în aplicare,

| — | având în vedere Decizia X/34 a celei de a 10-a Conferințe a părților privind biodiversitatea, care subliniază importanța biodiversității agricole pentru securitatea alimentară și alimentație, în special în contextul schimbărilor climatice și al resurselor naturale limitate, după cum este recunoscut în Declarația de la Roma adoptată în cadrul reuniunii mondiale la nivel înalt din 2009 privind securitatea alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia X/34 a celei de a 10-a Conferințe a părților privind biodiversitatea, care subliniază importanța biodiversității agricole pentru securitatea alimentară și alimentație, în special în contextul schimbărilor climatice și al resurselor naturale limitate, după cum este recunoscut în Declarația de la Roma adoptată în cadrul reuniunii mondiale la nivel înalt din 2009 privind securitatea alimentară,

| — | având în vedere concluziile din cadrul reuniunii Consiliului Mediu din 12 iunie 2014, în special inițiativa UE și a statelor membre de a crește resursele pentru a respecta angajamentele asumate la Hyderabad prin dublarea, până în 2015, a fluxului total de resurse financiare consacrate biodiversității; |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile din cadrul reuniunii Consiliului Mediu din 12 iunie 2014, în special inițiativa UE și a statelor membre de a crește resursele pentru a respecta angajamentele asumate la Hyderabad prin dublarea, până în 2015, a fluxului total de resurse financiare consacrate biodiversității;

| — | având în vedere raportul secretariatului CBD și al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) intitulat „Conectarea priorităților mondiale: biodiversitatea și sănătatea umană – o analiză a stadiului cunoștințelor” („Connecting Global Priorities: Biodiversity and Human Health, a State of Knowledge Review”), publicat în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul secretariatului CBD și al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) intitulat „Conectarea priorităților mondiale: biodiversitatea și sănătatea umană – o analiză a stadiului cunoștințelor” („Connecting Global Priorities: Biodiversity and Human Health, a State of Knowledge Review”), publicat în 2015,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție prezentată la cea de a 69-a sesiune a Adunării Generale a ONU în vederea aprobării agendei de dezvoltare de după 2015, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” („Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție prezentată la cea de a 69-a sesiune a Adunării Generale a ONU în vederea aprobării agendei de dezvoltare de după 2015, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” („Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”),

| — | având în vedere rapoartele privind aspectele economice ale ecosistemelor și ale biodiversității, o inițiativă mondială care urmărește „să facă vizibile valorile naturii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele privind aspectele economice ale ecosistemelor și ale biodiversității, o inițiativă mondială care urmărește „să facă vizibile valorile naturii”,

| — | având în vedere Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES) și Convenția privind conservarea speciilor migratoare de animale sălbatice (CMS), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES) și Convenția privind conservarea speciilor migratoare de animale sălbatice (CMS),

| — | având în vedere lista roșie a speciilor de animale pe cale de dispariție întocmită de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii (UICN), |
| --- | --- |

—

având în vedere lista roșie a speciilor de animale pe cale de dispariție întocmită de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii (UICN),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (2),

| — | având în vedere Convenția internațională a Organizației Maritime Internaționale pentru controlul și gestionarea apelor uzate și a sedimentelor navelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională a Organizației Maritime Internaționale pentru controlul și gestionarea apelor uzate și a sedimentelor navelor,

| — | având în vedere politica agricolă comună de după 2013 și, în special, Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune (3) și Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere politica agricolă comună de după 2013 și, în special, Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune (3) și Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (5),

| — | având în vedere cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 aprilie 2012 referitoare la asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 aprilie 2012 referitoare la asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020 (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2013 referitoare la infrastructurile ecologice – valorificarea capitalului natural al Europei (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2013 referitoare la infrastructurile ecologice – valorificarea capitalului natural al Europei (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2015 intitulată „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2015 intitulată „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier” (8),

| — | având în vedere studiul Serviciului de cercetare al Parlamentului European din aprilie 2015 intitulat „Protejarea diversității biologice – politica europeană și acordurile internaționale” („Safeguarding biological diversity – EU policy and international agreements”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Serviciului de cercetare al Parlamentului European din aprilie 2015 intitulat „Protejarea diversității biologice – politica europeană și acordurile internaționale” („Safeguarding biological diversity – EU policy and international agreements”),

| — | având în vedere Raportul Forest Europe intitulat „Starea pădurilor din Europa în 2015” („State of Europe's Forests 2015”) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Forest Europe intitulat „Starea pădurilor din Europa în 2015” („State of Europe's Forests 2015”) (9),

| — | având în vedere studiul din 2009 al Departamentului său tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale privind legislația națională și practicile legate de punerea în aplicare a Directivei 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică, în special a articolului 6, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2009 al Departamentului său tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale privind legislația națională și practicile legate de punerea în aplicare a Directivei 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică, în special a articolului 6,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor adoptat la cea de a 115-a ședință plenară din 3 și 4 decembrie 2015, intitulat „Contribuția la verificarea adecvării Directivei privind păsările și a Directivei privind habitatele”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor adoptat la cea de a 115-a ședință plenară din 3 și 4 decembrie 2015, intitulat „Contribuția la verificarea adecvării Directivei privind păsările și a Directivei privind habitatele”,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0003/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0003/2016),

| A. | reamintind că biodiversitatea include varietatea unică de ecosisteme, habitate, specii și gene de pe Pământ, de care omul depinde într-o foarte mare măsură; |
| --- | --- |

A.

reamintind că biodiversitatea include varietatea unică de ecosisteme, habitate, specii și gene de pe Pământ, de care omul depinde într-o foarte mare măsură;

| B. | întrucât biodiversitatea are o valoare intrinsecă copleșitoare, care trebuie să fie protejată în beneficiul generațiilor viitoare; întrucât biodiversitatea prezintă beneficii și pentru sănătatea umană și are o valoare socială și economică enormă și întrucât costul oportunității socioeconomice pe care îl implică nerealizarea obiectivului principal în materie de biodiversitate este estimat la 50 miliarde EUR pe an; |
| --- | --- |

B.

întrucât biodiversitatea are o valoare intrinsecă copleșitoare, care trebuie să fie protejată în beneficiul generațiilor viitoare; întrucât biodiversitatea prezintă beneficii și pentru sănătatea umană și are o valoare socială și economică enormă și întrucât costul oportunității socioeconomice pe care îl implică nerealizarea obiectivului principal în materie de biodiversitate este estimat la 50 miliarde EUR pe an;

| C. | întrucât economia joacă un rol major în atingerea obiectivelor în materie de biodiversitate; întrucât necesitatea unei producții eficiente de alimente pentru a hrăni populația mondială aflată în creștere rapidă, precum și obiectivele politicii energetice care prevăd utilizarea în mai mare măsură a biomasei, ca sursă de energie, reprezintă o presiune importantă pentru industria agricolă; |
| --- | --- |

C.

întrucât economia joacă un rol major în atingerea obiectivelor în materie de biodiversitate; întrucât necesitatea unei producții eficiente de alimente pentru a hrăni populația mondială aflată în creștere rapidă, precum și obiectivele politicii energetice care prevăd utilizarea în mai mare măsură a biomasei, ca sursă de energie, reprezintă o presiune importantă pentru industria agricolă;

| D. | întrucât sectorul agricol și cel forestier contribuie la conservarea biodiversității în contextul punerii în aplicare a actelor legislative existente; |
| --- | --- |

D.

întrucât sectorul agricol și cel forestier contribuie la conservarea biodiversității în contextul punerii în aplicare a actelor legislative existente;

| E. | întrucât diversitatea soiurilor de plante și a varietăților cultivate în mod tradițional de exploatațiile agricole mici și mijlocii și de cele familiale este de o importanță majoră atât în ceea ce privește oferirea unui răspuns diferitelor nevoi și utilizări din comunitățile rurale, cât și în ceea ce privește reducerea vulnerabilității culturilor în fața intemperiilor, a dăunătorilor și a bolilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât diversitatea soiurilor de plante și a varietăților cultivate în mod tradițional de exploatațiile agricole mici și mijlocii și de cele familiale este de o importanță majoră atât în ceea ce privește oferirea unui răspuns diferitelor nevoi și utilizări din comunitățile rurale, cât și în ceea ce privește reducerea vulnerabilității culturilor în fața intemperiilor, a dăunătorilor și a bolilor;

| F. | întrucât cultivarea sustenabilă și responsabilă a terenurilor și creșterea sustenabilă și responsabilă a animalelor reprezintă o contribuție esențială la menținerea biodiversității; |
| --- | --- |

F.

întrucât cultivarea sustenabilă și responsabilă a terenurilor și creșterea sustenabilă și responsabilă a animalelor reprezintă o contribuție esențială la menținerea biodiversității;

| G. | întrucât biodiversitatea este supusă unor presiuni enorme la nivel mondial, ceea ce determină schimbări ireversibile care sunt foarte dăunătoare pentru natură, societate și economie; |
| --- | --- |

G.

întrucât biodiversitatea este supusă unor presiuni enorme la nivel mondial, ceea ce determină schimbări ireversibile care sunt foarte dăunătoare pentru natură, societate și economie;

| H. | întrucât, în conformitate cu cel de al 11-lea obiectiv stabilit la Aichi, cel puțin 17 % dintre zonele terestre și cu ape interioare trebuie să fie protejate prin intermediul unor sisteme de gestionare eficace a zonelor protejate; întrucât proporția de ecoregiuni europene ale căror regiuni protejate reprezintă 17 % din suprafața lor este redusă semnificativ în cazul în care sunt excluse siturile Natura 2000; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în conformitate cu cel de al 11-lea obiectiv stabilit la Aichi, cel puțin 17 % dintre zonele terestre și cu ape interioare trebuie să fie protejate prin intermediul unor sisteme de gestionare eficace a zonelor protejate; întrucât proporția de ecoregiuni europene ale căror regiuni protejate reprezintă 17 % din suprafața lor este redusă semnificativ în cazul în care sunt excluse siturile Natura 2000;

| I. | întrucât refacerea ecosistemelor poate avea un efect pozitiv atât asupra atenuării schimbărilor climatice, cât și a adaptării la acestea; |
| --- | --- |

I.

întrucât refacerea ecosistemelor poate avea un efect pozitiv atât asupra atenuării schimbărilor climatice, cât și a adaptării la acestea;

| J. | întrucât cel puțin opt cetățeni europeni din 10 consideră că efectele declinului biodiversității sunt grave și întrucât 552 470 de cetățeni au participat la consultarea publică privind verificarea adecvării directivelor privind natura, cel mai amplu răspuns de până acum la o consultare a Comisiei, întrucât, potrivit sondajului Eurobarometru, cetățenii doresc să primească mai multe informații despre declinul biodiversității și cele mai multe persoane nu cunosc rețeaua Natura 2000. |
| --- | --- |

J.

întrucât cel puțin opt cetățeni europeni din 10 consideră că efectele declinului biodiversității sunt grave și întrucât 552 470 de cetățeni au participat la consultarea publică privind verificarea adecvării directivelor privind natura, cel mai amplu răspuns de până acum la o consultare a Comisiei, întrucât, potrivit sondajului Eurobarometru, cetățenii doresc să primească mai multe informații despre declinul biodiversității și cele mai multe persoane nu cunosc rețeaua Natura 2000.

| K. | întrucât un număr considerabil de cetățeni angajați, din proprie inițiativă sau reuniți în cadrul unor grupuri de acțiune locale sau regionale, dezvoltă pe plan local și regional inițiative pentru promovarea biodiversității și obțin astfel rezultate pozitive în intervale relativ scurte de timp, |
| --- | --- |

K.

întrucât un număr considerabil de cetățeni angajați, din proprie inițiativă sau reuniți în cadrul unor grupuri de acțiune locale sau regionale, dezvoltă pe plan local și regional inițiative pentru promovarea biodiversității și obțin astfel rezultate pozitive în intervale relativ scurte de timp,

| L. | întrucât 65 % din cetățenii Uniunii locuiesc la o distanță de 5 km de un sit Natura 2000 și întrucât 98 % dintre aceștia locuiesc la o distanță de 20 km, sugerând că aceste situri au un potențial de sensibilizare cu privire la biodiversitate și de furnizare a unor servicii ecosistemice care să contribuie la bunăstarea unui procent ridicat al populației UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât 65 % din cetățenii Uniunii locuiesc la o distanță de 5 km de un sit Natura 2000 și întrucât 98 % dintre aceștia locuiesc la o distanță de 20 km, sugerând că aceste situri au un potențial de sensibilizare cu privire la biodiversitate și de furnizare a unor servicii ecosistemice care să contribuie la bunăstarea unui procent ridicat al populației UE;

| M. | întrucât politicile în materie de biodiversitate trebuie să respecte pe deplin principiul subsidiarității, astfel încât diferențele regionale legate de peisaje și locuitori să fie respectate pe deplin; |
| --- | --- |

M.

întrucât politicile în materie de biodiversitate trebuie să respecte pe deplin principiul subsidiarității, astfel încât diferențele regionale legate de peisaje și locuitori să fie respectate pe deplin;

| N. | având în vedere importanța biodiversității în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări, care reprezintă rezerve unice de specii de animale și vegetale endemice; întrucât Directiva privind păsările și Directiva privind habitatele nu sunt aplicate totuși în unele dintre aceste regiuni, |
| --- | --- |

N.

având în vedere importanța biodiversității în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări, care reprezintă rezerve unice de specii de animale și vegetale endemice; întrucât Directiva privind păsările și Directiva privind habitatele nu sunt aplicate totuși în unele dintre aceste regiuni,

Observații generale

| 1. | salută evaluarea la jumătatea perioadei a strategiei în domeniul biodiversității, și rapoartele privind „starea naturii” și „SOER 2015”; subliniază importanța strategică a acestor rapoarte pentru îndeplinirea obiectivelor UE în materie de biodiversitate; |
| --- | --- |

1.

salută evaluarea la jumătatea perioadei a strategiei în domeniul biodiversității, și rapoartele privind „starea naturii” și „SOER 2015”; subliniază importanța strategică a acestor rapoarte pentru îndeplinirea obiectivelor UE în materie de biodiversitate;

| 2. | își exprimă îngrijorarea cu privire la declinul continuu al biodiversității; ia act de faptul că obiectivele stabilite pentru 2020 nu vor fi atinse fără eforturi suplimentare substanțiale și constante; observă, în același timp, că dovezile științifice au demonstrat că condițiile climatice din Europa s-ar afla într-o situație mult mai gravă dacă nu ar exista efectul pozitiv al Directivei privind păsările și al Directivei privind habitatele și că eforturile bine orientate și finanțate în mod corespunzător produc cu adevărat rezultate pozitive; subliniază totuși că există un potențial important de îmbunătățire; |
| --- | --- |

2.

își exprimă îngrijorarea cu privire la declinul continuu al biodiversității; ia act de faptul că obiectivele stabilite pentru 2020 nu vor fi atinse fără eforturi suplimentare substanțiale și constante; observă, în același timp, că dovezile științifice au demonstrat că condițiile climatice din Europa s-ar afla într-o situație mult mai gravă dacă nu ar exista efectul pozitiv al Directivei privind păsările și al Directivei privind habitatele și că eforturile bine orientate și finanțate în mod corespunzător produc cu adevărat rezultate pozitive; subliniază totuși că există un potențial important de îmbunătățire;

| 3. | subliniază faptul că distrugerea habitatelor reprezintă cel mai important factor care duce la declinul biodiversității și că aceasta este o prioritate deosebită atunci când este abordat acest declin, și anume prin reducerea degradării și a fragmentării; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că distrugerea habitatelor reprezintă cel mai important factor care duce la declinul biodiversității și că aceasta este o prioritate deosebită atunci când este abordat acest declin, și anume prin reducerea degradării și a fragmentării;

| 4. | subliniază faptul că declinul biodiversității se referă nu numai la specii și habitate, ci și la diversitatea genetică; invită Comisia să dezvolte o strategie pentru conservarea diversității genetice; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că declinul biodiversității se referă nu numai la specii și habitate, ci și la diversitatea genetică; invită Comisia să dezvolte o strategie pentru conservarea diversității genetice;

| 5. | subliniază rolul esențial al biodiversității în cadrul obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), în special al obiectivului 14, („Conservarea și utilizarea sustenabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine”), și al obiectivului 15, („Protejarea, refacerea și promovarea utilizării sustenabile a ecosistemelor terestre, gestionarea sustenabilă a pădurilor, combaterea deșertificării și stoparea degradării solurilor și refacerea acestora, precum și combaterea declinului biodiversității”); reamintește că în UE există o biodiversitate remarcabilă, în special datorită regiunilor sale ultraperiferice, dar și țărilor și teritoriilor de peste mări asociate ei; invită, prin urmare, UE să își mențină angajamentul ferm privind consolidarea în continuare a Convenției privind diversitatea biologică și să se asigure că aceasta este pusă în aplicare în mod eficace; |
| --- | --- |

5.

subliniază rolul esențial al biodiversității în cadrul obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), în special al obiectivului 14, („Conservarea și utilizarea sustenabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine”), și al obiectivului 15, („Protejarea, refacerea și promovarea utilizării sustenabile a ecosistemelor terestre, gestionarea sustenabilă a pădurilor, combaterea deșertificării și stoparea degradării solurilor și refacerea acestora, precum și combaterea declinului biodiversității”); reamintește că în UE există o biodiversitate remarcabilă, în special datorită regiunilor sale ultraperiferice, dar și țărilor și teritoriilor de peste mări asociate ei; invită, prin urmare, UE să își mențină angajamentul ferm privind consolidarea în continuare a Convenției privind diversitatea biologică și să se asigure că aceasta este pusă în aplicare în mod eficace;

| 6. | ia act de faptul că fragmentarea, degradarea și distrugerea habitatelor ca urmare a schimbării destinației terenurilor, a schimbărilor climatice, a modelelor de consum nesustenabile și a utilizării mărilor sunt unele dintre principalele presiuni și unii dintre principalii factori care cauzează declinul biodiversității în UE și în afara granițelor sale; subliniază, prin urmare, necesitatea de a identifica și stabili indicatori care măsoară fără echivoc și în mod științific situația biodiversității într-o anumită zonă sau regiune și de a susține utilizarea rațională și sustenabilă a resurselor atât în UE, cât și la nivel mondial, inclusiv în țările în curs de dezvoltare, și, în special, îndeamnă UE să integreze mai bine angajamentele sale internaționale privind biodiversitatea în strategia sa privind schimbările climatice și în strategia Europa 2020; subliniază că o economie mai eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor și o reducere a consumului excesiv ar putea permite UE să își reducă dependența de resursele naturale, în special de cele din afara Europei; reamintește, de asemenea, că abordările ecosistemice ale atenuării schimbărilor climatice și adaptării la acestea ar putea reprezenta alternative rentabile la soluțiile tehnologice, având în vedere că, în multe științe aplicate, progresul depinde de disponibilitatea pe termen lung a resurselor naturale și de diversitatea acestora; |
| --- | --- |

6.

ia act de faptul că fragmentarea, degradarea și distrugerea habitatelor ca urmare a schimbării destinației terenurilor, a schimbărilor climatice, a modelelor de consum nesustenabile și a utilizării mărilor sunt unele dintre principalele presiuni și unii dintre principalii factori care cauzează declinul biodiversității în UE și în afara granițelor sale; subliniază, prin urmare, necesitatea de a identifica și stabili indicatori care măsoară fără echivoc și în mod științific situația biodiversității într-o anumită zonă sau regiune și de a susține utilizarea rațională și sustenabilă a resurselor atât în UE, cât și la nivel mondial, inclusiv în țările în curs de dezvoltare, și, în special, îndeamnă UE să integreze mai bine angajamentele sale internaționale privind biodiversitatea în strategia sa privind schimbările climatice și în strategia Europa 2020; subliniază că o economie mai eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor și o reducere a consumului excesiv ar putea permite UE să își reducă dependența de resursele naturale, în special de cele din afara Europei; reamintește, de asemenea, că abordările ecosistemice ale atenuării schimbărilor climatice și adaptării la acestea ar putea reprezenta alternative rentabile la soluțiile tehnologice, având în vedere că, în multe științe aplicate, progresul depinde de disponibilitatea pe termen lung a resurselor naturale și de diversitatea acestora;

| 7. | subliniază importanța crucială a unei voințe politice mai puternice la cel mai înalt nivel pentru a proteja biodiversitatea și a pune capăt declinului biodiversității; consideră că punerea în aplicare a legislației existente, punerea în aplicare și integrarea în continuare a protecției biodiversității în alte domenii de politică sunt esențiale; solicită, în special, autorităților regionale și locale din statele membre să furnizeze informații privind biodiversitatea și să sensibilizeze cu privire la aceasta; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța crucială a unei voințe politice mai puternice la cel mai înalt nivel pentru a proteja biodiversitatea și a pune capăt declinului biodiversității; consideră că punerea în aplicare a legislației existente, punerea în aplicare și integrarea în continuare a protecției biodiversității în alte domenii de politică sunt esențiale; solicită, în special, autorităților regionale și locale din statele membre să furnizeze informații privind biodiversitatea și să sensibilizeze cu privire la aceasta;

| 8. | regretă faptul că, în Europa, aproape un sfert dintre speciile sălbatice sunt amenințate cu dispariția și multe ecosisteme sunt degradate, ceea ce duce la pierderi economice și sociale enorme pentru UE; |
| --- | --- |

8.

regretă faptul că, în Europa, aproape un sfert dintre speciile sălbatice sunt amenințate cu dispariția și multe ecosisteme sunt degradate, ceea ce duce la pierderi economice și sociale enorme pentru UE;

| 9. | subliniază faptul că natura și dezvoltarea economică nu se exclud reciproc; este convins de necesitatea integrării în mai mare măsură a naturii în societate, inclusiv în economie și în sfera întreprinderilor private, pentru a genera o creștere economică sustenabilă și pentru a adopta măsuri proactive în vederea protejării, refacerii și mai bunei gestionări a mediului; consideră, în special, că angajamentul de a reduce exploatarea resurselor trebuie să reprezinte un element central în cadrul fuzionării obiectivelor de mediu și a celor economice; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că natura și dezvoltarea economică nu se exclud reciproc; este convins de necesitatea integrării în mai mare măsură a naturii în societate, inclusiv în economie și în sfera întreprinderilor private, pentru a genera o creștere economică sustenabilă și pentru a adopta măsuri proactive în vederea protejării, refacerii și mai bunei gestionări a mediului; consideră, în special, că angajamentul de a reduce exploatarea resurselor trebuie să reprezinte un element central în cadrul fuzionării obiectivelor de mediu și a celor economice;

| 10. | subliniază faptul că declinul biodiversității generează costuri economice devastatoare pentru societate, care, până acum, nu au fost integrate suficient în politicile economice și de altă natură; consideră că este vital să se recunoască faptul că investițiile în biodiversitate sunt esențiale din punct de vedere socioeconomic; ia act de faptul că un loc de muncă din șase din UE depinde într-o anumită măsură de natură și de biodiversitate; subliniază că biodiversitatea are un potențial semnificativ de a crea noi competențe, locuri de muncă și oportunități de afaceri; salută metodele de măsurare a valorii economice a biodiversității; consideră că aceste instrumente pot contribui la o mai mare sensibilizare, la o mai bună utilizare a resurselor disponibile și la optimizarea procesului decizional; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că declinul biodiversității generează costuri economice devastatoare pentru societate, care, până acum, nu au fost integrate suficient în politicile economice și de altă natură; consideră că este vital să se recunoască faptul că investițiile în biodiversitate sunt esențiale din punct de vedere socioeconomic; ia act de faptul că un loc de muncă din șase din UE depinde într-o anumită măsură de natură și de biodiversitate; subliniază că biodiversitatea are un potențial semnificativ de a crea noi competențe, locuri de muncă și oportunități de afaceri; salută metodele de măsurare a valorii economice a biodiversității; consideră că aceste instrumente pot contribui la o mai mare sensibilizare, la o mai bună utilizare a resurselor disponibile și la optimizarea procesului decizional;

| 11. | invită Comisia să consolideze rolul pe care biodiversitatea și ecosistemele îl joacă în afacerile economice, în vederea orientării către o economie verde, și îndeamnă Comisia să accelereze punerea în aplicare a măsurilor adoptate pentru a sprijini înverzirea semestrului european; subliniază faptul că biodiversitatea reprezintă o răspundere socială generală, care nu se poate baza numai pe cheltuielile publice; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să consolideze rolul pe care biodiversitatea și ecosistemele îl joacă în afacerile economice, în vederea orientării către o economie verde, și îndeamnă Comisia să accelereze punerea în aplicare a măsurilor adoptate pentru a sprijini înverzirea semestrului european; subliniază faptul că biodiversitatea reprezintă o răspundere socială generală, care nu se poate baza numai pe cheltuielile publice;

| 12. | consideră că valoarea economică a biodiversității ar trebui să se reflecte în indicatori care să orienteze procesul decizional, fără a duce la mercantilizarea biodiversității, și care să meargă dincolo de PIB; este convins că acest lucru va contribui la îndeplinirea ODD; solicită, în acest sens, integrarea sistematică a valorilor biodiversității în sistemele naționale de contabilitate ca parte a procesului de monitorizare a ODD; |
| --- | --- |

12.

consideră că valoarea economică a biodiversității ar trebui să se reflecte în indicatori care să orienteze procesul decizional, fără a duce la mercantilizarea biodiversității, și care să meargă dincolo de PIB; este convins că acest lucru va contribui la îndeplinirea ODD; solicită, în acest sens, integrarea sistematică a valorilor biodiversității în sistemele naționale de contabilitate ca parte a procesului de monitorizare a ODD;

| 13. | subliniază faptul că UE și statele sale membre nu au îndeplinit obiectivele strategiei în domeniul biodiversității pentru 2010; invită Comisia, ținând seama de faptul că nu s-au făcut progrese în atingerea obiectivelor în materie de biodiversitate pentru 2020, să prezinte Parlamentului rapoarte bianuale în care Consiliul și Comisia să prezinte detalii referitoare la situația actuală, motivele neîndeplinirii obiectivelor și strategia pentru garantarea îndeplinirii lor ulterioare; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că UE și statele sale membre nu au îndeplinit obiectivele strategiei în domeniul biodiversității pentru 2010; invită Comisia, ținând seama de faptul că nu s-au făcut progrese în atingerea obiectivelor în materie de biodiversitate pentru 2020, să prezinte Parlamentului rapoarte bianuale în care Consiliul și Comisia să prezinte detalii referitoare la situația actuală, motivele neîndeplinirii obiectivelor și strategia pentru garantarea îndeplinirii lor ulterioare;

Evaluarea la jumătatea perioadei a strategiei în domeniul biodiversității

Obiectiv principal

| 14. | invită Comisia și statele membre să acorde de urgență o mai mare prioritate îndeplinirii obiectivelor pentru 2020; solicită o abordare care să implice mai multe părți interesate și subliniază rolul esențial al actorilor naționali, regionali și locali, precum și al participării lor depline la acest proces; subliniază că finanțarea și sprijinirea protecției biodiversității, precum și sensibilizarea în mai mare măsură a cetățenilor cu privire la protecția biodiversității și mai buna sa înțelegere de către aceștia, sunt, de asemenea, esențiale; consideră că o bună politică de informare și implicarea timpurie a tuturor actorilor vizați, inclusiv a actorilor socioeconomici, este, prin urmare, esențială pentru îndeplinirea acestor obiective; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia și statele membre să acorde de urgență o mai mare prioritate îndeplinirii obiectivelor pentru 2020; solicită o abordare care să implice mai multe părți interesate și subliniază rolul esențial al actorilor naționali, regionali și locali, precum și al participării lor depline la acest proces; subliniază că finanțarea și sprijinirea protecției biodiversității, precum și sensibilizarea în mai mare măsură a cetățenilor cu privire la protecția biodiversității și mai buna sa înțelegere de către aceștia, sunt, de asemenea, esențiale; consideră că o bună politică de informare și implicarea timpurie a tuturor actorilor vizați, inclusiv a actorilor socioeconomici, este, prin urmare, esențială pentru îndeplinirea acestor obiective;

| 15. | solicită UE să își reducă amprenta asupra biodiversității în întreaga lume, în conformitate cu principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării, astfel încât aceasta să se încadreze în limitele ecologice ale ecosistemelor, prin realizarea de progrese în vederea atingerii obiectivelor principale în materie de biodiversitate și prin respectarea angajamentelor privind protejarea biodiversității; solicită, de asemenea, ca UE să sprijine țările în curs de dezvoltare în eforturile lor de a conserva biodiversitatea și de a asigura utilizarea sustenabilă a acesteia; |
| --- | --- |

15.

solicită UE să își reducă amprenta asupra biodiversității în întreaga lume, în conformitate cu principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării, astfel încât aceasta să se încadreze în limitele ecologice ale ecosistemelor, prin realizarea de progrese în vederea atingerii obiectivelor principale în materie de biodiversitate și prin respectarea angajamentelor privind protejarea biodiversității; solicită, de asemenea, ca UE să sprijine țările în curs de dezvoltare în eforturile lor de a conserva biodiversitatea și de a asigura utilizarea sustenabilă a acesteia;

Obiectivul 1

| 16. | regretă progresele lente înregistrate de statele membre în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației UE în materie de mediu; evidențiază necesitatea unor informații suplimentare cu privire la situația punerii în aplicare în statele membre; |
| --- | --- |

16.

regretă progresele lente înregistrate de statele membre în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației UE în materie de mediu; evidențiază necesitatea unor informații suplimentare cu privire la situația punerii în aplicare în statele membre;

| 17. | subliniază că punerea în aplicare și asigurarea respectării depline, precum și finanțarea corespunzătoare a directivelor privind natura, reprezintă o condiție esențială pentru garantarea succesului strategiei, în ansamblul său, și îndeplinirea obiectivului său principal; invită toate părțile implicate, având în vedere timpul scurt disponibil, să depună toate eforturile pentru a realiza acest lucru și să creeze un sprijin larg; |
| --- | --- |

17.

subliniază că punerea în aplicare și asigurarea respectării depline, precum și finanțarea corespunzătoare a directivelor privind natura, reprezintă o condiție esențială pentru garantarea succesului strategiei, în ansamblul său, și îndeplinirea obiectivului său principal; invită toate părțile implicate, având în vedere timpul scurt disponibil, să depună toate eforturile pentru a realiza acest lucru și să creeze un sprijin larg;

| 18. | îndeamnă liderii UE să îi asculte cei 500 000 de cetățeni care au solicitat ca legislația noastră strictă în materie de protecție a naturii să fie respectată, iar punerea sa în aplicare să fie îmbunătățită; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă liderii UE să îi asculte cei 500 000 de cetățeni care au solicitat ca legislația noastră strictă în materie de protecție a naturii să fie respectată, iar punerea sa în aplicare să fie îmbunătățită;

| 19. | invită Comisia să îmbunătățească orientările, ceea ce ar trebui să faciliteze punerea în aplicare și asigurarea respectării depline ale directivelor, ținând seama de jurisprudența existentă; invită Comisia să acorde mai multă prioritate dialogului cu statele membre și cu toate părțile interesante relevante, inclusiv cu actorii socioeconomici, pentru a încuraja schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să îmbunătățească orientările, ceea ce ar trebui să faciliteze punerea în aplicare și asigurarea respectării depline ale directivelor, ținând seama de jurisprudența existentă; invită Comisia să acorde mai multă prioritate dialogului cu statele membre și cu toate părțile interesante relevante, inclusiv cu actorii socioeconomici, pentru a încuraja schimbul de bune practici;

| 20. | ia act de faptul că principalele beneficii ale directivelor privind natura sunt măsura în care acestea pot asigura condiții de concurență echitabile la nivelul întregii Uniuni prin garantarea unui standard de bază în materie de protecție a mediului, pe care toate statele membre să îl respecte, în conformitate cu cerințele unor standarde comune și cu principiul recunoașterii reciproce în cadrul pieței unice; |
| --- | --- |

20.

ia act de faptul că principalele beneficii ale directivelor privind natura sunt măsura în care acestea pot asigura condiții de concurență echitabile la nivelul întregii Uniuni prin garantarea unui standard de bază în materie de protecție a mediului, pe care toate statele membre să îl respecte, în conformitate cu cerințele unor standarde comune și cu principiul recunoașterii reciproce în cadrul pieței unice;

| 21. | ia act de faptul că, în 2012, numai 58 % dintre siturile Natura 2000 făceau obiectul unor planuri de gestionare; își exprimă îngrijorarea cu privire la nivelurile diferite de punere în aplicare; îndeamnă statele membre să finalizeze desemnarea siturilor terestre și marine Natura 2000 și să întocmească planuri de gestionare, în consultare cu toate părțile interesate; |
| --- | --- |

21.

ia act de faptul că, în 2012, numai 58 % dintre siturile Natura 2000 făceau obiectul unor planuri de gestionare; își exprimă îngrijorarea cu privire la nivelurile diferite de punere în aplicare; îndeamnă statele membre să finalizeze desemnarea siturilor terestre și marine Natura 2000 și să întocmească planuri de gestionare, în consultare cu toate părțile interesate;

| 22. | subliniază că, deși gestionarea siturilor Natura 2000 la nivelul întregii Uniuni presupune o finanțare de cel puțin 5,8 miliarde EUR, acestea înregistrează anual beneficii de mediu și socioeconomice în valoare de 200-300 miliarde EUR; solicită statelor membre să se asigure că siturile Natura 2000 sunt gestionate în mod transparent; |
| --- | --- |

22.

subliniază că, deși gestionarea siturilor Natura 2000 la nivelul întregii Uniuni presupune o finanțare de cel puțin 5,8 miliarde EUR, acestea înregistrează anual beneficii de mediu și socioeconomice în valoare de 200-300 miliarde EUR; solicită statelor membre să se asigure că siturile Natura 2000 sunt gestionate în mod transparent;

| 23. | recunoaște contribuția esențială pe care o vor avea zonele marine protejate instituite în cadrul rețelei Natura 2000 în ajungerea la o stare ecologică bună, în conformitate cu Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”, și în atingerea obiectivului general de a proteja 10 % din zonele costiere și marine până în 2020, în conformitate cu obiectivul nr. 11 în materie de biodiversitate stabilit la Aichi; regretă că acest obiectiv este încă departe de a fi atins; |
| --- | --- |

23.

recunoaște contribuția esențială pe care o vor avea zonele marine protejate instituite în cadrul rețelei Natura 2000 în ajungerea la o stare ecologică bună, în conformitate cu Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”, și în atingerea obiectivului general de a proteja 10 % din zonele costiere și marine până în 2020, în conformitate cu obiectivul nr. 11 în materie de biodiversitate stabilit la Aichi; regretă că acest obiectiv este încă departe de a fi atins;

| 24. | invită Comisia și statele membre să intensifice colectarea de date și monitorizarea habitatelor și a speciilor, în special în cazul în care există lacune majore, pentru a evalua progresele înregistrate în atingerea acestor obiective; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia și statele membre să intensifice colectarea de date și monitorizarea habitatelor și a speciilor, în special în cazul în care există lacune majore, pentru a evalua progresele înregistrate în atingerea acestor obiective;

| 25. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în continuare, nu există nicio perspectivă mai detaliată asupra finanțării propriu-zise și a finanțării conservării naturii de către fiecare stat membru; consideră că acest lucru reprezintă un deficit semnificativ în baza noastră de cunoștințe; invită Comisia și statele membre să identifice și să stabilească, fără întârziere, liniile bugetare naționale relevante; |
| --- | --- |

25.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în continuare, nu există nicio perspectivă mai detaliată asupra finanțării propriu-zise și a finanțării conservării naturii de către fiecare stat membru; consideră că acest lucru reprezintă un deficit semnificativ în baza noastră de cunoștințe; invită Comisia și statele membre să identifice și să stabilească, fără întârziere, liniile bugetare naționale relevante;

| 26. | reiterează solicitările sale anterioare de cofinanțare din partea UE a gestionării siturilor Natura 2000, care ar trebui să fie complementare dezvoltării rurale, fondurilor structurale și fondurilor pentru pescuit, precum și fondurilor puse la dispoziție de statele membre; |
| --- | --- |

26.

reiterează solicitările sale anterioare de cofinanțare din partea UE a gestionării siturilor Natura 2000, care ar trebui să fie complementare dezvoltării rurale, fondurilor structurale și fondurilor pentru pescuit, precum și fondurilor puse la dispoziție de statele membre;

| 27. | îndeamnă Comisia și statele membre să pună în aplicare în continuare cu corectitudine directivele privind natura; subliniază că respectarea legislației UE și punerea în aplicare a acesteia trebuie îmbunătățite, de exemplu, prin recurgerea la sancțiuni proporționale, eficace și disuasive; |
| --- | --- |

27.

îndeamnă Comisia și statele membre să pună în aplicare în continuare cu corectitudine directivele privind natura; subliniază că respectarea legislației UE și punerea în aplicare a acesteia trebuie îmbunătățite, de exemplu, prin recurgerea la sancțiuni proporționale, eficace și disuasive;

| 28. | solicită, în acest context, depunerea de eforturi suplimentare pentru a pune capăt uciderii, prinderii și comercializării ilegale a păsărilor și pentru a soluționa conflictele la nivel local care rezultă; invită Comisia și statele membre să elaboreze noi instrumente pentru a detecta activitățile ilegale desfășurate pe teritoriul siturilor Natura 2000; |
| --- | --- |

28.

solicită, în acest context, depunerea de eforturi suplimentare pentru a pune capăt uciderii, prinderii și comercializării ilegale a păsărilor și pentru a soluționa conflictele la nivel local care rezultă; invită Comisia și statele membre să elaboreze noi instrumente pentru a detecta activitățile ilegale desfășurate pe teritoriul siturilor Natura 2000;

Obiectivul 2

| 29. | invită Comisia să prezinte o propunere concretă pentru dezvoltarea unei rețele transeuropene a infrastructurilor verzi (TEN-G) până în 2017; încurajează dezvoltarea, în cooperare cu statele membre, a unei strategii pentru crearea unor coridoare europene de protecție a anumitor specii sălbatice; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să prezinte o propunere concretă pentru dezvoltarea unei rețele transeuropene a infrastructurilor verzi (TEN-G) până în 2017; încurajează dezvoltarea, în cooperare cu statele membre, a unei strategii pentru crearea unor coridoare europene de protecție a anumitor specii sălbatice;

| 30. | invită statele membre care încă nu făcut acest lucru să elaboreze imediat și să pună în aplicare cadre de acțiuni prioritare pentru refacerea ecosistemelor; |
| --- | --- |

30.

invită statele membre care încă nu făcut acest lucru să elaboreze imediat și să pună în aplicare cadre de acțiuni prioritare pentru refacerea ecosistemelor;

| 31. | solicită statelor membre să acorde prioritate obiectivului de refacere, până în 2020, a unui procentaj de 15 % din ecosistemele degradate și să folosească în acest scop resursele disponibile în CFM; solicită Comisiei să prezinte orientări privind folosirea acestor resurse pentru refacerea ecosistemelor degradate și protejarea biodiversității, în general; |
| --- | --- |

31.

solicită statelor membre să acorde prioritate obiectivului de refacere, până în 2020, a unui procentaj de 15 % din ecosistemele degradate și să folosească în acest scop resursele disponibile în CFM; solicită Comisiei să prezinte orientări privind folosirea acestor resurse pentru refacerea ecosistemelor degradate și protejarea biodiversității, în general;

| 32. | atrage atenția asupra importanței agriculturii și a silviculturii pentru atingerea acestui obiectiv și asupra necesității de a dezvolta soluții sustenabile pentru agricultură și silvicultură; |
| --- | --- |

32.

atrage atenția asupra importanței agriculturii și a silviculturii pentru atingerea acestui obiectiv și asupra necesității de a dezvolta soluții sustenabile pentru agricultură și silvicultură;

| 33. | recunoaște impactul negativ al poluării aerului asupra biodiversității și a serviciilor ecosistemice, cantitățile critice de nutrienți din azot și aciditatea fiind utilizate ca indicator de presiune asupra ecosistemelor naturale și a diversității speciilor; |
| --- | --- |

33.

recunoaște impactul negativ al poluării aerului asupra biodiversității și a serviciilor ecosistemice, cantitățile critice de nutrienți din azot și aciditatea fiind utilizate ca indicator de presiune asupra ecosistemelor naturale și a diversității speciilor;

| 34. | invită Comisia și statele membre să investească în biodiversitate pentru a sprijini capacitatea de inovare a întreprinderilor, în special în domeniul ingineriei ecologice; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia și statele membre să investească în biodiversitate pentru a sprijini capacitatea de inovare a întreprinderilor, în special în domeniul ingineriei ecologice;

Obiectivul 3

| 35. | ia act de faptul că includerea conservării naturii în alte domenii de politică este în continuare de mare importanță și subliniază, în acest sens, rolul esențial al agriculturii și silviculturii; |
| --- | --- |

35.

ia act de faptul că includerea conservării naturii în alte domenii de politică este în continuare de mare importanță și subliniază, în acest sens, rolul esențial al agriculturii și silviculturii;

| 36. | subliniază faptul că menținerea biodiversității este esențială pentru producția de alimente și furaje și este, prin urmare, în interesul legitim al fermierilor; evidențiază importanța unei abordări multipartite, care, de asemenea, să implice și să încurajeze în mod activ fermierii și silvicultorii să abordeze aceste provocări în comun; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că menținerea biodiversității este esențială pentru producția de alimente și furaje și este, prin urmare, în interesul legitim al fermierilor; evidențiază importanța unei abordări multipartite, care, de asemenea, să implice și să încurajeze în mod activ fermierii și silvicultorii să abordeze aceste provocări în comun;

| 37. | reamintește că politica agricolă comună (PAC) dispune deja de instrumente pentru a reface, conserva și consolida biodiversitatea, cum ar fi zonele de interes ecologic; subliniază faptul că refacerea, conservarea și consolidarea ecosistemelor care au legătură cu agricultura și silvicultura, inclusiv în siturile Natura 2000, reprezintă una dintre cele șase priorități-cheie pentru dezvoltarea rurală în UE; |
| --- | --- |

37.

reamintește că politica agricolă comună (PAC) dispune deja de instrumente pentru a reface, conserva și consolida biodiversitatea, cum ar fi zonele de interes ecologic; subliniază faptul că refacerea, conservarea și consolidarea ecosistemelor care au legătură cu agricultura și silvicultura, inclusiv în siturile Natura 2000, reprezintă una dintre cele șase priorități-cheie pentru dezvoltarea rurală în UE;

| 38. | ia act cu regret de faptul că starea biodiversității în agricultură nu a înregistrat încă o îmbunătățire cuantificabilă, dar recunoaște că este încă prea devreme pentru a evalua eficacitatea reală a PAC reformate; salută planurile Comisiei de a evalua progresele înregistrate în punerea în aplicare a PAC și îndeamnă Comisia și statele membre să monitorizeze, să evalueze și, dacă este cazul, să îmbunătățească eficacitatea măsurilor de ecologizare – inclusiv evaluarea flexibilității statelor membre – și a măsurilor relevante de dezvoltare rurală în contextul PAC; invită Comisia să țină seama de constatările sale în cadrul evaluării la jumătatea perioadei a PAC; |
| --- | --- |

38.

ia act cu regret de faptul că starea biodiversității în agricultură nu a înregistrat încă o îmbunătățire cuantificabilă, dar recunoaște că este încă prea devreme pentru a evalua eficacitatea reală a PAC reformate; salută planurile Comisiei de a evalua progresele înregistrate în punerea în aplicare a PAC și îndeamnă Comisia și statele membre să monitorizeze, să evalueze și, dacă este cazul, să îmbunătățească eficacitatea măsurilor de ecologizare – inclusiv evaluarea flexibilității statelor membre – și a măsurilor relevante de dezvoltare rurală în contextul PAC; invită Comisia să țină seama de constatările sale în cadrul evaluării la jumătatea perioadei a PAC;

| 39. | invită statele membre să utilizeze mai eficient instrumentele deja disponibile ale PAC și ale politicii de coeziune pentru a sprijini agricultorii și silvicultorii în vederea atingerii obiectivelor în materie de biodiversitate; evidențiază necesitatea de a promova utilizarea sustenabilă a resurselor genetice vegetale și a soiurilor agricole tradiționale, precum și a unor soluții sustenabile pentru agricultură și silvicultură; |
| --- | --- |

39.

invită statele membre să utilizeze mai eficient instrumentele deja disponibile ale PAC și ale politicii de coeziune pentru a sprijini agricultorii și silvicultorii în vederea atingerii obiectivelor în materie de biodiversitate; evidențiază necesitatea de a promova utilizarea sustenabilă a resurselor genetice vegetale și a soiurilor agricole tradiționale, precum și a unor soluții sustenabile pentru agricultură și silvicultură;

| 40. | subliniază faptul că zonele de interes ecologic ar trebui să fie, în principiu, zone pentru protejarea și promovarea proceselor agroecologice, cum ar fi polenizarea și conservarea solurilor; solicită Comisiei să publice date referitoare la numărul de state membre care permit utilizarea pesticidelor și a îngrășămintelor în aceste zone de interes ecologic de la intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 1307/2013; |
| --- | --- |

40.

subliniază faptul că zonele de interes ecologic ar trebui să fie, în principiu, zone pentru protejarea și promovarea proceselor agroecologice, cum ar fi polenizarea și conservarea solurilor; solicită Comisiei să publice date referitoare la numărul de state membre care permit utilizarea pesticidelor și a îngrășămintelor în aceste zone de interes ecologic de la intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 1307/2013;

| 41. | solicită Comisiei, pentru a garanta transparența, să facă publice justificările oferite de statele membre pentru alegerile lor în materie de măsuri de ecologizare; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei, pentru a garanta transparența, să facă publice justificările oferite de statele membre pentru alegerile lor în materie de măsuri de ecologizare;

| 42. | insistă asupra faptului că Comisia și statele membre ar trebui să garanteze că resursele financiare din cadrul politicii agricole comune sunt redirecționate de la subvenționarea activităților dăunătoare pentru mediu către finanțarea unor practici agricole sustenabile și menținerea biodiversității conectate; |
| --- | --- |

42.

insistă asupra faptului că Comisia și statele membre ar trebui să garanteze că resursele financiare din cadrul politicii agricole comune sunt redirecționate de la subvenționarea activităților dăunătoare pentru mediu către finanțarea unor practici agricole sustenabile și menținerea biodiversității conectate;

| 43. | subliniază necesitatea de a proteja biodiversitatea agricolă în țările în curs de dezvoltare pentru a asigura securitatea alimentară; solicită, prin urmare, Comisiei să investească în agroecologie în țările în curs de dezvoltare, în conformitate cu recomandările Raportorului special al ONU privind dreptul la hrană; |
| --- | --- |

43.

subliniază necesitatea de a proteja biodiversitatea agricolă în țările în curs de dezvoltare pentru a asigura securitatea alimentară; solicită, prin urmare, Comisiei să investească în agroecologie în țările în curs de dezvoltare, în conformitate cu recomandările Raportorului special al ONU privind dreptul la hrană;

| 44. | invită Comisia să promoveze gestionarea sustenabilă a pădurilor la nivel mondial, prin asigurarea proceselor ecologice și a biodiversității și productivității pădurilor, precum și prin respectarea drepturilor populațiilor indigene de a sprijini resursele forestiere; invită, în plus, Comisia să interzică distrugerea pădurilor naturale, să protejeze speciile pe cale de dispariție și să interzică pesticidele toxice și plantarea de arbori modificați genetic; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia să promoveze gestionarea sustenabilă a pădurilor la nivel mondial, prin asigurarea proceselor ecologice și a biodiversității și productivității pădurilor, precum și prin respectarea drepturilor populațiilor indigene de a sprijini resursele forestiere; invită, în plus, Comisia să interzică distrugerea pădurilor naturale, să protejeze speciile pe cale de dispariție și să interzică pesticidele toxice și plantarea de arbori modificați genetic;

| 45. | invită Comisia să ia în considerare în mai mare măsură, în cadrul strategiei sale de sprijinire a biodiversității, pădurile tropicale, ținând seama de concentrația de ecosisteme, habitate și specii deosebit de vulnerabile pe cale de dispariție pe care acestea o prezintă, de rolul lor esențial în echilibrul ecologic și climă, precum și de funcția lor socială și culturală pentru populațiile autohtone; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să ia în considerare în mai mare măsură, în cadrul strategiei sale de sprijinire a biodiversității, pădurile tropicale, ținând seama de concentrația de ecosisteme, habitate și specii deosebit de vulnerabile pe cale de dispariție pe care acestea o prezintă, de rolul lor esențial în echilibrul ecologic și climă, precum și de funcția lor socială și culturală pentru populațiile autohtone;

| 46. | invită statele membre să elaboreze și să pună în aplicare planuri de gestionare forestieră pentru a îmbunătăți starea de conservare a habitatelor și a speciilor forestiere, precum și pentru a îmbunătăți disponibilitatea informațiilor; invită Comisia să elaboreze criterii și standarde pentru colectarea de informații privind biodiversitatea forestieră, pentru a asigura consecvența și comparabilitatea; |
| --- | --- |

46.

invită statele membre să elaboreze și să pună în aplicare planuri de gestionare forestieră pentru a îmbunătăți starea de conservare a habitatelor și a speciilor forestiere, precum și pentru a îmbunătăți disponibilitatea informațiilor; invită Comisia să elaboreze criterii și standarde pentru colectarea de informații privind biodiversitatea forestieră, pentru a asigura consecvența și comparabilitatea;

| 47. | atrage atenția asupra potențialei amenințări pe care o reprezintă pentru biodiversitate cererea crescândă de agrocarburanți, precum și presiunea tot mai mare asupra țărilor în curs de dezvoltare de a produce agrocarburanți, prin conversia și degradarea habitatelor și a ecosistemelor, cum ar fi zonele umede și pădurile; |
| --- | --- |

47.

atrage atenția asupra potențialei amenințări pe care o reprezintă pentru biodiversitate cererea crescândă de agrocarburanți, precum și presiunea tot mai mare asupra țărilor în curs de dezvoltare de a produce agrocarburanți, prin conversia și degradarea habitatelor și a ecosistemelor, cum ar fi zonele umede și pădurile;

| 48. | solicită ca criteriile de sustenabilitate socială și ecologică pentru producția de biomasă să devină o parte coerentă a cadrului prevăzut de Directiva privind energia din surse regenerabile (RED); consideră că este extrem de important să se dezvolte standarde de sustenabilitate pentru toate sectoarele în care poate fi folosită biomasa, precum și criterii de gestionare sustenabilă a pădurilor, pentru a garanta că bioenergia nu contribuie la schimbările climatice și nu devine un factor suplimentar care duce la acapararea terenurilor și la insecuritate alimentară; |
| --- | --- |

48.

solicită ca criteriile de sustenabilitate socială și ecologică pentru producția de biomasă să devină o parte coerentă a cadrului prevăzut de Directiva privind energia din surse regenerabile (RED); consideră că este extrem de important să se dezvolte standarde de sustenabilitate pentru toate sectoarele în care poate fi folosită biomasa, precum și criterii de gestionare sustenabilă a pădurilor, pentru a garanta că bioenergia nu contribuie la schimbările climatice și nu devine un factor suplimentar care duce la acapararea terenurilor și la insecuritate alimentară;

| 49. | ia act cu îngrijorare de faptul că 90 % din uleiul de palmier consumat la nivel mondial este produs în Indonezia și Malaysia în detrimentul pădurilor de turbă, care sunt arse pentru a face loc marilor plantații de salcâm și de palmieri pentru ulei; subliniază că, potrivit unui studiu realizat de Banca Mondială, Indonezia a devenit cea de-a treia țară mare generatoare de gaze cu efect de seră, tocmai din cauza incendiilor forestiere; |
| --- | --- |

49.

ia act cu îngrijorare de faptul că 90 % din uleiul de palmier consumat la nivel mondial este produs în Indonezia și Malaysia în detrimentul pădurilor de turbă, care sunt arse pentru a face loc marilor plantații de salcâm și de palmieri pentru ulei; subliniază că, potrivit unui studiu realizat de Banca Mondială, Indonezia a devenit cea de-a treia țară mare generatoare de gaze cu efect de seră, tocmai din cauza incendiilor forestiere;

Obiectivul 4

| 50. | invită Comisia și statele membre să pună în aplicare corect și în timp util politica comună reformată în domeniul pescuitului, aplicând gestionarea bazată pe ecosisteme a pescuitului pentru a îndeplini obiectivul producției maxime sustenabile, inter alia, prin promovarea unor metode de pescuit sustenabile și inovatoare; subliniază importanța reducerii poluării pentru a proteja, inter alia, biodiversitatea marină și stocurile și pentru a sprijini creșterea economică prin intermediul economiei albastre; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia și statele membre să pună în aplicare corect și în timp util politica comună reformată în domeniul pescuitului, aplicând gestionarea bazată pe ecosisteme a pescuitului pentru a îndeplini obiectivul producției maxime sustenabile, inter alia, prin promovarea unor metode de pescuit sustenabile și inovatoare; subliniază importanța reducerii poluării pentru a proteja, inter alia, biodiversitatea marină și stocurile și pentru a sprijini creșterea economică prin intermediul economiei albastre;

| 51. | subliniază importanța fundamentală a ecosistemelor și resurselor marine, ca bază pentru dezvoltarea durabilă a țărilor de coastă; solicită statelor membre să pună pe deplin în aplicare angajamentele anterioare și să colaboreze cu guvernele de la nivel mondial, regional și național pentru a crește nivelul de ambiție și de acțiune în vederea ajungerii la un pescuit echitabil și sustenabil din punct de vedere economic și ecologic; |
| --- | --- |

51.

subliniază importanța fundamentală a ecosistemelor și resurselor marine, ca bază pentru dezvoltarea durabilă a țărilor de coastă; solicită statelor membre să pună pe deplin în aplicare angajamentele anterioare și să colaboreze cu guvernele de la nivel mondial, regional și național pentru a crește nivelul de ambiție și de acțiune în vederea ajungerii la un pescuit echitabil și sustenabil din punct de vedere economic și ecologic;

| 52. | invită Comisia și statele membre să se asigure că UE joacă un rol de lider în asigurarea unui acord în cadrul Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării în ceea ce privește conservarea și utilizarea sustenabilă a biodiversității marine, dincolo de jurisdicția statelor; |
| --- | --- |

52.

invită Comisia și statele membre să se asigure că UE joacă un rol de lider în asigurarea unui acord în cadrul Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării în ceea ce privește conservarea și utilizarea sustenabilă a biodiversității marine, dincolo de jurisdicția statelor;

| 53. | invită Comisia să colaboreze cu statele membre și țările terțe pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului privind pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia să colaboreze cu statele membre și țările terțe pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului privind pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat;

| 54. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească calitatea din punct de vedere ecologic a mărilor din Europa prin realizarea de proiecte ce urmăresc diminuarea poluării chimice, fizice și microbiologice prin optimizarea sustenabilității traficului maritim și protejarea biodiversității, care este în mod inevitabil amenințată; ia act, în acest sens, de faptul că 12,7 milioane de tone de plastic (5 % din producția totală) ajung în fiecare an în oceane prin sistemele de canalizare, cursurile de apă, depozitele de deșeuri situate pe coaste, afectând mediul și biodiversitatea întregii planete; |
| --- | --- |

54.

invită Comisia și statele membre să îmbunătățească calitatea din punct de vedere ecologic a mărilor din Europa prin realizarea de proiecte ce urmăresc diminuarea poluării chimice, fizice și microbiologice prin optimizarea sustenabilității traficului maritim și protejarea biodiversității, care este în mod inevitabil amenințată; ia act, în acest sens, de faptul că 12,7 milioane de tone de plastic (5 % din producția totală) ajung în fiecare an în oceane prin sistemele de canalizare, cursurile de apă, depozitele de deșeuri situate pe coaste, afectând mediul și biodiversitatea întregii planete;

Obiectivul 5

| 55. | îndeamnă Comisia să întocmească, fără întârziere și în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1143/2014, o listă exactă și cuprinzătoare a speciilor alogene invazive care reprezintă o preocupare pentru Uniune, ținând seama de faptul că o astfel de listă nu ar trebui să se limiteze la un număr fix de specii și că ar trebui să includă acțiuni complete și coerente de punere în aplicare – susținute de resurse corespunzătoare – în vederea atingerii obiectivelor; subliniază importanța actualizării regulate a acestei liste și a efectuării unor evaluări suplimentare a riscurilor pentru specii, astfel încât legislația privind speciile alogene invazive să poată acționa ca o pârghie puternică; |
| --- | --- |

55.

îndeamnă Comisia să întocmească, fără întârziere și în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1143/2014, o listă exactă și cuprinzătoare a speciilor alogene invazive care reprezintă o preocupare pentru Uniune, ținând seama de faptul că o astfel de listă nu ar trebui să se limiteze la un număr fix de specii și că ar trebui să includă acțiuni complete și coerente de punere în aplicare – susținute de resurse corespunzătoare – în vederea atingerii obiectivelor; subliniază importanța actualizării regulate a acestei liste și a efectuării unor evaluări suplimentare a riscurilor pentru specii, astfel încât legislația privind speciile alogene invazive să poată acționa ca o pârghie puternică;

| 56. | solicită statelor membre să ratifice Convenția Organizației Maritime Internaționale pentru gestionarea apelor uzate pentru a preveni răspândirea speciilor alogene invazive prin transportul maritim și pe apele interioare și a contribui la punerea în aplicare și la realizarea obiectivului; |
| --- | --- |

56.

solicită statelor membre să ratifice Convenția Organizației Maritime Internaționale pentru gestionarea apelor uzate pentru a preveni răspândirea speciilor alogene invazive prin transportul maritim și pe apele interioare și a contribui la punerea în aplicare și la realizarea obiectivului;

| 57. | invită statele membre să monitorizeze importurile de specii alogene pe teritoriul său și să raporteze în mod regulat Comisiei și celorlalte state membre cu privire la acestea; solicită restricții mai mari în ceea ce privește importul și deținerea privată de specii pe cale de dispariție, precum primatele, reptilele și amfibienii; |
| --- | --- |

57.

invită statele membre să monitorizeze importurile de specii alogene pe teritoriul său și să raporteze în mod regulat Comisiei și celorlalte state membre cu privire la acestea; solicită restricții mai mari în ceea ce privește importul și deținerea privată de specii pe cale de dispariție, precum primatele, reptilele și amfibienii;

Obiectivul 6

| 58. | invită Comisia și statele membre să elimine subvențiile dăunătoare pentru mediu până în 2020, asigurându-se că evaluările acestor subvențiilor sunt finalizate până în 2016 și că cerințele de raportare sunt incluse în domeniile de politică sectorială relevante la nivelul UE; îndeamnă Comisia și statele membre să sprijine și să faciliteze pe deplin trecerea la o economie circulară; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia și statele membre să elimine subvențiile dăunătoare pentru mediu până în 2020, asigurându-se că evaluările acestor subvențiilor sunt finalizate până în 2016 și că cerințele de raportare sunt incluse în domeniile de politică sectorială relevante la nivelul UE; îndeamnă Comisia și statele membre să sprijine și să faciliteze pe deplin trecerea la o economie circulară;

| 59. | îndeamnă celelalte state membre să ratifice Protocolul de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora înainte de COP-MOP2 din decembrie 2016; |
| --- | --- |

59.

îndeamnă celelalte state membre să ratifice Protocolul de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora înainte de COP-MOP2 din decembrie 2016;

| 60. | reamintește că, la nivel mondial, UE contribuie în mod semnificativ la combaterea declinului biodiversității și, împreună cu statele sale membre, este principalul donator de fonduri pentru conservarea biodiversității și entitatea cu cea mai importantă contribuție la asistența oficială pentru dezvoltare în materie de biodiversitate; |
| --- | --- |

60.

reamintește că, la nivel mondial, UE contribuie în mod semnificativ la combaterea declinului biodiversității și, împreună cu statele sale membre, este principalul donator de fonduri pentru conservarea biodiversității și entitatea cu cea mai importantă contribuție la asistența oficială pentru dezvoltare în materie de biodiversitate;

| 61. | salută proiectul-far al Comisiei B4Life pentru 2014-2020, însă consideră că UE trebuie să își crească contribuția pentru a preveni declinul biodiversității la nivel mondial și solicită UE și statelor sale membre să își respecte angajamentele asumate la Hyderabad de a dubla fluxurile totale de finanțare legate de biodiversitate acordate țărilor în curs de dezvoltare până în 2015 și să mențină acest nivel cel puțin până în 2020; |
| --- | --- |

61.

salută proiectul-far al Comisiei B4Life pentru 2014-2020, însă consideră că UE trebuie să își crească contribuția pentru a preveni declinul biodiversității la nivel mondial și solicită UE și statelor sale membre să își respecte angajamentele asumate la Hyderabad de a dubla fluxurile totale de finanțare legate de biodiversitate acordate țărilor în curs de dezvoltare până în 2015 și să mențină acest nivel cel puțin până în 2020;

| 62. | subliniază că infracțiunile împotriva speciilor sălbatice și pierderea habitatelor reprezintă o amenințare directă și persistentă la adresa biodiversității la nivel mondial; recunoaște că omiterea traficului cu specii sălbatice și lipsa unor acțiuni referitoare la implicarea UE în Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) reprezintă o deficiență gravă a Strategiei UE în materie de biodiversitate; subliniază necesitatea urgentă de a adopta măsuri coordonate pentru a combate comerțul ilegal cu specii sălbatice; invită Comisia să prezinte un plan de acțiune ambițios pentru combaterea comerțului ilegal cu plante și animale sălbatice și cu produsele derivate din acestea și solicită adoptarea unor măsuri similare pentru a combate despădurirea și degradarea pădurilor; |
| --- | --- |

62.

subliniază că infracțiunile împotriva speciilor sălbatice și pierderea habitatelor reprezintă o amenințare directă și persistentă la adresa biodiversității la nivel mondial; recunoaște că omiterea traficului cu specii sălbatice și lipsa unor acțiuni referitoare la implicarea UE în Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) reprezintă o deficiență gravă a Strategiei UE în materie de biodiversitate; subliniază necesitatea urgentă de a adopta măsuri coordonate pentru a combate comerțul ilegal cu specii sălbatice; invită Comisia să prezinte un plan de acțiune ambițios pentru combaterea comerțului ilegal cu plante și animale sălbatice și cu produsele derivate din acestea și solicită adoptarea unor măsuri similare pentru a combate despădurirea și degradarea pădurilor;

Verificarea adecvării directivelor privind natura

| 63. | subliniază că directivele privind natura reprezintă repere pentru politica în domeniul naturii, nu doar în cadrul UE, ci și pe plan internațional; este de opinie că, prin forma lor concisă, coerentă și consecventă, aceste directive privind natura pot fi considerate reglementare inteligentă avant la lettre; |
| --- | --- |

63.

subliniază că directivele privind natura reprezintă repere pentru politica în domeniul naturii, nu doar în cadrul UE, ci și pe plan internațional; este de opinie că, prin forma lor concisă, coerentă și consecventă, aceste directive privind natura pot fi considerate reglementare inteligentă avant la lettre;

| 64. | subliniază că Natura 2000 este încă o rețea relativ tânără, al cărei potențial maxim nu a fost nici de departe atins; consideră că directivele privind natura sunt în continuare relevante și că bunele practici în materie de implementare își demonstrează eficacitatea; subliniază că există o flexibilitate amplă în ceea ce privește directivele privind natura, inclusiv opțiunea unei adaptări în conformitate cu progresele tehnice și științifice înregistrate; ia act de faptul că punerea în aplicare inteligentă și cooperarea internațională sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor în materie de biodiversitate; |
| --- | --- |

64.

subliniază că Natura 2000 este încă o rețea relativ tânără, al cărei potențial maxim nu a fost nici de departe atins; consideră că directivele privind natura sunt în continuare relevante și că bunele practici în materie de implementare își demonstrează eficacitatea; subliniază că există o flexibilitate amplă în ceea ce privește directivele privind natura, inclusiv opțiunea unei adaptări în conformitate cu progresele tehnice și științifice înregistrate; ia act de faptul că punerea în aplicare inteligentă și cooperarea internațională sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor în materie de biodiversitate;

| 65. | se opune unei posibile revizuiri a directivelor privind natura deoarece acest lucru ar periclita punerea în aplicare a strategiei privind biodiversitatea, ar aduce cu sine o perioadă îndelungată de insecuritate juridică, cu riscul că ar putea conduce la slăbirea protecției legislative și a finanțării și ar avea afecte negative asupra naturii, cetățenilor și întreprinderilor; subliniază, în acest sens, că verificarea REFIT în curs desfășurare a directivelor privind natura ar trebui să se concentreze pe îmbunătățirea punerii în aplicare; |
| --- | --- |

65.

se opune unei posibile revizuiri a directivelor privind natura deoarece acest lucru ar periclita punerea în aplicare a strategiei privind biodiversitatea, ar aduce cu sine o perioadă îndelungată de insecuritate juridică, cu riscul că ar putea conduce la slăbirea protecției legislative și a finanțării și ar avea afecte negative asupra naturii, cetățenilor și întreprinderilor; subliniază, în acest sens, că verificarea REFIT în curs desfășurare a directivelor privind natura ar trebui să se concentreze pe îmbunătățirea punerii în aplicare;

| 66. | este convins că orice dificultate întâmpinată în atingerea obiectivelor directivelor privind natura și ale Strategiei în materie de biodiversitate nu este cauzată, în general, de legislație, ci mai ales de punerea în aplicare, asigurarea respectării și integrarea incomplete, divergente și inadecvate în alte domenii de politică; |
| --- | --- |

66.

este convins că orice dificultate întâmpinată în atingerea obiectivelor directivelor privind natura și ale Strategiei în materie de biodiversitate nu este cauzată, în general, de legislație, ci mai ales de punerea în aplicare, asigurarea respectării și integrarea incomplete, divergente și inadecvate în alte domenii de politică;

| 67. | subliniază că directivele privind natura oferă multă flexibilitate pentru a facilita punerea lor în aplicare, ținând seama de cerințele economice, sociale, culturale și regionale, așa cum este consacrat în Directiva privind habitatele; îndeamnă totuși Comisia să clarifice orientările sale în materie de interpretare și punere în aplicare pentru a evita și remedia blocajele; |
| --- | --- |

67.

subliniază că directivele privind natura oferă multă flexibilitate pentru a facilita punerea lor în aplicare, ținând seama de cerințele economice, sociale, culturale și regionale, așa cum este consacrat în Directiva privind habitatele; îndeamnă totuși Comisia să clarifice orientările sale în materie de interpretare și punere în aplicare pentru a evita și remedia blocajele;

| 68. | solicită o verificare riguroasă a rolului marilor prădători și posibila introducere a unor măsuri de adaptare, menite să asigure conservarea biodiversității, a peisajului agricol și a practicii seculare de a lăsa animalele erbivore în regiunile muntoase; |
| --- | --- |

68.

solicită o verificare riguroasă a rolului marilor prădători și posibila introducere a unor măsuri de adaptare, menite să asigure conservarea biodiversității, a peisajului agricol și a practicii seculare de a lăsa animalele erbivore în regiunile muntoase;

| 69. | recunoaște beneficiile pe care le are legislația Uniunii privind natura pentru conservarea ecosistemelor, a habitatelor și a speciilor din zonele protejate; regretă totuși că regiunile ultraperiferice franceze, care reprezintă rezerve unice de specii și de ecosisteme și o parte importantă din biodiversitatea mondială și europeană, sunt excluse din acest cadru legislativ și din orice cadru legislativ adaptat la caracteristicile lor specifice; subliniază totuși succesul înregistrat de toate proiectele finanțate prin intermediul programului LIFE+ în aceste regiuni și de inițiativa europeană BEST pentru a consolida conservarea biodiversității și adaptarea la schimbările climatice în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări; |
| --- | --- |

69.

recunoaște beneficiile pe care le are legislația Uniunii privind natura pentru conservarea ecosistemelor, a habitatelor și a speciilor din zonele protejate; regretă totuși că regiunile ultraperiferice franceze, care reprezintă rezerve unice de specii și de ecosisteme și o parte importantă din biodiversitatea mondială și europeană, sunt excluse din acest cadru legislativ și din orice cadru legislativ adaptat la caracteristicile lor specifice; subliniază totuși succesul înregistrat de toate proiectele finanțate prin intermediul programului LIFE+ în aceste regiuni și de inițiativa europeană BEST pentru a consolida conservarea biodiversității și adaptarea la schimbările climatice în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări;

| 70. | solicită Comisiei să instituie, pornind de la acțiunea pregătitoare BEST, un mecanism sustenabil de finanțare pentru protecția biodiversității în regiunile ultraperiferice și în țările și teritoriile de peste mări; |
| --- | --- |

70.

solicită Comisiei să instituie, pornind de la acțiunea pregătitoare BEST, un mecanism sustenabil de finanțare pentru protecția biodiversității în regiunile ultraperiferice și în țările și teritoriile de peste mări;

Direcția pentru viitor: acțiuni suplimentare

| 71. | consideră că declinul biodiversității în afara zonelor naturale protejate reflectă o lacună în cadrul strategiei; încurajează Comisia și statele membre să colecteze informații privind aceste habitate și specii și să dezvolte cadre adecvate pentru a preveni fragmentarea habitatelor, declinul net al biodiversității și dispariția serviciilor ecosistemice prin colaborarea cu autoritățile locale și societatea civilă; |
| --- | --- |

71.

consideră că declinul biodiversității în afara zonelor naturale protejate reflectă o lacună în cadrul strategiei; încurajează Comisia și statele membre să colecteze informații privind aceste habitate și specii și să dezvolte cadre adecvate pentru a preveni fragmentarea habitatelor, declinul net al biodiversității și dispariția serviciilor ecosistemice prin colaborarea cu autoritățile locale și societatea civilă;

| 72. | consideră că un astfel de cadru trebuie să includă o serie de măsuri complementare care să abordeze cauzele fundamentale ale declinului biodiversității și să îmbunătățească integrarea biodiversității în politicile sectoriale, inclusiv în agricultură, silvicultură, pescuit, energie și transporturi; |
| --- | --- |

72.

consideră că un astfel de cadru trebuie să includă o serie de măsuri complementare care să abordeze cauzele fundamentale ale declinului biodiversității și să îmbunătățească integrarea biodiversității în politicile sectoriale, inclusiv în agricultură, silvicultură, pescuit, energie și transporturi;

| 73. | încurajează statele membre să asigure, prin intermediul inițiativelor de planificare urbană, utilizarea responsabilă a spațiului și protecția adecvată a rețelei Natura 2000, să conserve spațiile deschise, în special prin optarea pentru păstorit, mai degrabă decât pentru abandonarea terenurilor, care duce la creșterea riscurilor naturale, cum ar fi avalanșele, alunecările de teren și cutremurele, și să creeze o rețea coerentă de infrastructuri albastre-verzi în zonele rurale și urbane, asigurând totodată securitatea juridică necesară pentru activitățile economice; invită Comisia să prezinte o imagine de ansamblu a bunelor practici în domeniu; |
| --- | --- |

73.

încurajează statele membre să asigure, prin intermediul inițiativelor de planificare urbană, utilizarea responsabilă a spațiului și protecția adecvată a rețelei Natura 2000, să conserve spațiile deschise, în special prin optarea pentru păstorit, mai degrabă decât pentru abandonarea terenurilor, care duce la creșterea riscurilor naturale, cum ar fi avalanșele, alunecările de teren și cutremurele, și să creeze o rețea coerentă de infrastructuri albastre-verzi în zonele rurale și urbane, asigurând totodată securitatea juridică necesară pentru activitățile economice; invită Comisia să prezinte o imagine de ansamblu a bunelor practici în domeniu;

| 74. | consideră că, pentru a utiliza resursele disponibile mai eficient și într-un mod mai bine orientat, este esențial ca Comisia să stabilească criterii specifice pentru Mecanismul de finanțare a capitalului natural, care trebuie să garanteze că proiectele oferă rezultate corespunzătoare, pozitive și tangibile din punct de vedere științific pentru biodiversitate; consideră că proiectele LIFE ar trebui să fie corelate cu finanțarea obținută din alte fluxuri de programe, cum ar fi fondurile structurale, pentru a dezvolta și reproduce proiectele de succes la nivelul UE și pentru a crea un efect multiplicator mai amplu; |
| --- | --- |

74.

consideră că, pentru a utiliza resursele disponibile mai eficient și într-un mod mai bine orientat, este esențial ca Comisia să stabilească criterii specifice pentru Mecanismul de finanțare a capitalului natural, care trebuie să garanteze că proiectele oferă rezultate corespunzătoare, pozitive și tangibile din punct de vedere științific pentru biodiversitate; consideră că proiectele LIFE ar trebui să fie corelate cu finanțarea obținută din alte fluxuri de programe, cum ar fi fondurile structurale, pentru a dezvolta și reproduce proiectele de succes la nivelul UE și pentru a crea un efect multiplicator mai amplu;

| 75. | invită Comisia să extindă abordarea bazată pe mai multe fonduri la finanțarea biodiversității și solicită o mai bună corelare a diferitelor instrumente de finanțare; |
| --- | --- |

75.

invită Comisia să extindă abordarea bazată pe mai multe fonduri la finanțarea biodiversității și solicită o mai bună corelare a diferitelor instrumente de finanțare;

| 76. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească coerența dintre politicile sectoriale relevante, pentru a include obiectivele în materie de biodiversitate, asigurându-se totodată că următorul cadru financiar multianual va garanta că nu se înregistrează un declin global al biodiversității și dispariția serviciilor ecosistemice; |
| --- | --- |

76.

invită Comisia și statele membre să îmbunătățească coerența dintre politicile sectoriale relevante, pentru a include obiectivele în materie de biodiversitate, asigurându-se totodată că următorul cadru financiar multianual va garanta că nu se înregistrează un declin global al biodiversității și dispariția serviciilor ecosistemice;

| 77. | solicită Comisiei să creeze un grup la nivel înalt privind capitalul natural, pentru a atinge aceste obiective acordându-le mai o mare importanță și prioritate politică; |
| --- | --- |

77.

solicită Comisiei să creeze un grup la nivel înalt privind capitalul natural, pentru a atinge aceste obiective acordându-le mai o mare importanță și prioritate politică;

| 78. | regretă că legislația UE în materie de mediu nu face obiectul unor inspecții și supravegheri consecvente și eficace în materie de mediu, al căror obiectiv să fie identificarea și prevenirea încălcărilor legislației de mediu la nivelul a diferite sectoare, inclusiv în ceea ce privește ariile protejate de conservare a naturii; salută acțiunile pregătitoare întreprinse în vederea definirii unui cadru UE pentru inspecții de mediu și invită Comisia să prezinte fără întârziere o propunere legislativă; |
| --- | --- |

78.

regretă că legislația UE în materie de mediu nu face obiectul unor inspecții și supravegheri consecvente și eficace în materie de mediu, al căror obiectiv să fie identificarea și prevenirea încălcărilor legislației de mediu la nivelul a diferite sectoare, inclusiv în ceea ce privește ariile protejate de conservare a naturii; salută acțiunile pregătitoare întreprinse în vederea definirii unui cadru UE pentru inspecții de mediu și invită Comisia să prezinte fără întârziere o propunere legislativă;

| 79. | subliniază importanța inovării, cercetării și dezvoltării pentru îndeplinirea obiectivele directivelor privind natura și invită Comisia și statele membre să se concentreze în special pe legăturile dintre conservarea biodiversității și beneficiile pentru sănătatea umană și bunăstarea economică și să coordoneze colectarea datelor; reamintește că persistă lacune majore în ceea ce privește cunoștințele despre starea ecosistemelor marine și a resurselor piscicole; solicită statelor membre să se asigure că datele privind impactul pescuitului și al acvaculturii asupra mediului mai larg sunt colectate și puse la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

79.

subliniază importanța inovării, cercetării și dezvoltării pentru îndeplinirea obiectivele directivelor privind natura și invită Comisia și statele membre să se concentreze în special pe legăturile dintre conservarea biodiversității și beneficiile pentru sănătatea umană și bunăstarea economică și să coordoneze colectarea datelor; reamintește că persistă lacune majore în ceea ce privește cunoștințele despre starea ecosistemelor marine și a resurselor piscicole; solicită statelor membre să se asigure că datele privind impactul pescuitului și al acvaculturii asupra mediului mai larg sunt colectate și puse la dispoziția publicului;

| 80. | invită Comisia și statele membre să lanseze fără întârziere o inițiativă europeană cu privire la polenizatori – acordând o atenție deosebită rezistenței la pesticide a planetelor care afectează albinele și alți polenizatori – și pe baza politicilor deja aplicate în statele membre, și să prezinte propuneri cu privire la Directiva-cadru privind solul, o directivă privind accesul la justiție și cadrul juridic revizuit al UE pentru inspecțiile de mediu; |
| --- | --- |

80.

invită Comisia și statele membre să lanseze fără întârziere o inițiativă europeană cu privire la polenizatori – acordând o atenție deosebită rezistenței la pesticide a planetelor care afectează albinele și alți polenizatori – și pe baza politicilor deja aplicate în statele membre, și să prezinte propuneri cu privire la Directiva-cadru privind solul, o directivă privind accesul la justiție și cadrul juridic revizuit al UE pentru inspecțiile de mediu;

| 81. | subliniază cu îngrijorare numărul tot mai mare de elemente științifice care demonstrează efectul negativ pe care pesticidele neonicotinoide îl pot avea asupra serviciilor esențiale precum polenizarea și controlul natural al dăunătorilor; invită, prin urmare, Comisia să își mențină interdicția privind utilizarea neonicotinoidelor; |
| --- | --- |

81.

subliniază cu îngrijorare numărul tot mai mare de elemente științifice care demonstrează efectul negativ pe care pesticidele neonicotinoide îl pot avea asupra serviciilor esențiale precum polenizarea și controlul natural al dăunătorilor; invită, prin urmare, Comisia să își mențină interdicția privind utilizarea neonicotinoidelor;

| 82. | îndeamnă Comisia și statele membre să pună în aplicare pe deplin principiul precauției în ceea ce privește autorizarea utilizării și diseminarea în mediu a organismelor vii modificate genetic, pentru a preveni orice efect negativ asupra biodiversității; |
| --- | --- |

82.

îndeamnă Comisia și statele membre să pună în aplicare pe deplin principiul precauției în ceea ce privește autorizarea utilizării și diseminarea în mediu a organismelor vii modificate genetic, pentru a preveni orice efect negativ asupra biodiversității;

| 83. | subliniază importanța programului LIFE pentru mediu și, în special, a subprogramului pentru natură și biodiversitate, în scopul protejării și consolidării biodiversității europene; |
| --- | --- |

83.

subliniază importanța programului LIFE pentru mediu și, în special, a subprogramului pentru natură și biodiversitate, în scopul protejării și consolidării biodiversității europene;

| 84. | crede cu tărie că mediul și inovarea se completează reciproc și atrage atenția mai ales asupra soluțiilor bazate pe natură, care oferă soluții inteligente atât din punct de vedere economic, cât și ecologic pentru a aborda provocări precum schimbările climatice, penuria de materii prime, poluarea și rezistența la antimicrobiene; invită părțile interesate relevante să includă aceste aspecte în programul Orizont 2020; invită statele membre să fie mai eficace și să lase loc pentru reglementare în vederea ajungerea la soluții inteligente, care să ofere rezultate pozitive pentru biodiversitate; |
| --- | --- |

84.

crede cu tărie că mediul și inovarea se completează reciproc și atrage atenția mai ales asupra soluțiilor bazate pe natură, care oferă soluții inteligente atât din punct de vedere economic, cât și ecologic pentru a aborda provocări precum schimbările climatice, penuria de materii prime, poluarea și rezistența la antimicrobiene; invită părțile interesate relevante să includă aceste aspecte în programul Orizont 2020; invită statele membre să fie mai eficace și să lase loc pentru reglementare în vederea ajungerea la soluții inteligente, care să ofere rezultate pozitive pentru biodiversitate;

| 85. | subliniază că aspectele legate de biodiversitate, schimbările climatice și penuria de materii prime sunt strâns legate între ele; reamintește că menținerea schimbărilor climatice cu mult sub 2o Celsius, comparativ cu nivelurile preindustriale, va fi esențială pentru a preveni declinul biodiversității; reamintește, în schimb, că o serie de ecosisteme funcționează ca un scut împotriva riscurilor naturale, contribuind astfel la strategiile de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora; |
| --- | --- |

85.

subliniază că aspectele legate de biodiversitate, schimbările climatice și penuria de materii prime sunt strâns legate între ele; reamintește că menținerea schimbărilor climatice cu mult sub 2o Celsius, comparativ cu nivelurile preindustriale, va fi esențială pentru a preveni declinul biodiversității; reamintește, în schimb, că o serie de ecosisteme funcționează ca un scut împotriva riscurilor naturale, contribuind astfel la strategiile de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora;

| 86. | invită Comisia și statele membre să țină seama de acest lucru prin garantarea faptului că Strategia UE pentru 2020 în materie de biodiversitate este integrată pe deplin în poziția adoptată de UE în cadrul discuțiilor pe marginea unui nou acord internațional privind schimbările climatice, în special ținând cont de faptul că, potrivit proiectului ROBIN finanțat de UE, protecția biodiversității este o componentă a soluției pentru la atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, în special dat fiind faptul că pădurile tropicale au potențialul de a atenua 25 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

86.

invită Comisia și statele membre să țină seama de acest lucru prin garantarea faptului că Strategia UE pentru 2020 în materie de biodiversitate este integrată pe deplin în poziția adoptată de UE în cadrul discuțiilor pe marginea unui nou acord internațional privind schimbările climatice, în special ținând cont de faptul că, potrivit proiectului ROBIN finanțat de UE, protecția biodiversității este o componentă a soluției pentru la atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, în special dat fiind faptul că pădurile tropicale au potențialul de a atenua 25 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 87. | invită Comisia să includă în acordurile internaționale pe care le încheie aspecte legate de mediu și schimbările climatice și să realizeze analize de mediu axate pe posibilitățile de protejare și îmbunătățire a biodiversității; subliniază importanța identificării și evaluării sistematice a impactului asupra biodiversității; solicită Comisiei să adopte măsuri în urma concluziilor studiului intitulat„Identificarea și atenuarea impactului negativ al cererii de anumite produse de la nivel european asupra biodiversității din țările terțe”, prin propunerea unor posibile modalități de a contribui la evitarea sau reducerea la minimum a declinului biodiversității la nivel mondial, care este cauzat de anumite modele de producție și de consum din UE. |
| --- | --- |

87.

invită Comisia să includă în acordurile internaționale pe care le încheie aspecte legate de mediu și schimbările climatice și să realizeze analize de mediu axate pe posibilitățile de protejare și îmbunătățire a biodiversității; subliniază importanța identificării și evaluării sistematice a impactului asupra biodiversității; solicită Comisiei să adopte măsuri în urma concluziilor studiului intitulat„Identificarea și atenuarea impactului negativ al cererii de anumite produse de la nivel european asupra biodiversității din țările terțe”, prin propunerea unor posibile modalități de a contribui la evitarea sau reducerea la minimum a declinului biodiversității la nivel mondial, care este cauzat de anumite modele de producție și de consum din UE.

| 88. | îndeamnă statele membre, pe baza principiului precauției și a principiului potrivit căruia ar trebui luate măsuri preventive, și luând în considerare riscurile și impactele negative asupra climei, mediului și biodiversității pe care le implică fracturarea hidraulică pentru extracția hidrocarburilor neconvenționale și lacunele identificate în regimul de reglementare al UE pentru activitățile privind gazele de șist, să nu autorizeze nicio altă operațiune de fracturare hidraulică în UE; |
| --- | --- |

88.

îndeamnă statele membre, pe baza principiului precauției și a principiului potrivit căruia ar trebui luate măsuri preventive, și luând în considerare riscurile și impactele negative asupra climei, mediului și biodiversității pe care le implică fracturarea hidraulică pentru extracția hidrocarburilor neconvenționale și lacunele identificate în regimul de reglementare al UE pentru activitățile privind gazele de șist, să nu autorizeze nicio altă operațiune de fracturare hidraulică în UE;

| 89. | invită Comisia și statele membre să se asigure că foaia de parcurs Guadelupa, adoptată în octombrie 2014, este respectată și să pună în aplicare instrumentele necesare pentru protecția biodiversității în regiunile ultraperiferice și în țările și teritoriile de peste mări; |
| --- | --- |

89.

invită Comisia și statele membre să se asigure că foaia de parcurs Guadelupa, adoptată în octombrie 2014, este respectată și să pună în aplicare instrumentele necesare pentru protecția biodiversității în regiunile ultraperiferice și în țările și teritoriile de peste mări;

| 90. | subliniază rolul global al Strategiei UE în domeniul biodiversității; invită Comisia să integreze dispozițiile în materie de biodiversitate în negocierile comerciale în curs de desfășurare, precum și să asigure integrarea obiectivelor în materie de biodiversitate în politicile comerciale ale UE; |
| --- | --- |

90.

subliniază rolul global al Strategiei UE în domeniul biodiversității; invită Comisia să integreze dispozițiile în materie de biodiversitate în negocierile comerciale în curs de desfășurare, precum și să asigure integrarea obiectivelor în materie de biodiversitate în politicile comerciale ale UE;

o

o o

| 91. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

91.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/consultation/public%20consultation_FINAL.pdf

(2)  JO L 317, 4.11.2014, p. 35.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 608.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

(5)  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

(6)  JO C 258 E, 7.9.2013, p. 99.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0600.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0109.

(9)  http://www.foresteurope.org/fullsoef2015

---

Miercuri, 3 februarie 2016

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/14

---

P8_TA(2016)0037

Ratificarea Tratatului de la Marrakech pe baza petițiilor primite, în special a Petiției nr. 924/2011

Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la ratificarea Tratatului de la Marrakesh, pe baza petițiilor primite, în special a Petiției 924/2011 (2016/2542(RSP))

(2018/C 035/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere petițiile cetățenilor UE cu dificultăți de citire a materialelor imprimate și în special Petiția nr. 924/2011, adresată de Dan Pescod, de cetățenie britanică, în numele Uniunii Europene a Nevăzătorilor (EBU)/Institutul Național Regal pentru Nevăzători (RNIB), privind accesul nevăzătorilor la cărți și alte produse tipărite, |
| --- | --- |

—

având în vedere petițiile cetățenilor UE cu dificultăți de citire a materialelor imprimate și în special Petiția nr. 924/2011, adresată de Dan Pescod, de cetățenie britanică, în numele Uniunii Europene a Nevăzătorilor (EBU)/Institutul Național Regal pentru Nevăzători (RNIB), privind accesul nevăzătorilor la cărți și alte produse tipărite,

| — | având în vedere Tratatul de la Marrakech pentru facilitarea accesului la operele publicate al persoanelor nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate (Tratatul de la Marrakesh), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de la Marrakech pentru facilitarea accesului la operele publicate al persoanelor nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate (Tratatul de la Marrakesh),

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (UNCRPD),

| — | având în vedere articolul 216 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 216 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Organizația Mondială a Sănătății a estimat în 2010 că în Europa se înregistrează în total un număr de 2 550 000 de persoane nevăzătoare și 23 800 000 de persoane cu vedere parțială, în total 26 350 000 de persoane cu deficiențe de vedere; |
| --- | --- |

A.

întrucât Organizația Mondială a Sănătății a estimat în 2010 că în Europa se înregistrează în total un număr de 2 550 000 de persoane nevăzătoare și 23 800 000 de persoane cu vedere parțială, în total 26 350 000 de persoane cu deficiențe de vedere;

| B. | întrucât doar 5 % din totalul cărților publicate în țările dezvoltate și mai puțin de 1 % din cărțile publicate în țările în curs de dezvoltare sunt produse la un moment dat în formate accesibile; |
| --- | --- |

B.

întrucât doar 5 % din totalul cărților publicate în țările dezvoltate și mai puțin de 1 % din cărțile publicate în țările în curs de dezvoltare sunt produse la un moment dat în formate accesibile;

| C. | întrucât UE și statele membre sunt părți ale Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE și statele membre sunt părți ale Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap;

| D. | întrucât UE și statele membre au semnat Tratatul de la Marrakesh în aprilie 2014 și, prin urmare, și-au asumat angajamentul politic de a-l ratifica; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE și statele membre au semnat Tratatul de la Marrakesh în aprilie 2014 și, prin urmare, și-au asumat angajamentul politic de a-l ratifica;

| E. | întrucât Comitetul UNCRPD a încurajat Uniunea Europeană, în observațiile finale cu privire la raportul inițial al Uniunii Europene privind punerea în aplicare a Convenției, să ia toate măsurile corespunzătoare pentru a ratifica și a pune în aplicare Tratatul de la Marrakesh cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comitetul UNCRPD a încurajat Uniunea Europeană, în observațiile finale cu privire la raportul inițial al Uniunii Europene privind punerea în aplicare a Convenției, să ia toate măsurile corespunzătoare pentru a ratifica și a pune în aplicare Tratatul de la Marrakesh cât mai curând posibil;

| F. | întrucât Comisia a prezentat o propunere de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Tratatului de la Marrakesh (COM(2014)0638), |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia a prezentat o propunere de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Tratatului de la Marrakesh (COM(2014)0638),

| 1. | reamintește faptul că articolele 24 și 30 din UNCRPD subliniază dreptul persoanelor cu dizabilități la educație, fără discriminare și pe baza egalității de șanse, garantându-se totodată că legile care protejează drepturile de proprietate intelectuală nu constituie o barieră nerezonabilă sau discriminatorie pentru accesul persoanelor cu dizabilități la materiale culturale; |
| --- | --- |

1.

reamintește faptul că articolele 24 și 30 din UNCRPD subliniază dreptul persoanelor cu dizabilități la educație, fără discriminare și pe baza egalității de șanse, garantându-se totodată că legile care protejează drepturile de proprietate intelectuală nu constituie o barieră nerezonabilă sau discriminatorie pentru accesul persoanelor cu dizabilități la materiale culturale;

| 2. | ia act cu profundă indignare de faptul că șapte state membre ale UE au format un bloc minoritar care împiedică procesul de ratificare a tratatului; invită Consiliul și statele membre să accelereze procesul de ratificare, fără a condiționa ratificarea de revizuirea cadrului juridic al UE sau de hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

ia act cu profundă indignare de faptul că șapte state membre ale UE au format un bloc minoritar care împiedică procesul de ratificare a tratatului; invită Consiliul și statele membre să accelereze procesul de ratificare, fără a condiționa ratificarea de revizuirea cadrului juridic al UE sau de hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, statelor membre, Comisiei Europene și Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, statelor membre, Comisiei Europene și Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/15

---

P8_TA(2016)0038

Produsele care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72

Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D042684 – 2016/2547(RSP))

(2018/C 035/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere faptul că, la 18 noiembrie 2015, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 a votat să nu emită niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că, la 18 noiembrie 2015, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 a votat să nu emită niciun aviz,

| — | având în vedere avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) din 16 iulie 2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) din 16 iulie 2015 (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 24 iunie 2011, Bayer CropScience AG. a înaintat autorității competente din Belgia o cerere, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, de introducere pe piață a produselor alimentare, a ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia FG72; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 24 iunie 2011, Bayer CropScience AG. a înaintat autorității competente din Belgia o cerere, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, de introducere pe piață a produselor alimentare, a ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia FG72;

| B. | întrucât soiul de soia modificat genetic MST-FGØ72-2, astfel cum este descris în cerere, exprimă proteina 2mEPSPS, care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glifosat, precum și proteina HPPD W336, care conferă toleranță la erbicidele pe bază de izoxaflutol; întrucât, la 20 martie 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC – agenția specializată în domeniul cancerului din cadrul OMC) a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni (5); |
| --- | --- |

B.

întrucât soiul de soia modificat genetic MST-FGØ72-2, astfel cum este descris în cerere, exprimă proteina 2mEPSPS, care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glifosat, precum și proteina HPPD W336, care conferă toleranță la erbicidele pe bază de izoxaflutol; întrucât, la 20 martie 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC – agenția specializată în domeniul cancerului din cadrul OMC) a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni (5);

| C. | întrucât proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei a fost votat în comisia permanentă la 18 noiembrie 2015, fără a se emite vreun aviz; |
| --- | --- |

C.

întrucât proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei a fost votat în comisia permanentă la 18 noiembrie 2015, fără a se emite vreun aviz;

| D. | întrucât la 22 aprilie 2015, Comisia a deplâns, în expunerea de motive a propunerii sale legislative de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, faptul că de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 deciziile de autorizare au fost adoptate de Comisie, în conformitate cu legislația aplicabilă, fără sprijinul avizului comitetelor statelor membre și că retrimiterea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul procedurii în ansamblu, a devenit o normă în procesul decizional legat de autorizațiile privind produsele alimentare și furajele modificate genetic; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 22 aprilie 2015, Comisia a deplâns, în expunerea de motive a propunerii sale legislative de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, faptul că de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 deciziile de autorizare au fost adoptate de Comisie, în conformitate cu legislația aplicabilă, fără sprijinul avizului comitetelor statelor membre și că retrimiterea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul procedurii în ansamblu, a devenit o normă în procesul decizional legat de autorizațiile privind produsele alimentare și furajele modificate genetic;

| E. | întrucât propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 a fost respinsă de Parlament la 28 octombrie 2015 (6) pe motiv că, în timp ce cultivarea se face în mod obligatoriu pe teritoriul unui stat membru, comerțul cu OMG-uri nu ține cont de frontiere, ceea ce înseamnă că o interzicere la nivel național a „vânzării și utilizării”, astfel cum a propus Comisia, ar fi fost imposibil de pus în aplicare fără a reintroduce verificarea la frontieră a importurilor; întrucât, Parlamentul a refuzat propunerea legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să își retragă propunerea și să prezinte o nouă propunere, |
| --- | --- |

E.

întrucât propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 a fost respinsă de Parlament la 28 octombrie 2015 (6) pe motiv că, în timp ce cultivarea se face în mod obligatoriu pe teritoriul unui stat membru, comerțul cu OMG-uri nu ține cont de frontiere, ceea ce înseamnă că o interzicere la nivel național a „vânzării și utilizării”, astfel cum a propus Comisia, ar fi fost imposibil de pus în aplicare fără a reintroduce verificarea la frontieră a importurilor; întrucât, Parlamentul a refuzat propunerea legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să își retragă propunerea și să prezinte o nouă propunere,

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivele Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și ale Regulamentului (CE) nr. 396/2005 ale Parlamentului European și ale Consiliului (7), care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (8), constau în asigurarea unei baze prin care să se asigure un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animale, a intereselor ecologice și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând în același timp funcționarea eficientă a pieței interne; |
| --- | --- |

1.

consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivele Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și ale Regulamentului (CE) nr. 396/2005 ale Parlamentului European și ale Consiliului (7), care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (8), constau în asigurarea unei baze prin care să se asigure un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animale, a intereselor ecologice și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând în același timp funcționarea eficientă a pieței interne;

| 2. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare;

| 3. | invită Comisia să prezinte, în temeiul Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, o nouă propunere legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care să ia în considerare preocupările naționale exprimate frecvent, care nu se referă numai la aspectele siguranței organismelor modificate genetic pentru sănătate sau mediu; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să prezinte, în temeiul Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, o nouă propunere legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care să ia în considerare preocupările naționale exprimate frecvent, care nu se referă numai la aspectele siguranței organismelor modificate genetic pentru sănătate sau mediu;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  EFSA GMO Panel (Grupul pentru organisme modificate genetic al EFSA), 2015. Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-BE-2011-98) for the placing on the market of herbicide tolerant genetically modified soybean FG72 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Bayer CropScience AG (Aviz științific privind cererea EFSA-GMO-BE-2011-98 din partea Bayer CropScience AG de introducere pe piață a soiei modificate genetic tolerante la erbicid FG72 în scopul utilizării ca produse alimentare și ca furaje, al importării și prelucrării în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003)). Jurnalul EFSA 2015; 13(7):4167, 29 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4167.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0456.

(5)  Volumul 112 de monografii ale IARC: evaluarea a cinci insecticide și erbicide organofosforice din 20 martie 2015 http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0379.

(7)  Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).

(8)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/17 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/17

---

P8_TA(2016)0039

Produsele care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788

Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D042682 – 2016/2548(RSP))

(2018/C 035/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere faptul că, la 18 noiembrie 2015, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 a votat să nu emită niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că, la 18 noiembrie 2015, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 a votat să nu emită niciun aviz,

| — | având în vedere avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) din 18 iunie 2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) din 18 iunie 2015 (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 23 martie 2012, Monsanto Europe S.A. a adresat autorității competente din Țările de Jos o cerere, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, de introducere pe piață a unor produse alimentare, ingrediente alimentare și furaje care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia MON 87708 × MON 89788; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 23 martie 2012, Monsanto Europe S.A. a adresat autorității competente din Țările de Jos o cerere, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, de introducere pe piață a unor produse alimentare, ingrediente alimentare și furaje care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia MON 87708 × MON 89788;

| B. | întrucât soia modificată genetic MON-877Ø8-9 × MON-89788-1, conform descrierii din cerere, exprimă proteinele DMO, care îi conferă toleranță la erbicidele pe bază de dicamba și proteina CP4 EPSPS, care conferă toleranță la erbicidele conținând glifosat; întrucât, la 20 martie 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (agenția specializată în domeniul cancerului din cadrul OMC) a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni (5); |
| --- | --- |

B.

întrucât soia modificată genetic MON-877Ø8-9 × MON-89788-1, conform descrierii din cerere, exprimă proteinele DMO, care îi conferă toleranță la erbicidele pe bază de dicamba și proteina CP4 EPSPS, care conferă toleranță la erbicidele conținând glifosat; întrucât, la 20 martie 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (agenția specializată în domeniul cancerului din cadrul OMC) a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni (5);

| C. | întrucât proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei a fost votat în comisia permanentă la 18 noiembrie 2015, fără a se emite vreun aviz; |
| --- | --- |

C.

întrucât proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei a fost votat în comisia permanentă la 18 noiembrie 2015, fără a se emite vreun aviz;

| D. | întrucât la 22 aprilie 2015, Comisia a deplâns, în expunerea de motive a propunerii sale legislative de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, faptul că de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 deciziile de autorizare au fost adoptate de Comisie, în conformitate cu legislația aplicabilă, fără sprijinul avizului Comitetului statelor membre și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul procedurii în ansamblu, a devenit o normă în procesul decizional relativ la autorizațiile privind produsele alimentare și furajele modificate genetic; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 22 aprilie 2015, Comisia a deplâns, în expunerea de motive a propunerii sale legislative de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, faptul că de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 deciziile de autorizare au fost adoptate de Comisie, în conformitate cu legislația aplicabilă, fără sprijinul avizului Comitetului statelor membre și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul procedurii în ansamblu, a devenit o normă în procesul decizional relativ la autorizațiile privind produsele alimentare și furajele modificate genetic;

| E. | întrucât propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 a fost respinsă de Parlament la 28 octombrie 2015 (6) pe motiv că, în timp ce cultivarea se face în mod obligatoriu pe teritoriul unui stat membru, comerțul cu OMG-uri nu ține cont de frontiere, ceea ce înseamnă că o interzicere la nivel național a „vânzării și utilizării”, astfel cum a propus Comisia, ar fi fost imposibil de pus în aplicare fără a reintroduce verificarea la frontieră a importurilor; întrucât Parlamentul a refuzat propunerea legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să își retragă propunerea și să prezinte o nouă propunere, |
| --- | --- |

E.

întrucât propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 a fost respinsă de Parlament la 28 octombrie 2015 (6) pe motiv că, în timp ce cultivarea se face în mod obligatoriu pe teritoriul unui stat membru, comerțul cu OMG-uri nu ține cont de frontiere, ceea ce înseamnă că o interzicere la nivel național a „vânzării și utilizării”, astfel cum a propus Comisia, ar fi fost imposibil de pus în aplicare fără a reintroduce verificarea la frontieră a importurilor; întrucât Parlamentul a refuzat propunerea legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să își retragă propunerea și să prezinte o nouă propunere,

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivele Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și ale Regulamentului (CE) nr. 396/2005 ale Parlamentului European și ale Consiliului (7), care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (8), constau în asigurarea unei baze prin care să se asigure un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animale, a intereselor ecologice și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând în același timp funcționarea eficientă a pieței interne; |
| --- | --- |

1.

consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivele Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și ale Regulamentului (CE) nr. 396/2005 ale Parlamentului European și ale Consiliului (7), care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (8), constau în asigurarea unei baze prin care să se asigure un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animale, a intereselor ecologice și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând în același timp funcționarea eficientă a pieței interne;

| 2. | invită Comisia să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare;

| 3. | invită Comisia să prezinte, pe baza Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, o nouă propunere legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care să ia în considerare preocupările naționale exprimate frecvent, care nu se referă numai la aspecte legate de siguranța organismelor modificate genetic pentru sănătate sau mediu; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să prezinte, pe baza Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, o nouă propunere legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care să ia în considerare preocupările naționale exprimate frecvent, care nu se referă numai la aspecte legate de siguranța organismelor modificate genetic pentru sănătate sau mediu;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-NL-2012-108) for the placing on the market of herbicide tolerant genetically modified soybean MON 87708 × MON 89788 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto. (Aviz științific privind cererea EFSA-GMO-NL-2012-108din partea Monsanto de introducere pe piață a soiei modificate genetic tolerante la erbicid MON 87708 × MON 89788 în scopul utilizării ca produse alimentare și ca furaje, al importării și prelucrării în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003)). Jurnalul EFSA 2015; 13(6):4136, 26 pp. doi: 10.2903/j.efsa.2015.4136.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0456.

(5)  Volumul 112 de monografii ale IARC: evaluarea a cinci insecticide și erbicide organofosforice din 20 martie 2015, http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0379

(7)  Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).

(8)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/19

---

P8_TA(2016)0040

Produsele care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788

Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D042681 – 2016/2549(RSP))

(2018/C 035/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere faptul că, la 18 noiembrie 2015, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 a votat să nu emită niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că, la 18 noiembrie 2015, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 a votat să nu emită niciun aviz,

| — | având în vedere avizul din 16 iulie 2015 al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din 16 iulie 2015 al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 11 august 2011, Monsanto Europe S.A. a adresat autorității competente din Țările de Jos o cerere, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, de introducere pe piață a produselor alimentare, a ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia MON 87705 × MON 89788; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 11 august 2011, Monsanto Europe S.A. a adresat autorității competente din Țările de Jos o cerere, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, de introducere pe piață a produselor alimentare, a ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia MON 87705 × MON 89788;

| B. | întrucât soia modificată genetic MON-877Ø5-6 × MON-89788-1, astfel cum este descrisă în cerere, prezintă o expresie redusă a enzimelor desaturaza acidului gras Δ12 (FAD2) și tioesteraza proteinei purtătoare de palmitoil acil (FATB), ceea ce duce la un profil ridicat al acidului oleic și la un profil scăzut al acidului linoleic și exprimă o proteină CP4 EPSPS care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glifosat; întrucât, la 20 martie 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC – agenția specializată în domeniul cancerului din cadrul OMC) a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni (5); |
| --- | --- |

B.

întrucât soia modificată genetic MON-877Ø5-6 × MON-89788-1, astfel cum este descrisă în cerere, prezintă o expresie redusă a enzimelor desaturaza acidului gras Δ12 (FAD2) și tioesteraza proteinei purtătoare de palmitoil acil (FATB), ceea ce duce la un profil ridicat al acidului oleic și la un profil scăzut al acidului linoleic și exprimă o proteină CP4 EPSPS care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glifosat; întrucât, la 20 martie 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC – agenția specializată în domeniul cancerului din cadrul OMC) a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni (5);

| C. | întrucât, la 18 noiembrie 2015, proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei a fost supus la vot în cadrul comitetului permanent, fără a se emite vreun aviz; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 18 noiembrie 2015, proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei a fost supus la vot în cadrul comitetului permanent, fără a se emite vreun aviz;

| D. | întrucât la 22 aprilie 2015, Comisia a deplâns, în expunerea de motive a propunerii sale legislative de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, faptul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, deciziile de autorizare au fost adoptate de Comisie, în conformitate cu legislația aplicabilă, fără sprijinul avizului Comitetului statelor membre, și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care a constituit de fapt o excepție în cadrul procedurii în ansamblu, a devenit o normă în procesul decizional relativ la autorizațiile privind produsele alimentare și furajele modificate genetic; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 22 aprilie 2015, Comisia a deplâns, în expunerea de motive a propunerii sale legislative de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, faptul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, deciziile de autorizare au fost adoptate de Comisie, în conformitate cu legislația aplicabilă, fără sprijinul avizului Comitetului statelor membre, și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care a constituit de fapt o excepție în cadrul procedurii în ansamblu, a devenit o normă în procesul decizional relativ la autorizațiile privind produsele alimentare și furajele modificate genetic;

| E. | întrucât propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 a fost respinsă de Parlament la 28 octombrie 2015 (6) pe motiv că, în timp ce cultivarea se face în mod obligatoriu pe teritoriul unui stat membru, comerțul cu OMG-uri nu ține cont de frontiere, ceea ce înseamnă că o interzicere la nivel național a „vânzării și utilizării”, astfel cum a propus Comisia, ar fi fost imposibil de pus în aplicare fără a reintroduce verificarea la frontieră a importurilor; întrucât Parlamentul a respins propunerea legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să își retragă propunerea și să prezinte o propunere nouă, |
| --- | --- |

E.

întrucât propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 a fost respinsă de Parlament la 28 octombrie 2015 (6) pe motiv că, în timp ce cultivarea se face în mod obligatoriu pe teritoriul unui stat membru, comerțul cu OMG-uri nu ține cont de frontiere, ceea ce înseamnă că o interzicere la nivel național a „vânzării și utilizării”, astfel cum a propus Comisia, ar fi fost imposibil de pus în aplicare fără a reintroduce verificarea la frontieră a importurilor; întrucât Parlamentul a respins propunerea legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să își retragă propunerea și să prezinte o propunere nouă,

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii, mai exact cu scopul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și al Regulamentului (CE) nr. 396/2005 ale Parlamentului European și ale Consiliului (7), și anume, potrivit principiilor generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (8), acela de a furniza baza pentru asigurarea unui nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animale, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând în același timp funcționarea eficientă a pieței interne; |
| --- | --- |

1.

consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii, mai exact cu scopul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și al Regulamentului (CE) nr. 396/2005 ale Parlamentului European și ale Consiliului (7), și anume, potrivit principiilor generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (8), acela de a furniza baza pentru asigurarea unui nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animale, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând în același timp funcționarea eficientă a pieței interne;

| 2. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare;

| 3. | solicită Comisiei să prezinte, pe baza Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, o nouă propunere legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care să ia în considerare preocupările naționale exprimate frecvent, care nu se referă numai la aspectele siguranței organismelor modificate genetic pentru sănătate sau mediu; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să prezinte, pe baza Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, o nouă propunere legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care să ia în considerare preocupările naționale exprimate frecvent, care nu se referă numai la aspectele siguranței organismelor modificate genetic pentru sănătate sau mediu;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-NL-2011-110) for the placing on the market of the herbicide-tolerant, increased oleic acid genetically modified soybean MON 87705 x MON 89788 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto. (Aviz științific privind cererea (EFSA-GMO-NL-2011-110) depusă de Monsanto pentru introducerea pe piață a plantei de soia modificate genetic MON 87705 x MON 89788, care are un profil ridicat al acidului oleic și este rezistentă la erbicide, pentru utilizarea în alimente și hrana pentru animale, pentru import și pentru prelucrare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003). Jurnalul EFSA 2015; 13(7):4178, 30 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4178.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0456.

(5)  Volumul 112 de monografii ale IARC: evaluarea a cinci insecticide și erbicide organofosforice, din 20 martie 2015, http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0379.

(7)  Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).

(8)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/21

---

P8_TA(2016)0041

Negocierile pe marginea Acordului privind comerțul cu servicii (TiSA)

Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 conținând recomandările Parlamentului European adresate Comisiei privind negocierile pe marginea Acordului privind comerțul cu servicii (TiSA) (2015/2233(INI))

(2018/C 035/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS) (1), care a intrat în vigoare în ianuarie 1995 ca urmare a negocierilor din Runda Uruguay, care au avut loc în cadrul OMC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS) (1), care a intrat în vigoare în ianuarie 1995 ca urmare a negocierilor din Runda Uruguay, care au avut loc în cadrul OMC,

| — | având în vedere Raportul din 21 aprilie 2011 al președintelui Consiliului pentru comerțul cu servicii din cadrul OMC, ambasadorul Fernando de Mateo, adresat Comitetului de negocieri comerciale, care vizează sesiunea specială de negocieri privind comerțul cu servicii (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 21 aprilie 2011 al președintelui Consiliului pentru comerțul cu servicii din cadrul OMC, ambasadorul Fernando de Mateo, adresat Comitetului de negocieri comerciale, care vizează sesiunea specială de negocieri privind comerțul cu servicii (2),

| — | având în vedere declarația grupului „Really Good Friends of Services” („Adevărații prieteni ai serviciilor” – RGF), prezentată la 5 iulie 2012 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația grupului „Really Good Friends of Services” („Adevărații prieteni ai serviciilor” – RGF), prezentată la 5 iulie 2012 (3),

| — | având în vedere directivele UE pentru negocierile referitoare la Acordul privind comerțul cu servicii (TiSA), adoptate de către Consiliu la 8 martie 2013 și declasificate și făcute publice de către Consiliu la 10 martie 2015 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere directivele UE pentru negocierile referitoare la Acordul privind comerțul cu servicii (TiSA), adoptate de către Consiliu la 8 martie 2013 și declasificate și făcute publice de către Consiliu la 10 martie 2015 (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord multilateral privind serviciile (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord multilateral privind serviciile (5),

| — | având în vedere orientările politice ale Președintelui Juncker din 15 iulie 2014, adresate noii Comisii și intitulate „Un nou început pentru Europa: Agenda mea pentru locuri de muncă, creștere, echitate și schimbări democratice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările politice ale Președintelui Juncker din 15 iulie 2014, adresate noii Comisii și intitulate „Un nou început pentru Europa: Agenda mea pentru locuri de muncă, creștere, echitate și schimbări democratice”,

| — | avânt în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

avânt în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere raportul definitiv de lansare din 17 iulie 2014, elaborat de ECORYS pentru Comisia Europeană și intitulat „Evaluarea impactului comerțului asupra dezvoltării durabile în sprijinul negocierilor pentru un acord plurilateral privind comerțul cu servicii (TiSA)” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul definitiv de lansare din 17 iulie 2014, elaborat de ECORYS pentru Comisia Europeană și intitulat „Evaluarea impactului comerțului asupra dezvoltării durabile în sprijinul negocierilor pentru un acord plurilateral privind comerțul cu servicii (TiSA)” (6),

| — | având în vedere documentele de negociere depuse de toate părțile la TiSA, în special documentele declasificate și făcute publice de către Comisie la 22 iulie 2014, printre care se numără oferta inițială a UE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele de negociere depuse de toate părțile la TiSA, în special documentele declasificate și făcute publice de către Comisie la 22 iulie 2014, printre care se numără oferta inițială a UE (7),

| — | având în vedere declarația comisarului Malmström din 5 februarie 2015 privind mobilitatea pacienților în cadrul TiSA (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comisarului Malmström din 5 februarie 2015 privind mobilitatea pacienților în cadrul TiSA (8),

| — | având în vedere declarația comună UE-SUA din 20 martie 2015 privind serviciile publice (9) în contextul negocierilor pe marginea TiSA și a TTIP, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună UE-SUA din 20 martie 2015 privind serviciile publice (9) în contextul negocierilor pe marginea TiSA și a TTIP,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei,

| — | având în vedere articolul 39 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene privind protecția datelor cu caracter personal și articolul 12 din Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene privind protecția datelor cu caracter personal și articolul 12 din Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere articolele 2 și 3 din TUE și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care promovează egalitatea dintre femei și bărbați ca fiind una dintre valorile de bază ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 3 din TUE și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care promovează egalitatea dintre femei și bărbați ca fiind una dintre valorile de bază ale UE,

| — | având în vedere articolele 14 și 106 din TFUE și Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 14 și 106 din TFUE și Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2003 referitoare la Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS) din cadrul OMC, inclusiv diversitatea culturală (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2003 referitoare la Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS) din cadrul OMC, inclusiv diversitatea culturală (10),

| — | având în vedere articolul 21 din TUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 din TUE,

| — | având în vedere articolele 207 și 218 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 207 și 218 din TFUE,

| — | având în vedere principiul coerenței politicilor pentru dezvoltare afirmat în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiul coerenței politicilor pentru dezvoltare afirmat în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor intitulat „Dimensiunea locală și regională a Acordului privind comerțul cu servicii (TiSA)” (CDR 2700/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor intitulat „Dimensiunea locală și regională a Acordului privind comerțul cu servicii (TiSA)” (CDR 2700/2015),

| — | având în vedere articolul 108 alineatul (4) și articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 alineatul (4) și articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru libertăți civile și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0009/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru afaceri economice și monetare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru libertăți civile și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0009/2016),

| A. | întrucât negocierile pe marginea TiSA ar trebui să vizeze obținerea unor reglementări internaționale mai bune, nu a unor reglementări interne mai reduse; |
| --- | --- |

A.

întrucât negocierile pe marginea TiSA ar trebui să vizeze obținerea unor reglementări internaționale mai bune, nu a unor reglementări interne mai reduse;

| B. | întrucât, deși TiSA este un acord multilateral, în forma sa actuală și cu actualii săi participanți implicați în procesul de negociere, obiectivul urmărit ar trebui să fie atingerea, la finalul negocierilor, a unei mase critice care să îi permită să devină un acord multilateral în cadrul OMC; |
| --- | --- |

B.

întrucât, deși TiSA este un acord multilateral, în forma sa actuală și cu actualii săi participanți implicați în procesul de negociere, obiectivul urmărit ar trebui să fie atingerea, la finalul negocierilor, a unei mase critice care să îi permită să devină un acord multilateral în cadrul OMC;

| C. | întrucât orice acord comercial trebuie să ofere mai multe drepturi și prețuri mai scăzute pentru consumatorii europeni, mai multe locuri de muncă și un nivel mai ridicat de protecție pentru lucrători; întrucât aceste acorduri trebuie să contribuie, de asemenea, la promovarea dezvoltării durabile, a responsabilității sociale a întreprinderilor la nivel mondial, precum și a condițiilor echitabile de concurență pentru societățile europene; întrucât politica comercială ar trebui să contribuie la Agenda OIM privind munca decentă și la Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă și să fie pe deplin coerentă cu acestea; |
| --- | --- |

C.

întrucât orice acord comercial trebuie să ofere mai multe drepturi și prețuri mai scăzute pentru consumatorii europeni, mai multe locuri de muncă și un nivel mai ridicat de protecție pentru lucrători; întrucât aceste acorduri trebuie să contribuie, de asemenea, la promovarea dezvoltării durabile, a responsabilității sociale a întreprinderilor la nivel mondial, precum și a condițiilor echitabile de concurență pentru societățile europene; întrucât politica comercială ar trebui să contribuie la Agenda OIM privind munca decentă și la Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă și să fie pe deplin coerentă cu acestea;

| D. | întrucât orice acord comercial trebuie să conducă la deschiderea piețelor din străinătate pentru societățile noastre și trebuie să reprezinte un dispozitiv de siguranță pentru cetățenii noștri pe plan intern; întrucât TiSA ar trebui să sporească accesul la piețele străine, să promoveze bunele practici și să modeleze globalizarea astfel încât să garanteze că aceasta reflectă valorile, principiile și interesele UE și ajută societățile din UE să prospere în era lanțurilor valorice globale; întrucât drepturile consumatorilor, precum și standardele sociale și de mediu nu sunt bariere comerciale, ci elemente constitutive nenegociabile ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; întrucât politica comercială a UE trebuie să respecte obiectivele de coeziune economică, socială și teritorială, astfel cum prevede articolul 174 din TFUE; întrucât furnizarea de servicii în UE se bazează pe principiile accesului universal, calității, siguranței, accesibilității financiare și tratamentului egal, principii care trebuie garantate permanent în toate orașele și regiunile; întrucât UE ar trebui să promoveze egalitatea de gen la nivel internațional; |
| --- | --- |

D.

întrucât orice acord comercial trebuie să conducă la deschiderea piețelor din străinătate pentru societățile noastre și trebuie să reprezinte un dispozitiv de siguranță pentru cetățenii noștri pe plan intern; întrucât TiSA ar trebui să sporească accesul la piețele străine, să promoveze bunele practici și să modeleze globalizarea astfel încât să garanteze că aceasta reflectă valorile, principiile și interesele UE și ajută societățile din UE să prospere în era lanțurilor valorice globale; întrucât drepturile consumatorilor, precum și standardele sociale și de mediu nu sunt bariere comerciale, ci elemente constitutive nenegociabile ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; întrucât politica comercială a UE trebuie să respecte obiectivele de coeziune economică, socială și teritorială, astfel cum prevede articolul 174 din TFUE; întrucât furnizarea de servicii în UE se bazează pe principiile accesului universal, calității, siguranței, accesibilității financiare și tratamentului egal, principii care trebuie garantate permanent în toate orașele și regiunile; întrucât UE ar trebui să promoveze egalitatea de gen la nivel internațional;

| E. | întrucât, într-un context marcat de globalizare, în care rolul serviciilor și al digitalizării este tot mai important atât în cadrul economiilor europene, cât și în cadrul comerțului internațional, sunt necesare măsuri politice urgente pentru consolidarea normelor internaționale; întrucât UE are un interes vital în consolidarea normelor comerciale globale care reglementează lanțurile de aprovizionare la nivel mondial; întrucât sistemul comercial multilateral rămâne cel mai eficient cadru pentru realizarea unui comerț liber și echitabil la nivel mondial; |
| --- | --- |

E.

întrucât, într-un context marcat de globalizare, în care rolul serviciilor și al digitalizării este tot mai important atât în cadrul economiilor europene, cât și în cadrul comerțului internațional, sunt necesare măsuri politice urgente pentru consolidarea normelor internaționale; întrucât UE are un interes vital în consolidarea normelor comerciale globale care reglementează lanțurile de aprovizionare la nivel mondial; întrucât sistemul comercial multilateral rămâne cel mai eficient cadru pentru realizarea unui comerț liber și echitabil la nivel mondial;

| F. | întrucât TiSA reprezintă pentru UE o oportunitate de a-și consolida poziția dobândită de principal exportator mondial de servicii, în condițiile în care cota sa se ridică la 25 % din exporturile mondiale de servicii, ceea ce i-a permis să realizeze un excedent comercial de 170 miliarde EUR în 2013; întrucât volumul exporturilor UE în domeniul serviciilor s-a dublat în ultimii 10 ani, ajungând la o valoare de 728 miliarde EUR în 2014; întrucât serviciile folosesc aproape 70 % din forța de muncă a UE și reprezintă 40 % din valoarea bunurilor exportate din Europa; întrucât 90 % dintre noile locuri de muncă ce vor fi create în UE între 2013 și 2025 vor fi generate de sectorul serviciilor; întrucât acest acord are potențialul de a stimula crearea de locuri de muncă în UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât TiSA reprezintă pentru UE o oportunitate de a-și consolida poziția dobândită de principal exportator mondial de servicii, în condițiile în care cota sa se ridică la 25 % din exporturile mondiale de servicii, ceea ce i-a permis să realizeze un excedent comercial de 170 miliarde EUR în 2013; întrucât volumul exporturilor UE în domeniul serviciilor s-a dublat în ultimii 10 ani, ajungând la o valoare de 728 miliarde EUR în 2014; întrucât serviciile folosesc aproape 70 % din forța de muncă a UE și reprezintă 40 % din valoarea bunurilor exportate din Europa; întrucât 90 % dintre noile locuri de muncă ce vor fi create în UE între 2013 și 2025 vor fi generate de sectorul serviciilor; întrucât acest acord are potențialul de a stimula crearea de locuri de muncă în UE;

| G. | întrucât comerțul cu servicii reprezintă un motor esențial pentru crearea de locuri de muncă și pentru creștere în UE, care poate fi consolidat prin TiSA; |
| --- | --- |

G.

întrucât comerțul cu servicii reprezintă un motor esențial pentru crearea de locuri de muncă și pentru creștere în UE, care poate fi consolidat prin TiSA;

| H. | întrucât multe piețe importante, nu în ultimul rând în economiile emergente, sunt în continuare inaccesibile societăților europene; întrucât barierele inutile în calea comerțului cu servicii, care, transformate în echivalente tarifare, se ridică la 15 % pentru Canada, 16 % pentru Japonia, 25 % pentru Coreea de Sud, 44 % pentru Turcia și 68 % pentru China, continuă să împiedice societățile europene să obțină maximum de beneficii de pe urma competitivității lor; întrucât UE, unde echivalentul tarifar al restricțiilor pentru servicii este de numai 6 %, este substanțial mai deschisă decât majoritatea partenerilor săi; întrucât UE ar trebui să își folosească poziția de principal importator și exportator de servicii pentru a asigura condiții de concurență echitabile printr-un acces reciproc pe piață și o concurență loială; |
| --- | --- |

H.

întrucât multe piețe importante, nu în ultimul rând în economiile emergente, sunt în continuare inaccesibile societăților europene; întrucât barierele inutile în calea comerțului cu servicii, care, transformate în echivalente tarifare, se ridică la 15 % pentru Canada, 16 % pentru Japonia, 25 % pentru Coreea de Sud, 44 % pentru Turcia și 68 % pentru China, continuă să împiedice societățile europene să obțină maximum de beneficii de pe urma competitivității lor; întrucât UE, unde echivalentul tarifar al restricțiilor pentru servicii este de numai 6 %, este substanțial mai deschisă decât majoritatea partenerilor săi; întrucât UE ar trebui să își folosească poziția de principal importator și exportator de servicii pentru a asigura condiții de concurență echitabile printr-un acces reciproc pe piață și o concurență loială;

| I. | întrucât barierele netarifare, care în medie reprezintă peste 50 % din costul serviciilor transfrontaliere, afectează în mod disproporționat întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care reprezintă o treime dintre exportatorii de servicii din UE și care adesea nu dispun de resursele umane și financiare necesare pentru a depăși aceste obstacole; întrucât eliminarea barierelor inutile ar facilita internaționalizarea IMM-urilor, atâta vreme cât aceste bariere pot fi eliminate fără a pune în pericol realizarea obiectivelor de politică publică aflate la baza lor; întrucât măsurile necesare pentru atingerea obiectivelor legitime de politică publică ar trebui să fie menținute; |
| --- | --- |

I.

întrucât barierele netarifare, care în medie reprezintă peste 50 % din costul serviciilor transfrontaliere, afectează în mod disproporționat întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care reprezintă o treime dintre exportatorii de servicii din UE și care adesea nu dispun de resursele umane și financiare necesare pentru a depăși aceste obstacole; întrucât eliminarea barierelor inutile ar facilita internaționalizarea IMM-urilor, atâta vreme cât aceste bariere pot fi eliminate fără a pune în pericol realizarea obiectivelor de politică publică aflate la baza lor; întrucât măsurile necesare pentru atingerea obiectivelor legitime de politică publică ar trebui să fie menținute;

| J. | întrucât globalizarea lanțurilor valorice sporește nivelul de importuri pe care îl presupun atât producția internă, cât și produsele pentru export; întrucât comerțul cu mărfuri și comerțul cu servicii sunt interconectate și sunt necesare norme globale care să reglementeze aceste lanțuri de aprovizionare; întrucât, în contextul lanțurilor valorice globale, standardele internaționale obligatorii de bază devin și mai necesare pentru a se evita o nouă uniformizare la nivelul inferior, precum și dumpingul social și de mediu; |
| --- | --- |

J.

întrucât globalizarea lanțurilor valorice sporește nivelul de importuri pe care îl presupun atât producția internă, cât și produsele pentru export; întrucât comerțul cu mărfuri și comerțul cu servicii sunt interconectate și sunt necesare norme globale care să reglementeze aceste lanțuri de aprovizionare; întrucât, în contextul lanțurilor valorice globale, standardele internaționale obligatorii de bază devin și mai necesare pentru a se evita o nouă uniformizare la nivelul inferior, precum și dumpingul social și de mediu;

| K. | întrucât încrederea cetățenilor în politica comercială a UE trebuie consolidată nu numai prin garantarea unor rezultate benefice în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și crearea de bunăstare pentru cetățeni și societăți, ci și prin asigurarea celui mai înalt nivel de transparență, angajament și responsabilitate, prin menținerea unui dialog constant cu partenerii sociali, societatea civilă, autoritățile locale și regionale și orice altă parte interesată relevantă, precum și prin stabilirea unor orientări clare în cadrul negocierilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât încrederea cetățenilor în politica comercială a UE trebuie consolidată nu numai prin garantarea unor rezultate benefice în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și crearea de bunăstare pentru cetățeni și societăți, ci și prin asigurarea celui mai înalt nivel de transparență, angajament și responsabilitate, prin menținerea unui dialog constant cu partenerii sociali, societatea civilă, autoritățile locale și regionale și orice altă parte interesată relevantă, precum și prin stabilirea unor orientări clare în cadrul negocierilor;

| L. | întrucât cele mai multe dintre angajamentele cuprinse în calendarul UE se referă la legislația națională a statelor membre; întrucât punerea în aplicare a angajamentelor afectează în mod special autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

L.

întrucât cele mai multe dintre angajamentele cuprinse în calendarul UE se referă la legislația națională a statelor membre; întrucât punerea în aplicare a angajamentelor afectează în mod special autoritățile locale și regionale;

| M. | întrucât protecția datelor nu este o povară economică, ci o sursă de creștere economică; întrucât restabilirea încrederii în lumea digitală este crucială; întrucât fluxurile de date sunt indispensabile în comerțul cu servicii, dar nu ar trebui să compromită niciodată acquis-ul UE privind protecția datelor și dreptul la viață privată; |
| --- | --- |

M.

întrucât protecția datelor nu este o povară economică, ci o sursă de creștere economică; întrucât restabilirea încrederii în lumea digitală este crucială; întrucât fluxurile de date sunt indispensabile în comerțul cu servicii, dar nu ar trebui să compromită niciodată acquis-ul UE privind protecția datelor și dreptul la viață privată;

| N. | întrucât Parlamentul European, în Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord multilateral privind serviciile a insistat ca „Comisia să dea curs intenției sale de a pregăti o evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile”; |
| --- | --- |

N.

întrucât Parlamentul European, în Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord multilateral privind serviciile a insistat ca „Comisia să dea curs intenției sale de a pregăti o evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile”;

| O. | întrucât TiSA va atrage după sine circulația persoanelor fizice între țările semnatare ale acordului și întrucât, în acest context, toți cetățenii europeni trebuie să fie tratați în mod egal în ceea ce privește accesul lor pe teritoriile țărilor respective; |
| --- | --- |

O.

întrucât TiSA va atrage după sine circulația persoanelor fizice între țările semnatare ale acordului și întrucât, în acest context, toți cetățenii europeni trebuie să fie tratați în mod egal în ceea ce privește accesul lor pe teritoriile țărilor respective;

| P. | întrucât Parlamentul European are ultimul cuvânt, prin intermediul procedurii de aprobare, cu privire la acordurile comerciale, iar deputații săi vor decide dacă aprobă sau resping TiSA numai după încheierea negocierilor; întrucât ratificarea în anumite state membre poate presupune ratificarea de către parlamentele regionale și/sau camerele parlamentare care reprezintă nivelul regional; |
| --- | --- |

P.

întrucât Parlamentul European are ultimul cuvânt, prin intermediul procedurii de aprobare, cu privire la acordurile comerciale, iar deputații săi vor decide dacă aprobă sau resping TiSA numai după încheierea negocierilor; întrucât ratificarea în anumite state membre poate presupune ratificarea de către parlamentele regionale și/sau camerele parlamentare care reprezintă nivelul regional;

| Q. | întrucât Parlamentul își rezervă dreptul de a-și exprima opinia după ce va fi consultat toate propunerile și proiectele de text noi cu privire la TiSA, |
| --- | --- |

Q.

întrucât Parlamentul își rezervă dreptul de a-și exprima opinia după ce va fi consultat toate propunerile și proiectele de text noi cu privire la TiSA,

| 1. | adresează Comisiei, în contextul negocierilor în curs pe marginea Acordului privind comerțul cu servicii, următoarele recomandări:






  (a) | cu privire la context și domeniul de aplicare:







  (i) | să considere că negocierile cu privire la TiSA reprezintă un mijloc de a progresa către noi obiective ambițioase la nivelul OMC, în scopul relansării negocierilor pentru un GATS reformat; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

adresează Comisiei, în contextul negocierilor în curs pe marginea Acordului privind comerțul cu servicii, următoarele recomandări:

(a)

cu privire la context și domeniul de aplicare:

(i)

să considere că negocierile cu privire la TiSA reprezintă un mijloc de a progresa către noi obiective ambițioase la nivelul OMC, în scopul relansării negocierilor pentru un GATS reformat;

| (ii) | să își reafirme sprijinul pentru negocieri ambițioase, atotcuprinzătoare și echilibrate, care să deblocheze potențialul nevalorificat al unei piețe mondiale mai integrate a serviciilor, totodată împiedicând dumpingul social, economic și de mediu și garantând pe deplin respectarea acquis-ului UE; să modeleze și să reglementeze globalizarea și să consolideze standardele internaționale, asigurând totodată prin mijloace juridice dreptul de a reglementa și de a urmări obiective legitime în materie de politici publice, cum ar fi sănătatea publică, siguranța și mediul; să asigure acces sporit pe piață pentru furnizorii de servicii europeni, inclusiv pentru IMM-uri, în sectoarele-cheie de interes, introducând totodată excepții specifice pentru sectoarele sensibile, inclusiv pentru toate serviciile publice; să se asigure că aceste negocieri contribuie în mod echitabil și semnificativ la crearea de locuri de muncă și la o creștere favorabilă incluziunii, instituind standarde ambițioase în domeniul comerțului cu servicii pentru secolul al XXI-lea; să respecte modelele politice, sociale și culturale ale UE și ale statelor membre, precum și principiile fundamentale consacrate în tratatele UE, inclusiv cele stipulate în Carta drepturilor fundamentale a UE, cum ar fi egalitatea de gen; să promoveze și să protejeze în întreaga lume drepturile omului, democrația și statul de drept; |
| --- | --- |

(ii)

să își reafirme sprijinul pentru negocieri ambițioase, atotcuprinzătoare și echilibrate, care să deblocheze potențialul nevalorificat al unei piețe mondiale mai integrate a serviciilor, totodată împiedicând dumpingul social, economic și de mediu și garantând pe deplin respectarea acquis-ului UE; să modeleze și să reglementeze globalizarea și să consolideze standardele internaționale, asigurând totodată prin mijloace juridice dreptul de a reglementa și de a urmări obiective legitime în materie de politici publice, cum ar fi sănătatea publică, siguranța și mediul; să asigure acces sporit pe piață pentru furnizorii de servicii europeni, inclusiv pentru IMM-uri, în sectoarele-cheie de interes, introducând totodată excepții specifice pentru sectoarele sensibile, inclusiv pentru toate serviciile publice; să se asigure că aceste negocieri contribuie în mod echitabil și semnificativ la crearea de locuri de muncă și la o creștere favorabilă incluziunii, instituind standarde ambițioase în domeniul comerțului cu servicii pentru secolul al XXI-lea; să respecte modelele politice, sociale și culturale ale UE și ale statelor membre, precum și principiile fundamentale consacrate în tratatele UE, inclusiv cele stipulate în Carta drepturilor fundamentale a UE, cum ar fi egalitatea de gen; să promoveze și să protejeze în întreaga lume drepturile omului, democrația și statul de drept;

| (iii) | să vizeze multilateralizarea acordului și să se opună oricăror dispoziții sau anexe care ar împiedica acest lucru, care ar putea fi incompatibile cu GATS și care ar putea împiedica viitoarea integrare în sistemul OMC; să accepte noi părți cu condiția ca acestea să accepte normele deja convenite și nivelul ambițiilor; să stimuleze o mai mare participare la negocieri; să ia act de faptul că cele mai mari bariere, dar și cel mai mare potențial de creștere în ceea ce privește comerțul cu servicii se regăsesc în țările BRICS și MINT; să recunoască importanța respectivelor țări pentru UE, ca destinații pentru export, deoarece în aceste țări există o clasă de mijloc în creștere, ca surse de intrări intermediare și ca centre-cheie în cadrul lanțurilor valorice mondiale; să deschidă calea pentru participarea economiilor emergente și dinamice angajate și să își reafirme sprijinul în favoarea solicitării Chinei de a participa la negocieri; să asigure faptul că toți participanții la TiSA se angajează în favoarea multilateralizării rezultatului negocierilor; să se asigure că o atenție specială este acordată țărilor în curs de dezvoltare și să includă în TiSA dispozițiile cuprinse la articolul IV din GATS; |
| --- | --- |

(iii)

să vizeze multilateralizarea acordului și să se opună oricăror dispoziții sau anexe care ar împiedica acest lucru, care ar putea fi incompatibile cu GATS și care ar putea împiedica viitoarea integrare în sistemul OMC; să accepte noi părți cu condiția ca acestea să accepte normele deja convenite și nivelul ambițiilor; să stimuleze o mai mare participare la negocieri; să ia act de faptul că cele mai mari bariere, dar și cel mai mare potențial de creștere în ceea ce privește comerțul cu servicii se regăsesc în țările BRICS și MINT; să recunoască importanța respectivelor țări pentru UE, ca destinații pentru export, deoarece în aceste țări există o clasă de mijloc în creștere, ca surse de intrări intermediare și ca centre-cheie în cadrul lanțurilor valorice mondiale; să deschidă calea pentru participarea economiilor emergente și dinamice angajate și să își reafirme sprijinul în favoarea solicitării Chinei de a participa la negocieri; să asigure faptul că toți participanții la TiSA se angajează în favoarea multilateralizării rezultatului negocierilor; să se asigure că o atenție specială este acordată țărilor în curs de dezvoltare și să includă în TiSA dispozițiile cuprinse la articolul IV din GATS;

| (iv) | să ia act de faptul că, conform Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD), sectorul serviciilor reprezintă aproximativ 51 % din PIB în țările în curs de dezvoltare și că exportul de servicii din țările africane este în creștere; să recunoască faptul că, în anumite condiții, comerțul, inclusiv cel cu servicii, ar putea constitui un factor favorizant pentru o creștere incluzivă, pentru dezvoltarea durabilă, pentru reducerea sărăciei și a inegalităților și pentru crearea unor locuri de muncă decente și ar putea încuraja inovarea prin facilitarea schimburilor de know-how, a dezvoltării tehnologiei și a investițiilor în cercetare și dezvoltare, inclusiv prin intermediul investițiilor străine; să susțină, prin urmare, că faptul de a asigura țărilor în curs de dezvoltare un acces echitabil la piețele mondiale de servicii le va crește nivelul de integrare economică și de adaptare la globalizare; |
| --- | --- |

(iv)

să ia act de faptul că, conform Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD), sectorul serviciilor reprezintă aproximativ 51 % din PIB în țările în curs de dezvoltare și că exportul de servicii din țările africane este în creștere; să recunoască faptul că, în anumite condiții, comerțul, inclusiv cel cu servicii, ar putea constitui un factor favorizant pentru o creștere incluzivă, pentru dezvoltarea durabilă, pentru reducerea sărăciei și a inegalităților și pentru crearea unor locuri de muncă decente și ar putea încuraja inovarea prin facilitarea schimburilor de know-how, a dezvoltării tehnologiei și a investițiilor în cercetare și dezvoltare, inclusiv prin intermediul investițiilor străine; să susțină, prin urmare, că faptul de a asigura țărilor în curs de dezvoltare un acces echitabil la piețele mondiale de servicii le va crește nivelul de integrare economică și de adaptare la globalizare;

| (v) | să recunoască faptul că, întrucât negocierile se efectuează în sistem preferențial, beneficiile acordului se vor limita la părțile TiSA până când acordul va avea caracter multilateral; să respingă aplicarea clauzei națiunii celei mai favorizate (CNF) în cazul părților neincluse în sfera TiSA până ce acordul va căpăta un caracter multilateral; să respingă, la fel ca în cazul GATS, includerea acordurilor de liber schimb (ALS) în domeniul de aplicare a CNF; |
| --- | --- |

(v)

să recunoască faptul că, întrucât negocierile se efectuează în sistem preferențial, beneficiile acordului se vor limita la părțile TiSA până când acordul va avea caracter multilateral; să respingă aplicarea clauzei națiunii celei mai favorizate (CNF) în cazul părților neincluse în sfera TiSA până ce acordul va căpăta un caracter multilateral; să respingă, la fel ca în cazul GATS, includerea acordurilor de liber schimb (ALS) în domeniul de aplicare a CNF;

| (vi) | să revigoreze discuțiile privind serviciile în cadrul Rundei Doha pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

(vi)

să revigoreze discuțiile privind serviciile în cadrul Rundei Doha pentru dezvoltare;

| (vii) | să asigure sinergii și coerență între acordurile bilaterale, plurilaterale și multilaterale care sunt actualmente negociate, precum și cu progresele pieței unice, mai ales în ceea ce privește piața unică digitală; să asigure coerența între politicile interne și externe ale UE și să promoveze o abordare integrată a afacerilor externe; să respecte principiul coerenței politicilor pentru dezvoltare și să încurajeze implementarea obiectivelor de dezvoltare durabilă adoptate în septembrie 2015; |
| --- | --- |

(vii)

să asigure sinergii și coerență între acordurile bilaterale, plurilaterale și multilaterale care sunt actualmente negociate, precum și cu progresele pieței unice, mai ales în ceea ce privește piața unică digitală; să asigure coerența între politicile interne și externe ale UE și să promoveze o abordare integrată a afacerilor externe; să respecte principiul coerenței politicilor pentru dezvoltare și să încurajeze implementarea obiectivelor de dezvoltare durabilă adoptate în septembrie 2015;

| (viii) | să propună garanții specifice pentru turiști, pentru a asigura, printre altele, transparența tarifelor de roaming internațional și a tarifelor aplicate apelurilor și mesajelor internaționale, pentru a limita tarifele excesive impuse consumatorilor la utilizarea cărților de credit în afara Europei și pentru a conserva dreptul UE și al statelor membre de a emite avertismente de siguranță cu privire la destinațiile turiștilor; |
| --- | --- |

(viii)

să propună garanții specifice pentru turiști, pentru a asigura, printre altele, transparența tarifelor de roaming internațional și a tarifelor aplicate apelurilor și mesajelor internaționale, pentru a limita tarifele excesive impuse consumatorilor la utilizarea cărților de credit în afara Europei și pentru a conserva dreptul UE și al statelor membre de a emite avertismente de siguranță cu privire la destinațiile turiștilor;

| (ix) | să includă o clauză de revizuire care să instituie un mecanism care să permită unei părți posibilitatea de a se retrage din acord sau de a suspenda ori de a-și retrage angajamentele cu privire la liberalizarea unui serviciu, mai ales în caz de încălcare a standardelor sociale și de muncă; |
| --- | --- |

(ix)

să includă o clauză de revizuire care să instituie un mecanism care să permită unei părți posibilitatea de a se retrage din acord sau de a suspenda ori de a-și retrage angajamentele cu privire la liberalizarea unui serviciu, mai ales în caz de încălcare a standardelor sociale și de muncă;

| (x) | să publice, fără întârzieri suplimentare, o evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile și să o actualizeze în consecință, odată ce negocierile vor fi finalizate, luând în considerare în mod adecvat impactul TiSA asupra cetățenilor, a autorităților locale și regionale și a țărilor în curs de dezvoltare care nu participă la negocieri, precum și asupra situației sociale și a ocupării forței de muncă din UE; să efectueze o evaluare detaliată și neîntârziată a efectelor pe care le-a avut GATS asupra economiei europene, de la intrarea sa în vigoare; să implice pe deplin partenerii sociali și societatea civilă în finalizarea evaluării impactului asupra dezvoltării durabile; să solicite serviciilor de cercetare ale Parlamentului să publice un studiu informativ cuprinzător cu privire la domeniul vizat de negocierile TiSA și la potențialul impact al acestora, incluzând în această analiză și perspectiva de gen și ținând seama de necesitatea de a aborda fenomene precum plafonul de sticlă și disparitatea salarială de gen; să efectueze o verificare a drepturilor fundamentale pentru ca Parlamentul să poată adopta în cunoștință de cauză decizia de a-și da sau nu consimțământul asupra TiSA; |
| --- | --- |

(x)

să publice, fără întârzieri suplimentare, o evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile și să o actualizeze în consecință, odată ce negocierile vor fi finalizate, luând în considerare în mod adecvat impactul TiSA asupra cetățenilor, a autorităților locale și regionale și a țărilor în curs de dezvoltare care nu participă la negocieri, precum și asupra situației sociale și a ocupării forței de muncă din UE; să efectueze o evaluare detaliată și neîntârziată a efectelor pe care le-a avut GATS asupra economiei europene, de la intrarea sa în vigoare; să implice pe deplin partenerii sociali și societatea civilă în finalizarea evaluării impactului asupra dezvoltării durabile; să solicite serviciilor de cercetare ale Parlamentului să publice un studiu informativ cuprinzător cu privire la domeniul vizat de negocierile TiSA și la potențialul impact al acestora, incluzând în această analiză și perspectiva de gen și ținând seama de necesitatea de a aborda fenomene precum plafonul de sticlă și disparitatea salarială de gen; să efectueze o verificare a drepturilor fundamentale pentru ca Parlamentul să poată adopta în cunoștință de cauză decizia de a-și da sau nu consimțământul asupra TiSA;

| (xi) | să se asigure că mecanismele de soluționare a litigiilor dintre investitori și stat nu pot fi „importate” din alte tratate bilaterale de investiții (TBI) în temeiul clauzelor națiunii celei mai favorizate; |
| --- | --- |

(xi)

să se asigure că mecanismele de soluționare a litigiilor dintre investitori și stat nu pot fi „importate” din alte tratate bilaterale de investiții (TBI) în temeiul clauzelor națiunii celei mai favorizate;

| (b) | în ceea ce privește accesul pe piață:







  (i) | să excludă serviciile publice și serviciile audiovizuale din domeniul de aplicare a acordului și să adopte o abordare prudentă cu privire la serviciile culturale, fără a aduce atingere angajamentelor asumate de UE în GATS; să urmărească angajamente ambițioase la nivelul părților, sectoarelor și nivelurilor de guvernare, în special un nivel mai ridicat de deschidere a piețelor străine în domeniul achizițiilor publice, telecomunicațiilor, transportului și serviciilor financiare și profesionale; |
| --- | --- | --- |

(b)

în ceea ce privește accesul pe piață:

(i)

să excludă serviciile publice și serviciile audiovizuale din domeniul de aplicare a acordului și să adopte o abordare prudentă cu privire la serviciile culturale, fără a aduce atingere angajamentelor asumate de UE în GATS; să urmărească angajamente ambițioase la nivelul părților, sectoarelor și nivelurilor de guvernare, în special un nivel mai ridicat de deschidere a piețelor străine în domeniul achizițiilor publice, telecomunicațiilor, transportului și serviciilor financiare și profesionale;

| (ii) | să asigure reciprocitatea la toate nivelurile; să sprijine utilizarea dispozițiilor orizontale bazate pe angajamente ca mijloc de a stabili un nivel comun al ambițiilor, fără a aduce atingere drepturilor și obligațiilor prevăzute la articolele XVI și XVII din GATS și să ia act de faptul că aceste cerințe minime vor stabili parametri clari pentru țările interesate să participe; în conformitate cu articolul IV din GATS, să asigure flexibilitate pentru țările în curs de dezvoltare și cele mai puțin dezvoltate în cazul în care subscriu nivelului de ambiție al acordului; să se asigure că acordul urmărește să creeze condiții de concurență echitabile în sectorul serviciilor și să deschidă noi piețe pentru furnizorii de servicii din UE; |
| --- | --- |

(ii)

să asigure reciprocitatea la toate nivelurile; să sprijine utilizarea dispozițiilor orizontale bazate pe angajamente ca mijloc de a stabili un nivel comun al ambițiilor, fără a aduce atingere drepturilor și obligațiilor prevăzute la articolele XVI și XVII din GATS și să ia act de faptul că aceste cerințe minime vor stabili parametri clari pentru țările interesate să participe; în conformitate cu articolul IV din GATS, să asigure flexibilitate pentru țările în curs de dezvoltare și cele mai puțin dezvoltate în cazul în care subscriu nivelului de ambiție al acordului; să se asigure că acordul urmărește să creeze condiții de concurență echitabile în sectorul serviciilor și să deschidă noi piețe pentru furnizorii de servicii din UE;

| (iii) | să excludă din angajamentele UE furnizarea de servicii noi neclasificate în sistemul de clasificare relevant, păstrând însă capacitatea de a le include într-o etapă ulterioară; |
| --- | --- |

(iii)

să excludă din angajamentele UE furnizarea de servicii noi neclasificate în sistemul de clasificare relevant, păstrând însă capacitatea de a le include într-o etapă ulterioară;

| (iv) | să respingă aplicarea clauzei standstill („clauza de înghețare”) și a clauzei ratchet („clauza de clichet”) în cazul tuturor angajamentelor privind accesul pe piață și tratamentul național și să respingă aplicarea acestora în sectoare sensibile, cum ar fi serviciile publice și serviciile culturale, achizițiile publice, „modul 4”, transportul și serviciile financiare; să permită suficientă flexibilitate pentru a readuce serviciile de interes economic general înapoi sub control public; să mențină dreptul UE și al statelor membre de a modifica lista proprie de angajamente în conformitate cu GATS; |
| --- | --- |

(iv)

să respingă aplicarea clauzei standstill („clauza de înghețare”) și a clauzei ratchet („clauza de clichet”) în cazul tuturor angajamentelor privind accesul pe piață și tratamentul național și să respingă aplicarea acestora în sectoare sensibile, cum ar fi serviciile publice și serviciile culturale, achizițiile publice, „modul 4”, transportul și serviciile financiare; să permită suficientă flexibilitate pentru a readuce serviciile de interes economic general înapoi sub control public; să mențină dreptul UE și al statelor membre de a modifica lista proprie de angajamente în conformitate cu GATS;

| (v) | să asume angajamente limitate referitoare la „modul 1”, îndeosebi în domeniul serviciilor digitale, financiare și al transportului rutier, pentru a evita arbitrajul de reglementare și dumpingul social; să își asume totuși angajamente ambițioase și să recunoască interesele ofensive în domeniul serviciilor de telecomunicații prin satelit, al serviciilor maritime și al reasigurărilor; să recunoască faptul că astfel de angajamente nu pot fi fructuoase decât într-un mediu reglementat în mod corespunzător; să se asigure că legislația UE este pe deplin respectată și că se iau măsurile necesare pentru a garanta respectarea acesteia de către prestatorii de servicii străini, în cazurile în care o societate furnizează un serviciu din străinătate consumatorilor din Uniune și să includă dispoziții care să garanteze accesul facil la compensații pentru consumatori; să identifice, în paralel, provocările cu care se confruntă consumatorii în raport cu furnizorii de servicii din țările terțe, să ofere îndrumări consumatorilor cu privire la dreptul lor de recurs în astfel de circumstanțe și să propună măsuri concrete, dacă este necesar; |
| --- | --- |

(v)

să asume angajamente limitate referitoare la „modul 1”, îndeosebi în domeniul serviciilor digitale, financiare și al transportului rutier, pentru a evita arbitrajul de reglementare și dumpingul social; să își asume totuși angajamente ambițioase și să recunoască interesele ofensive în domeniul serviciilor de telecomunicații prin satelit, al serviciilor maritime și al reasigurărilor; să recunoască faptul că astfel de angajamente nu pot fi fructuoase decât într-un mediu reglementat în mod corespunzător; să se asigure că legislația UE este pe deplin respectată și că se iau măsurile necesare pentru a garanta respectarea acesteia de către prestatorii de servicii străini, în cazurile în care o societate furnizează un serviciu din străinătate consumatorilor din Uniune și să includă dispoziții care să garanteze accesul facil la compensații pentru consumatori; să identifice, în paralel, provocările cu care se confruntă consumatorii în raport cu furnizorii de servicii din țările terțe, să ofere îndrumări consumatorilor cu privire la dreptul lor de recurs în astfel de circumstanțe și să propună măsuri concrete, dacă este necesar;

| (vi) | să aibă o abordare ambițioasă în ceea ce privește „modul 3”, vizând îndepărtarea barierelor din țările terțe pentru prezența comercială și stabilirea societăților, cum ar fi plafoanele la capitalurile străine și cerințele privind societățile mixte, aspect cu o relevanță crucială în ceea ce privește stimularea îmbunătățirii serviciilor furnizate prin „modurile 1 și 4”, păstrând totodată nivelul actual al rezervelor aplicabile în cadrul UE; |
| --- | --- |

(vi)

să aibă o abordare ambițioasă în ceea ce privește „modul 3”, vizând îndepărtarea barierelor din țările terțe pentru prezența comercială și stabilirea societăților, cum ar fi plafoanele la capitalurile străine și cerințele privind societățile mixte, aspect cu o relevanță crucială în ceea ce privește stimularea îmbunătățirii serviciilor furnizate prin „modurile 1 și 4”, păstrând totodată nivelul actual al rezervelor aplicabile în cadrul UE;

| (vii) | să țină seama de faptul că UE are un interes ofensiv în ceea ce privește mobilitatea spre exterior a profesioniștilor cu înaltă calificare; să se abțină de la asumarea de noi angajamente dincolo de GATS în ceea ce privește mobilitatea spre interior până când celelalte părți își îmbunătățesc substanțial ofertele; să confirme faptul că prin clauza privind munca se menține obligația legală a furnizorilor străini de servicii de a respecta legislația socială și de muncă a UE și a statelor membre, precum și contractele colective; să încheie angajamente ambițioase în cadrul „modului 4” pentru acele cazuri care susțin angajamentele din „modul 3”; să păstreze capacitatea de a efectua teste privind nevoile economice și piața muncii, care să vizeze furnizorii de servicii contractuale și lucrătorii independenți; |
| --- | --- |

(vii)

să țină seama de faptul că UE are un interes ofensiv în ceea ce privește mobilitatea spre exterior a profesioniștilor cu înaltă calificare; să se abțină de la asumarea de noi angajamente dincolo de GATS în ceea ce privește mobilitatea spre interior până când celelalte părți își îmbunătățesc substanțial ofertele; să confirme faptul că prin clauza privind munca se menține obligația legală a furnizorilor străini de servicii de a respecta legislația socială și de muncă a UE și a statelor membre, precum și contractele colective; să încheie angajamente ambițioase în cadrul „modului 4” pentru acele cazuri care susțin angajamentele din „modul 3”; să păstreze capacitatea de a efectua teste privind nevoile economice și piața muncii, care să vizeze furnizorii de servicii contractuale și lucrătorii independenți;

| (viii) | să respecte dreptul suveran al statelor membre de a stabili ce sectoare vor deschide concurenței străine și în ce măsură, prin limitări și derogări; să se abțină de la impunerea unor presiuni asupra statelor membre, pentru a le împiedica să își exercite pe deplin acest drept; |
| --- | --- |

(viii)

să respecte dreptul suveran al statelor membre de a stabili ce sectoare vor deschide concurenței străine și în ce măsură, prin limitări și derogări; să se abțină de la impunerea unor presiuni asupra statelor membre, pentru a le împiedica să își exercite pe deplin acest drept;

| (ix) | să excludă din domeniul de aplicare al acordului, în conformitate cu articolele 14 și 106 din TFUE și cu protocolul 26, serviciile actuale și viitoare considerate a fi de interes general și de interes economic general (printre care se numără apa, sănătatea, serviciile sociale, sistemele de securitate socială și educația, gestionarea deșeurilor și transportul public, dar fără a se limita la aceste servicii); să se asigure că autoritățile UE, precum și autoritățile naționale și locale își păstrează dreptul deplin de a introduce, adopta, menține sau abroga orice măsură privind darea în exploatare, organizarea, finanțarea și furnizarea serviciilor publice; să aplice această restricție indiferent de modul în care sunt furnizate și finanțate serviciile publice; să garanteze că sistemele de securitate socială sunt excluse din domeniul de aplicare a acordului; să respingă propunerea referitoare la o anexă privind mobilitatea pacienților, contestată de majoritatea participanților la TiSA; să recunoască atașamentul profund al cetățenilor europeni față de serviciile publice de calitate, care reprezintă vectori de coeziune socială și teritorială; |
| --- | --- |

(ix)

să excludă din domeniul de aplicare al acordului, în conformitate cu articolele 14 și 106 din TFUE și cu protocolul 26, serviciile actuale și viitoare considerate a fi de interes general și de interes economic general (printre care se numără apa, sănătatea, serviciile sociale, sistemele de securitate socială și educația, gestionarea deșeurilor și transportul public, dar fără a se limita la aceste servicii); să se asigure că autoritățile UE, precum și autoritățile naționale și locale își păstrează dreptul deplin de a introduce, adopta, menține sau abroga orice măsură privind darea în exploatare, organizarea, finanțarea și furnizarea serviciilor publice; să aplice această restricție indiferent de modul în care sunt furnizate și finanțate serviciile publice; să garanteze că sistemele de securitate socială sunt excluse din domeniul de aplicare a acordului; să respingă propunerea referitoare la o anexă privind mobilitatea pacienților, contestată de majoritatea participanților la TiSA; să recunoască atașamentul profund al cetățenilor europeni față de serviciile publice de calitate, care reprezintă vectori de coeziune socială și teritorială;

| (x) | să se opună restricțiilor aplicate subvenționării încrucișate a societăților care se află în subordinea aceleiași autorități locale, atunci când acestea depășesc cadrul restricțiilor aplicate în temeiul legislației UE și al legislației naționale; |
| --- | --- |

(x)

să se opună restricțiilor aplicate subvenționării încrucișate a societăților care se află în subordinea aceleiași autorități locale, atunci când acestea depășesc cadrul restricțiilor aplicate în temeiul legislației UE și al legislației naționale;

| (xi) | să urmărească, fără a aduce atingere GATS, introducerea unei clauze neechivoce, care să reprezinte un „etalon de aur” și care să poată fi inclusă în toate acordurile comerciale, asigurând faptul că clauza privind utilitățile publice li se aplică tuturor modurilor de furnizare și tuturor serviciilor considerate drept servicii publice de autoritățile europene, naționale sau regionale, din orice sector și indiferent de statutul de monopol al serviciului; |
| --- | --- |

(xi)

să urmărească, fără a aduce atingere GATS, introducerea unei clauze neechivoce, care să reprezinte un „etalon de aur” și care să poată fi inclusă în toate acordurile comerciale, asigurând faptul că clauza privind utilitățile publice li se aplică tuturor modurilor de furnizare și tuturor serviciilor considerate drept servicii publice de autoritățile europene, naționale sau regionale, din orice sector și indiferent de statutul de monopol al serviciului;

| (xii) | să garanteze, printr-o clauză orizontală cu caracter juridic obligatoriu aplicabilă întregului acord, în conformitate cu articolul 167 alineatul (4) din TFUE și cu Convenția UNESCO din 2005 asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, că părțile își păstrează dreptul de a adopta sau menține orice măsură cu privire la protecția sau promovarea diversității culturale și lingvistice, indiferent de tehnologia sau platforma de distribuție folosită, atât online, cât și offline; |
| --- | --- |

(xii)

să garanteze, printr-o clauză orizontală cu caracter juridic obligatoriu aplicabilă întregului acord, în conformitate cu articolul 167 alineatul (4) din TFUE și cu Convenția UNESCO din 2005 asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, că părțile își păstrează dreptul de a adopta sau menține orice măsură cu privire la protecția sau promovarea diversității culturale și lingvistice, indiferent de tehnologia sau platforma de distribuție folosită, atât online, cât și offline;

| (c) | cu privire la normele privind economia digitală:







  (i) | să se asigure că fluxurile transfrontaliere de date respectă dreptul universal la viață privată; |
| --- | --- | --- |

(c)

cu privire la normele privind economia digitală:

(i)

să se asigure că fluxurile transfrontaliere de date respectă dreptul universal la viață privată;

| (ii) | să adopte o abordare prudentă în cadrul negocierilor privind capitolele referitoare la protecția datelor și a vieții private; |
| --- | --- |

(ii)

să adopte o abordare prudentă în cadrul negocierilor privind capitolele referitoare la protecția datelor și a vieții private;

| (iii) | să recunoască faptul că protecția datelor și dreptul la viață privată nu sunt bariere în calea comerțului, ci drepturi fundamentale, consacrate la articolul 39 din TUE și la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și la articolul 12 din Declarația universală a drepturilor omului; să recunoască faptul că asigurarea unui nivel ridicat de încredere este esențială pentru dezvoltarea unei economii bazate pe date; să garanteze respectarea absolută a acestui drept fundamental, ținând seama în mod corespunzător de evoluțiile recente din economia digitală și respectând pe deplin hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene în ceea ce privește „sfera de siguranță”; să includă o dispoziție orizontală de sine stătătoare cuprinzătoare, clară și cu caracter juridic obligatoriu, bazată pe articolul XIV din GATS, care să excludă total din domeniul de aplicare al acestui acord normele UE actuale și viitoare privind protecția datelor cu caracter personal, fără a fi condiționată de concordanța cu alte părți ale TiSA; să aplice aceste dispoziții tuturor celorlalte anexe la TiSA; să se opună imediat și în mod oficial unor asemenea propuneri în anexa la TiSA privind comerțul electronic; să sprijine propunerile menite să asigure aplicarea nediscriminatorie a cadrelor juridice interne pentru protecția informațiilor cu caracter personal ale utilizatorilor; să aplice dispozițiile incluse în anexa la TiSA privind comerțul electronic tuturor celorlalte anexe la TiSA, inclusiv anexei privind serviciile financiare; |
| --- | --- |

(iii)

să recunoască faptul că protecția datelor și dreptul la viață privată nu sunt bariere în calea comerțului, ci drepturi fundamentale, consacrate la articolul 39 din TUE și la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și la articolul 12 din Declarația universală a drepturilor omului; să recunoască faptul că asigurarea unui nivel ridicat de încredere este esențială pentru dezvoltarea unei economii bazate pe date; să garanteze respectarea absolută a acestui drept fundamental, ținând seama în mod corespunzător de evoluțiile recente din economia digitală și respectând pe deplin hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene în ceea ce privește „sfera de siguranță”; să includă o dispoziție orizontală de sine stătătoare cuprinzătoare, clară și cu caracter juridic obligatoriu, bazată pe articolul XIV din GATS, care să excludă total din domeniul de aplicare al acestui acord normele UE actuale și viitoare privind protecția datelor cu caracter personal, fără a fi condiționată de concordanța cu alte părți ale TiSA; să aplice aceste dispoziții tuturor celorlalte anexe la TiSA; să se opună imediat și în mod oficial unor asemenea propuneri în anexa la TiSA privind comerțul electronic; să sprijine propunerile menite să asigure aplicarea nediscriminatorie a cadrelor juridice interne pentru protecția informațiilor cu caracter personal ale utilizatorilor; să aplice dispozițiile incluse în anexa la TiSA privind comerțul electronic tuturor celorlalte anexe la TiSA, inclusiv anexei privind serviciile financiare;

| (iv) | să se asigure că circulația la nivel mondial a datelor cu caracter personal ale cetățenilor europeni respectă pe deplin normele privind protecția datelor și securitatea, în vigoare în Europa; să se asigure că cetățenii păstrează controlul asupra propriilor date; să respingă, prin urmare, orice dispoziții „universale” privitoare la fluxurile de date, dacă acestea nu sunt conectate cu referiri la obligația de respectare a standardelor privind protecția datelor; |
| --- | --- |

(iv)

să se asigure că circulația la nivel mondial a datelor cu caracter personal ale cetățenilor europeni respectă pe deplin normele privind protecția datelor și securitatea, în vigoare în Europa; să se asigure că cetățenii păstrează controlul asupra propriilor date; să respingă, prin urmare, orice dispoziții „universale” privitoare la fluxurile de date, dacă acestea nu sunt conectate cu referiri la obligația de respectare a standardelor privind protecția datelor;

| (v) | să se opună imediat și în mod oficial propunerilor SUA referitoare la mutarea informațiilor; |
| --- | --- |

(v)

să se opună imediat și în mod oficial propunerilor SUA referitoare la mutarea informațiilor;

| (vi) | să aibă în vedere faptul că un cadru juridic clar definit și convenit de comun acord garantează schimburi rapide de informații, dacă este necesar, pentru a răspunde amenințărilor la adresa securității; să se asigure că articolul XIVa din GATS este preluat în textul de bază al TiSA; să se asigure că clauzele privind securitatea națională se bazează pe criterii de necesitate adecvate; să respingă însă cu fermitate orice extindere a domeniului de aplicare al derogărilor în materie de securitate națională, consacrate la articolul XIVa din GATS, precum și orice acces secret la tehnologii; să se opună imediat și în mod oficial includerii unor asemenea propuneri în TiSA; |
| --- | --- |

(vi)

să aibă în vedere faptul că un cadru juridic clar definit și convenit de comun acord garantează schimburi rapide de informații, dacă este necesar, pentru a răspunde amenințărilor la adresa securității; să se asigure că articolul XIVa din GATS este preluat în textul de bază al TiSA; să se asigure că clauzele privind securitatea națională se bazează pe criterii de necesitate adecvate; să respingă însă cu fermitate orice extindere a domeniului de aplicare al derogărilor în materie de securitate națională, consacrate la articolul XIVa din GATS, precum și orice acces secret la tehnologii; să se opună imediat și în mod oficial includerii unor asemenea propuneri în TiSA;

| (vii) | să recunoască faptul că inovarea digitală este un motor al creșterii economice și al productivității în întreaga economie; să recunoască faptul că fluxurile de date sunt un motor esențial al economiei serviciilor, un element esențial al lanțului valoric global al întreprinderilor de producție tradiționale și că sunt esențiale pentru dezvoltarea pieței unice digitale; să urmărească, prin urmare, o interdicție globală a cerințelor de localizare forțată a datelor și să se asigure că TiSA conține norme adaptate exigențelor viitoare și că previne fragmentarea mediului digital; să aibă în vedere faptul că cerințele de localizare forțată, care impun prestatorilor de servicii, ca o condiție de furnizare a serviciilor, să utilizeze infrastructura locală sau să constituie o prezență locală, împiedică investițiile străine directe de la și către o anumită parte; să depună, prin urmare, toate eforturile pentru a pune capăt acestor practici, în măsura posibilului în interiorul și în afara Europei, permițând, totodată, exceptări necesare în scopuri publice legitime, cum ar fi protecția consumatorilor și protecția drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

(vii)

să recunoască faptul că inovarea digitală este un motor al creșterii economice și al productivității în întreaga economie; să recunoască faptul că fluxurile de date sunt un motor esențial al economiei serviciilor, un element esențial al lanțului valoric global al întreprinderilor de producție tradiționale și că sunt esențiale pentru dezvoltarea pieței unice digitale; să urmărească, prin urmare, o interdicție globală a cerințelor de localizare forțată a datelor și să se asigure că TiSA conține norme adaptate exigențelor viitoare și că previne fragmentarea mediului digital; să aibă în vedere faptul că cerințele de localizare forțată, care impun prestatorilor de servicii, ca o condiție de furnizare a serviciilor, să utilizeze infrastructura locală sau să constituie o prezență locală, împiedică investițiile străine directe de la și către o anumită parte; să depună, prin urmare, toate eforturile pentru a pune capăt acestor practici, în măsura posibilului în interiorul și în afara Europei, permițând, totodată, exceptări necesare în scopuri publice legitime, cum ar fi protecția consumatorilor și protecția drepturilor fundamentale;

| (viii) | să se asigure că dispozițiile acordului final sunt compatibile cu legislația UE actuală și viitoare, inclusiv cu Regulamentul UE privind o piață unică europeană a comunicațiilor electronice, cu Regulamentul general privind protecția datelor, cu Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice (E-Privacy Directive) și cu cele 16 măsuri prevăzute în comunicarea privind piața unică digitală; să protejeze neutralitatea rețelei și un internet deschis; să se asigure că datele cu caracter personal pot fi transferate în afara Uniunii doar dacă sunt respectate dispozițiile referitoare la transferurile de date către țări terțe din legislația UE privind protecția datelor; să garanteze, în special, faptul că UE își păstrează capacitatea de a suspenda transferul de date cu caracter personal dinspre UE spre țări terțe în cazul în care normele terței părți nu respectă standardele de adecvare UE, precum și în cazul în care societățile comerciale nu utilizează căi alternative, cum ar fi reguli corporatiste obligatorii sau clauze contractuale standardizate, și dacă derogările enumerate la articolul 26 alineatul (1) din Directiva 95/46/CE nu se aplică; să împiedice practicile de geoblocare și să respecte principiul guvernanței deschise a internetului; să coopereze cu părțile, în condiții adecvate, pentru a adopta standarde suficient de ridicate de protecție a datelor; |
| --- | --- |

(viii)

să se asigure că dispozițiile acordului final sunt compatibile cu legislația UE actuală și viitoare, inclusiv cu Regulamentul UE privind o piață unică europeană a comunicațiilor electronice, cu Regulamentul general privind protecția datelor, cu Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice (E-Privacy Directive) și cu cele 16 măsuri prevăzute în comunicarea privind piața unică digitală; să protejeze neutralitatea rețelei și un internet deschis; să se asigure că datele cu caracter personal pot fi transferate în afara Uniunii doar dacă sunt respectate dispozițiile referitoare la transferurile de date către țări terțe din legislația UE privind protecția datelor; să garanteze, în special, faptul că UE își păstrează capacitatea de a suspenda transferul de date cu caracter personal dinspre UE spre țări terțe în cazul în care normele terței părți nu respectă standardele de adecvare UE, precum și în cazul în care societățile comerciale nu utilizează căi alternative, cum ar fi reguli corporatiste obligatorii sau clauze contractuale standardizate, și dacă derogările enumerate la articolul 26 alineatul (1) din Directiva 95/46/CE nu se aplică; să împiedice practicile de geoblocare și să respecte principiul guvernanței deschise a internetului; să coopereze cu părțile, în condiții adecvate, pentru a adopta standarde suficient de ridicate de protecție a datelor;

| (ix) | să promoveze concurența bazată pe norme în sectorul telecomunicațiilor, în beneficiul prestatorilor de servicii și al consumatorilor; să abordeze asimetriile de reglementare persistente din sectorul telecomunicațiilor, prin împiedicarea impunerii de către părți a unor plafoane la capitalurile străine, prin stabilirea de norme de acces angro favorabile concurenței pentru rețelele de operatori tradiționali, prin stabilirea de norme clare și nediscriminatorii pentru eliberarea licențelor, prin protejarea accesului real la nivelul „ultimului kilometru” al infrastructurii pe piețele de export pentru furnizorii de telecomunicații din UE, prin garantarea independenței organelor de reglementare și prin susținerea unei definiții extinse a serviciilor de telecomunicații, care să acopere toate tipurile de rețele; să asigure condiții de concurență echitabile pentru toți operatorii și faptul că societățile din afara UE de pe piețele oligopoliste nu profită de fragmentarea de pe piața UE; să garanteze că părțile la TiSA respectă principiul accesului deschis și nediscriminatoriu la internet pentru furnizorii de servicii și consumatori; să garanteze că operatorii din UE din țările semnatare ale TiSA se bucură de un acces echitabil și simetric la piață în sectorul serviciilor de telecomunicații, fără bariere netarifare și pur interne, printre care se numără cerințele de reglementare, asimetria standardelor, impunerile sau restricțiile tehnologice; |
| --- | --- |

(ix)

să promoveze concurența bazată pe norme în sectorul telecomunicațiilor, în beneficiul prestatorilor de servicii și al consumatorilor; să abordeze asimetriile de reglementare persistente din sectorul telecomunicațiilor, prin împiedicarea impunerii de către părți a unor plafoane la capitalurile străine, prin stabilirea de norme de acces angro favorabile concurenței pentru rețelele de operatori tradiționali, prin stabilirea de norme clare și nediscriminatorii pentru eliberarea licențelor, prin protejarea accesului real la nivelul „ultimului kilometru” al infrastructurii pe piețele de export pentru furnizorii de telecomunicații din UE, prin garantarea independenței organelor de reglementare și prin susținerea unei definiții extinse a serviciilor de telecomunicații, care să acopere toate tipurile de rețele; să asigure condiții de concurență echitabile pentru toți operatorii și faptul că societățile din afara UE de pe piețele oligopoliste nu profită de fragmentarea de pe piața UE; să garanteze că părțile la TiSA respectă principiul accesului deschis și nediscriminatoriu la internet pentru furnizorii de servicii și consumatori; să garanteze că operatorii din UE din țările semnatare ale TiSA se bucură de un acces echitabil și simetric la piață în sectorul serviciilor de telecomunicații, fără bariere netarifare și pur interne, printre care se numără cerințele de reglementare, asimetria standardelor, impunerile sau restricțiile tehnologice;

| (x) | să susțină ferm prevederile referitoare la roamingul internațional pentru telefonia mobilă și să le extindă la apelurile și mesajele internaționale; să pună la dispoziția populației mai multe informații cu privire la tarifele cu amănuntul pe termen scurt și să sprijine stabilirea unor plafoane pe termen lung, în vederea scăderii prețurilor; să garanteze că TiSA nu creează niciun obstacol în calea acordurilor bilaterale în acest domeniu; să insiste asupra protecției consumatorilor în mediul online, în special față de mesaje electronice comerciale nesolicitate; |
| --- | --- |

(x)

să susțină ferm prevederile referitoare la roamingul internațional pentru telefonia mobilă și să le extindă la apelurile și mesajele internaționale; să pună la dispoziția populației mai multe informații cu privire la tarifele cu amănuntul pe termen scurt și să sprijine stabilirea unor plafoane pe termen lung, în vederea scăderii prețurilor; să garanteze că TiSA nu creează niciun obstacol în calea acordurilor bilaterale în acest domeniu; să insiste asupra protecției consumatorilor în mediul online, în special față de mesaje electronice comerciale nesolicitate;

| (xi) | să faciliteze o cooperare efectivă în ceea ce privește impozitarea în economia digitală, după modelul activităților Platformei pentru buna guvernanță fiscală a Comisiei Europene, și să asigure, în special, legătura dintre impozitare și activitatea economică reală a societăților din acest sector; |
| --- | --- |

(xi)

să faciliteze o cooperare efectivă în ceea ce privește impozitarea în economia digitală, după modelul activităților Platformei pentru buna guvernanță fiscală a Comisiei Europene, și să asigure, în special, legătura dintre impozitare și activitatea economică reală a societăților din acest sector;

| (d) | cu privire la normele privind mobilitatea:







  (i) | să se asigure că nimic din TiSA nu va împiedica UE și statele sale membre să mențină, să îmbunătățească și să aplice norme în domeniul social și al muncii, acorduri colective și legislație referitoare la intrarea sau la șederea temporară pe teritoriul UE sau al statelor membre, inclusiv măsuri necesare pentru a asigura circulația în ordine a persoanelor fizice peste granițele sale, cum ar fi, printre altele, admiterea sau condițiile de admitere pentru intrare; să se asigure, în conformitate cu Directiva 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor, că termenii și condițiile minime de angajare din țara-gazdă sunt aplicabile pentru orice furnizor de servicii care are acces pe piața din UE, în prezent și în viitor; să se asigure că toți lucrătorii care vin în Europa, indiferent de țara lor de origine, beneficiază de aceleași drepturi de muncă precum resortisanții țării-gazdă și că se respectă principiul egalității de remunerare pentru muncă egală; să se asigure că cele opt convenții fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) sunt ratificate și aplicate efectiv de către părțile la TiSA; să invite toate părțile să ratifice și să pună în aplicare principalele standarde OIM și să promoveze alte convenții OIM și rezoluții ONU relevante; să se asigure că legislația UE și a statelor membre în domeniul muncii și acordurile colective sunt respectate pe teritoriul UE; să consolideze mecanismul de monitorizare și de executare al UE, pentru a preveni încălcările; să îndemne statele membre să suplimenteze resursele disponibile pentru inspectoratele de muncă; să întocmească și să prezinte urgent informații detaliate cu privire la numărul și tipul furnizorilor de servicii care operează în prezent în UE în temeiul „modului 4”, inclusiv durata șederii lor; să asigure o eficiență mult mai mare a accesului transfrontalier la date în cadrul UE, în viitor; să includă o clauză de siguranță care să interzică societăților să evite sau să submineze dreptul la acțiuni sindicale, prin utilizarea de lucrători din țări terțe în timpul negocierii contractelor colective și a litigiilor în dreptul muncii, și să permită participanților la TiSA aplicarea oricărei garanții necesare, în cazul unei presiuni asupra salariilor la nivel național, al periclitării drepturilor lucrătorilor naționali sau al încălcării altor standarde convenite, în conformitate cu limitările prevăzute la articolul X din GATS; să încurajeze toate părțile contractante să respecte Orientările OCDE privind companiile multinaționale; |
| --- | --- | --- |

(d)

cu privire la normele privind mobilitatea:

(i)

să se asigure că nimic din TiSA nu va împiedica UE și statele sale membre să mențină, să îmbunătățească și să aplice norme în domeniul social și al muncii, acorduri colective și legislație referitoare la intrarea sau la șederea temporară pe teritoriul UE sau al statelor membre, inclusiv măsuri necesare pentru a asigura circulația în ordine a persoanelor fizice peste granițele sale, cum ar fi, printre altele, admiterea sau condițiile de admitere pentru intrare; să se asigure, în conformitate cu Directiva 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor, că termenii și condițiile minime de angajare din țara-gazdă sunt aplicabile pentru orice furnizor de servicii care are acces pe piața din UE, în prezent și în viitor; să se asigure că toți lucrătorii care vin în Europa, indiferent de țara lor de origine, beneficiază de aceleași drepturi de muncă precum resortisanții țării-gazdă și că se respectă principiul egalității de remunerare pentru muncă egală; să se asigure că cele opt convenții fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) sunt ratificate și aplicate efectiv de către părțile la TiSA; să invite toate părțile să ratifice și să pună în aplicare principalele standarde OIM și să promoveze alte convenții OIM și rezoluții ONU relevante; să se asigure că legislația UE și a statelor membre în domeniul muncii și acordurile colective sunt respectate pe teritoriul UE; să consolideze mecanismul de monitorizare și de executare al UE, pentru a preveni încălcările; să îndemne statele membre să suplimenteze resursele disponibile pentru inspectoratele de muncă; să întocmească și să prezinte urgent informații detaliate cu privire la numărul și tipul furnizorilor de servicii care operează în prezent în UE în temeiul „modului 4”, inclusiv durata șederii lor; să asigure o eficiență mult mai mare a accesului transfrontalier la date în cadrul UE, în viitor; să includă o clauză de siguranță care să interzică societăților să evite sau să submineze dreptul la acțiuni sindicale, prin utilizarea de lucrători din țări terțe în timpul negocierii contractelor colective și a litigiilor în dreptul muncii, și să permită participanților la TiSA aplicarea oricărei garanții necesare, în cazul unei presiuni asupra salariilor la nivel național, al periclitării drepturilor lucrătorilor naționali sau al încălcării altor standarde convenite, în conformitate cu limitările prevăzute la articolul X din GATS; să încurajeze toate părțile contractante să respecte Orientările OCDE privind companiile multinaționale;

| (ii) | să reamintească faptul că angajamentele incluse în „modul 4” se aplică numai circulației forței de muncă cu înalte calificări, cum ar fi persoane cu diplome universitare sau de master echivalente sau cu funcții importante de conducere, cu un scop specific, pentru o perioadă limitată și în condiții precise, prevăzute de legislația națională a țării în care este furnizat serviciul și de un contract care respectă această legislație națională; solicită, în acest context, respectarea și punerea în aplicare a articolului 16 din Directiva privind serviciile (Directiva 2006/123/CE); să respingă modificările substanțiale aduse la prevederile din „modul 4” definite în GATS și să aibă în vedere o revizuire a Directivei 2014/66/UE privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe în contextul unui transfer în cadrul aceleiași companii; |
| --- | --- |

(ii)

să reamintească faptul că angajamentele incluse în „modul 4” se aplică numai circulației forței de muncă cu înalte calificări, cum ar fi persoane cu diplome universitare sau de master echivalente sau cu funcții importante de conducere, cu un scop specific, pentru o perioadă limitată și în condiții precise, prevăzute de legislația națională a țării în care este furnizat serviciul și de un contract care respectă această legislație națională; solicită, în acest context, respectarea și punerea în aplicare a articolului 16 din Directiva privind serviciile (Directiva 2006/123/CE); să respingă modificările substanțiale aduse la prevederile din „modul 4” definite în GATS și să aibă în vedere o revizuire a Directivei 2014/66/UE privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe în contextul unui transfer în cadrul aceleiași companii;

| (iii) | să recunoască anexa privind „modul 4” ca interes ofensiv al Europei, având în vedere că forța de muncă din UE dispune de o bună pregătire și de mobilitate, iar societățile din UE solicită tot mai mult competențe specifice de la forța de muncă străină aflată în Europa și de la personalul lor din afara Europei, pentru a sprijini demararea de noi activități economice; să se asigure că această mobilitate este avantajoasă nu doar pentru societățile europene, ci și pentru lucrătorii europeni; |
| --- | --- |

(iii)

să recunoască anexa privind „modul 4” ca interes ofensiv al Europei, având în vedere că forța de muncă din UE dispune de o bună pregătire și de mobilitate, iar societățile din UE solicită tot mai mult competențe specifice de la forța de muncă străină aflată în Europa și de la personalul lor din afara Europei, pentru a sprijini demararea de noi activități economice; să se asigure că această mobilitate este avantajoasă nu doar pentru societățile europene, ci și pentru lucrătorii europeni;

| (iv) | să se opună oricăror dispoziții referitoare la vize și la alte proceduri de intrare, cu excepția celor care urmăresc creșterea transparenței și fluidizarea procedurilor administrative; să garanteze faptul că TiSA nu se aplică măsurilor care vizează persoanele fizice care doresc să intre pe piața forței de muncă a uneia dintre părți, nici măsurilor privind cetățenia, reședința și angajarea cu un contract de muncă permanent; să prevadă sisteme de protecție adecvate care să garanteze faptul că furnizorii de servicii temporare se întorc acasă; |
| --- | --- |

(iv)

să se opună oricăror dispoziții referitoare la vize și la alte proceduri de intrare, cu excepția celor care urmăresc creșterea transparenței și fluidizarea procedurilor administrative; să garanteze faptul că TiSA nu se aplică măsurilor care vizează persoanele fizice care doresc să intre pe piața forței de muncă a uneia dintre părți, nici măsurilor privind cetățenia, reședința și angajarea cu un contract de muncă permanent; să prevadă sisteme de protecție adecvate care să garanteze faptul că furnizorii de servicii temporare se întorc acasă;

| (v) | să urmărească interzicerea orizontală a cerințelor de stabilire a unei prezențe comerciale sau a rezidenței, ca o condiție pentru furnizarea de servicii profesionale; să limiteze domeniul de aplicare al anexei privind serviciile profesionale la lista angajamentelor asumate de fiecare parte; |
| --- | --- |

(v)

să urmărească interzicerea orizontală a cerințelor de stabilire a unei prezențe comerciale sau a rezidenței, ca o condiție pentru furnizarea de servicii profesionale; să limiteze domeniul de aplicare al anexei privind serviciile profesionale la lista angajamentelor asumate de fiecare parte;

| (vi) | să depună eforturi pentru crearea unui cadru pentru recunoașterea reciprocă a pregătirii, a diplomelor universitare și a calificărilor profesionale, în special în domeniul arhitecturii, contabilității și dreptului, garantând, în același timp, competențele furnizorului și, prin urmare, calitatea serviciilor oferite, în conformitate cu directivele UE privind calificările profesionale, și evitând recunoașterea automată și cantitativă a diplomelor universitare; |
| --- | --- |

(vi)

să depună eforturi pentru crearea unui cadru pentru recunoașterea reciprocă a pregătirii, a diplomelor universitare și a calificărilor profesionale, în special în domeniul arhitecturii, contabilității și dreptului, garantând, în același timp, competențele furnizorului și, prin urmare, calitatea serviciilor oferite, în conformitate cu directivele UE privind calificările profesionale, și evitând recunoașterea automată și cantitativă a diplomelor universitare;

| (vii) | solicită o definiție clară a lucrătorilor în anexa privind „modul 4”; |
| --- | --- |

(vii)

solicită o definiție clară a lucrătorilor în anexa privind „modul 4”;

| (e) | cu privire la normele privind serviciile financiare:







  (i) | să obțină un acord care conține o anexă ambițioasă, dar echilibrată, privind furnizarea tuturor tipurilor de servicii financiare, în special servicii bancare și de asigurări, care să depășească sfera anexei la acordul GATS cu privire la serviciile financiare și care să favorizeze creșterea economică pe termen lung, în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020; să urmărească consolidarea stabilității sistemului financiar și a instituțiilor financiare individuale, asigurarea coerenței depline cu cadrul de reglementare de după criză și a unei concurențe loiale între furnizorii de servicii financiare; să obțină un acord care să aducă valoare adăugată și protecție consumatorilor europeni sub formă de convergență ascendentă a reglementării financiare și o ofertă mai variată de servicii financiare; să vizeze asigurarea unei protecții adecvate a consumatorilor, inclusiv protecția datelor și dreptul la viață privată, precum și furnizarea de informații corecte și ușor de înțeles, care sunt indispensabile pentru reducerea asimetriei informațiilor; |
| --- | --- | --- |

(e)

cu privire la normele privind serviciile financiare:

(i)

să obțină un acord care conține o anexă ambițioasă, dar echilibrată, privind furnizarea tuturor tipurilor de servicii financiare, în special servicii bancare și de asigurări, care să depășească sfera anexei la acordul GATS cu privire la serviciile financiare și care să favorizeze creșterea economică pe termen lung, în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020; să urmărească consolidarea stabilității sistemului financiar și a instituțiilor financiare individuale, asigurarea coerenței depline cu cadrul de reglementare de după criză și a unei concurențe loiale între furnizorii de servicii financiare; să obțină un acord care să aducă valoare adăugată și protecție consumatorilor europeni sub formă de convergență ascendentă a reglementării financiare și o ofertă mai variată de servicii financiare; să vizeze asigurarea unei protecții adecvate a consumatorilor, inclusiv protecția datelor și dreptul la viață privată, precum și furnizarea de informații corecte și ușor de înțeles, care sunt indispensabile pentru reducerea asimetriei informațiilor;

| (ii) | să angajeze părțile la TiSA în implementarea și aplicarea standardelor internaționale privind reglementarea și supravegherea sectorului financiar, așa cum au fost adoptate de G20, de Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară, de Consiliul pentru Stabilitate Financiară, de Organizația Internațională a Reglementatorilor de Valori Mobiliare și de Asociația Internațională a Supraveghetorilor în Asigurări; să ia măsuri astfel încât elementele esențiale ale înțelegerii, cum ar fi Acordul OMC referitor la serviciile financiare, să fie preluate în TiSA, îmbunătățind, în același timp, textul acordului pentru a-l alinia la liniile actuale exacte ale politicilor UE din aceste domenii; să se asigure că TiSA contribuie la atenuarea dublei impuneri și că nu facilitează în vreun fel frauda fiscală sau nu deschide breșe pentru evaziunea fiscală, planificarea fiscală agresivă sau spălarea banilor; să urmărească angajamente aprofundate, mai ales cu privire la accesul la piață, din partea țărilor care nu au încheiat până în prezent acorduri comerciale bilaterale cu UE, cum ar fi Australia, Noua Zeelandă, Hong Kong și Taiwan, sau angajamente foarte limitate la nivelul OMC, cum ar fi Chile și Turcia, sau angajamente bilaterale foarte limitate în materie de servicii financiare, cum ar fi Mexic; |
| --- | --- |

(ii)

să angajeze părțile la TiSA în implementarea și aplicarea standardelor internaționale privind reglementarea și supravegherea sectorului financiar, așa cum au fost adoptate de G20, de Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară, de Consiliul pentru Stabilitate Financiară, de Organizația Internațională a Reglementatorilor de Valori Mobiliare și de Asociația Internațională a Supraveghetorilor în Asigurări; să ia măsuri astfel încât elementele esențiale ale înțelegerii, cum ar fi Acordul OMC referitor la serviciile financiare, să fie preluate în TiSA, îmbunătățind, în același timp, textul acordului pentru a-l alinia la liniile actuale exacte ale politicilor UE din aceste domenii; să se asigure că TiSA contribuie la atenuarea dublei impuneri și că nu facilitează în vreun fel frauda fiscală sau nu deschide breșe pentru evaziunea fiscală, planificarea fiscală agresivă sau spălarea banilor; să urmărească angajamente aprofundate, mai ales cu privire la accesul la piață, din partea țărilor care nu au încheiat până în prezent acorduri comerciale bilaterale cu UE, cum ar fi Australia, Noua Zeelandă, Hong Kong și Taiwan, sau angajamente foarte limitate la nivelul OMC, cum ar fi Chile și Turcia, sau angajamente bilaterale foarte limitate în materie de servicii financiare, cum ar fi Mexic;

| (iii) | să includă în TiSA o excepție prudențială bazată pe cea cuprinsă în Acordul economic și comercial cuprinzător (CETA) din UE și Canada, păstrând dreptul suveran al unei părți de a se abate de la propriile angajamente comerciale și de a adopta orice măsură pe care o consideră necesară pentru a-și reglementa sectoarele financiar-bancare în scopuri prudențiale și de supraveghere, pentru a asigura stabilitatea și integritatea sistemului financiar al unei părți; |
| --- | --- |

(iii)

să includă în TiSA o excepție prudențială bazată pe cea cuprinsă în Acordul economic și comercial cuprinzător (CETA) din UE și Canada, păstrând dreptul suveran al unei părți de a se abate de la propriile angajamente comerciale și de a adopta orice măsură pe care o consideră necesară pentru a-și reglementa sectoarele financiar-bancare în scopuri prudențiale și de supraveghere, pentru a asigura stabilitatea și integritatea sistemului financiar al unei părți;

| (iv) | să se asigure că, în domeniul serviciilor financiare, nu se asumă niciun nou angajament care ar putea să pună în pericol reglementările financiare ale UE, forțând UE să relaxeze propriul cadru de reglementare consolidat pentru sectorul financiar sau împiedicând-o să folosească legislația pentru a combate riscurile excesive asumate de instituțiile financiare; să se asigure că nicio prevedere din acest acord nu va limita capacitatea organelor de reglementare ale UE de a autoriza sau refuza un produs financiar existent sau nou, în conformitate cu cadrul său de reglementare; |
| --- | --- |

(iv)

să se asigure că, în domeniul serviciilor financiare, nu se asumă niciun nou angajament care ar putea să pună în pericol reglementările financiare ale UE, forțând UE să relaxeze propriul cadru de reglementare consolidat pentru sectorul financiar sau împiedicând-o să folosească legislația pentru a combate riscurile excesive asumate de instituțiile financiare; să se asigure că nicio prevedere din acest acord nu va limita capacitatea organelor de reglementare ale UE de a autoriza sau refuza un produs financiar existent sau nou, în conformitate cu cadrul său de reglementare;

| (v) | să sublinieze necesitatea creșterii accesului la serviciile financiare în întreaga lume, dată fiind importanța acestora pentru creștere și pentru economie și să excludă, în același timp, serviciile financiare transfrontaliere din angajamentele UE, inclusiv administrarea portofoliului, până la obținerea unei convergențe în reglementările financiare la cele mai înalte niveluri, cu excepția unor cazuri corespunzător justificate, foarte limitate, cum ar fi cazul serviciilor de reasigurare furnizate în contextul unei relații între societăți; să aibă în vedere mai ales faptul că existența unor reguli și proceduri clare și solide pentru autorizarea societăților cu sediul în țări terțe pentru furnizarea acestor servicii în UE și, după caz, recunoașterea explicită de către UE a faptului că țările de origine ale acestor societăți au un cadru de reglementare și de supraveghere aplicabil și echivalent cu cel al UE, este indispensabilă pentru a garanta faptul că nicio entitate nesupervizată nu poate acționa în Uniune și că se asigură condiții de concurență egale între societățile europene și cele străine, indiferent de jurisdicția țării în care acestea își au sediul; să ia, în paralel cu TiSA, măsuri imediate pentru a apropia modurile diferite în care țările recunosc în prezent echivalența regimurilor de reglementare și supraveghere din alte jurisdicții, lucru care provoacă în prezent fragmentarea piețelor mondiale ale serviciilor financiare, prin obținerea unei înțelegeri comune cu privire la faptul că o decizie de echivalență ar trebui să fie rezultatul unei evaluări transparente care să stabilească dacă normele fiecărei jurisdicții ating aceleași obiective și că, deși o astfel de decizie ar trebui să vină în continuarea unor dialoguri bilaterale timpurii și frecvente, aceasta poate fi unilaterală în cazurile în care recunoașterea reciprocă nu este posibilă; |
| --- | --- |

(v)

să sublinieze necesitatea creșterii accesului la serviciile financiare în întreaga lume, dată fiind importanța acestora pentru creștere și pentru economie și să excludă, în același timp, serviciile financiare transfrontaliere din angajamentele UE, inclusiv administrarea portofoliului, până la obținerea unei convergențe în reglementările financiare la cele mai înalte niveluri, cu excepția unor cazuri corespunzător justificate, foarte limitate, cum ar fi cazul serviciilor de reasigurare furnizate în contextul unei relații între societăți; să aibă în vedere mai ales faptul că existența unor reguli și proceduri clare și solide pentru autorizarea societăților cu sediul în țări terțe pentru furnizarea acestor servicii în UE și, după caz, recunoașterea explicită de către UE a faptului că țările de origine ale acestor societăți au un cadru de reglementare și de supraveghere aplicabil și echivalent cu cel al UE, este indispensabilă pentru a garanta faptul că nicio entitate nesupervizată nu poate acționa în Uniune și că se asigură condiții de concurență egale între societățile europene și cele străine, indiferent de jurisdicția țării în care acestea își au sediul; să ia, în paralel cu TiSA, măsuri imediate pentru a apropia modurile diferite în care țările recunosc în prezent echivalența regimurilor de reglementare și supraveghere din alte jurisdicții, lucru care provoacă în prezent fragmentarea piețelor mondiale ale serviciilor financiare, prin obținerea unei înțelegeri comune cu privire la faptul că o decizie de echivalență ar trebui să fie rezultatul unei evaluări transparente care să stabilească dacă normele fiecărei jurisdicții ating aceleași obiective și că, deși o astfel de decizie ar trebui să vină în continuarea unor dialoguri bilaterale timpurii și frecvente, aceasta poate fi unilaterală în cazurile în care recunoașterea reciprocă nu este posibilă;

| (vi) | să solicite o evaluare de impact ex-ante independentă pentru a analiza efectele economice și sociale ale unei continuări a liberalizării financiare în cadrul TiSA; |
| --- | --- |

(vi)

să solicite o evaluare de impact ex-ante independentă pentru a analiza efectele economice și sociale ale unei continuări a liberalizării financiare în cadrul TiSA;

| (vii) | să recunoască faptul că reforma reglementărilor care a urmat crizei financiare nu s-a încheiat și include cerințe legate de anumite forme juridice, scindări (de exemplu separarea băncilor), modificări ale companiilor sau reducerea dimensiunilor acestora; |
| --- | --- |

(vii)

să recunoască faptul că reforma reglementărilor care a urmat crizei financiare nu s-a încheiat și include cerințe legate de anumite forme juridice, scindări (de exemplu separarea băncilor), modificări ale companiilor sau reducerea dimensiunilor acestora;

| (f) | cu privire la normele privind logistica:







  (i) | să urmărească rezultate ambițioase, dar echilibrate, pentru sectorul transporturilor, care este esențial pentru dezvoltarea durabilă a lanțurilor valorice globale; să crească viteza, fiabilitatea, securitatea și interoperabilitatea serviciilor de transport, în beneficiul întreprinderilor, al utilizatorilor individuali și al lucrătorilor; să asigure coerența cu politica UE în domeniul climei; să țină seama de importanța serviciilor de transport și de curierat pentru ocuparea forței de muncă și economia europeană, în condițiile în care armatorii europeni controlează 40 % din flota comercială a lumii, industria aviatică asigură peste 5 milioane de locuri de muncă, industria feroviară europeană furnizează mai mult de jumătate din producția mondială de echipamente și servicii feroviare, iar transportul rutier rămâne la fel de important pentru logistica UE; să recunoască, prin urmare, potențialul serviciilor de transport de a reduce nivelul șomajului din Europa; să se asigure că negocierile țin cont de evoluția rapidă a sectorului transporturilor și de importanța din ce în ce mai mare a modurilor de transport bazate pe o economie colaborativă pentru viața de zi cu zi a cetățenilor europeni; să impună întreprinderilor străine să respecte pe deplin standardele de reglementare existente ale UE atunci când prestează servicii de transport sau de curierat pe teritoriul UE; |
| --- | --- | --- |

(f)

cu privire la normele privind logistica:

(i)

să urmărească rezultate ambițioase, dar echilibrate, pentru sectorul transporturilor, care este esențial pentru dezvoltarea durabilă a lanțurilor valorice globale; să crească viteza, fiabilitatea, securitatea și interoperabilitatea serviciilor de transport, în beneficiul întreprinderilor, al utilizatorilor individuali și al lucrătorilor; să asigure coerența cu politica UE în domeniul climei; să țină seama de importanța serviciilor de transport și de curierat pentru ocuparea forței de muncă și economia europeană, în condițiile în care armatorii europeni controlează 40 % din flota comercială a lumii, industria aviatică asigură peste 5 milioane de locuri de muncă, industria feroviară europeană furnizează mai mult de jumătate din producția mondială de echipamente și servicii feroviare, iar transportul rutier rămâne la fel de important pentru logistica UE; să recunoască, prin urmare, potențialul serviciilor de transport de a reduce nivelul șomajului din Europa; să se asigure că negocierile țin cont de evoluția rapidă a sectorului transporturilor și de importanța din ce în ce mai mare a modurilor de transport bazate pe o economie colaborativă pentru viața de zi cu zi a cetățenilor europeni; să impună întreprinderilor străine să respecte pe deplin standardele de reglementare existente ale UE atunci când prestează servicii de transport sau de curierat pe teritoriul UE;

| (ii) | să urmărească îmbunătățirea accesului pe piețele străine și reducerea practicilor de reglementare anticoncurențiale, în special a celor care sunt dăunătoare pentru mediu și reduc eficiența serviciilor de transport, și să abordeze restricțiile impuse de țările terțe în ceea ce privește proprietatea străină, asigurând, totodată, dreptul autorităților publice de a reglementa transporturile și de a garanta transportul public; să abordeze restricțiile din sectorul cabotajului și să evite întoarcerea din țara-gazdă fără încărcătură a transportatorilor, în special în anexele referitoare la transportul maritim și aerian; |
| --- | --- |

(ii)

să urmărească îmbunătățirea accesului pe piețele străine și reducerea practicilor de reglementare anticoncurențiale, în special a celor care sunt dăunătoare pentru mediu și reduc eficiența serviciilor de transport, și să abordeze restricțiile impuse de țările terțe în ceea ce privește proprietatea străină, asigurând, totodată, dreptul autorităților publice de a reglementa transporturile și de a garanta transportul public; să abordeze restricțiile din sectorul cabotajului și să evite întoarcerea din țara-gazdă fără încărcătură a transportatorilor, în special în anexele referitoare la transportul maritim și aerian;

| (iii) | să prezinte dispoziții care să vizeze consolidarea drepturilor pasagerilor, în special în anexa privind transportul aerian și în legătură cu toate mijloacele de transport, astfel încât acordul să aducă beneficii și consumatorilor; |
| --- | --- |

(iii)

să prezinte dispoziții care să vizeze consolidarea drepturilor pasagerilor, în special în anexa privind transportul aerian și în legătură cu toate mijloacele de transport, astfel încât acordul să aducă beneficii și consumatorilor;

| (iv) | să mențină drepturile statelor membre în ceea ce privește reglementările naționale actuale sau viitoare și acordurile bilaterale sau multilaterale de transport rutier, inclusiv cerințele privind autorizațiile de tranzit; să excludă orice dispoziție care facilitează intrarea și șederea șoferilor profesioniști din domeniul de aplicare al anexei referitoare la transportul rutier; să respingă orice solicitare de asumare a unor angajamente în cadrul „modului 4” în sectorul transportului rutier; |
| --- | --- |

(iv)

să mențină drepturile statelor membre în ceea ce privește reglementările naționale actuale sau viitoare și acordurile bilaterale sau multilaterale de transport rutier, inclusiv cerințele privind autorizațiile de tranzit; să excludă orice dispoziție care facilitează intrarea și șederea șoferilor profesioniști din domeniul de aplicare al anexei referitoare la transportul rutier; să respingă orice solicitare de asumare a unor angajamente în cadrul „modului 4” în sectorul transportului rutier;

| (v) | să asigure coerența cu standardele internaționale, precum cele adoptate de Organizația Maritimă Internațională și de Organizația Aviației Civile Internaționale, să le considere standarde minime și să se opună oricărei forme de reducere a acestor referințe internaționale; să urmărească stabilirea, ca obiectiv pe termen lung, a unor norme comerciale internaționale obligatorii pentru sectorul transportului maritim și aerian; să asigure aplicarea tuturor convențiilor OIM relevante pentru sectorul logisticii și al transporturilor, cum ar fi Convenția privind munca din domeniul maritim; să sublinieze faptul că legislația UE și a statelor membre asigură beneficii lucrătorilor, printre care siguranță și securitate, precum și consumatorilor și mediului; să sublinieze că toți prestatorii de servicii – atât străini, cât și naționali – care furnizează servicii în cadrul UE trebuie să respecte această legislație; să recunoască faptul că, la baza calității serviciilor, stau calitatea locurilor de muncă și cadrele de reglementare în vigoare; |
| --- | --- |

(v)

să asigure coerența cu standardele internaționale, precum cele adoptate de Organizația Maritimă Internațională și de Organizația Aviației Civile Internaționale, să le considere standarde minime și să se opună oricărei forme de reducere a acestor referințe internaționale; să urmărească stabilirea, ca obiectiv pe termen lung, a unor norme comerciale internaționale obligatorii pentru sectorul transportului maritim și aerian; să asigure aplicarea tuturor convențiilor OIM relevante pentru sectorul logisticii și al transporturilor, cum ar fi Convenția privind munca din domeniul maritim; să sublinieze faptul că legislația UE și a statelor membre asigură beneficii lucrătorilor, printre care siguranță și securitate, precum și consumatorilor și mediului; să sublinieze că toți prestatorii de servicii – atât străini, cât și naționali – care furnizează servicii în cadrul UE trebuie să respecte această legislație; să recunoască faptul că, la baza calității serviciilor, stau calitatea locurilor de muncă și cadrele de reglementare în vigoare;

| (vi) | să găsească echilibrul corect între liberalizarea unui sector poștal performant, esențial pentru continuarea dezvoltării serviciilor și economiei digitale, și protecția serviciilor poștale universale, care joacă un rol vital în promovarea coeziunii sociale, economice și teritoriale; să prevină, prin urmare, subvențiile încrucișate anticoncurențiale și să sporească accesul pe piețele țărilor terțe, asigurând îndeplinirea obligațiilor de serviciu universal, astfel cum sunt definite de fiecare parte; |
| --- | --- |

(vi)

să găsească echilibrul corect între liberalizarea unui sector poștal performant, esențial pentru continuarea dezvoltării serviciilor și economiei digitale, și protecția serviciilor poștale universale, care joacă un rol vital în promovarea coeziunii sociale, economice și teritoriale; să prevină, prin urmare, subvențiile încrucișate anticoncurențiale și să sporească accesul pe piețele țărilor terțe, asigurând îndeplinirea obligațiilor de serviciu universal, astfel cum sunt definite de fiecare parte;

| (vii) | să reamintească rolul crucial pe care transportul maritim îl joacă în cadrul economiei mondiale, atât în calitatea sa de sector economic de sine stătător, cât și în calitate de intermediar al comerțului internațional; să propună un text clar, care să includă angajamente solide privind asigurarea accesului la porturi și a accesului la piețe, precum și a tratamentului național al serviciilor de transport maritim internațional; |
| --- | --- |

(vii)

să reamintească rolul crucial pe care transportul maritim îl joacă în cadrul economiei mondiale, atât în calitatea sa de sector economic de sine stătător, cât și în calitate de intermediar al comerțului internațional; să propună un text clar, care să includă angajamente solide privind asigurarea accesului la porturi și a accesului la piețe, precum și a tratamentului național al serviciilor de transport maritim internațional;

| (g) | cu privire la normele privind legislația națională și transparența:







  (i) | să asigure din punct de vedere juridic dreptul autorităților europene, naționale și locale de a reglementa în interes public într-un mod care să nu fie mai restrictiv decât GATS și fără a face obiectul unor teste de necesitate; să se asigure că dispozițiile anexelor nu sunt mai restrictive decât principiile consacrate la articolul VI din GATS sau în dreptul UE; |
| --- | --- | --- |

(g)

cu privire la normele privind legislația națională și transparența:

(i)

să asigure din punct de vedere juridic dreptul autorităților europene, naționale și locale de a reglementa în interes public într-un mod care să nu fie mai restrictiv decât GATS și fără a face obiectul unor teste de necesitate; să se asigure că dispozițiile anexelor nu sunt mai restrictive decât principiile consacrate la articolul VI din GATS sau în dreptul UE;

| (ii) | să recunoască faptul că părțile la negociere respectă statul de drept și au sisteme judiciare independente, asigurând posibilități de recurs care să garanteze drepturile investitorilor și ale cetățenilor; |
| --- | --- |

(ii)

să recunoască faptul că părțile la negociere respectă statul de drept și au sisteme judiciare independente, asigurând posibilități de recurs care să garanteze drepturile investitorilor și ale cetățenilor;

| (iii) | să promoveze buna guvernanță și transparența și să încurajeze bunele practici în procesele administrative, normative și legislative, prin încurajarea adoptării la scară largă a măsurilor care consolidează independența factorilor de decizie, măresc transparența și responsabilitatea democratică cu privire la decizii și reduc birocrația; să sublinieze faptul că protecția consumatorilor, a sănătății și a mediului, precum și siguranța și drepturile de muncă trebuie să se afle în centrul demersurilor de reglementare; să se asigure că orice modificare a nivelurilor UE de protecție în materie de reglementare nu poate fi decât în sens ascendent, niciodată descendent; |
| --- | --- |

(iii)

să promoveze buna guvernanță și transparența și să încurajeze bunele practici în procesele administrative, normative și legislative, prin încurajarea adoptării la scară largă a măsurilor care consolidează independența factorilor de decizie, măresc transparența și responsabilitatea democratică cu privire la decizii și reduc birocrația; să sublinieze faptul că protecția consumatorilor, a sănătății și a mediului, precum și siguranța și drepturile de muncă trebuie să se afle în centrul demersurilor de reglementare; să se asigure că orice modificare a nivelurilor UE de protecție în materie de reglementare nu poate fi decât în sens ascendent, niciodată descendent;

| (iv) | să garanteze că serviciul universal este protejat, astfel încât, de exemplu, persoanele care trăiesc în regiuni periferice, zone de frontieră, zone muntoase sau pe insule să se bucure de același standard al serviciilor și să nu plătească mai mult decât persoanele din zonele urbane; |
| --- | --- |

(iv)

să garanteze că serviciul universal este protejat, astfel încât, de exemplu, persoanele care trăiesc în regiuni periferice, zone de frontieră, zone muntoase sau pe insule să se bucure de același standard al serviciilor și să nu plătească mai mult decât persoanele din zonele urbane;

| (v) | să recunoască, în conformitate cu dispozițiile GATS, faptul că o anexă privind reglementarea națională ar trebui să împiedice părțile să pună în aplicare obstacole ascunse în calea comerțului și să impună sarcini inutile întreprinderilor străine, în special când acestea solicită diferite tipuri de autorizații; să se asigure că reglementarea națională continuă să urmărească realizarea obiectivelor de politici publice; |
| --- | --- |

(v)

să recunoască, în conformitate cu dispozițiile GATS, faptul că o anexă privind reglementarea națională ar trebui să împiedice părțile să pună în aplicare obstacole ascunse în calea comerțului și să impună sarcini inutile întreprinderilor străine, în special când acestea solicită diferite tipuri de autorizații; să se asigure că reglementarea națională continuă să urmărească realizarea obiectivelor de politici publice;

| (vi) | să se asigure că normele convenite se aplică numai măsurilor legate de comerț, precum cerințele și procedurile privind calificarea și licența, și numai în sectoare în care o parte și-a asumat angajamente; |
| --- | --- |

(vi)

să se asigure că normele convenite se aplică numai măsurilor legate de comerț, precum cerințele și procedurile privind calificarea și licența, și numai în sectoare în care o parte și-a asumat angajamente;

| (vii) | să solicite și să publice un aviz juridic, înainte de votul Parlamentului privind acordul final, în scopul evaluării temeinice a celor două anexe referitoare la legislația națională și la transparență din perspectiva dreptului UE, și să verifice dacă obligațiile legale prevăzute în aceste anexe sunt deja respectate în UE; |
| --- | --- |

(vii)

să solicite și să publice un aviz juridic, înainte de votul Parlamentului privind acordul final, în scopul evaluării temeinice a celor două anexe referitoare la legislația națională și la transparență din perspectiva dreptului UE, și să verifice dacă obligațiile legale prevăzute în aceste anexe sunt deja respectate în UE;

| (viii) | să definească în mod clar principiile de legiferare ale transparenței și obiectivității, pentru a se asigura că aceste concepte nu se transformă în dispoziții generice; |
| --- | --- |

(viii)

să definească în mod clar principiile de legiferare ale transparenței și obiectivității, pentru a se asigura că aceste concepte nu se transformă în dispoziții generice;

| (ix) | să facă publice, online, informații cu privire la reglementările legate de comerț, inclusiv cele aplicabile la nivel subfederal, și la modul în care acestea sunt administrate; să pună accent pe normele care se aplică licențelor și autorizațiilor; să insiste în mod special pentru crearea unui mecanism de informare de tip „ghișeu unic” pe internet pentru IMM-uri și să includă IMM-urile în conceperea acestuia; |
| --- | --- |

(ix)

să facă publice, online, informații cu privire la reglementările legate de comerț, inclusiv cele aplicabile la nivel subfederal, și la modul în care acestea sunt administrate; să pună accent pe normele care se aplică licențelor și autorizațiilor; să insiste în mod special pentru crearea unui mecanism de informare de tip „ghișeu unic” pe internet pentru IMM-uri și să includă IMM-urile în conceperea acestuia;

| (x) | să se asigure că taxele administrative percepute de la întreprinderile străine sunt corecte și nediscriminatorii, că există căi de atac suficiente, egal accesibile furnizorilor naționali și străini, în fața instanțelor naționale și că hotărârile sunt luate într-un interval rezonabil de timp; |
| --- | --- |

(x)

să se asigure că taxele administrative percepute de la întreprinderile străine sunt corecte și nediscriminatorii, că există căi de atac suficiente, egal accesibile furnizorilor naționali și străini, în fața instanțelor naționale și că hotărârile sunt luate într-un interval rezonabil de timp;

| (xi) | să mențină practica UE de organizare de consultări publice înaintea prezentării propunerilor legislative; să se asigure că rezultatele acestor consultări vor fi respectate cu strictețe în timpul negocierilor; |
| --- | --- |

(xi)

să mențină practica UE de organizare de consultări publice înaintea prezentării propunerilor legislative; să se asigure că rezultatele acestor consultări vor fi respectate cu strictețe în timpul negocierilor;

| (xii) | să se opună oricărei propuneri care solicită prezentarea obligatorie a propunerilor legislative unor terțe părți înainte de publicarea acestora; să aibă în vedere faptul că părțile interesate au niveluri diferite de acces la resurse și cunoștințe de specialitate și să se asigure că introducerea unui proces voluntar de consultare a părților interesate în TiSA nu favorizează organizațiile mai bine finanțate; |
| --- | --- |

(xii)

să se opună oricărei propuneri care solicită prezentarea obligatorie a propunerilor legislative unor terțe părți înainte de publicarea acestora; să aibă în vedere faptul că părțile interesate au niveluri diferite de acces la resurse și cunoștințe de specialitate și să se asigure că introducerea unui proces voluntar de consultare a părților interesate în TiSA nu favorizează organizațiile mai bine finanțate;

| (h) | cu privire la normele din alte domenii de reglementare:







  (i) | să admită faptul că TiSA reprezintă o ocazie de a asigura existența concurenței prin norme și nu pentru norme; |
| --- | --- | --- |

(h)

cu privire la normele din alte domenii de reglementare:

(i)

să admită faptul că TiSA reprezintă o ocazie de a asigura existența concurenței prin norme și nu pentru norme;

| (ii) | să se asigure că angajamentele reciproc asumate vor fi respectate în practică, pentru a permite demersuri de retorsiune eficiente, și să prevadă măsuri de descurajare în cazul încălcării angajamentelor; să includă, prin urmare, în acord un mecanism de soluționare a litigiilor, care să fie utilizat până când acordul va avea un caracter multilateral și mecanismul de soluționare a litigiilor al OMC va fi disponibil; să revizuiască Regulamentul (UE) nr. 654/2014 privind exercitarea drepturilor Uniunii pentru aplicarea și respectarea normelor comerțului internațional pentru a se asigura că UE poate impune măsuri de retorsiune în sectorul serviciilor; |
| --- | --- |

(ii)

să se asigure că angajamentele reciproc asumate vor fi respectate în practică, pentru a permite demersuri de retorsiune eficiente, și să prevadă măsuri de descurajare în cazul încălcării angajamentelor; să includă, prin urmare, în acord un mecanism de soluționare a litigiilor, care să fie utilizat până când acordul va avea un caracter multilateral și mecanismul de soluționare a litigiilor al OMC va fi disponibil; să revizuiască Regulamentul (UE) nr. 654/2014 privind exercitarea drepturilor Uniunii pentru aplicarea și respectarea normelor comerțului internațional pentru a se asigura că UE poate impune măsuri de retorsiune în sectorul serviciilor;

| (iii) | să pledeze pentru includerea unei anexe normative privind achizițiile publice, în scopul maximizării participării societăților europene la licitații străine, păstrând, totodată, criteriile UE, inclusiv criteriile sociale și de mediu, și procedurile specifice licitațiilor europene, mai ales în ceea ce privește accesul IMM-urilor la contractele publice, criteriile de eligibilitate bazate pe cel mai bun raport calitate-preț și pragurile sub care nu se mai aplică angajamentele; să depășească lipsa de transparență și barierele din calea intrării pe piață în ceea ce privește procedurile de ofertare non-europene și să denunțe lipsa de reciprocitate în acest domeniu, la toate nivelurile de guvernare, dovedită de tratamentul preferențial aplicat societăților naționale în mai multe țări, acordând însă posibilitatea de a opta pentru angajamente privind accesul pe piață și tratamentul național, în beneficiul multilateralizării; să încurajeze ratificarea și punerea în aplicare a Acordului OMC privind achizițiile publice și a modificărilor sale din 2011 de către părțile care nu au făcut încă acest lucru; să invite Uniunea Europeană să introducă un „European Business Act” după modelul „American Business Act”, care să încurajeze dezvoltarea economică a IMM-urilor și a industriei europene; |
| --- | --- |

(iii)

să pledeze pentru includerea unei anexe normative privind achizițiile publice, în scopul maximizării participării societăților europene la licitații străine, păstrând, totodată, criteriile UE, inclusiv criteriile sociale și de mediu, și procedurile specifice licitațiilor europene, mai ales în ceea ce privește accesul IMM-urilor la contractele publice, criteriile de eligibilitate bazate pe cel mai bun raport calitate-preț și pragurile sub care nu se mai aplică angajamentele; să depășească lipsa de transparență și barierele din calea intrării pe piață în ceea ce privește procedurile de ofertare non-europene și să denunțe lipsa de reciprocitate în acest domeniu, la toate nivelurile de guvernare, dovedită de tratamentul preferențial aplicat societăților naționale în mai multe țări, acordând însă posibilitatea de a opta pentru angajamente privind accesul pe piață și tratamentul național, în beneficiul multilateralizării; să încurajeze ratificarea și punerea în aplicare a Acordului OMC privind achizițiile publice și a modificărilor sale din 2011 de către părțile care nu au făcut încă acest lucru; să invite Uniunea Europeană să introducă un „European Business Act” după modelul „American Business Act”, care să încurajeze dezvoltarea economică a IMM-urilor și a industriei europene;

| (iv) | să asigure protecția furnizorilor de servicii mici și mijlocii din UE în fața practicilor comerciale neloiale ale furnizorilor din afara UE; |
| --- | --- |

(iv)

să asigure protecția furnizorilor de servicii mici și mijlocii din UE în fața practicilor comerciale neloiale ale furnizorilor din afara UE;

| (v) | să reducă barierele inutile din calea comerțului pentru serviciile legate de energie și de mediu, în special pentru cele legate de dezvoltarea și promovarea energiei din surse regenerabile și a tehnologiilor ecologice, fără a renunța la posibilitatea de a restricționa accesul la piață și tratamentul național pentru toate modurile de furnizare din acest domeniu, având în vedere că tot mai multe servicii, precum instalarea, gestionarea și reparațiile, sunt vândute împreună cu produsele în aceste două domenii; să exprime recunoașterea explicită a suveranității fiecărei părți asupra resurselor energetice, în conformitate cu dispozițiile din tratate, și să asigure din punct de vedere juridic, printr-o îmbunătățire a dispozițiilor echivalente cu GATS, dreptul UE de a reglementa, în special pentru a atinge obiectivele europene legate de durabilitate, politica privind clima, securitate și accesibilitate; |
| --- | --- |

(v)

să reducă barierele inutile din calea comerțului pentru serviciile legate de energie și de mediu, în special pentru cele legate de dezvoltarea și promovarea energiei din surse regenerabile și a tehnologiilor ecologice, fără a renunța la posibilitatea de a restricționa accesul la piață și tratamentul național pentru toate modurile de furnizare din acest domeniu, având în vedere că tot mai multe servicii, precum instalarea, gestionarea și reparațiile, sunt vândute împreună cu produsele în aceste două domenii; să exprime recunoașterea explicită a suveranității fiecărei părți asupra resurselor energetice, în conformitate cu dispozițiile din tratate, și să asigure din punct de vedere juridic, printr-o îmbunătățire a dispozițiilor echivalente cu GATS, dreptul UE de a reglementa, în special pentru a atinge obiectivele europene legate de durabilitate, politica privind clima, securitate și accesibilitate;

| (vi) | să se asigure că angajamentele viitoare în materie de achiziții nu ignoră legislația locală sau națională a niciunei părți; |
| --- | --- |

(vi)

să se asigure că angajamentele viitoare în materie de achiziții nu ignoră legislația locală sau națională a niciunei părți;

| (i) | cu privire la informarea publicului și a factorilor politici:







  (i) | să asigure cel mai înalt nivel de transparență, dialog și responsabilizare; |
| --- | --- | --- |

(i)

cu privire la informarea publicului și a factorilor politici:

(i)

să asigure cel mai înalt nivel de transparență, dialog și responsabilizare;

| (ii) | să informeze pe deplin și imediat Parlamentul European în toate etapele negocierilor; să se asigure că toți deputații în Parlamentul European primesc toate documentele de negociere referitoare la TiSA, precum și documentele interne ale Comisiei Europene, inclusiv rezumatele detaliate ale rundelor de negocieri și evaluările aprofundate ale ofertelor părților la TiSA, cu condiția asigurării confidențialității necesare; în conformitate cu politica OMC, cu jurisprudența CEJ în materie de documente clasificate și cu limitările consacrate în acquis-ul UE, îndeosebi în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 privind accesul la documente, să asigure accesul public la documentele de negociere, cu excepția celor care urmează să fie clasificate pe baza unui justificări clare, de la caz la caz; |
| --- | --- |

(ii)

să informeze pe deplin și imediat Parlamentul European în toate etapele negocierilor; să se asigure că toți deputații în Parlamentul European primesc toate documentele de negociere referitoare la TiSA, precum și documentele interne ale Comisiei Europene, inclusiv rezumatele detaliate ale rundelor de negocieri și evaluările aprofundate ale ofertelor părților la TiSA, cu condiția asigurării confidențialității necesare; în conformitate cu politica OMC, cu jurisprudența CEJ în materie de documente clasificate și cu limitările consacrate în acquis-ul UE, îndeosebi în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 privind accesul la documente, să asigure accesul public la documentele de negociere, cu excepția celor care urmează să fie clasificate pe baza unui justificări clare, de la caz la caz;

| (iii) | să salute promovarea insistentă, după alegerile europene din 2014, a transparenței față de populație, inclusiv publicarea ofertelor de acces pe piața UE și mandatul acordat de Consiliu; să continue aceste eforturi, prin elaborarea de fișe informative care să explice fiecare parte a acordului într-un mod clar și ușor de înțeles și prin publicarea de raporturi informative după fiecare rundă pe site-ul de internet „Europa”; să încurajeze partenerii noștri de negocieri să crească transparența, astfel încât TiSA să nu fie negociat în condiții mai opace decât cele organizate sub egida OMC; |
| --- | --- |

(iii)

să salute promovarea insistentă, după alegerile europene din 2014, a transparenței față de populație, inclusiv publicarea ofertelor de acces pe piața UE și mandatul acordat de Consiliu; să continue aceste eforturi, prin elaborarea de fișe informative care să explice fiecare parte a acordului într-un mod clar și ușor de înțeles și prin publicarea de raporturi informative după fiecare rundă pe site-ul de internet „Europa”; să încurajeze partenerii noștri de negocieri să crească transparența, astfel încât TiSA să nu fie negociat în condiții mai opace decât cele organizate sub egida OMC;

| (iv) | să asigure angajamentul serios și continuu al instituțiilor UE față de toate părțile interesate relevante pe toată durata procesului de negociere; să solicite ca acest angajament să fie intensificat pe măsură ce negocierile avansează, pentru ca așteptările societății civile europene, ale partenerilor sociali și ale altor părți interesate să fie luate în considerare în mod adecvat, inclusiv în cadrul dialogului cu societatea civilă; să sublinieze că statele membre, care au stabilit directivele de negociere, joacă un rol fundamental în acest sens; |
| --- | --- |

(iv)

să asigure angajamentul serios și continuu al instituțiilor UE față de toate părțile interesate relevante pe toată durata procesului de negociere; să solicite ca acest angajament să fie intensificat pe măsură ce negocierile avansează, pentru ca așteptările societății civile europene, ale partenerilor sociali și ale altor părți interesate să fie luate în considerare în mod adecvat, inclusiv în cadrul dialogului cu societatea civilă; să sublinieze că statele membre, care au stabilit directivele de negociere, joacă un rol fundamental în acest sens;

| (v) | să încurajeze statele membre să implice și să consulte parlamentele naționale, precum și autoritățile locale și regionale, și să le informeze în permanență cu privire la derularea negocierilor; |
| --- | --- |

(v)

să încurajeze statele membre să implice și să consulte parlamentele naționale, precum și autoritățile locale și regionale, și să le informeze în permanență cu privire la derularea negocierilor;

| (vi) | să invite reprezentanții autorităților locale și regionale, care sunt reprezentante la nivelul UE prin Comitetul Regiunilor, la dialogurile organizate de Comisia Europeană la începutul și la finalul fiecărei runde de negocieri; |
| --- | --- |

(vi)

să invite reprezentanții autorităților locale și regionale, care sunt reprezentante la nivelul UE prin Comitetul Regiunilor, la dialogurile organizate de Comisia Europeană la începutul și la finalul fiecărei runde de negocieri;

| 2. | solicită Comisiei să țină seama în totalitate de prezenta rezoluție și să ofere un răspuns în termen de șase luni de la adoptarea acesteia; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să țină seama în totalitate de prezenta rezoluție și să ofere un răspuns în termen de șase luni de la adoptarea acesteia;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, conținând recomandările Parlamentului European, Comisiei și, spre informare, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și administrației și parlamentelor tuturor părților la TiSA. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, conținând recomandările Parlamentului European, Comisiei și, spre informare, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și administrației și parlamentelor tuturor părților la TiSA.

---

(1)  https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/26-gats_01_e.htm

(2)  TN/S/36

(3)  http://eeas.europa.eu/delegations/wto/press_corner/all_news/news /2012/20120705_advancing_negotiations_services.htm

(4)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2015/03/150310-trade-services-agreement-negotiating-mandate-made-public/

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0325.

(6)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/july/tradoc_152702.pdf

(7)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/july/tradoc_152702.pdf

(8)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1254

(9)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/march/tradoc_153264.pdf

(10)  JO C 61 E, 10.3.2004, p. 289.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/35

---

P8_TA(2016)0042

Noua strategie pentru egalitatea de gen și drepturile femeilor post-2015

Rezoluţia Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la noua Strategie pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen în Europa post-2015 (2016/2526(RSP))

(2018/C 035/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune, adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale a ONU privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele finale rezultate, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale Organizației Națiunilor Unite, Beijing + 5 (2000), Beijing + 10 (2005), Beijing + 15 (2010) și Beijing + 20 (2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune, adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale a ONU privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele finale rezultate, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale Organizației Națiunilor Unite, Beijing + 5 (2000), Beijing + 10 (2005), Beijing + 15 (2010) și Beijing + 20 (2015),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 februarie 1996 intitulată „Integrarea egalității de șanse pentru femei și bărbați în toate politicile și activitățile comunitare” (COM(1996)0067), în care Comisia s-a angajat să „promoveze egalitatea între femei și bărbați în toate activitățile sale și politicile la toate nivelurile”, stabilind efectiv principiul integrării dimensiunii de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 februarie 1996 intitulată „Integrarea egalității de șanse pentru femei și bărbați în toate politicile și activitățile comunitare” (COM(1996)0067), în care Comisia s-a angajat să „promoveze egalitatea între femei și bărbați în toate activitățile sale și politicile la toate nivelurile”, stabilind efectiv principiul integrării dimensiunii de gen,

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020), adoptat de Consiliul Uniunii Europene în martie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020), adoptat de Consiliul Uniunii Europene în martie 2011,

| — | având în vedere raportul de cercetare al Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulat „Evaluarea punctelor tari și a punctelor slabe din strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de cercetare al Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulat „Evaluarea punctelor tari și a punctelor slabe din strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015”

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2010 intitulată „Un angajament consolidat în favoarea egalității dintre femei și bărbați: o cartă a femeii” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2010 intitulată „Un angajament consolidat în favoarea egalității dintre femei și bărbați: o cartă a femeii” (COM(2010)0078),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (1),

| — | având în vedere analiza consultării publice dedicate „Egalității între femei și bărbați în UE”, publicată în octombrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza consultării publice dedicate „Egalității între femei și bărbați în UE”, publicată în octombrie 2015,

| — | având în vedere noua foaie de parcurs intitulată „Un nou început pentru a rezolva problemele vizând echilibrul dintre viața profesională și viața de familie pentru familiile care muncesc”, un pachet de propuneri legislative și nelegislative, publicat de Comisie în august 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere noua foaie de parcurs intitulată „Un nou început pentru a rezolva problemele vizând echilibrul dintre viața profesională și viața de familie pentru familiile care muncesc”, un pachet de propuneri legislative și nelegislative, publicat de Comisie în august 2015,

| — | având în vedere concluziile reuniunii din 26 noiembrie 2015 a Comitetului consultativ pentru egalitatea de șanse pentru femei și bărbați din cadrul Comisiei Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii din 26 noiembrie 2015 a Comitetului consultativ pentru egalitatea de șanse pentru femei și bărbați din cadrul Comisiei Europene,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 decembrie 2015 intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 decembrie 2015 intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278),

| — | având în vedere concluziile reuniunii Consiliului pentru ocuparea forței de muncă, politică socială, sănătate și consumatori (EPSCO), din 7 decembrie 2015, în special punctul 35, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii Consiliului pentru ocuparea forței de muncă, politică socială, sănătate și consumatori (EPSCO), din 7 decembrie 2015, în special punctul 35,

| — | având în vedere Declarația din 7 decembrie 2015 a trioului de președinții UE privind egalitatea de gen, semnată de Țările de Jos, Slovacia și Malta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația din 7 decembrie 2015 a trioului de președinții UE privind egalitatea de gen, semnată de Țările de Jos, Slovacia și Malta,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la noua Strategie pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen în Europa post-2015 (O-000006/2016 – B8-0103/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei cu privire la noua Strategie pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen în Europa post-2015 (O-000006/2016 – B8-0103/2016),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE, recunoscută în tratate și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, pe care UE s-a angajat să o integreze în toate activitățile sale și întrucât egalitatea de gen este, ca obiectiv strategic, esențială pentru realizarea obiectivelor generale vizând creșterea economică, ocuparea forței de muncă și incluziunea socială, din Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE, recunoscută în tratate și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, pe care UE s-a angajat să o integreze în toate activitățile sale și întrucât egalitatea de gen este, ca obiectiv strategic, esențială pentru realizarea obiectivelor generale vizând creșterea economică, ocuparea forței de muncă și incluziunea socială, din Strategia Europa 2020;

| B. | întrucât dreptul la tratament egal reprezintă un drept fundamental care este recunoscut în tratatele Uniunii Europene și care stă la baza societății europene și întrucât acest drept este crucial în dezvoltarea viitoare a acestei societăți și ar trebui aplicat în legislație, în practică, în jurisprudență și în viața cotidiană; |
| --- | --- |

B.

întrucât dreptul la tratament egal reprezintă un drept fundamental care este recunoscut în tratatele Uniunii Europene și care stă la baza societății europene și întrucât acest drept este crucial în dezvoltarea viitoare a acestei societăți și ar trebui aplicat în legislație, în practică, în jurisprudență și în viața cotidiană;

| C. | întrucât, în trecut, UE a adoptat o serie de măsuri importante pentru a consolida drepturile femeilor și egalitatea de gen, dar întrucât la nivelul UE în ultimul deceniu s-a înregistrat o încetinire a ritmului acțiunilor politice și reformelor pentru egalitatea de gen; întrucât strategia anterioară a Comisiei pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015 nu a fost suficient de cuprinzătoare pentru a contribui la egalitatea de gen la nivel european și internațional, iar obiectivele planificate nu au fost realizate în practică; întrucât o nouă strategie pentru perioada de după 2015 va trebui să ofere un impuls nou și să conțină măsuri concrete pentru a consolida drepturile femeilor și pentru a promova egalitatea de gen; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în trecut, UE a adoptat o serie de măsuri importante pentru a consolida drepturile femeilor și egalitatea de gen, dar întrucât la nivelul UE în ultimul deceniu s-a înregistrat o încetinire a ritmului acțiunilor politice și reformelor pentru egalitatea de gen; întrucât strategia anterioară a Comisiei pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015 nu a fost suficient de cuprinzătoare pentru a contribui la egalitatea de gen la nivel european și internațional, iar obiectivele planificate nu au fost realizate în practică; întrucât o nouă strategie pentru perioada de după 2015 va trebui să ofere un impuls nou și să conțină măsuri concrete pentru a consolida drepturile femeilor și pentru a promova egalitatea de gen;

| D. | întrucât evaluarea strategiei pentru 2010-2015 și a pozițiilor părților interesate, prezentată în raportul de cercetare al Comisiei intitulat „Evaluarea punctelor tari și a punctelor slabe ale Strategiei pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015”, subliniază necesitatea de a consolida mai mult abordarea strategică adoptată în 2010; |
| --- | --- |

D.

întrucât evaluarea strategiei pentru 2010-2015 și a pozițiilor părților interesate, prezentată în raportul de cercetare al Comisiei intitulat „Evaluarea punctelor tari și a punctelor slabe ale Strategiei pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015”, subliniază necesitatea de a consolida mai mult abordarea strategică adoptată în 2010;

| E. | întrucât, în rezoluția sa din 9 iunie 2015, Parlamentul a cerut clar o nouă strategie post-2015 pentru egalitatea de gen și drepturile femeilor; întrucât, în urma consultării publice, 90 % dintre respondenți s-au declarat în favoarea elaborării unei strategii noi; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în rezoluția sa din 9 iunie 2015, Parlamentul a cerut clar o nouă strategie post-2015 pentru egalitatea de gen și drepturile femeilor; întrucât, în urma consultării publice, 90 % dintre respondenți s-au declarat în favoarea elaborării unei strategii noi;

| F. | întrucât, în concluziile Consiliului EPSCO din 7 decembrie 2015 (punctul 35), Comisia este invitată să adopte o nouă strategie pentru egalitatea post-2015, sub forma unei comunicări; întrucât, în declarația din 7 decembrie 2015, trioul de președinții UE s-a angajat să transmită Consiliului EPSCO proiectul de concluzii ale Consiliului privind Strategia UE pentru egalitatea de gen post-2015, |
| --- | --- |

F.

întrucât, în concluziile Consiliului EPSCO din 7 decembrie 2015 (punctul 35), Comisia este invitată să adopte o nouă strategie pentru egalitatea post-2015, sub forma unei comunicări; întrucât, în declarația din 7 decembrie 2015, trioul de președinții UE s-a angajat să transmită Consiliului EPSCO proiectul de concluzii ale Consiliului privind Strategia UE pentru egalitatea de gen post-2015,

| 1. | reamintește că, prin articolul 2 din TUE și prin Carta drepturilor fundamentale, Comisia este obligată să adopte măsuri în favoarea egalității de gen; |
| --- | --- |

1.

reamintește că, prin articolul 2 din TUE și prin Carta drepturilor fundamentale, Comisia este obligată să adopte măsuri în favoarea egalității de gen;

| 2. | observă că, în trecut, Comisia și-a exprimat clar sprijinul pentru o comunicare clară, transparentă, legitimă și publică privind Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați, care a fost susținută de toate instituțiile UE la cel mai înalt nivel politic; |
| --- | --- |

2.

observă că, în trecut, Comisia și-a exprimat clar sprijinul pentru o comunicare clară, transparentă, legitimă și publică privind Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați, care a fost susținută de toate instituțiile UE la cel mai înalt nivel politic;

| 3. | consideră regretabil că programul de lucru al Comisiei pentru 2016, publicat în noiembrie 2015, nu a făcut nicio mențiune specifică la strategia UE pentru egalitatea de gen post-2015; deplânge faptul că, la 3 decembrie 2015, Comisia nu a publicat decât un document de lucru al serviciilor sale intitulat „Angajament strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019”, ceea ce reprezintă nu numai un document intern mai puțin important decât o comunicare, dar și o reducere a perioadei sale de acțiune; |
| --- | --- |

3.

consideră regretabil că programul de lucru al Comisiei pentru 2016, publicat în noiembrie 2015, nu a făcut nicio mențiune specifică la strategia UE pentru egalitatea de gen post-2015; deplânge faptul că, la 3 decembrie 2015, Comisia nu a publicat decât un document de lucru al serviciilor sale intitulat „Angajament strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019”, ceea ce reprezintă nu numai un document intern mai puțin important decât o comunicare, dar și o reducere a perioadei sale de acțiune;

| 4. | salută publicarea de către Comisie a foii sale de parcurs intitulate „Un nou început pentru a rezolva problemele vizând echilibrul dintre viața profesională și viața de familie pentru familiile care muncesc”, un pachet de propuneri legislative și nelegislative, publicat de Comisie în august 2015; |
| --- | --- |

4.

salută publicarea de către Comisie a foii sale de parcurs intitulate „Un nou început pentru a rezolva problemele vizând echilibrul dintre viața profesională și viața de familie pentru familiile care muncesc”, un pachet de propuneri legislative și nelegislative, publicat de Comisie în august 2015;

| 5. | invită statele membre să își asume pe deplin responsabilitatea de a îmbunătăți punerea în aplicare a principiilor egalității de tratament și de șanse între femei și bărbați la nivel național; |
| --- | --- |

5.

invită statele membre să își asume pe deplin responsabilitatea de a îmbunătăți punerea în aplicare a principiilor egalității de tratament și de șanse între femei și bărbați la nivel național;

| 6. | deplânge faptul că, la 7 decembrie 2015, Consiliul EPSCO nu a putut conveni asupra unei poziții oficiale privind diferite chestiuni în favoarea egalității de gen, printre care „Directiva privind femeile în consiliile de administrație”, îndelung așteptată de Parlament; |
| --- | --- |

6.

deplânge faptul că, la 7 decembrie 2015, Consiliul EPSCO nu a putut conveni asupra unei poziții oficiale privind diferite chestiuni în favoarea egalității de gen, printre care „Directiva privind femeile în consiliile de administrație”, îndelung așteptată de Parlament;

| 7. | salută abordarea Comisiei, reflectată în documentul de lucru menționat anterior privind angajamentul strategic pentru egalitatea de gen, dar deplânge absența obiectivelor de referință concrete și a unui buget alocat, elemente fără de care progresele înregistrate la nivelul obiectivelor specifice și al indicatorilor nu sunt posibile și nici măsurabile; |
| --- | --- |

7.

salută abordarea Comisiei, reflectată în documentul de lucru menționat anterior privind angajamentul strategic pentru egalitatea de gen, dar deplânge absența obiectivelor de referință concrete și a unui buget alocat, elemente fără de care progresele înregistrate la nivelul obiectivelor specifice și al indicatorilor nu sunt posibile și nici măsurabile;

| 8. | invită Comisia să își reanalizeze decizia și să adopte o comunicare privind o nouă Strategie pentru egalitatea de gen și drepturile femeilor 2016-2020, care să abordeze aspectele legate de egalitatea de gen și care să fie în concordanță cu agenda internațională, și anume cu documentul final al Conferinței Beijing+ 20 din 2015 și cu noul cadru pentru „Egalitatea de gen și capacitarea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE (2016-2020)”(Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the lives of Girls and Women through EU External Relations); |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să își reanalizeze decizia și să adopte o comunicare privind o nouă Strategie pentru egalitatea de gen și drepturile femeilor 2016-2020, care să abordeze aspectele legate de egalitatea de gen și care să fie în concordanță cu agenda internațională, și anume cu documentul final al Conferinței Beijing+ 20 din 2015 și cu noul cadru pentru „Egalitatea de gen și capacitarea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE (2016-2020)”(Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the lives of Girls and Women through EU External Relations);

| 9. | invită Comisia să coopereze cu Parlamentul și Consiliul și cere un summit al UE pentru egalitatea de gen și drepturile femeilor, pentru a identifica progresele făcute și pentru a reînnoi angajamentele în cadrul viitorului Consiliul EPSCO din martie 2016; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să coopereze cu Parlamentul și Consiliul și cere un summit al UE pentru egalitatea de gen și drepturile femeilor, pentru a identifica progresele făcute și pentru a reînnoi angajamentele în cadrul viitorului Consiliul EPSCO din martie 2016;

| 10. | reamintește că punerea în aplicare a legislației și a instrumentelor de politică ale UE trebuie să respecte principiile subsidiarității și „valorii adăugate”, că nu întotdeauna este nevoie de norme uniforme pentru o funcționare practică și competitivă a pieței interne și că Comisia trebuie să țină seama de sarcina administrativă rezultată în urma propunerilor sale legislative, precum și de diferitele contexte și practici culturale din statele membre; |
| --- | --- |

10.

reamintește că punerea în aplicare a legislației și a instrumentelor de politică ale UE trebuie să respecte principiile subsidiarității și „valorii adăugate”, că nu întotdeauna este nevoie de norme uniforme pentru o funcționare practică și competitivă a pieței interne și că Comisia trebuie să țină seama de sarcina administrativă rezultată în urma propunerilor sale legislative, precum și de diferitele contexte și practici culturale din statele membre;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0218.

---

Joi, 4 februarie 2016

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/38

---

P8_TA(2016)0043

Situația drepturilor omului în Crimeea, în special în ceea ce privește tătarii din Crimeea

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la situația drepturilor omului din Crimeea și în special la tătarii din Crimeea (2016/2556(RSP))

(2018/C 035/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Parteneriatul estic, la Ucraina și la Federația Rusă, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Parteneriatul estic, la Ucraina și la Federația Rusă,

| — | având în vedere rapoartele elaborate de Misiunea de evaluare a situației drepturilor omului în Crimeea, desfășurată sub coordonarea Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al OSCE și a Înaltului Comisar al OSCE pentru Minoritățile Naționale (ICMN), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele elaborate de Misiunea de evaluare a situației drepturilor omului în Crimeea, desfășurată sub coordonarea Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al OSCE și a Înaltului Comisar al OSCE pentru Minoritățile Naționale (ICMN),

| — | având în vedere deciziile Consiliului European (din 21 martie, 27 iunie și 16 iulie 2014) prin care se impun sancțiuni împotriva Federației Ruse ca urmare a anexării ilegale de către aceasta a Crimeei, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile Consiliului European (din 21 martie, 27 iunie și 16 iulie 2014) prin care se impun sancțiuni împotriva Federației Ruse ca urmare a anexării ilegale de către aceasta a Crimeei,

| — | având în vedere „Raportul privind situația drepturilor omului din Ucraina – 16 august – 15 noiembrie 2015”, elaborat de către Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Raportul privind situația drepturilor omului din Ucraina – 16 august – 15 noiembrie 2015”, elaborat de către Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere Rezoluția 68/262 a Adunării Generale a ONU din 27 martie 2014 intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 68/262 a Adunării Generale a ONU din 27 martie 2014 intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei”,

| — | având în vedere raportul organizației Freedom House privind „Libertatea în lume în 2016”, care realizează o evaluare a situației libertăților politice și civice din Crimeea, în urma anexării ilegale a acesteia, și apreciază că aceasta este „lipsită de libertate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul organizației Freedom House privind „Libertatea în lume în 2016”, care realizează o evaluare a situației libertăților politice și civice din Crimeea, în urma anexării ilegale a acesteia, și apreciază că aceasta este „lipsită de libertate”,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Federația Rusă a anexat în mod ilegal Crimeea și orașul Sevastopol și, prin urmare, a încălcat dreptul internațional, inclusiv Carta ONU, Actul final de la Helsinki, Memorandumul de la Budapesta din 1994 și Tratatul de prietenie, cooperare și parteneriat dintre Ucraina și Federația Rusă din 1997; |
| --- | --- |

A.

întrucât Federația Rusă a anexat în mod ilegal Crimeea și orașul Sevastopol și, prin urmare, a încălcat dreptul internațional, inclusiv Carta ONU, Actul final de la Helsinki, Memorandumul de la Budapesta din 1994 și Tratatul de prietenie, cooperare și parteneriat dintre Ucraina și Federația Rusă din 1997;

| B. | întrucât pe durata operațiunii de anexare ilegală a Crimeei de către Federația Rusă, care a avut loc în martie 2014, cetățenii ucraineni, inclusiv tătarii din Crimeea, precum și armata ucraineană au dat dovadă de un curaj și de o loialitate deosebită față de Ucraina și s-au opus în mod pașnic actului beligerant al anexării; întrucât mai multe organizații internaționale și organizații de apărare a drepturilor omului denunță faptul că, de la anexarea ilegală a peninsulei de către Federația Rusă la începutul anului 2014, s-a constatat o reducere severă a nivelului de protecție a drepturilor omului în Crimeea; |
| --- | --- |

B.

întrucât pe durata operațiunii de anexare ilegală a Crimeei de către Federația Rusă, care a avut loc în martie 2014, cetățenii ucraineni, inclusiv tătarii din Crimeea, precum și armata ucraineană au dat dovadă de un curaj și de o loialitate deosebită față de Ucraina și s-au opus în mod pașnic actului beligerant al anexării; întrucât mai multe organizații internaționale și organizații de apărare a drepturilor omului denunță faptul că, de la anexarea ilegală a peninsulei de către Federația Rusă la începutul anului 2014, s-a constatat o reducere severă a nivelului de protecție a drepturilor omului în Crimeea;

| C. | întrucât au fost semnalate abuzuri precis direcționate care au vizat membri ai comunității tătare, dintre care majoritatea se opun anexării Crimeei de către Rusia și au boicotat așa-zisul referendum din 16 martie 2014, aceste abuzuri fiind comise în special în contextul punerii în aplicare de către Rusia a unei legislații „antiextremiste” lipsite de claritate și imprecise, menite să îi intimideze sau să îi reducă la tăcere pe critici; întrucât printre aceste abuzuri se numără răpiri, dispariții forțate, acte de violență, tortură și execuții extrajudiciare, în cazul cărora autoritățile aflate de facto la putere nu au reușit să inițieze investigații sau să dispună urmărirea penală a vinovaților; |
| --- | --- |

C.

întrucât au fost semnalate abuzuri precis direcționate care au vizat membri ai comunității tătare, dintre care majoritatea se opun anexării Crimeei de către Rusia și au boicotat așa-zisul referendum din 16 martie 2014, aceste abuzuri fiind comise în special în contextul punerii în aplicare de către Rusia a unei legislații „antiextremiste” lipsite de claritate și imprecise, menite să îi intimideze sau să îi reducă la tăcere pe critici; întrucât printre aceste abuzuri se numără răpiri, dispariții forțate, acte de violență, tortură și execuții extrajudiciare, în cazul cărora autoritățile aflate de facto la putere nu au reușit să inițieze investigații sau să dispună urmărirea penală a vinovaților;

| D. | întrucât mai multor lideri ai tătarilor din Crimeea, printre care Mustafa Dzhemiliev, membru al Radei Supreme a Ucrainei și Refat Chubarov, președintele Adunării tătarilor din Crimeea (Mejlis) li s-a impus interdicția de a intra pe teritoriul Crimeei; întrucât acestora li se permite în prezent să intre pe teritoriul Crimeei, însă cu riscul de a fi arestați; întrucât o instanță din Rusia a emis recent un mandat de arestare pentru Mustafa Dzhemiliev, care a executat, în trecut, o pedeapsă de 15 ani în închisorile sovietice ca urmare a eforturilor pe care l-a depus pentru a le permite conaționalilor săi să se întoarcă în zona din care provin din peninsula Crimeea; |
| --- | --- |

D.

întrucât mai multor lideri ai tătarilor din Crimeea, printre care Mustafa Dzhemiliev, membru al Radei Supreme a Ucrainei și Refat Chubarov, președintele Adunării tătarilor din Crimeea (Mejlis) li s-a impus interdicția de a intra pe teritoriul Crimeei; întrucât acestora li se permite în prezent să intre pe teritoriul Crimeei, însă cu riscul de a fi arestați; întrucât o instanță din Rusia a emis recent un mandat de arestare pentru Mustafa Dzhemiliev, care a executat, în trecut, o pedeapsă de 15 ani în închisorile sovietice ca urmare a eforturilor pe care l-a depus pentru a le permite conaționalilor săi să se întoarcă în zona din care provin din peninsula Crimeea;

| E. | întrucât au fost luate măsuri pentru a restricționa activitatea tuturor comunităților religioase, inclusiv a bisericilor creștine independente de Moscova; întrucât aceste restricții au la bază limitarea drastică a libertății de asociere, exproprierile, refuzul de a prelungi valabilitatea documentelor, precum și perchezițiile periodice efectuate în spațiile pe care aceste organizații religioase au putut să le păstreze; |
| --- | --- |

E.

întrucât au fost luate măsuri pentru a restricționa activitatea tuturor comunităților religioase, inclusiv a bisericilor creștine independente de Moscova; întrucât aceste restricții au la bază limitarea drastică a libertății de asociere, exproprierile, refuzul de a prelungi valabilitatea documentelor, precum și perchezițiile periodice efectuate în spațiile pe care aceste organizații religioase au putut să le păstreze;

| F. | întrucât persoanele care au refuzat să adopte cetățenia rusă după anexare sunt victime ale discriminării și întâmpină dificultăți grave în toate domeniile vieții politice, sociale și economice; |
| --- | --- |

F.

întrucât persoanele care au refuzat să adopte cetățenia rusă după anexare sunt victime ale discriminării și întâmpină dificultăți grave în toate domeniile vieții politice, sociale și economice;

| G. | întrucât Rusia a adoptat măsuri de restricționare a accesului OSCE, al ONU și al Consiliului Europei pe teritoriul Crimeei, aceleași restricții fiind aplicate și în cazul ONG-urilor active în domeniul drepturilor omului și al jurnaliștilor independenți; întrucât blocarea accesului face sarcina de monitorizare a situației drepturilor omului în Crimeea și de raportare cu privire la aceasta foarte dificilă; |
| --- | --- |

G.

întrucât Rusia a adoptat măsuri de restricționare a accesului OSCE, al ONU și al Consiliului Europei pe teritoriul Crimeei, aceleași restricții fiind aplicate și în cazul ONG-urilor active în domeniul drepturilor omului și al jurnaliștilor independenți; întrucât blocarea accesului face sarcina de monitorizare a situației drepturilor omului în Crimeea și de raportare cu privire la aceasta foarte dificilă;

| H. | întrucât toți membrii comunității de tătari din Crimeea, o populație indigenă din Crimeea, au fost deportați cu forța către alte regiuni ale fostei URSS în 1944 și li s-a interzis să se întoarcă până în 1989; întrucât, la 12 noiembrie 2015, Rada Supremă a Ucrainei a adoptat o rezoluție prin care a recunoscut faptul că deportarea tătarilor din Crimeea în anul 1944 constituie un act de genocid și a stabilit data de 18 mai ca Zi de comemorare, |
| --- | --- |

H.

întrucât toți membrii comunității de tătari din Crimeea, o populație indigenă din Crimeea, au fost deportați cu forța către alte regiuni ale fostei URSS în 1944 și li s-a interzis să se întoarcă până în 1989; întrucât, la 12 noiembrie 2015, Rada Supremă a Ucrainei a adoptat o rezoluție prin care a recunoscut faptul că deportarea tătarilor din Crimeea în anul 1944 constituie un act de genocid și a stabilit data de 18 mai ca Zi de comemorare,

| 1. | își reiterează angajamentul ferm față de suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute pe plan internațional și față de alegerea sa liberă și suverană de a urma o traiectorie europeană; reamintește faptul că a condamnat cu fermitate anexarea ilegală de către Rusia a peninsulei Crimeea și reamintește, totodată, angajamentul UE, al statelor sale membre și al comunității internaționale de a pune în aplicare pe deplin politica de nerecunoaștere a anexării ilegale a Crimeei; subliniază, de asemenea, faptul că restabilirea controlului Ucrainei asupra peninsulei reprezintă una dintre condițiile prealabile pentru restabilirea unor relații de cooperare cu Federația Rusă, inclusiv pentru suspendarea sancțiunilor impuse acesteia; |
| --- | --- |

1.

își reiterează angajamentul ferm față de suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute pe plan internațional și față de alegerea sa liberă și suverană de a urma o traiectorie europeană; reamintește faptul că a condamnat cu fermitate anexarea ilegală de către Rusia a peninsulei Crimeea și reamintește, totodată, angajamentul UE, al statelor sale membre și al comunității internaționale de a pune în aplicare pe deplin politica de nerecunoaștere a anexării ilegale a Crimeei; subliniază, de asemenea, faptul că restabilirea controlului Ucrainei asupra peninsulei reprezintă una dintre condițiile prealabile pentru restabilirea unor relații de cooperare cu Federația Rusă, inclusiv pentru suspendarea sancțiunilor impuse acesteia;

| 2. | condamnă cu fermitate gravitatea fără precedent a încălcărilor drepturilor omului comise împotriva locuitorilor din Crimeea, în special împotriva tătarilor din Crimeea, care nu respectă normele impuse de așa-zisele autorități locale, îndeosebi cele impuse sub pretextul combaterii extremismului sau al terorismului; |
| --- | --- |

2.

condamnă cu fermitate gravitatea fără precedent a încălcărilor drepturilor omului comise împotriva locuitorilor din Crimeea, în special împotriva tătarilor din Crimeea, care nu respectă normele impuse de așa-zisele autorități locale, îndeosebi cele impuse sub pretextul combaterii extremismului sau al terorismului;

| 3. | condamnă restricțiile severe impuse libertății de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică, inclusiv cu ocazia unor evenimente comemorative tradiționale, precum aniversarea deportării tătarilor din Crimeea de către regimul totalitar al Uniunii Sovietice sub conducerea lui Stalin sau evenimente culturale ale tătarilor din Crimeea; subliniază că, în conformitate cu dreptul internațional, tătarii, ca populație indigenă din Crimeea, au dreptul de a-și menține și de a-și consolida propriile instituții politice, juridice, economice, sociale și culturale distincte; solicită să se respecte statutul Mejlisului, ca formă de reprezentare legitimă a comunității tătare din Crimeea, precum și să se evite orice formă de hărțuire și persecuție sistematică a membrilor săi; își exprimă îngrijorarea cu privire la cazurile de încălcare a drepturilor de proprietate și a libertăților membrilor acestei comunități, precum și la măsurile de intimidare, la cazurile de încarcerare și de nerespectare a drepturilor civice, politice și culturale ale tătarilor din Crimeea; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la cerințele restrictive impuse organelor de presă și organizațiilor societății civile, prin care acestora li se solicită să se înregistreze din nou; |
| --- | --- |

3.

condamnă restricțiile severe impuse libertății de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică, inclusiv cu ocazia unor evenimente comemorative tradiționale, precum aniversarea deportării tătarilor din Crimeea de către regimul totalitar al Uniunii Sovietice sub conducerea lui Stalin sau evenimente culturale ale tătarilor din Crimeea; subliniază că, în conformitate cu dreptul internațional, tătarii, ca populație indigenă din Crimeea, au dreptul de a-și menține și de a-și consolida propriile instituții politice, juridice, economice, sociale și culturale distincte; solicită să se respecte statutul Mejlisului, ca formă de reprezentare legitimă a comunității tătare din Crimeea, precum și să se evite orice formă de hărțuire și persecuție sistematică a membrilor săi; își exprimă îngrijorarea cu privire la cazurile de încălcare a drepturilor de proprietate și a libertăților membrilor acestei comunități, precum și la măsurile de intimidare, la cazurile de încarcerare și de nerespectare a drepturilor civice, politice și culturale ale tătarilor din Crimeea; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la cerințele restrictive impuse organelor de presă și organizațiilor societății civile, prin care acestora li se solicită să se înregistreze din nou;

| 4. | îndeamnă autoritățile ruse și autoritățile locale de facto să ancheteze în mod efectiv, imparțial și transparent toate cazurile de dispariții, tortură și încălcări ale drepturilor omului imputabile forțelor de poliție și paramilitare active în Peninsula Crimeea din februarie 2014; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă autoritățile ruse și autoritățile locale de facto să ancheteze în mod efectiv, imparțial și transparent toate cazurile de dispariții, tortură și încălcări ale drepturilor omului imputabile forțelor de poliție și paramilitare active în Peninsula Crimeea din februarie 2014;

| 5. | reamintește că Federația Rusă, în calitate de putere de ocupație, are responsabilitatea de a garanta siguranța întregii populații și respectarea drepturilor omului, precum și a drepturilor culturale și religioase ale tătarilor autohtoni și ale tuturor celorlalte minorități din Crimeea și de a respecta ordinea juridică în Crimeea; |
| --- | --- |

5.

reamintește că Federația Rusă, în calitate de putere de ocupație, are responsabilitatea de a garanta siguranța întregii populații și respectarea drepturilor omului, precum și a drepturilor culturale și religioase ale tătarilor autohtoni și ale tuturor celorlalte minorități din Crimeea și de a respecta ordinea juridică în Crimeea;

| 6. | reamintește că instituțiilor și experților independenți ai OSCE, ONU și Consiliului Europei li s-a refuzat total sau parțial accesul în Peninsula Crimeea, fiind, prin urmare, împiedicați să monitorizeze situația drepturilor omului în pofida mandatelor lor de desfășurare a unor astfel de activități în Crimeea; |
| --- | --- |

6.

reamintește că instituțiilor și experților independenți ai OSCE, ONU și Consiliului Europei li s-a refuzat total sau parțial accesul în Peninsula Crimeea, fiind, prin urmare, împiedicați să monitorizeze situația drepturilor omului în pofida mandatelor lor de desfășurare a unor astfel de activități în Crimeea;

| 7. | invită autoritățile Federației Ruse și autoritățile de facto din Crimeea, care sunt obligate să respecte dreptul internațional umanitar și dreptul internațional al drepturilor omului, să acorde acces neîngrădit în Crimeea instituțiilor internaționale și experților independenți ai OSCE, Organizației Națiunilor Unite și Consiliului Europei, precum și ONG-urilor din domeniul drepturilor omului sau organelor de presă care doresc să viziteze, să evalueze și să raporteze cu privire la situația din Crimeea; invită Consiliul și SEAE să exercite presiuni asupra Rusiei în această privință; salută decizia Secretarului General al Consiliului Europei de a-l trimite pe reprezentantul său special pentru drepturile omului în Crimeea, dat fiind faptul că aceasta a fost prima vizită în urma anexării de către Rusia și se așteaptă ca vizita să furnizeze o nouă evaluare a situației de la fața locului; așteaptă cu interes constatările sale; subliniază că orice prezență internațională pe teren ar trebui să fie coordonată cu Ucraina; |
| --- | --- |

7.

invită autoritățile Federației Ruse și autoritățile de facto din Crimeea, care sunt obligate să respecte dreptul internațional umanitar și dreptul internațional al drepturilor omului, să acorde acces neîngrădit în Crimeea instituțiilor internaționale și experților independenți ai OSCE, Organizației Națiunilor Unite și Consiliului Europei, precum și ONG-urilor din domeniul drepturilor omului sau organelor de presă care doresc să viziteze, să evalueze și să raporteze cu privire la situația din Crimeea; invită Consiliul și SEAE să exercite presiuni asupra Rusiei în această privință; salută decizia Secretarului General al Consiliului Europei de a-l trimite pe reprezentantul său special pentru drepturile omului în Crimeea, dat fiind faptul că aceasta a fost prima vizită în urma anexării de către Rusia și se așteaptă ca vizita să furnizeze o nouă evaluare a situației de la fața locului; așteaptă cu interes constatările sale; subliniază că orice prezență internațională pe teren ar trebui să fie coordonată cu Ucraina;

| 8. | salută inițiativa ucraineană de înființare a unui mecanism internațional de negociere pentru restabilirea suveranității Ucrainei asupra Crimeii în cadrul formatului „Geneva plus”, care ar trebui să prevadă implicarea directă a UE; invită Rusia să lanseze negocieri cu Ucraina și alte părți pentru de-ocuparea Crimeii, să suspende embargourile în domeniul schimburilor comerciale și al energiei și să ridice starea de urgență în Crimeea; |
| --- | --- |

8.

salută inițiativa ucraineană de înființare a unui mecanism internațional de negociere pentru restabilirea suveranității Ucrainei asupra Crimeii în cadrul formatului „Geneva plus”, care ar trebui să prevadă implicarea directă a UE; invită Rusia să lanseze negocieri cu Ucraina și alte părți pentru de-ocuparea Crimeii, să suspende embargourile în domeniul schimburilor comerciale și al energiei și să ridice starea de urgență în Crimeea;

| 9. | regretă piedicile cu care se confruntă liderii tătarilor ce revin în Crimeea și urmărirea lor penală, precum și presiunile crescânde și inacceptabile exercitate asupra altor membri ai Consiliului reprezentanților comunității tătare (Mejlis); deplânge, de asemenea, închiderea nejustificată a organului de presă ATR, care are o audiență semnificativă în cadrul comunității tătare din Crimeea; solicită Comisiei Europene să furnizeze asistența financiară necesară pentru a asigura funcționarea acestui organ de presă și a altora aflate în exil în Ucraina; consideră că închiderea unor școli și clase ale tătarilor din Crimeea, precum și restricțiile privind utilizarea limbii reprezintă o limitare gravă a drepturilor fundamentale ale membrilor comunității, la fel ca faptul că limba ucraineană a fost eliminată din sfera publică; |
| --- | --- |

9.

regretă piedicile cu care se confruntă liderii tătarilor ce revin în Crimeea și urmărirea lor penală, precum și presiunile crescânde și inacceptabile exercitate asupra altor membri ai Consiliului reprezentanților comunității tătare (Mejlis); deplânge, de asemenea, închiderea nejustificată a organului de presă ATR, care are o audiență semnificativă în cadrul comunității tătare din Crimeea; solicită Comisiei Europene să furnizeze asistența financiară necesară pentru a asigura funcționarea acestui organ de presă și a altora aflate în exil în Ucraina; consideră că închiderea unor școli și clase ale tătarilor din Crimeea, precum și restricțiile privind utilizarea limbii reprezintă o limitare gravă a drepturilor fundamentale ale membrilor comunității, la fel ca faptul că limba ucraineană a fost eliminată din sfera publică;

| 10. | solicită protejarea mediului multicultural din Crimeea și respectarea deplină a limbilor ucraineană și tătară, precum și a altor limbi minoritare și culturi distinctive; |
| --- | --- |

10.

solicită protejarea mediului multicultural din Crimeea și respectarea deplină a limbilor ucraineană și tătară, precum și a altor limbi minoritare și culturi distinctive;

| 11. | regretă măsurile administrației de facto de împiedicare a bunei funcționări a Consiliului reprezentanților comunității tătare din Crimeea (Mejlis), cel mai înalt organ executiv și reprezentativ al tătarilor din Crimeea, cum ar fi închiderea sediului său și confiscarea unora dintre proprietățile sale, precum și alte acte de intimidare; |
| --- | --- |

11.

regretă măsurile administrației de facto de împiedicare a bunei funcționări a Consiliului reprezentanților comunității tătare din Crimeea (Mejlis), cel mai înalt organ executiv și reprezentativ al tătarilor din Crimeea, cum ar fi închiderea sediului său și confiscarea unora dintre proprietățile sale, precum și alte acte de intimidare;

| 12. | condamnă actele periodice de reprimare a mass-mediei și jurnaliștilor independenți, precum și a militanților societății civile din Crimeea; deplânge acordarea forțată de pașapoarte rusești cetățenilor ucraineni din Crimeea de către Federația Rusă; condamnă, de asemenea, practica autorităților de facto de a impune cetățenia rusă locuitorilor din Crimeea; |
| --- | --- |

12.

condamnă actele periodice de reprimare a mass-mediei și jurnaliștilor independenți, precum și a militanților societății civile din Crimeea; deplânge acordarea forțată de pașapoarte rusești cetățenilor ucraineni din Crimeea de către Federația Rusă; condamnă, de asemenea, practica autorităților de facto de a impune cetățenia rusă locuitorilor din Crimeea;

| 13. | își reiterează sprijinul față de decizia UE de a interzice importurile care provin din Crimeea, cu excepția cazului în care acestea sunt însoțite de un certificat de origine din partea autorităților ucrainene, precum și față de măsurile de restricționare a exportului anumitor produse și tehnologii, a investițiilor, a schimburilor comerciale și a serviciilor în Crimeea; invită Consiliul să aplice în continuare aceste sancțiuni până la reintegrarea deplină a Crimeii în ordinea juridică a Ucrainei; |
| --- | --- |

13.

își reiterează sprijinul față de decizia UE de a interzice importurile care provin din Crimeea, cu excepția cazului în care acestea sunt însoțite de un certificat de origine din partea autorităților ucrainene, precum și față de măsurile de restricționare a exportului anumitor produse și tehnologii, a investițiilor, a schimburilor comerciale și a serviciilor în Crimeea; invită Consiliul să aplice în continuare aceste sancțiuni până la reintegrarea deplină a Crimeii în ordinea juridică a Ucrainei;

| 14. | solicită Federației Ruse să ancheteze toate cazurile de torturare a deținuților reținuți în mod ilegal în Crimeea, să elibereze deținuți cum ar fi Oleg Sențov și Oleksandr Kolcenko, precum și Ahtem Cigoz, vicepreședintele Mejlis, Mustafa Deghermengi și Ali Asanov, care au fost arestați în Crimeea pentru proteste pașnice împotriva ocupației, și să garanteze întoarcerea lor în condiții de siguranță în Ucraina; îndeamnă Federația Rusă să pună capăt urmăririi penale motivate politic a disidenților și a militanților civici; condamnă transferarea lor ulterioară în Rusia și acordarea forțată a cetățeniei ruse; |
| --- | --- |

14.

solicită Federației Ruse să ancheteze toate cazurile de torturare a deținuților reținuți în mod ilegal în Crimeea, să elibereze deținuți cum ar fi Oleg Sențov și Oleksandr Kolcenko, precum și Ahtem Cigoz, vicepreședintele Mejlis, Mustafa Deghermengi și Ali Asanov, care au fost arestați în Crimeea pentru proteste pașnice împotriva ocupației, și să garanteze întoarcerea lor în condiții de siguranță în Ucraina; îndeamnă Federația Rusă să pună capăt urmăririi penale motivate politic a disidenților și a militanților civici; condamnă transferarea lor ulterioară în Rusia și acordarea forțată a cetățeniei ruse;

| 15. | condamnă militarizarea Peninsulei Crimeea, care are un impact negativ semnificativ asupra vieții economice și sociale, precum și amenințările Rusiei de a desfășura arme nucleare în Crimeea, ceea ce reprezintă o amenințare semnificativă la adresa securității regionale, europene și mondiale; își reiterează apelul la retragerea tuturor forțelor ruse din Crimeea și din estul Ucrainei; |
| --- | --- |

15.

condamnă militarizarea Peninsulei Crimeea, care are un impact negativ semnificativ asupra vieții economice și sociale, precum și amenințările Rusiei de a desfășura arme nucleare în Crimeea, ceea ce reprezintă o amenințare semnificativă la adresa securității regionale, europene și mondiale; își reiterează apelul la retragerea tuturor forțelor ruse din Crimeea și din estul Ucrainei;

| 16. | subliniază că cooperarea economică, precum și furnizarea de bunuri și servicii între Ucraina și Peninsula Crimeea, ocupată temporar, ar trebui să se desfășoare în cadrul juridic al Ucrainei și să fie respectate de toate părțile, evitând astfel orice consecință negativă pentru locuitorii Crimeii; în caz de nerespectare a unui asemenea comportament, invită autoritățile să investigheze astfel de încălcări și să le pună capăt; |
| --- | --- |

16.

subliniază că cooperarea economică, precum și furnizarea de bunuri și servicii între Ucraina și Peninsula Crimeea, ocupată temporar, ar trebui să se desfășoare în cadrul juridic al Ucrainei și să fie respectate de toate părțile, evitând astfel orice consecință negativă pentru locuitorii Crimeii; în caz de nerespectare a unui asemenea comportament, invită autoritățile să investigheze astfel de încălcări și să le pună capăt;

| 17. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația persoanelor LGBTI din Crimeea, care s-a înrăutățit semnificativ în urma anexării ruse, precum și la acțiunile represive și amenințările autorităților de facto și ale grupărilor paramilitare; |
| --- | --- |

17.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația persoanelor LGBTI din Crimeea, care s-a înrăutățit semnificativ în urma anexării ruse, precum și la acțiunile represive și amenințările autorităților de facto și ale grupărilor paramilitare;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție VP/ÎR, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Președintelui, Guvernului și Parlamentului Ucrainei, Consiliului Europei, OSCE, Președintelui, Guvernului și Parlamentului Federației Ruse, precum și Consiliului reprezentanților comunității tătare din Crimeea (Mejlis). |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție VP/ÎR, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Președintelui, Guvernului și Parlamentului Ucrainei, Consiliului Europei, OSCE, Președintelui, Guvernului și Parlamentului Federației Ruse, precum și Consiliului reprezentanților comunității tătare din Crimeea (Mejlis).

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/42

---

P8_TA(2016)0044

Bahrain: cazul lui Mohammed Ramadan

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la Bahrain: cazul lui Mohammed Ramadan (2016/2557(RSP))

(2018/C 035/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Bahrain, îndeosebi Rezoluția din 9 iulie 2015 referitoare la Bahrain, în special cazul lui Nabeel Rajab (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Bahrain, îndeosebi Rezoluția din 9 iulie 2015 referitoare la Bahrain, în special cazul lui Nabeel Rajab (1),

| — | având în vedere Comisia independentă de anchetă din Bahrain (CIAB) înființată prin decret regal pentru a investiga și informa cu privire la evenimentele care au avut loc în Bahrain în februarie 2011 și cu privire la consecințele acestora, care și-a publicat raportul în noiembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comisia independentă de anchetă din Bahrain (CIAB) înființată prin decret regal pentru a investiga și informa cu privire la evenimentele care au avut loc în Bahrain în februarie 2011 și cu privire la consecințele acestora, care și-a publicat raportul în noiembrie 2011,

| — | având în vedere prezentarea de către președintele Institutului Național pentru Drepturile Omului (NIHR), dr. Abdulaziz Abul, la 27 ianuarie 2016, a celui de Al doilea raport anual pe 2014 în fața ministrului de Interne, Lt. Gen. Shaikh Rashid bin Abdullah Al-Khalifa, |
| --- | --- |

—

având în vedere prezentarea de către președintele Institutului Național pentru Drepturile Omului (NIHR), dr. Abdulaziz Abul, la 27 ianuarie 2016, a celui de Al doilea raport anual pe 2014 în fața ministrului de Interne, Lt. Gen. Shaikh Rashid bin Abdullah Al-Khalifa,

| — | având în vedere Declarația comună referitoare la Bahrain prezentată de 33 de state în cadrul celei de a 30-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 14 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună referitoare la Bahrain prezentată de 33 de state în cadrul celei de a 30-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 14 septembrie 2015,

| — | având în vedere Declarația comună referitoare la Bahrain prezentată la 16 iulie 2015 de raportorul special al ONU pentru situația apărătorilor drepturilor omului, de raportorul special al ONU pentru promovarea și protecția dreptului la libertate de opinie și de exprimare și de raportorul special al ONU pentru drepturile de întrunire pașnică și de asociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună referitoare la Bahrain prezentată la 16 iulie 2015 de raportorul special al ONU pentru situația apărătorilor drepturilor omului, de raportorul special al ONU pentru promovarea și protecția dreptului la libertate de opinie și de exprimare și de raportorul special al ONU pentru drepturile de întrunire pașnică și de asociere,

| — | având în vedere raportul din noiembrie 2011 al Comisiei independente de anchetă a Regatului Bahrain (CIAB), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din noiembrie 2011 al Comisiei independente de anchetă a Regatului Bahrain (CIAB),

| — | având în vedere apelul la eliberarea imediată a prizonierului de conștiință dr. Abduljalil al-Singace, aflat în greva foamei, |
| --- | --- |

—

având în vedere apelul la eliberarea imediată a prizonierului de conștiință dr. Abduljalil al-Singace, aflat în greva foamei,

| — | având în vedere decizia Consiliului ministerial al Ligii Arabe, care s-a reunit la 1 septembrie 2013 la Cairo, de înființare a unui tribunal pan-arab pentru drepturile omului în capitala Bahrainului, Manama, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului ministerial al Ligii Arabe, care s-a reunit la 1 septembrie 2013 la Cairo, de înființare a unui tribunal pan-arab pentru drepturile omului în capitala Bahrainului, Manama,

| — | având în vedere Acordul de cooperare din 1988 dintre Uniunea Europeană și Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare din 1988 dintre Uniunea Europeană și Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG),

| — | având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, revizuite la 12 aprilie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, revizuite la 12 aprilie 2013,

| — | având în vedere Pactul internațional din 1966 cu privire la drepturile civile și politice, Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, precum și Carta arabă a drepturilor omului, la care Bahrainul este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional din 1966 cu privire la drepturile civile și politice, Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, precum și Carta arabă a drepturilor omului, la care Bahrainul este parte,

| — | având în vedere Rezoluția 68/178 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite și Rezoluția 25/7 a Consiliului ONU pentru drepturile omului referitoare la protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în cadrul combaterii terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 68/178 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite și Rezoluția 25/7 a Consiliului ONU pentru drepturile omului referitoare la protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în cadrul combaterii terorismului,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Bahrainul este un partener-cheie al Uniunii Europene în regiunea Golfului Persic, inclusiv în domeniul relațiilor politice și economice, al energiei și securității; întrucât este în interesul ambelor părți să continue aprofundarea acestui parteneriat, pentru a reacționa mai bine la provocările viitoare; |
| --- | --- |

A.

întrucât Bahrainul este un partener-cheie al Uniunii Europene în regiunea Golfului Persic, inclusiv în domeniul relațiilor politice și economice, al energiei și securității; întrucât este în interesul ambelor părți să continue aprofundarea acestui parteneriat, pentru a reacționa mai bine la provocările viitoare;

| B. | întrucât, de la începutul revoltelor din 2011, autoritățile din Bahrain au intensificat măsurile represive pe baza unor acuzații de terorism formulate împotriva protestatarilor pașnici, recurgând inclusiv la pedeapsa cu moartea; întrucât instanțele din Bahrain au dispus șapte noi pedepse cu moartea în cursul anului 2015; |
| --- | --- |

B.

întrucât, de la începutul revoltelor din 2011, autoritățile din Bahrain au intensificat măsurile represive pe baza unor acuzații de terorism formulate împotriva protestatarilor pașnici, recurgând inclusiv la pedeapsa cu moartea; întrucât instanțele din Bahrain au dispus șapte noi pedepse cu moartea în cursul anului 2015;

| C. | întrucât, la 18 februarie 2014, Mohammed Ramadan, un agent de pază angajat al aeroportului, în vârstă de 32 de ani, a fost arestat de autoritățile din Bahrain sub acuzația că ar fi participat – alături de Hussain Ali Moosa, care fusese arestat anterior – la un atac cu bombă care a avut loc în Al Dair la 14 februarie 2014 și în cursul căruia un ofițer de securitate și-a pierdut viața, iar alți câțiva ofițeri au fost răniți; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 18 februarie 2014, Mohammed Ramadan, un agent de pază angajat al aeroportului, în vârstă de 32 de ani, a fost arestat de autoritățile din Bahrain sub acuzația că ar fi participat – alături de Hussain Ali Moosa, care fusese arestat anterior – la un atac cu bombă care a avut loc în Al Dair la 14 februarie 2014 și în cursul căruia un ofițer de securitate și-a pierdut viața, iar alți câțiva ofițeri au fost răniți;

| D. | întrucât se pare că Mohammed Ramadan ar fi fost arestat fără mandat și întrucât ambii deținuți afirmă că au fost bătuți violent și torturați până au fost de acord să își mărturisească faptele, dar și-au retras ulterior declarațiile în fața procurorului; întrucât mărturisirile, care se pare că ar fi fost obținute sub tortură, au constituit principala proba în procesele intentate lui Mohammed Ramadan și lui Hussain Ali Moosa; |
| --- | --- |

D.

întrucât se pare că Mohammed Ramadan ar fi fost arestat fără mandat și întrucât ambii deținuți afirmă că au fost bătuți violent și torturați până au fost de acord să își mărturisească faptele, dar și-au retras ulterior declarațiile în fața procurorului; întrucât mărturisirile, care se pare că ar fi fost obținute sub tortură, au constituit principala proba în procesele intentate lui Mohammed Ramadan și lui Hussain Ali Moosa;

| E. | întrucât, la 29 decembrie 2014, un tribunal penal din Bahrain i-a condamnat la moarte pe Mohammed Ramadan și pe Hussain Ali Moosa; întrucât aceștia au fost condamnați alături de alți zece inculpați, dintre care nouă au primit o pedeapsă de șase ani de închisoare, iar cel de al zecelea a primit pedeapsa de închisoare pe viață; întrucât legislația antiteroristă din Bahrain a fost folosită ca justificare pentru pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 29 decembrie 2014, un tribunal penal din Bahrain i-a condamnat la moarte pe Mohammed Ramadan și pe Hussain Ali Moosa; întrucât aceștia au fost condamnați alături de alți zece inculpați, dintre care nouă au primit o pedeapsă de șase ani de închisoare, iar cel de al zecelea a primit pedeapsa de închisoare pe viață; întrucât legislația antiteroristă din Bahrain a fost folosită ca justificare pentru pedeapsa cu moartea;

| F. | întrucât Curtea de Casație, cea mai înaltă instanță de apel din Bahrain, a menținut, la 16 noiembrie 2015, pedepsele cu moartea dispuse împotriva lui Mohammed Ramadan și Hussain Ali Moosa, în pofida faptului că cei doi și-au retras declarațiile și au afirmat din nou că au mărturisit sub tortură; întrucât instanțele din Bahrain nu le-au luat în considerare afirmațiile și nici măcar nu au demarat o anchetă; |
| --- | --- |

F.

întrucât Curtea de Casație, cea mai înaltă instanță de apel din Bahrain, a menținut, la 16 noiembrie 2015, pedepsele cu moartea dispuse împotriva lui Mohammed Ramadan și Hussain Ali Moosa, în pofida faptului că cei doi și-au retras declarațiile și au afirmat din nou că au mărturisit sub tortură; întrucât instanțele din Bahrain nu le-au luat în considerare afirmațiile și nici măcar nu au demarat o anchetă;

| G. | întrucât Mohammed Ramadan este doar unul din cei zece inculpați condamnați la moarte în Bahrain și primul care a primit această sentință începând din 2011; întrucât Mohammed Ramadan se numără printre primele persoane care și-au epuizat toate căile legale de atac și care riscă o execuție iminentă; întrucât nu există informații privind o eventuală anchetă care să fi avut loc în legătură cu acuzațiile de tortură în cazul lui Mohammed Ramadan; |
| --- | --- |

G.

întrucât Mohammed Ramadan este doar unul din cei zece inculpați condamnați la moarte în Bahrain și primul care a primit această sentință începând din 2011; întrucât Mohammed Ramadan se numără printre primele persoane care și-au epuizat toate căile legale de atac și care riscă o execuție iminentă; întrucât nu există informații privind o eventuală anchetă care să fi avut loc în legătură cu acuzațiile de tortură în cazul lui Mohammed Ramadan;

| H. | întrucât, la 14 august 2014, cinci experți ai ONU pentru drepturile omului și-au exprimat preocuparea în fața guvernului din Bahrain în legătură cu acuzațiile de arestări arbitrare, reținere și tortură în cazul a nouă cetățeni din Bahrain, inclusiv al lui Mohammed Ramadan, și cu condamnarea lor ulterioară în urma unor procese care nu au îndeplinit standardele internaționale privind un proces echitabil și respectarea garanțiilor procedurale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 14 august 2014, cinci experți ai ONU pentru drepturile omului și-au exprimat preocuparea în fața guvernului din Bahrain în legătură cu acuzațiile de arestări arbitrare, reținere și tortură în cazul a nouă cetățeni din Bahrain, inclusiv al lui Mohammed Ramadan, și cu condamnarea lor ulterioară în urma unor procese care nu au îndeplinit standardele internaționale privind un proces echitabil și respectarea garanțiilor procedurale;

| I. | întrucât mai multe ONG-uri din domeniul drepturilor omului au adunat informații privind procese neechitabile, utilizarea torturii și pedepsele cu moartea la care recurge Bahrainul, încălcând diverse convenții internaționale, inclusiv Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), la care Bahrainul a aderat în 2006; |
| --- | --- |

I.

întrucât mai multe ONG-uri din domeniul drepturilor omului au adunat informații privind procese neechitabile, utilizarea torturii și pedepsele cu moartea la care recurge Bahrainul, încălcând diverse convenții internaționale, inclusiv Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), la care Bahrainul a aderat în 2006;

| J. | întrucât Comisia independentă de anchetă din Bahrain (CIAB), înființată în Regatul Bahrain la 29 iunie 2011 prin decretul regal nr. 28 pentru a investiga și informa cu privire la evenimentele care au avut loc în Bahrein în februarie 2011, a făcut o serie de recomandări cu privire la drepturile omului și la reformele politice; |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia independentă de anchetă din Bahrain (CIAB), înființată în Regatul Bahrain la 29 iunie 2011 prin decretul regal nr. 28 pentru a investiga și informa cu privire la evenimentele care au avut loc în Bahrein în februarie 2011, a făcut o serie de recomandări cu privire la drepturile omului și la reformele politice;

| K. | întrucât printre cele 26 de recomandări ale CIAB s-a numărat și comutarea tuturor pedepselor cu moartea dispuse pentru actele comise în urma evenimentelor din februarie-martie 2011; întrucât aceasta a fost una dintre cele două recomandări cărora li s-a dat integral curs, ceea ce a reprezentat un pas înainte înspre abolirea pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

K.

întrucât printre cele 26 de recomandări ale CIAB s-a numărat și comutarea tuturor pedepselor cu moartea dispuse pentru actele comise în urma evenimentelor din februarie-martie 2011; întrucât aceasta a fost una dintre cele două recomandări cărora li s-a dat integral curs, ceea ce a reprezentat un pas înainte înspre abolirea pedepsei cu moartea;

| L. | întrucât aceste recomandări au determinat guvernul din Bahrain să înființeze, începând din 2012, trei organisme – Biroul Ombudsmanului în cadrul Ministerului de Interne, o Unitate Specială de Investigații (SIU) în cadrul biroului procurorului general și Comisia pentru drepturile deținuților și persoanelor reținute (PDRC) – care au primit mandatul colectiv de a pune capăt torturii în centrele de interogare și de detenție; |
| --- | --- |

L.

întrucât aceste recomandări au determinat guvernul din Bahrain să înființeze, începând din 2012, trei organisme – Biroul Ombudsmanului în cadrul Ministerului de Interne, o Unitate Specială de Investigații (SIU) în cadrul biroului procurorului general și Comisia pentru drepturile deținuților și persoanelor reținute (PDRC) – care au primit mandatul colectiv de a pune capăt torturii în centrele de interogare și de detenție;

| M. | întrucât numeroase acțiuni recente ale autorităților din Bahrain continuă să încalce și să limiteze drepturile și libertățile unor segmente ale populației, în special dreptul persoanelor de a protesta pașnic, libertatea de exprimare și libertatea digitală; întrucât activiștii pentru drepturile omului sunt în mod permanent și sistematic ținte ale intimidării și ale măsurilor de detenție; |
| --- | --- |

M.

întrucât numeroase acțiuni recente ale autorităților din Bahrain continuă să încalce și să limiteze drepturile și libertățile unor segmente ale populației, în special dreptul persoanelor de a protesta pașnic, libertatea de exprimare și libertatea digitală; întrucât activiștii pentru drepturile omului sunt în mod permanent și sistematic ținte ale intimidării și ale măsurilor de detenție;

| N. | întrucât, potrivit unor rapoarte, în Bahrain sunt în continuare deținuți un număr considerabil de prizonieri de conștiință; |
| --- | --- |

N.

întrucât, potrivit unor rapoarte, în Bahrain sunt în continuare deținuți un număr considerabil de prizonieri de conștiință;

| O. | întrucât există informații potrivit cărora forțele de securitate din Bahrain ar continua să tortureze deținuții, |
| --- | --- |

O.

întrucât există informații potrivit cărora forțele de securitate din Bahrain ar continua să tortureze deținuții,

| 1. | își exprimă preocuparea și dezamăgirea față de faptul că Bahrainul a revenit la practica pedepsei cu moartea; solicită reintroducerea moratoriului privind pedeapsa cu moartea ca prim pas înspre abolirea acesteia; invită guvernul din Bahrain și în special pe Maiestatea Sa Hamad bin Isa Al Khalifa să îi acorde lui Mohammed Ramadan o amnistie regală sau să îi comute sentința; |
| --- | --- |

1.

își exprimă preocuparea și dezamăgirea față de faptul că Bahrainul a revenit la practica pedepsei cu moartea; solicită reintroducerea moratoriului privind pedeapsa cu moartea ca prim pas înspre abolirea acesteia; invită guvernul din Bahrain și în special pe Maiestatea Sa Hamad bin Isa Al Khalifa să îi acorde lui Mohammed Ramadan o amnistie regală sau să îi comute sentința;

| 2. | condamnă cu fermitate utilizarea în continuare de către forțele de securitate a torturii și a altor tratamente sau pedepse crude și degradante împotriva deținuților; este extrem de îngrijorat în privința integrității fizice și psihice a acestora; |
| --- | --- |

2.

condamnă cu fermitate utilizarea în continuare de către forțele de securitate a torturii și a altor tratamente sau pedepse crude și degradante împotriva deținuților; este extrem de îngrijorat în privința integrității fizice și psihice a acestora;

| 3. | își exprimă preocuparea față de utilizarea în Bahrain a legilor antiteroriste pentru a pedepsi credințe și convingeri politice și a-i împiedica pe cetățeni să desfășoare activități politice; |
| --- | --- |

3.

își exprimă preocuparea față de utilizarea în Bahrain a legilor antiteroriste pentru a pedepsi credințe și convingeri politice și a-i împiedica pe cetățeni să desfășoare activități politice;

| 4. | subliniază obligația de a proteja apărătorii drepturilor omului și de a li se permite să își desfășoare activitatea fără piedici, intimidare și hărțuire; |
| --- | --- |

4.

subliniază obligația de a proteja apărătorii drepturilor omului și de a li se permite să își desfășoare activitatea fără piedici, intimidare și hărțuire;

| 5. | ia act de eforturile continue depuse de guvernul din Bahrein pentru a reforma codul penal și procedurile judiciare și încurajează continuarea acestui proces; îndeamnă guvernul din Bahrain să respecte standardele internaționale privind dreptul la un proces echitabil și respectarea garanțiilor procedurale și să se conformeze standardelor internaționale minime conform dispozițiilor de la articolele 9 și 14 din PIDCP; |
| --- | --- |

5.

ia act de eforturile continue depuse de guvernul din Bahrein pentru a reforma codul penal și procedurile judiciare și încurajează continuarea acestui proces; îndeamnă guvernul din Bahrain să respecte standardele internaționale privind dreptul la un proces echitabil și respectarea garanțiilor procedurale și să se conformeze standardelor internaționale minime conform dispozițiilor de la articolele 9 și 14 din PIDCP;

| 6. | invită autoritățile competente să realizeze o anchetă promptă și imparțială cu privire la toate acuzațiile de tortură, să îi aducă în fața justiției pe autorii presupuși ai actelor de tortură și să respingă toate condamnările dispuse pe baza unor mărturii obținute prin tortură; |
| --- | --- |

6.

invită autoritățile competente să realizeze o anchetă promptă și imparțială cu privire la toate acuzațiile de tortură, să îi aducă în fața justiției pe autorii presupuși ai actelor de tortură și să respingă toate condamnările dispuse pe baza unor mărturii obținute prin tortură;

| 7. | reamintește autorităților din Bahrain că articolul 15 din Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante interzice utilizarea ca probă în cadrul procedurilor judiciare a oricărei declarații făcute ca urmare a torturii; solicită ratificarea imediată a Protocolului opțional la Convenția împotriva torturii și a celui de Al doilea protocol opțional la PIDCP care vizează abolirea pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

7.

reamintește autorităților din Bahrain că articolul 15 din Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante interzice utilizarea ca probă în cadrul procedurilor judiciare a oricărei declarații făcute ca urmare a torturii; solicită ratificarea imediată a Protocolului opțional la Convenția împotriva torturii și a celui de Al doilea protocol opțional la PIDCP care vizează abolirea pedepsei cu moartea;

| 8. | invită guvernul din Bahrain să transmită raportorului special al ONU pentru tortură o invitație deschisă și valabilă imediat de a efectua o vizită în această țară și să îi permită accesul nerestricționat la deținuți și la toate locurile de detenție; |
| --- | --- |

8.

invită guvernul din Bahrain să transmită raportorului special al ONU pentru tortură o invitație deschisă și valabilă imediat de a efectua o vizită în această țară și să îi permită accesul nerestricționat la deținuți și la toate locurile de detenție;

| 9. | ia act de recomandările Ombudsmanului, ale PDRC și ale NIHR, în special privind drepturile deținuților și condițiile de detenție ale acestora, inclusiv în ceea ce privește presupusele cazuri de rele tratamente și tortură; invită, cu toate acestea, guvernul din Bahrain să asigure independența Biroului Ombudsmanului și a PDRC și să garanteze independența Unității Speciale de Investigații din cadrul biroului procurorului general; |
| --- | --- |

9.

ia act de recomandările Ombudsmanului, ale PDRC și ale NIHR, în special privind drepturile deținuților și condițiile de detenție ale acestora, inclusiv în ceea ce privește presupusele cazuri de rele tratamente și tortură; invită, cu toate acestea, guvernul din Bahrain să asigure independența Biroului Ombudsmanului și a PDRC și să garanteze independența Unității Speciale de Investigații din cadrul biroului procurorului general;

| 10. | subliniază importanța sprijinului acordat Bahrainului, în special în ceea ce privește sistemul său judiciar, pentru a asigura respectarea standardelor internaționale privind drepturile omului; încurajează ferm înființarea unui grup de lucru UE-Bahrain pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța sprijinului acordat Bahrainului, în special în ceea ce privește sistemul său judiciar, pentru a asigura respectarea standardelor internaționale privind drepturile omului; încurajează ferm înființarea unui grup de lucru UE-Bahrain pentru drepturile omului;

| 11. | invită autoritățile din Bahrain să ridice interdicția arbitrară de călătorie dispusă împotriva lui Nabeel Rajab și să renunțe la toate acuzațiile legate de libertatea de exprimare aflate pe rol împotriva lui; |
| --- | --- |

11.

invită autoritățile din Bahrain să ridice interdicția arbitrară de călătorie dispusă împotriva lui Nabeel Rajab și să renunțe la toate acuzațiile legate de libertatea de exprimare aflate pe rol împotriva lui;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Parlamentului Regatului Bahrein, precum și membrilor Consiliul de Cooperare al Golfului. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Parlamentului Regatului Bahrein, precum și membrilor Consiliul de Cooperare al Golfului.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0279.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/46 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/46

---

P8_TA(2016)0045

Cazul editorilor dispăruți din Hong Kong

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la cazul editorilor de carte din Hong Kong dispăruți (2016/2558(RSP))

(2018/C 035/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluție sale anterioare referitoare la situația din China, în special Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile dintre UE și China (1) și Rezoluția sa din 13 martie 2014 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 25-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluție sale anterioare referitoare la situația din China, în special Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile dintre UE și China (1) și Rezoluția sa din 13 martie 2014 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 25-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (2),

| — | având în vedere declarația din 7 ianuarie 2016 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) cu privire la dispariția unor persoane care au legătură cu editura Mighty Current din Hong Kong, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 7 ianuarie 2016 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) cu privire la dispariția unor persoane care au legătură cu editura Mighty Current din Hong Kong,

| — | având în vedere declarația SEAE din 29 ianuarie 2016 cu privire la preocupările exprimate de UE față de situația drepturilor omului în China, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația SEAE din 29 ianuarie 2016 cu privire la preocupările exprimate de UE față de situația drepturilor omului în China,

| — | având în vedere Raportul anual al Comisiei pe 2014 cu privire la Regiunea administrativă specială Hong Kong, publicat în aprilie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Comisiei pe 2014 cu privire la Regiunea administrativă specială Hong Kong, publicat în aprilie 2015,

| — | având în vedere stabilirea relațiilor diplomatice dintre UE și China începând cu 6 mai 1975, |
| --- | --- |

—

având în vedere stabilirea relațiilor diplomatice dintre UE și China începând cu 6 mai 1975,

| — | având în vedere Parteneriatul strategic dintre UE și China inițiat în 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul strategic dintre UE și China inițiat în 2003,

| — | având în vedere Agenda strategică 2020 de cooperare între UE și China adoptată la 21 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda strategică 2020 de cooperare între UE și China adoptată la 21 noiembrie 2013,

| — | având în vedere negocierile privind un nou acord de parteneriat și cooperare, care au fost suspendate, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile privind un nou acord de parteneriat și cooperare, care au fost suspendate,

| — | având în vedere adoptarea de către Comitetul permanent al Congresului Național Popular Chinez, la 1 iulie 2015, a unei noi legi privind securitatea națională și publicarea, la 5 mai 2015, a celui de-al doilea proiect al unei noi legi privind administrarea ONG-urilor străine, |
| --- | --- |

—

având în vedere adoptarea de către Comitetul permanent al Congresului Național Popular Chinez, la 1 iulie 2015, a unei noi legi privind securitatea națională și publicarea, la 5 mai 2015, a celui de-al doilea proiect al unei noi legi privind administrarea ONG-urilor străine,

| — | având în vedere dialogul UE-China privind drepturile omului, lansat în 1995, precum și cea de-a 34-a rundă organizată la Beijing la 30 noiembrie și 1 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul UE-China privind drepturile omului, lansat în 1995, precum și cea de-a 34-a rundă organizată la Beijing la 30 noiembrie și 1 decembrie 2015,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere observațiile de încheiere ale Comitetului ONU pentru Drepturile Omului din cel de-al treilea raport periodic privind Hong Kongul, China, adoptat de Comitet în cadrul celei de-a 107-a sesiuni a Comitetului (11-28 martie 2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile de încheiere ale Comitetului ONU pentru Drepturile Omului din cel de-al treilea raport periodic privind Hong Kongul, China, adoptat de Comitet în cadrul celei de-a 107-a sesiuni a Comitetului (11-28 martie 2013),

| — | având în vedere observațiile de încheiere ale Comitetului ONU pentru Combaterea Torturii din cel de-al cincilea raport periodic privind China adoptat în cadrul ședințelor sale 1391 și 1392, organizate la 2 și 3 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile de încheiere ale Comitetului ONU pentru Combaterea Torturii din cel de-al cincilea raport periodic privind China adoptat în cadrul ședințelor sale 1391 și 1392, organizate la 2 și 3 decembrie 2015,

| — | având în vedere Legea fundamentală a Regiunii administrative speciale Hong Kong a Republicii Populare Chineze (denumită în continuare „Legea fundamentală”), în special articolele referitoare la libertățile individuale și la libertatea presei, precum și Legea din Hong Kong privind drepturile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea fundamentală a Regiunii administrative speciale Hong Kong a Republicii Populare Chineze (denumită în continuare „Legea fundamentală”), în special articolele referitoare la libertățile individuale și la libertatea presei, precum și Legea din Hong Kong privind drepturile,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în ultimele patru luni, au dispărut în împrejurări misterioase cinci librari (Lui Bo, Gui Minhai, Zhang Zhiping, Lin Rongji și Lee Po), patru dintre aceștia fiind locuitori ai Hong Kongului, iar unul nefiind locuitor al acestei regiuni, care aveau legături cu editura Mighty Current și cu librăria acesteia și care comercializau lucrări literare ce erau critice la adresa autorităților din Beijing; întrucât doi dintre aceștia sunt cetățeni ai UE – Gui Minhai, cetățean suedez, și Lee Po, cetățean britanic; întrucât în ianuarie 2016 s-a confirmat faptul că ambii cetățeni ai UE se află în China continentală și întrucât se bănuiește că și ceilalți trei se află tot acolo; întrucât Lee Po s-a întâlnit cu soția sa la 23 ianuarie 2016 într-un loc din China continentală ținut secret; întrucât lipsa prelungită de informații cu privire la starea lor și la locul în care se află trezește îngrijorări foarte puternice; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în ultimele patru luni, au dispărut în împrejurări misterioase cinci librari (Lui Bo, Gui Minhai, Zhang Zhiping, Lin Rongji și Lee Po), patru dintre aceștia fiind locuitori ai Hong Kongului, iar unul nefiind locuitor al acestei regiuni, care aveau legături cu editura Mighty Current și cu librăria acesteia și care comercializau lucrări literare ce erau critice la adresa autorităților din Beijing; întrucât doi dintre aceștia sunt cetățeni ai UE – Gui Minhai, cetățean suedez, și Lee Po, cetățean britanic; întrucât în ianuarie 2016 s-a confirmat faptul că ambii cetățeni ai UE se află în China continentală și întrucât se bănuiește că și ceilalți trei se află tot acolo; întrucât Lee Po s-a întâlnit cu soția sa la 23 ianuarie 2016 într-un loc din China continentală ținut secret; întrucât lipsa prelungită de informații cu privire la starea lor și la locul în care se află trezește îngrijorări foarte puternice;

| B. | întrucât presa a difuzat acuzații convingătoare, iar mai mulți legiuitori, organizații ale drepturilor omului și numeroși cetățeni și-au exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că cei cinci librari au fost răpiți de autoritățile Chinei continentale; întrucât, îndeosebi, Lee Po a fost răpit din Hong Kong, iar Gui Minhai a dispărut din locuința sa din Thailanda; |
| --- | --- |

B.

întrucât presa a difuzat acuzații convingătoare, iar mai mulți legiuitori, organizații ale drepturilor omului și numeroși cetățeni și-au exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că cei cinci librari au fost răpiți de autoritățile Chinei continentale; întrucât, îndeosebi, Lee Po a fost răpit din Hong Kong, iar Gui Minhai a dispărut din locuința sa din Thailanda;

| C. | întrucât la 10 ianuarie 2016 mii de protestatari au ieșit în străzile din Hong Kong, cerând autorităților municipale să întreprindă măsuri pentru a elucida dispariția celor cinci librari; întrucât aceste dispariții vin în urma unei serii de atacuri violente din 2013 și 2014 împotriva unor jurnaliști din Hong Kong care erau critici la adresa Beijingului; |
| --- | --- |

C.

întrucât la 10 ianuarie 2016 mii de protestatari au ieșit în străzile din Hong Kong, cerând autorităților municipale să întreprindă măsuri pentru a elucida dispariția celor cinci librari; întrucât aceste dispariții vin în urma unei serii de atacuri violente din 2013 și 2014 împotriva unor jurnaliști din Hong Kong care erau critici la adresa Beijingului;

| D. | întrucât Hong Kongul susține și protejează libertatea de exprimare și de publicare; întrucât în Hong Kong este legală orice publicare de materiale critice la adresa autorităților chineze, deși astfel de publicații sunt interzise în China continentală; deși principiul „o țară, două sisteme” garantează autonomia Hong Kongului față de Beijing în ceea ce privește libertățile consacrate la articolul 27 din Legea fundamentală; |
| --- | --- |

D.

întrucât Hong Kongul susține și protejează libertatea de exprimare și de publicare; întrucât în Hong Kong este legală orice publicare de materiale critice la adresa autorităților chineze, deși astfel de publicații sunt interzise în China continentală; deși principiul „o țară, două sisteme” garantează autonomia Hong Kongului față de Beijing în ceea ce privește libertățile consacrate la articolul 27 din Legea fundamentală;

| E. | întrucât au fost publicate dezvăluiri cu privire la faptul că 14 editori și 21 de ediții din Hong Kong erau vizați în cuprinsul unui document intern al Partidului Comunist din aprilie 2015, fiind divulgată o strategie de „exterminare” a cărților interzise la sursele lor din Hong Kong și Macao; întrucât frica de represalii a determinat unii librari din Hong Kong să scoată de pe rafturi cărțile critice la adresa Chinei; |
| --- | --- |

E.

întrucât au fost publicate dezvăluiri cu privire la faptul că 14 editori și 21 de ediții din Hong Kong erau vizați în cuprinsul unui document intern al Partidului Comunist din aprilie 2015, fiind divulgată o strategie de „exterminare” a cărților interzise la sursele lor din Hong Kong și Macao; întrucât frica de represalii a determinat unii librari din Hong Kong să scoată de pe rafturi cărțile critice la adresa Chinei;

| F. | întrucât guvernul din China continentală limitează strict și penalizează libertatea de exprimare, în special prin intermediul cenzurii; întrucât „Marele Firewall” de protecție a internetului în China permite guvernului să cenzureze orice informație inacceptabilă din punct de vedere politic; întrucât China menține măsuri stricte pentru limitarea libertății de exprimare, iar popularitatea de care se bucură în rândul cititorilor din China continentală cărțile critice la adresa Chinei este considerată drept o amenințare pentru stabilitatea socială; |
| --- | --- |

F.

întrucât guvernul din China continentală limitează strict și penalizează libertatea de exprimare, în special prin intermediul cenzurii; întrucât „Marele Firewall” de protecție a internetului în China permite guvernului să cenzureze orice informație inacceptabilă din punct de vedere politic; întrucât China menține măsuri stricte pentru limitarea libertății de exprimare, iar popularitatea de care se bucură în rândul cititorilor din China continentală cărțile critice la adresa Chinei este considerată drept o amenințare pentru stabilitatea socială;

| G. | întrucât la 17 ianuarie 2016 Gui Minhai a difuzat o declarație de presă în China continentală, în care susținea că s-a deplasat de bună voie în China continentală și recunoștea, aparent în contextul unei mărturisiri forțate, că fusese condamnat anterior pentru condus în stare de ebrietate; |
| --- | --- |

G.

întrucât la 17 ianuarie 2016 Gui Minhai a difuzat o declarație de presă în China continentală, în care susținea că s-a deplasat de bună voie în China continentală și recunoștea, aparent în contextul unei mărturisiri forțate, că fusese condamnat anterior pentru condus în stare de ebrietate;

| H. | întrucât atât autoritățile suedeze, cât și cele britanice au solicitat sprijinul deplin al autorităților chineze pentru protecția drepturilor celor doi cetățeni ai lor, precum și ale celorlalte persoane „dispărute”; |
| --- | --- |

H.

întrucât atât autoritățile suedeze, cât și cele britanice au solicitat sprijinul deplin al autorităților chineze pentru protecția drepturilor celor doi cetățeni ai lor, precum și ale celorlalte persoane „dispărute”;

| I. | întrucât Comitetul contra torturii al ONU și-a exprimat îngrijorarea profundă cu privire la relatările constante din partea unor diferite surse în legătură cu o practică încă întâlnită de ținere în detenție ilegală în locuri de detenție nerecunoscute și neoficiale, așa-numite „închisori negre”; întrucât acesta și-a exprimat, de asemenea, profunda îngrijorare cu privire la relatări constante ce indică faptul că practica torturii și a aplicării de rele tratamente este în continuare adânc înrădăcinată în sistemul de justiție penală, care se bazează în mod exagerat pe mărturii ca bază a condamnărilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comitetul contra torturii al ONU și-a exprimat îngrijorarea profundă cu privire la relatările constante din partea unor diferite surse în legătură cu o practică încă întâlnită de ținere în detenție ilegală în locuri de detenție nerecunoscute și neoficiale, așa-numite „închisori negre”; întrucât acesta și-a exprimat, de asemenea, profunda îngrijorare cu privire la relatări constante ce indică faptul că practica torturii și a aplicării de rele tratamente este în continuare adânc înrădăcinată în sistemul de justiție penală, care se bazează în mod exagerat pe mărturii ca bază a condamnărilor;

| J. | întrucât China a acceptat oficial caracterul universal al drepturilor omului, iar în ultimele trei decenii a aderat la cadrul internațional pentru drepturile omului, semnând o serie de tratate în materie de drepturi ale omului și aderând astfel la sistemul juridic și instituțional internațional al drepturilor omului; |
| --- | --- |

J.

întrucât China a acceptat oficial caracterul universal al drepturilor omului, iar în ultimele trei decenii a aderat la cadrul internațional pentru drepturile omului, semnând o serie de tratate în materie de drepturi ale omului și aderând astfel la sistemul juridic și instituțional internațional al drepturilor omului;

| K. | întrucât articolul 27 din Legea fundamentală, adevărata constituție a Hong Kong-ului, garantează „libertatea de exprimare, libertatea presei și de publicare, libertatea de asociere, de adunare, de procesiune și de demonstrație”; întrucât Legea fundamentală, negociată între China și Regatul Unit, garantează aceste drepturi pentru o perioadă de 50 de ani care se termină în 2047; |
| --- | --- |

K.

întrucât articolul 27 din Legea fundamentală, adevărata constituție a Hong Kong-ului, garantează „libertatea de exprimare, libertatea presei și de publicare, libertatea de asociere, de adunare, de procesiune și de demonstrație”; întrucât Legea fundamentală, negociată între China și Regatul Unit, garantează aceste drepturi pentru o perioadă de 50 de ani care se termină în 2047;

| L. | întrucât, în cadrul celui de al 17-lea summit UE-China, din 29 iunie 2015, relațiile bilaterale au atins un nivel nou, superior, și întrucât, în cadrul său strategic privind drepturile omului și democrația, UE își asumă angajamentul de a pune drepturile omului în centrul relațiilor sale cu toate țările terțe, inclusiv cu partenerii săi strategici; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în cadrul celui de al 17-lea summit UE-China, din 29 iunie 2015, relațiile bilaterale au atins un nivel nou, superior, și întrucât, în cadrul său strategic privind drepturile omului și democrația, UE își asumă angajamentul de a pune drepturile omului în centrul relațiilor sale cu toate țările terțe, inclusiv cu partenerii săi strategici;

| M. | întrucât UE și China au purtat dialoguri pe tema drepturilor omului din 1995 și întrucât ambele părți consideră drepturile omului o parte importantă a relațiilor lor bilaterale; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE și China au purtat dialoguri pe tema drepturilor omului din 1995 și întrucât ambele părți consideră drepturile omului o parte importantă a relațiilor lor bilaterale;

| N. | întrucât, conform celui de-al 21-lea raport anual (iulie 2014) al Asociației Jurnaliștilor din Hong Kong, anul 2014 a fost anul cel mai sumbru pentru libertatea presei din Hong Kong într-o perioadă de mai multe decenii; întrucât o serie de jurnaliști au fost atacați fizic sau concediați, în timp ce alți jurnaliști care au exprimat opinii critice au fost mutați în locuri mai puțin importante, |
| --- | --- |

N.

întrucât, conform celui de-al 21-lea raport anual (iulie 2014) al Asociației Jurnaliștilor din Hong Kong, anul 2014 a fost anul cel mai sumbru pentru libertatea presei din Hong Kong într-o perioadă de mai multe decenii; întrucât o serie de jurnaliști au fost atacați fizic sau concediați, în timp ce alți jurnaliști care au exprimat opinii critice au fost mutați în locuri mai puțin importante,

| 1. | își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de informații despre locul unde se află cei cinci vânzători de cărți dați dispăruți și despre starea acestora; solicită să se publice imediat informații detaliate cu privire la locul unde se află Lee Po și Gui Minhai și la starea acestora și eliberarea lor imediată în condiții de siguranță și să li se acorde dreptul de a comunica; solicită eliberarea imediată a tuturor celorlalte persoane arestate în mod arbitrar pentru că își exercitau dreptul de exprimare și de publicare în Hong Kong, inclusiv a celorlalți trei vânzători de cărți; |
| --- | --- |

1.

își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de informații despre locul unde se află cei cinci vânzători de cărți dați dispăruți și despre starea acestora; solicită să se publice imediat informații detaliate cu privire la locul unde se află Lee Po și Gui Minhai și la starea acestora și eliberarea lor imediată în condiții de siguranță și să li se acorde dreptul de a comunica; solicită eliberarea imediată a tuturor celorlalte persoane arestate în mod arbitrar pentru că își exercitau dreptul de exprimare și de publicare în Hong Kong, inclusiv a celorlalți trei vânzători de cărți;

| 2. | invită guvernul chinez să prezinte fără întârziere orice informație legată de vânzătorii de cărți dați dispăruți și să demareze imediat un dialog și o comunicare incluzivă și transparentă în această privință între autoritățile continentale și cele din Hong Kong; ia act, ca o evoluție pozitivă, de comunicarea din partea lui Lee PO și de faptul că acesta s-a reunit cu soția sa; |
| --- | --- |

2.

invită guvernul chinez să prezinte fără întârziere orice informație legată de vânzătorii de cărți dați dispăruți și să demareze imediat un dialog și o comunicare incluzivă și transparentă în această privință între autoritățile continentale și cele din Hong Kong; ia act, ca o evoluție pozitivă, de comunicarea din partea lui Lee PO și de faptul că acesta s-a reunit cu soția sa;

| 3. | invită autoritățile competente din China, Hong Kong și Tailanda să investigheze și să clarifice circumstanțele acestor dispariții, conform statului de drept, și să sprijine, cât se poate de mult, aducerea acasă în condiții de siguranță a editorilor; |
| --- | --- |

3.

invită autoritățile competente din China, Hong Kong și Tailanda să investigheze și să clarifice circumstanțele acestor dispariții, conform statului de drept, și să sprijine, cât se poate de mult, aducerea acasă în condiții de siguranță a editorilor;

| 4. | își exprimă îngrijorarea cu privire la relatările conform cărora o serie de agenții de aplicare a legii din China continentală desfășoară activități în Hong Kong; amintește că în situația în care o serie agenții de aplicare a legii din China continentală desfășoară activități în Hong Kong aceasta ar fi o încălcare a Legii fundamentale; consideră că într-o astfel de situație nu s-ar respecta principiul „o țară, două sisteme”; invită China să respecte garanțiile de autonomie acordate Hong Kong-ului în Legea fundamentală; |
| --- | --- |

4.

își exprimă îngrijorarea cu privire la relatările conform cărora o serie de agenții de aplicare a legii din China continentală desfășoară activități în Hong Kong; amintește că în situația în care o serie agenții de aplicare a legii din China continentală desfășoară activități în Hong Kong aceasta ar fi o încălcare a Legii fundamentale; consideră că într-o astfel de situație nu s-ar respecta principiul „o țară, două sisteme”; invită China să respecte garanțiile de autonomie acordate Hong Kong-ului în Legea fundamentală;

| 5. | condamnă cu tărie toate cazurile de încălcare a drepturilor omului, în special arestările arbitrare, predările ilegale, mărturiile obținute forțat, ținerea ilegală în detenție, custodia incommunicado și încălcarea libertăților de publicare și de exprimare; amintește că trebuie să fie asigurată independența editorilor de cărți, a jurnaliștilor și a bloggerilor; solicită să se termine imediat actele de încălcare a drepturilor omului și de intimidare politică; |
| --- | --- |

5.

condamnă cu tărie toate cazurile de încălcare a drepturilor omului, în special arestările arbitrare, predările ilegale, mărturiile obținute forțat, ținerea ilegală în detenție, custodia incommunicado și încălcarea libertăților de publicare și de exprimare; amintește că trebuie să fie asigurată independența editorilor de cărți, a jurnaliștilor și a bloggerilor; solicită să se termine imediat actele de încălcare a drepturilor omului și de intimidare politică;

| 6. | condamnă restricționarea și incriminarea libertății de exprimare și deplânge înăsprirea restricțiilor privind libertatea de exprimare; invită guvernul chinez să înceteze suprimarea fluxului liber de informații, inclusiv prin restricționarea utilizării internetului; |
| --- | --- |

6.

condamnă restricționarea și incriminarea libertății de exprimare și deplânge înăsprirea restricțiilor privind libertatea de exprimare; invită guvernul chinez să înceteze suprimarea fluxului liber de informații, inclusiv prin restricționarea utilizării internetului;

| 7. | își exprimă îngrijorarea legată de adoptarea iminentă a proiectului de lege privind reglementarea ONG-urilor străine, având în vedere că acesta ar urma să reducă puternic, în forma sa actuală, activitățile societății civile chineze și să restricționeze grav libertatea de asociere și de exprimare în această țară, inclusiv prin interzicerea finanțării oricărei persoane sau organizații chineze de către ONG-urile străine care nu sunt înregistrate la Ministerul chinez al securității publice și la departamentele de securitate publică din provincii și prin interdicția aplicată grupurilor chineze de a desfășura „activități” în numele sau cu aprobarea ONG-urilor străine neînregistrate, inclusiv cele cu sediul în Hong Kong și Macao; invită autoritățile chineze să revizuiască puternic acest proiect de lege pentru a-l alinia la standardele internaționale privind drepturile omului, inclusiv la angajamentele asumate de Republica Populară Chineză la nivel internațional; |
| --- | --- |

7.

își exprimă îngrijorarea legată de adoptarea iminentă a proiectului de lege privind reglementarea ONG-urilor străine, având în vedere că acesta ar urma să reducă puternic, în forma sa actuală, activitățile societății civile chineze și să restricționeze grav libertatea de asociere și de exprimare în această țară, inclusiv prin interzicerea finanțării oricărei persoane sau organizații chineze de către ONG-urile străine care nu sunt înregistrate la Ministerul chinez al securității publice și la departamentele de securitate publică din provincii și prin interdicția aplicată grupurilor chineze de a desfășura „activități” în numele sau cu aprobarea ONG-urilor străine neînregistrate, inclusiv cele cu sediul în Hong Kong și Macao; invită autoritățile chineze să revizuiască puternic acest proiect de lege pentru a-l alinia la standardele internaționale privind drepturile omului, inclusiv la angajamentele asumate de Republica Populară Chineză la nivel internațional;

| 8. | își exprimă preocuparea cu privire la noul proiect de lege privind securitatea cibernetică, care ar consolida și ar instituționaliza și mai mult practicile de cenzură și monitorizare a spațiului cibernetic, precum și la legea adoptată cu privire la securitatea națională și la proiectul de lege privind combaterea terorismului; ia act de temerile avocaților reformatori și ai apărătorilor drepturilor civile din China conform cărora aceste legi vor restricționa și mai mult libertatea de exprimare, iar autocenzura va crește; |
| --- | --- |

8.

își exprimă preocuparea cu privire la noul proiect de lege privind securitatea cibernetică, care ar consolida și ar instituționaliza și mai mult practicile de cenzură și monitorizare a spațiului cibernetic, precum și la legea adoptată cu privire la securitatea națională și la proiectul de lege privind combaterea terorismului; ia act de temerile avocaților reformatori și ai apărătorilor drepturilor civile din China conform cărora aceste legi vor restricționa și mai mult libertatea de exprimare, iar autocenzura va crește;

| 9. | consideră că actualele relații puternice dintre UE și China trebuie să constituie o platformă eficientă pentru desfășurarea unui dialog matur, substanțial și deschis privind drepturile omului, bazat pe respectul reciproc; |
| --- | --- |

9.

consideră că actualele relații puternice dintre UE și China trebuie să constituie o platformă eficientă pentru desfășurarea unui dialog matur, substanțial și deschis privind drepturile omului, bazat pe respectul reciproc;

| 10. | subliniază angajamentul Uniunii Europene de a consolida democrația, inclusiv statul de drept, independența sistemului judiciar, libertățile și drepturile fundamentale, transparența și libertatea de informare și de exprimare în Hong Kong; |
| --- | --- |

10.

subliniază angajamentul Uniunii Europene de a consolida democrația, inclusiv statul de drept, independența sistemului judiciar, libertățile și drepturile fundamentale, transparența și libertatea de informare și de exprimare în Hong Kong;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului și parlamentului Republicii Populare Chineze, precum și șefului executivului și adunării parlamentare a Regiunii Administrative Speciale Hong Kong. |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului și parlamentului Republicii Populare Chineze, precum și șefului executivului și adunării parlamentare a Regiunii Administrative Speciale Hong Kong.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0458.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0252.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/50 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/50

---

P8_TA(2016)0046

Raportul pe 2015 privind progresele înregistrate de Serbia

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la Raportul pe 2015 privind Serbia (2015/2892(RSP))

(2018/C 035/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Salonic, din 19-20 iunie 2003, privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de a deveni membre ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Salonic, din 19-20 iunie 2003, privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de a deveni membre ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere Decizia 2008/213/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind principiile, prioritățile și condițiile cuprinse în Parteneriatul european cu Serbia și de abrogare a Deciziei 2006/56/CE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/213/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind principiile, prioritățile și condițiile cuprinse în Parteneriatul european cu Serbia și de abrogare a Deciziei 2006/56/CE (1),

| — | având în vedere avizul Comisiei din 12 octombrie 2011 referitor la cererea Serbiei de aderare la Uniunea Europeană (SEC(2011)1208), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei din 12 octombrie 2011 referitor la cererea Serbiei de aderare la Uniunea Europeană (SEC(2011)1208),

| — | având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere (ASA) dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte, care a intrat în vigoare la 1 septembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere (ASA) dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte, care a intrat în vigoare la 1 septembrie 2013,

| — | având în vedere Rezoluția 1244 (1999) a Consiliului de Securitate al ONU, Avizul consultativ al Curții Internaționale de Justiție (CIJ) din 22 iulie 2010 privind conformitatea cu dreptul internațional a declarației unilaterale de independență a Kosovo, precum și Rezoluția A/RES/64/298 din 9 septembrie 2010 a Adunării Generale a ONU care a luat act de conținutul avizului și a salutat disponibilitatea UE de a facilita dialogul dintre Serbia și Kosovo, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1244 (1999) a Consiliului de Securitate al ONU, Avizul consultativ al Curții Internaționale de Justiție (CIJ) din 22 iulie 2010 privind conformitatea cu dreptul internațional a declarației unilaterale de independență a Kosovo, precum și Rezoluția A/RES/64/298 din 9 septembrie 2010 a Adunării Generale a ONU care a luat act de conținutul avizului și a salutat disponibilitatea UE de a facilita dialogul dintre Serbia și Kosovo,

| — | având în vedere declarația și recomandările celei de a patra reuniuni a Comisiei parlamentare de stabilizare și de asociere UE-Serbia din 7-8 octombrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația și recomandările celei de a patra reuniuni a Comisiei parlamentare de stabilizare și de asociere UE-Serbia din 7-8 octombrie 2015,

| — | având în vedere rezultatul Conferinței la nivel înalt privind ruta est-mediteraneană și a Balcanilor de Vest care a avut loc la 8 octombrie 2015 la Luxemburg, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul Conferinței la nivel înalt privind ruta est-mediteraneană și a Balcanilor de Vest care a avut loc la 8 octombrie 2015 la Luxemburg,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Justiție și Afaceri Interne privind măsurile de gestionare a crizei refugiaților și a migrației, adoptate la 9 noiembrie 2015, și concluziile Consiliului Afaceri Externe privind migrația din 12 octombrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Justiție și Afaceri Interne privind măsurile de gestionare a crizei refugiaților și a migrației, adoptate la 9 noiembrie 2015, și concluziile Consiliului Afaceri Externe privind migrația din 12 octombrie 2015,

| — | având în vedere planul în 17 puncte convenit la reuniunea privind ruta migrației din Balcanii de Vest care a avut loc la 25 octombrie 2015 și la care au participat liderii statelor membre ale UE și liderii țărilor care nu sunt membre ale UE, vizate de afluxul de refugiați și de migranți, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul în 17 puncte convenit la reuniunea privind ruta migrației din Balcanii de Vest care a avut loc la 25 octombrie 2015 și la care au participat liderii statelor membre ale UE și liderii țărilor care nu sunt membre ale UE, vizate de afluxul de refugiați și de migranți,

| — | având în vedere Raportul Comisiei pe 2015 privind progresele înregistrate de Serbia din 10 noiembrie 2015 (SWD(2015)0211), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei pe 2015 privind progresele înregistrate de Serbia din 10 noiembrie 2015 (SWD(2015)0211),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la Raportul pe 2014 privind progresele înregistrate de Serbia (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la Raportul pe 2014 privind progresele înregistrate de Serbia (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2015 referitoare la Ziua internațională a romilor – sentimentele antițigani în Europa și recunoașterea de către UE a zilei comemorative a genocidului împotriva romilor din timpul celui de-al Doilea Război Mondial (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2015 referitoare la Ziua internațională a romilor – sentimentele antițigani în Europa și recunoașterea de către UE a zilei comemorative a genocidului împotriva romilor din timpul celui de-al Doilea Război Mondial (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15 decembrie 2015 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15 decembrie 2015 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere,

| — | având în vedere activitatea lui David McAllister în calitate de raportor privind Serbia al Comisiei pentru afaceri externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea lui David McAllister în calitate de raportor privind Serbia al Comisiei pentru afaceri externe,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Consiliul European din 28 iunie 2013 a hotărât să deschidă negocierile de aderare cu Serbia; întrucât prima conferință interguvernamentală (CIG) a avut loc la 21 ianuarie 2014; întrucât procesul de examinare analitică a fost finalizat în martie 2015; întrucât Serbia și-a constituit echipa completă de negociatori în septembrie 2015; |
| --- | --- |

A.

întrucât Consiliul European din 28 iunie 2013 a hotărât să deschidă negocierile de aderare cu Serbia; întrucât prima conferință interguvernamentală (CIG) a avut loc la 21 ianuarie 2014; întrucât procesul de examinare analitică a fost finalizat în martie 2015; întrucât Serbia și-a constituit echipa completă de negociatori în septembrie 2015;

| B. | întrucât, în Raportul său pe 2015 privind Serbia, Comisia prezintă progresele înregistrate de Serbia în procesul de integrare europeană, evaluând eforturile depuse de această țară în vederea respectării criteriilor de la Copenhaga și a condițiilor procesului de stabilizare și de asociere; întrucât Comisia a aplicat o nouă abordare în materie de informare, care oferă țărilor în cauză îndrumări mult mai clare cu privire la chestiunile asupra cărora trebuie să se concentreze; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în Raportul său pe 2015 privind Serbia, Comisia prezintă progresele înregistrate de Serbia în procesul de integrare europeană, evaluând eforturile depuse de această țară în vederea respectării criteriilor de la Copenhaga și a condițiilor procesului de stabilizare și de asociere; întrucât Comisia a aplicat o nouă abordare în materie de informare, care oferă țărilor în cauză îndrumări mult mai clare cu privire la chestiunile asupra cărora trebuie să se concentreze;

| C. | întrucât Serbia, ca orice altă țară care aspiră să devină membră a UE, trebuie evaluată în funcție de propriile merite în ceea ce privește îndeplinirea, implementarea și respectarea aceluiași set de criterii și întrucât devotamentul țărilor în cauză față de reformele necesare și calitatea acestora determină calendarul aderării; |
| --- | --- |

C.

întrucât Serbia, ca orice altă țară care aspiră să devină membră a UE, trebuie evaluată în funcție de propriile merite în ceea ce privește îndeplinirea, implementarea și respectarea aceluiași set de criterii și întrucât devotamentul țărilor în cauză față de reformele necesare și calitatea acestora determină calendarul aderării;

| D. | întrucât Serbia a adoptat măsuri importante în direcția normalizării relațiilor cu Kosovo, care au avut ca rezultat primul Acord cu privire la principiile aplicabile normalizării relațiilor, din 19 aprilie 2013; întrucât la 25 august 2015 au fost încheiate patru acorduri importante; întrucât negocierile pentru aderarea Serbiei și procesul de normalizare a relațiilor cu Kosovo trebuie să progreseze în paralel, în conformitate cu cadrul de negociere; întrucât este necesar să se depună în continuare eforturi pentru a stabili definitiv relații de pace; întrucât este extrem de important ca toate acordurile să fie puse pe deplin în aplicare de ambele părți; |
| --- | --- |

D.

întrucât Serbia a adoptat măsuri importante în direcția normalizării relațiilor cu Kosovo, care au avut ca rezultat primul Acord cu privire la principiile aplicabile normalizării relațiilor, din 19 aprilie 2013; întrucât la 25 august 2015 au fost încheiate patru acorduri importante; întrucât negocierile pentru aderarea Serbiei și procesul de normalizare a relațiilor cu Kosovo trebuie să progreseze în paralel, în conformitate cu cadrul de negociere; întrucât este necesar să se depună în continuare eforturi pentru a stabili definitiv relații de pace; întrucât este extrem de important ca toate acordurile să fie puse pe deplin în aplicare de ambele părți;

| E. | întrucât, în iulie 2015, Serbia a devenit cel de al 33-lea stat participant la mecanismul de protecție civilă al UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în iulie 2015, Serbia a devenit cel de al 33-lea stat participant la mecanismul de protecție civilă al UE;

| F. | întrucât UE a subliniat necesitatea consolidării guvernanței economice, a statului de drept și a capacităților administrației publice în toate țările din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE a subliniat necesitatea consolidării guvernanței economice, a statului de drept și a capacităților administrației publice în toate țările din Balcanii de Vest;

| G. | întrucât, pentru UE, statul de drept constituie un element central în cadrul politicii de extindere; |
| --- | --- |

G.

întrucât, pentru UE, statul de drept constituie un element central în cadrul politicii de extindere;

| H. | întrucât, în ianuarie 2015, Serbia a asumat președinția Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), |
| --- | --- |

H.

întrucât, în ianuarie 2015, Serbia a asumat președinția Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE),

| 1. | salută deschiderea negocierilor și deschiderea Capitolelor 32 (Control financiar) și 35 (Alte aspecte – Punctul 1: Procesul de normalizare a relațiilor cu Kosovo) în cadrul Conferinței interguvernamentale organizate la Bruxelles în 14 decembrie 2015; salută angajamentul susținut al Serbiei față de procesul de integrare europeană; invită Serbia să promoveze în mod activ această decizie strategică în rândul opiniei publice din Serbia; ia act cu satisfacție de faptul că Serbia a inițiat un program ambițios de reformă; invită Serbia să abordeze în mod decisiv și direct reformele sistemice și socioeconomice; îndeamnă Serbia ca, la punerea în practică a reformelor, să acorde o atenție deosebită tinerilor; |
| --- | --- |

1.

salută deschiderea negocierilor și deschiderea Capitolelor 32 (Control financiar) și 35 (Alte aspecte – Punctul 1: Procesul de normalizare a relațiilor cu Kosovo) în cadrul Conferinței interguvernamentale organizate la Bruxelles în 14 decembrie 2015; salută angajamentul susținut al Serbiei față de procesul de integrare europeană; invită Serbia să promoveze în mod activ această decizie strategică în rândul opiniei publice din Serbia; ia act cu satisfacție de faptul că Serbia a inițiat un program ambițios de reformă; invită Serbia să abordeze în mod decisiv și direct reformele sistemice și socioeconomice; îndeamnă Serbia ca, la punerea în practică a reformelor, să acorde o atenție deosebită tinerilor;

| 2. | salută pregătirile Serbiei pentru începerea efectivă a negocierilor de aderare odată cu încheierea procesului de examinare analitică, precum și pregătirea unor planuri de acțiune cuprinzătoare pentru Capitolele 23 (Sistemul judiciar și drepturile fundamentale) și 24 (Justiție, libertate și securitate); își exprimă speranța că aceste capitole pot fi deschise la începutul anului 2016; subliniază că negocierile aprofundate cu privire la Capitolele 23 și 24 sunt esențiale pentru abordarea reformelor care trebuie întreprinse și puse în aplicare în domenii precum sistemul judiciar și drepturile fundamentale și justiție, libertate și securitate; reamintește faptul că progresele în aceste domenii trebuie să se realizeze în paralel cu evoluția negocierilor în general; subliniază că negocierea Capitolului 35 este deosebit de importantă pentru progresul Serbiei pe calea integrării europene; în acest sens, consideră că normalizarea deplină a relațiilor dintre Serbia și Kosovo este o condiție importantă pentru aderarea Serbiei la UE; |
| --- | --- |

2.

salută pregătirile Serbiei pentru începerea efectivă a negocierilor de aderare odată cu încheierea procesului de examinare analitică, precum și pregătirea unor planuri de acțiune cuprinzătoare pentru Capitolele 23 (Sistemul judiciar și drepturile fundamentale) și 24 (Justiție, libertate și securitate); își exprimă speranța că aceste capitole pot fi deschise la începutul anului 2016; subliniază că negocierile aprofundate cu privire la Capitolele 23 și 24 sunt esențiale pentru abordarea reformelor care trebuie întreprinse și puse în aplicare în domenii precum sistemul judiciar și drepturile fundamentale și justiție, libertate și securitate; reamintește faptul că progresele în aceste domenii trebuie să se realizeze în paralel cu evoluția negocierilor în general; subliniază că negocierea Capitolului 35 este deosebit de importantă pentru progresul Serbiei pe calea integrării europene; în acest sens, consideră că normalizarea deplină a relațiilor dintre Serbia și Kosovo este o condiție importantă pentru aderarea Serbiei la UE;

| 3. | subliniază că o implementare riguroasă a legislației și a politicilor rămâne un indicator principal al unui proces de integrare reușit; încurajează liderii politici sârbi să continue reformele necesare pentru alinierea la standardele UE; invită Serbia să îmbunătățească planificarea, coordonarea și monitorizarea implementării noii legislații și a noilor politici; |
| --- | --- |

3.

subliniază că o implementare riguroasă a legislației și a politicilor rămâne un indicator principal al unui proces de integrare reușit; încurajează liderii politici sârbi să continue reformele necesare pentru alinierea la standardele UE; invită Serbia să îmbunătățească planificarea, coordonarea și monitorizarea implementării noii legislații și a noilor politici;

| 4. | salută progresele înregistrate de Serbia în ceea ce privește mediul de afaceri, reducerea deficitului bugetar și piața forței de muncă, inclusiv în ceea ce privește legislația muncii și politica ocupării forței de muncă; încurajează autoritățile sârbe să amelioreze în continuare climatul de investiții pe teritoriul Serbiei și să reducă disparitățile economice și sociale dintre regiunile acesteia, să asigure protecția investițiilor străine și să soluționeze litigiile de lungă durată privind investițiile și, deși recunoaște progresele înregistrate în restructurarea întreprinderilor publice, subliniază că este important să se realizeze și în continuare progrese semnificative și să se asigure transparența procesului de privatizare; subliniază că este necesar ca Serbia să își alinieze la acquis legislația în materie de ajutoare de stat; |
| --- | --- |

4.

salută progresele înregistrate de Serbia în ceea ce privește mediul de afaceri, reducerea deficitului bugetar și piața forței de muncă, inclusiv în ceea ce privește legislația muncii și politica ocupării forței de muncă; încurajează autoritățile sârbe să amelioreze în continuare climatul de investiții pe teritoriul Serbiei și să reducă disparitățile economice și sociale dintre regiunile acesteia, să asigure protecția investițiilor străine și să soluționeze litigiile de lungă durată privind investițiile și, deși recunoaște progresele înregistrate în restructurarea întreprinderilor publice, subliniază că este important să se realizeze și în continuare progrese semnificative și să se asigure transparența procesului de privatizare; subliniază că este necesar ca Serbia să își alinieze la acquis legislația în materie de ajutoare de stat;

| 5. | salută progresele realizate în domeniul reformelor economice, care au ameliorat situația bugetară a Serbiei, și invită Comisia să sprijine în continuare guvernul în planurile sale de a realiza reforme suplimentare, în special în abordarea dezechilibrelor fiscale și a reformelor în principalele sectoare economice; |
| --- | --- |

5.

salută progresele realizate în domeniul reformelor economice, care au ameliorat situația bugetară a Serbiei, și invită Comisia să sprijine în continuare guvernul în planurile sale de a realiza reforme suplimentare, în special în abordarea dezechilibrelor fiscale și a reformelor în principalele sectoare economice;

| 6. | felicită Serbia pentru abordarea sa constructivă în ceea ce privește criza migrației; observă, cu toate acestea, că ar trebui încurajată o abordare constructivă cu țările învecinate; observă că Serbia este un partener esențial și util pentru UE în sfera Balcanilor și de aceea este indispensabil ca UE să asigure resurse și o asistență financiară adecvată; ia act cu satisfacție de eforturile considerabile depuse de Serbia pentru a asigura că resortisanții țărilor terțe primesc adăpost și provizii umanitare cu sprijin internațional și din partea UE; invită Serbia să își mărească cu rapiditate capacitățile de primire; constată că sunt necesare reforme cuprinzătoare pentru raționalizarea întregului sistem de azil și pentru alinierea acestuia la acquis-ul UE și la standardele internaționale; constată că Serbia a luat măsuri suplimentare pentru a rezolva problema cererilor de azil neîntemeiate depuse de resortisanții Serbiei în statele membre ale UE și în țările asociate spațiului Schengen; invită Serbia să contribuie la scăderea în continuare a numărului cererilor neîntemeiate; subliniază că resursele și capacitatea care să permită reintegrarea persoanelor repatriate rămân limitate; |
| --- | --- |

6.

felicită Serbia pentru abordarea sa constructivă în ceea ce privește criza migrației; observă, cu toate acestea, că ar trebui încurajată o abordare constructivă cu țările învecinate; observă că Serbia este un partener esențial și util pentru UE în sfera Balcanilor și de aceea este indispensabil ca UE să asigure resurse și o asistență financiară adecvată; ia act cu satisfacție de eforturile considerabile depuse de Serbia pentru a asigura că resortisanții țărilor terțe primesc adăpost și provizii umanitare cu sprijin internațional și din partea UE; invită Serbia să își mărească cu rapiditate capacitățile de primire; constată că sunt necesare reforme cuprinzătoare pentru raționalizarea întregului sistem de azil și pentru alinierea acestuia la acquis-ul UE și la standardele internaționale; constată că Serbia a luat măsuri suplimentare pentru a rezolva problema cererilor de azil neîntemeiate depuse de resortisanții Serbiei în statele membre ale UE și în țările asociate spațiului Schengen; invită Serbia să contribuie la scăderea în continuare a numărului cererilor neîntemeiate; subliniază că resursele și capacitatea care să permită reintegrarea persoanelor repatriate rămân limitate;

| 7. | invită Serbia să depună eforturi mai mari și să își alinieze treptat politica externă și de securitate la cea a UE, inclusiv politica privind Rusia; în acest context, consideră regretabilă desfășurarea unor exerciții militare comune Serbia-Rusia; salută participarea activă a Serbiei la operațiunile internaționale de menținere a păcii; |
| --- | --- |

7.

invită Serbia să depună eforturi mai mari și să își alinieze treptat politica externă și de securitate la cea a UE, inclusiv politica privind Rusia; în acest context, consideră regretabilă desfășurarea unor exerciții militare comune Serbia-Rusia; salută participarea activă a Serbiei la operațiunile internaționale de menținere a păcii;

Statul de drept

| 8. | subliniază importanța fundamentală a principiilor statului de drept; subliniază importanța fundamentală a unui sistem judiciar independent; constată că, deși s-au înregistrat unele progrese în domeniul sistemului judiciar, în special în ceea ce privește adoptarea unor norme de evaluare a judecătorilor și procurorilor, amestecul politic rămâne la un nivel ridicat; observă că organismele judiciare profesionale solicită să li se pună la dispoziție resursele adecvate; invită autoritățile să pună în aplicare strategia națională de reformă a sistemului judiciar, astfel cum este prevăzut în planul de acțiune privind Capitolul 23, și să asigure independența justiției și absența oricărei influențe politice în activitatea judecătorilor și a procurorilor; invită guvernul să adopte o nouă lege privind asistența judiciară gratuită și să introducă modificări legislative pentru a asigura calitatea și consecvența în practica judiciară și în învățământul din domeniul judiciar; își exprimă preocuparea cu privire la acumularea continuă de cauze pendinte, în pofida programului de reducere adoptat de Curtea Supremă de Casație în această privință, și îndeamnă Serbia să adopte măsuri suplimentare pentru a spori încrederea în sistemul judiciar; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța fundamentală a principiilor statului de drept; subliniază importanța fundamentală a unui sistem judiciar independent; constată că, deși s-au înregistrat unele progrese în domeniul sistemului judiciar, în special în ceea ce privește adoptarea unor norme de evaluare a judecătorilor și procurorilor, amestecul politic rămâne la un nivel ridicat; observă că organismele judiciare profesionale solicită să li se pună la dispoziție resursele adecvate; invită autoritățile să pună în aplicare strategia națională de reformă a sistemului judiciar, astfel cum este prevăzut în planul de acțiune privind Capitolul 23, și să asigure independența justiției și absența oricărei influențe politice în activitatea judecătorilor și a procurorilor; invită guvernul să adopte o nouă lege privind asistența judiciară gratuită și să introducă modificări legislative pentru a asigura calitatea și consecvența în practica judiciară și în învățământul din domeniul judiciar; își exprimă preocuparea cu privire la acumularea continuă de cauze pendinte, în pofida programului de reducere adoptat de Curtea Supremă de Casație în această privință, și îndeamnă Serbia să adopte măsuri suplimentare pentru a spori încrederea în sistemul judiciar;

| 9. | reamintește guvernului sârb să pună în aplicare Legea privind reabilitarea de manieră integrală și nediscriminatorie; sugerează guvernului sârb să aducă modificări suplimentare Legii privind retrocedările, pentru a înlătura toate obstacolele procedurale și impedimentele legale în ceea ce privește retrocedările în natură; |
| --- | --- |

9.

reamintește guvernului sârb să pună în aplicare Legea privind reabilitarea de manieră integrală și nediscriminatorie; sugerează guvernului sârb să aducă modificări suplimentare Legii privind retrocedările, pentru a înlătura toate obstacolele procedurale și impedimentele legale în ceea ce privește retrocedările în natură;

| 10. | observă că în regiune sunt larg răspândite corupția și crima organizată, acestea reprezentând totodată un obstacol în calea dezvoltării democratice, sociale și economice a Serbiei; constată că s-au înregistrat unele progrese în combaterea corupției, care rămâne în continuare un motiv de îngrijorare în Serbia, prin continuarea punerii în aplicare a legislației și adoptarea legii privind protecția denunțătorilor; subliniază necesitatea de a obține rezultate în ceea ce privește anchetele și condamnările finale pentru corupție, inclusiv corupția la nivel înalt, și necesitatea de a coordona și monitoriza implementarea deplină a strategiei de combatere a corupției, astfel cum este prevăzut în planul de acțiune pentru Capitolul 23 în toate instituțiile-cheie; invită autoritățile să se asigure că Agenția anticorupție și Consiliul anticorupție sunt în măsură să își îndeplinească mandatul în întregime și în mod eficient și că instituțiile statului dau curs recomandărilor acestora; consideră că o strategie regională și o cooperare consolidată între toate țările din regiune sunt esențiale pentru soluționarea mai eficace a acestor probleme; invită instituțiile academice, împreună cu autoritățile statului și cu funcționarii publici, să adopte reglementări în acest domeniu în scopul de a investiga cazurile de plagiat și a preveni viitoare astfel de cazuri; |
| --- | --- |

10.

observă că în regiune sunt larg răspândite corupția și crima organizată, acestea reprezentând totodată un obstacol în calea dezvoltării democratice, sociale și economice a Serbiei; constată că s-au înregistrat unele progrese în combaterea corupției, care rămâne în continuare un motiv de îngrijorare în Serbia, prin continuarea punerii în aplicare a legislației și adoptarea legii privind protecția denunțătorilor; subliniază necesitatea de a obține rezultate în ceea ce privește anchetele și condamnările finale pentru corupție, inclusiv corupția la nivel înalt, și necesitatea de a coordona și monitoriza implementarea deplină a strategiei de combatere a corupției, astfel cum este prevăzut în planul de acțiune pentru Capitolul 23 în toate instituțiile-cheie; invită autoritățile să se asigure că Agenția anticorupție și Consiliul anticorupție sunt în măsură să își îndeplinească mandatul în întregime și în mod eficient și că instituțiile statului dau curs recomandărilor acestora; consideră că o strategie regională și o cooperare consolidată între toate țările din regiune sunt esențiale pentru soluționarea mai eficace a acestor probleme; invită instituțiile academice, împreună cu autoritățile statului și cu funcționarii publici, să adopte reglementări în acest domeniu în scopul de a investiga cazurile de plagiat și a preveni viitoare astfel de cazuri;

| 11. | invită autoritățile sârbe să modifice și să pună în aplicare secțiunea din Codul penal care vizează infracțiunile cu caracter economic și infracțiunile legate de corupție, pentru a asigura un cadru credibil și previzibil de drept penal; își reiterează profunda preocupare cu privire la dispozițiile articolului 234 din Codul penal privind abuzul în poziții de responsabilitate și cu privire la punerea în aplicare a acestora; solicită încă o dată o evaluare independentă și riguroasă a cazurilor reclasate referitoare la abuzul în poziții de responsabilitate, astfel încât urmăririle penale nedrepte de lungă durată să poată înceta imediat; |
| --- | --- |

11.

invită autoritățile sârbe să modifice și să pună în aplicare secțiunea din Codul penal care vizează infracțiunile cu caracter economic și infracțiunile legate de corupție, pentru a asigura un cadru credibil și previzibil de drept penal; își reiterează profunda preocupare cu privire la dispozițiile articolului 234 din Codul penal privind abuzul în poziții de responsabilitate și cu privire la punerea în aplicare a acestora; solicită încă o dată o evaluare independentă și riguroasă a cazurilor reclasate referitoare la abuzul în poziții de responsabilitate, astfel încât urmăririle penale nedrepte de lungă durată să poată înceta imediat;

| 12. | constată că trebuie depuse mai multe eforturi în lupta împotriva criminalității organizate și că trebuie constituit un istoric al condamnărilor definitive, potrivit prevederilor planului de acțiune pentru Capitolul 24; invită Comisia și statele membre să acorde sprijin la nivel de experți pentru a crea un cadru instituțional, precum și cunoștințele specializate necesare pentru a combate crima organizată în mod eficace; în acest sens, solicită o cooperare directă între autoritățile de aplicare a legii din Serbia și Kosovo și birourile de legătură din Belgrad și Priștina; |
| --- | --- |

12.

constată că trebuie depuse mai multe eforturi în lupta împotriva criminalității organizate și că trebuie constituit un istoric al condamnărilor definitive, potrivit prevederilor planului de acțiune pentru Capitolul 24; invită Comisia și statele membre să acorde sprijin la nivel de experți pentru a crea un cadru instituțional, precum și cunoștințele specializate necesare pentru a combate crima organizată în mod eficace; în acest sens, solicită o cooperare directă între autoritățile de aplicare a legii din Serbia și Kosovo și birourile de legătură din Belgrad și Priștina;

Democrația

| 13. | ia act de eforturile de îmbunătățire a procesului de consultare în Parlament și de intensificare a implicării Parlamentului în procesul de negociere a aderării la UE; este în continuare preocupat de utilizarea pe scară largă a unor proceduri de urgență la adoptarea legislației, inclusiv a legislației legate de procesul de aderare la UE, dat fiind faptul că astfel de proceduri nu permit întotdeauna o consultare suficientă a părților interesate și a publicului larg; subliniază că supravegherea executivului de către Parlament trebuie să fie consolidată în continuare; subliniază importanța unei participări active și constructive a opoziției la procesul decizional și în cadrul instituțiilor democratice; subliniază că finanțarea partidelor politice trebuie să fie transparentă și conformă cu cele mai înalte standarde internaționale; |
| --- | --- |

13.

ia act de eforturile de îmbunătățire a procesului de consultare în Parlament și de intensificare a implicării Parlamentului în procesul de negociere a aderării la UE; este în continuare preocupat de utilizarea pe scară largă a unor proceduri de urgență la adoptarea legislației, inclusiv a legislației legate de procesul de aderare la UE, dat fiind faptul că astfel de proceduri nu permit întotdeauna o consultare suficientă a părților interesate și a publicului larg; subliniază că supravegherea executivului de către Parlament trebuie să fie consolidată în continuare; subliniază importanța unei participări active și constructive a opoziției la procesul decizional și în cadrul instituțiilor democratice; subliniază că finanțarea partidelor politice trebuie să fie transparentă și conformă cu cele mai înalte standarde internaționale;

| 14. | subliniază importanța activității organizațiilor societății civile într-o societate democratică; constată îmbunătățirea cooperării dintre guvern și organizațiile societății civile; încurajează autoritățile sârbe să adopte măsuri suplimentare pentru a asigura un dialog transparent între societatea civilă și instituțiile de stat și să sporească implicarea efectivă a reprezentanților societății civile și a minorităților naționale în procesul decizional; invită autoritățile să garanteze un sprijin financiar adecvat pentru funcționarea eficientă a organizațiilor societății civile; solicită o comunicare transparentă și oportună cu cetățenii, organizațiile și publicul larg cu privire la evoluțiile procesului de negociere a aderării și facilitarea participării lor extinse la acest proces; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța activității organizațiilor societății civile într-o societate democratică; constată îmbunătățirea cooperării dintre guvern și organizațiile societății civile; încurajează autoritățile sârbe să adopte măsuri suplimentare pentru a asigura un dialog transparent între societatea civilă și instituțiile de stat și să sporească implicarea efectivă a reprezentanților societății civile și a minorităților naționale în procesul decizional; invită autoritățile să garanteze un sprijin financiar adecvat pentru funcționarea eficientă a organizațiilor societății civile; solicită o comunicare transparentă și oportună cu cetățenii, organizațiile și publicul larg cu privire la evoluțiile procesului de negociere a aderării și facilitarea participării lor extinse la acest proces;

| 15. | reiterează apelul adresat guvernului Serbiei de a urma integral recomandările misiunilor OSCE/ODIHR de observare a alegerilor, în special cele care asigură transparența finanțării campaniilor și a procesului electoral; invită autoritățile să cerceteze în mod corespunzător cazurile survenite în timpul alegerilor municipale și al altor evenimente de pe parcursul campaniilor electorale care au fost marcate de violență și de acuzații de intimidare și nereguli; |
| --- | --- |

15.

reiterează apelul adresat guvernului Serbiei de a urma integral recomandările misiunilor OSCE/ODIHR de observare a alegerilor, în special cele care asigură transparența finanțării campaniilor și a procesului electoral; invită autoritățile să cerceteze în mod corespunzător cazurile survenite în timpul alegerilor municipale și al altor evenimente de pe parcursul campaniilor electorale care au fost marcate de violență și de acuzații de intimidare și nereguli;

| 16. | reiterează importanța unor organisme de reglementare independente, inclusiv a Avocatului Poporului, pentru a asigura supravegherea și tragerea la răspundere a executivului; invită autoritățile să ofere Avocatului Poporului sprijin politic și administrativ deplin în activitatea sa și să se abțină de la a-l expune unor critici nejustificate; |
| --- | --- |

16.

reiterează importanța unor organisme de reglementare independente, inclusiv a Avocatului Poporului, pentru a asigura supravegherea și tragerea la răspundere a executivului; invită autoritățile să ofere Avocatului Poporului sprijin politic și administrativ deplin în activitatea sa și să se abțină de la a-l expune unor critici nejustificate;

| 17. | salută adoptarea unui plan de acțiune cuprinzător de reformă a administrației publice, a legii privind supravegherea inspecției, a strategiei naționale de formare pentru administrațiile locale și a legii privind numărul maxim de angajați din sectorul public și solicită implementarea imediată a acestora; evidențiază necesitatea de a depolitiza și a profesionaliza administrația publică și a insufla mai multă transparență în procedurile de recrutare și de concediere cu scopul de a asigura profesionalismul, neutralitatea și continuitatea administrației publice; |
| --- | --- |

17.

salută adoptarea unui plan de acțiune cuprinzător de reformă a administrației publice, a legii privind supravegherea inspecției, a strategiei naționale de formare pentru administrațiile locale și a legii privind numărul maxim de angajați din sectorul public și solicită implementarea imediată a acestora; evidențiază necesitatea de a depolitiza și a profesionaliza administrația publică și a insufla mai multă transparență în procedurile de recrutare și de concediere cu scopul de a asigura profesionalismul, neutralitatea și continuitatea administrației publice;

Drepturile omului

| 18. | salută faptul că Serbia are un cadru juridic și instituțional adecvat pentru protejarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; observă, totuși, că există în continuare lacune în aplicarea sa, în special în ceea ce privește prevenirea discriminării grupurilor vulnerabile, inclusiv a persoanelor cu handicap, a persoanelor cu HIV/SIDA și a persoanelor LGBTI; salută desfășurarea cu succes a Paradei Mândriei („Pride March”) la 20 septembrie 2015; subliniază, cu toate acestea, că discriminarea și violența împotriva persoanelor LGBTI rămân în continuare un motiv de preocupare; în acest sens, încurajează guvernul să dea curs Recomandării CM/Rec(2010)5 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresate statelor membre; își exprimă preocuparea cu privire la numărul de atacuri comise asupra membrilor grupurilor vulnerabile, care nu au fost încă pe deplin anchetate; își exprimă, în plus, preocuparea față de problema persistentă a violenței domestice; invită autoritățile să promoveze în mod activ respectarea drepturilor omului pentru toți; |
| --- | --- |

18.

salută faptul că Serbia are un cadru juridic și instituțional adecvat pentru protejarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; observă, totuși, că există în continuare lacune în aplicarea sa, în special în ceea ce privește prevenirea discriminării grupurilor vulnerabile, inclusiv a persoanelor cu handicap, a persoanelor cu HIV/SIDA și a persoanelor LGBTI; salută desfășurarea cu succes a Paradei Mândriei („Pride March”) la 20 septembrie 2015; subliniază, cu toate acestea, că discriminarea și violența împotriva persoanelor LGBTI rămân în continuare un motiv de preocupare; în acest sens, încurajează guvernul să dea curs Recomandării CM/Rec(2010)5 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresate statelor membre; își exprimă preocuparea cu privire la numărul de atacuri comise asupra membrilor grupurilor vulnerabile, care nu au fost încă pe deplin anchetate; își exprimă, în plus, preocuparea față de problema persistentă a violenței domestice; invită autoritățile să promoveze în mod activ respectarea drepturilor omului pentru toți;

| 19. | își exprimă preocuparea cu privire la faptul că nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește îmbunătățirea situației libertății de exprimare și libertății mass-mediei; observă cu preocupare presiunea politică persistentă care subminează independența presei, conducând la o autocenzură tot mai accentuată a organelor de presă; este preocupat de faptul că ziariștii se confruntă cu presiuni politice, intimidări, acte de violență și amenințări atunci când își exercită profesia; invită autoritățile să ancheteze toate cazurile de atacuri împotriva ziariștilor și a organelor de presă, care au generat proteste puternice din partea Asociației Internaționale a Jurnaliștilor; reiterează faptul că noile legi privind mass-media trebuie aplicate integral; subliniază necesitatea unei transparențe totale în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei și finanțarea acesteia, precum și necesitatea nediscriminării în ceea ce privește publicitatea comandată de instituții ale statului; |
| --- | --- |

19.

își exprimă preocuparea cu privire la faptul că nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește îmbunătățirea situației libertății de exprimare și libertății mass-mediei; observă cu preocupare presiunea politică persistentă care subminează independența presei, conducând la o autocenzură tot mai accentuată a organelor de presă; este preocupat de faptul că ziariștii se confruntă cu presiuni politice, intimidări, acte de violență și amenințări atunci când își exercită profesia; invită autoritățile să ancheteze toate cazurile de atacuri împotriva ziariștilor și a organelor de presă, care au generat proteste puternice din partea Asociației Internaționale a Jurnaliștilor; reiterează faptul că noile legi privind mass-media trebuie aplicate integral; subliniază necesitatea unei transparențe totale în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei și finanțarea acesteia, precum și necesitatea nediscriminării în ceea ce privește publicitatea comandată de instituții ale statului;

| 20. | este extrem de preocupat de scurgerile repetate în mass-media a unor informații legate de anchetele penale în curs, ceea ce încalcă prezumția de nevinovăție; invită autoritățile sârbe să cerceteze cu atenție o serie de cazuri intens mediatizate, în care presa a prezentat dovezi ale unor presupuse delicte; |
| --- | --- |

20.

este extrem de preocupat de scurgerile repetate în mass-media a unor informații legate de anchetele penale în curs, ceea ce încalcă prezumția de nevinovăție; invită autoritățile sârbe să cerceteze cu atenție o serie de cazuri intens mediatizate, în care presa a prezentat dovezi ale unor presupuse delicte;

Respectarea și protecția minorităților

| 21. | subliniază importanța Consiliilor Naționale ale Minorităților, dat fiind rolul lor în promovarea drepturilor minorităților naționale și natura lor democratică, și încurajează totodată finanțarea corespunzătoare și verificabilă a acestora; salută angajamentul Serbiei de a concepe un plan de acțiune specific pentru minoritățile naționale, care va îmbunătăți în continuare transpunerea în practică și elaborarea unor practici și a cadrului juridic privind minoritățile naționale; solicită din nou Serbiei să asigure că nivelul drepturilor și competențelor obținute este păstrat în procesul alinierii juridice a acestora la decizia Curții Constituționale a Serbiei și îndeamnă să se adopte cât mai curând Legea privind Consiliile Naționale ale Minorităților, pentru a clarifica statutul juridic al acestora și securitatea jurisdicției lor; își exprimă preocuparea profundă cu privire la întreruperea transmiterii de emisiuni în limbile minorităților ca urmare a privatizării anunțate a mass-mediei; invită Serbia să își intensifice eforturile în ceea ce privește implementarea consecventă și eficace în întreaga țară a legislației privind protecția minorităților, tratamentul nediscriminatoriu al minorităților naționale la nivelul Serbiei, inclusiv în ceea ce privește educația, îndeosebi finanțarea la timp și traducerea manualelor școlare redactate în limbile minorităților naționale, utilizarea limbilor minorităților, reprezentarea în administrația publică și în organismele reprezentative la nivel local, regional și național, precum și accesul la mass-media și la serviciile religioase în limbile minorităților; invită guvernul sârb să pună în aplicare toate tratatele internaționale și acordurile bilaterale privind drepturile minorităților; |
| --- | --- |

21.

subliniază importanța Consiliilor Naționale ale Minorităților, dat fiind rolul lor în promovarea drepturilor minorităților naționale și natura lor democratică, și încurajează totodată finanțarea corespunzătoare și verificabilă a acestora; salută angajamentul Serbiei de a concepe un plan de acțiune specific pentru minoritățile naționale, care va îmbunătăți în continuare transpunerea în practică și elaborarea unor practici și a cadrului juridic privind minoritățile naționale; solicită din nou Serbiei să asigure că nivelul drepturilor și competențelor obținute este păstrat în procesul alinierii juridice a acestora la decizia Curții Constituționale a Serbiei și îndeamnă să se adopte cât mai curând Legea privind Consiliile Naționale ale Minorităților, pentru a clarifica statutul juridic al acestora și securitatea jurisdicției lor; își exprimă preocuparea profundă cu privire la întreruperea transmiterii de emisiuni în limbile minorităților ca urmare a privatizării anunțate a mass-mediei; invită Serbia să își intensifice eforturile în ceea ce privește implementarea consecventă și eficace în întreaga țară a legislației privind protecția minorităților, tratamentul nediscriminatoriu al minorităților naționale la nivelul Serbiei, inclusiv în ceea ce privește educația, îndeosebi finanțarea la timp și traducerea manualelor școlare redactate în limbile minorităților naționale, utilizarea limbilor minorităților, reprezentarea în administrația publică și în organismele reprezentative la nivel local, regional și național, precum și accesul la mass-media și la serviciile religioase în limbile minorităților; invită guvernul sârb să pună în aplicare toate tratatele internaționale și acordurile bilaterale privind drepturile minorităților;

| 22. | observă că diversitatea culturală a Voivodinei contribuie și ea, la rândul ei, la identitatea Serbiei; subliniază că autonomia Voivodinei nu ar trebui diminuată și că legea privind resursele din Voivodina ar trebui adoptată fără întârziere, așa cum se prevede în Constituție; |
| --- | --- |

22.

observă că diversitatea culturală a Voivodinei contribuie și ea, la rândul ei, la identitatea Serbiei; subliniază că autonomia Voivodinei nu ar trebui diminuată și că legea privind resursele din Voivodina ar trebui adoptată fără întârziere, așa cum se prevede în Constituție;

| 23. | invită autoritățile sârbe să pună în aplicare măsuri concrete și să îmbunătățească situația romilor, îndeosebi în ceea ce privește eliberarea documentelor de identitate, educația, locuințele, asistența medicală și încadrarea în muncă; invită, de asemenea, autoritățile sârbe să asigure reprezentarea echitabilă a persoanelor rome în instituțiile publice și în viața publică, inclusiv acordând o atenție specială incluziunii femeilor rome; subliniază că politica de integrare a romilor trebuie consolidată în continuare și că, ținând cont de actele de violență la care au fost supuși reprezentanți ai unor ONG-uri ale minorităților, discriminarea trebuie combătută în mod eficace; așteaptă cu nerăbdare să vadă măsurile din viitoarea strategie și din viitorul plan de acțiune pentru incluziunea romilor; salută, în acest context, „Declarația de la Priștina”, care invită guvernele și organizațiile internaționale, interguvernamentale și ale societății civile să aplice cu rigurozitate principiile nediscriminării și egalității la elaborarea și adoptarea hotărârilor privind promovarea și respectarea drepturilor romilor; |
| --- | --- |

23.

invită autoritățile sârbe să pună în aplicare măsuri concrete și să îmbunătățească situația romilor, îndeosebi în ceea ce privește eliberarea documentelor de identitate, educația, locuințele, asistența medicală și încadrarea în muncă; invită, de asemenea, autoritățile sârbe să asigure reprezentarea echitabilă a persoanelor rome în instituțiile publice și în viața publică, inclusiv acordând o atenție specială incluziunii femeilor rome; subliniază că politica de integrare a romilor trebuie consolidată în continuare și că, ținând cont de actele de violență la care au fost supuși reprezentanți ai unor ONG-uri ale minorităților, discriminarea trebuie combătută în mod eficace; așteaptă cu nerăbdare să vadă măsurile din viitoarea strategie și din viitorul plan de acțiune pentru incluziunea romilor; salută, în acest context, „Declarația de la Priștina”, care invită guvernele și organizațiile internaționale, interguvernamentale și ale societății civile să aplice cu rigurozitate principiile nediscriminării și egalității la elaborarea și adoptarea hotărârilor privind promovarea și respectarea drepturilor romilor;

Cooperarea regională și relațiile de bună vecinătate

| 24. | apreciază abordarea constructivă a guvernului sârb în ceea ce privește relațiile cu țările învecinate, întrucât aceasta a permis un progres substanțial atât în domeniul cooperării regionale, cât și al unor relații mai strânse cu UE, și îndeamnă Serbia să își consolideze în continuare bunele relații de vecinătate; invită Serbia să promoveze bunele relații de vecinătate și soluționarea pașnică a conflictelor, ceea ce include promovarea unui climat de toleranță și condamnarea tuturor formelor de discurs de instigare la ură sau a retoricii din perioadele de război, precum și abținerea de la unele gesturi cum ar fi întâmpinarea persoanelor condamnate pentru crime de război care se întorc în țară; observă că litigiile și chestiunile restante, în special chestiunile legate de delimitarea frontierelor, succesiune, restituirea bunurilor culturale și deschiderea arhivelor iugoslave, ar trebui soluționate în conformitate cu dreptul internațional și cu principiile consacrate, inclusiv prin punerea în aplicare a unor acorduri cu caracter juridic obligatoriu, printre care și acordul privind chestiunile legate de succesiune; observă, de asemenea, că disputele bilaterale ar trebui soluționate în etapele timpurii ale procesului de aderare, în conformitate cu dreptul internațional; subliniază rolul constructiv al Serbiei în cadrul „Procesului de la Berlin”, al inițiativei celor șase din Balcanii de Vest și al agendei conectivității a acesteia; salută alte inițiative axate pe viitorul Balcanilor de Vest, în special Procesul de la Brdo, care se dovedește a fi un cadru important de cooperare atât în domeniul politic, cât și în cel tehnic, și este de părere că o cooperare concretă în domenii de interes reciproc poate contribui la stabilizarea Balcanilor de Vest; în acest sens, salută prima reuniune ministerială comună Serbia-Bosnia și Herțegovina, care a avut loc la 4 noiembrie 2015 la Sarajevo; invită Serbia să promoveze în continuare stabilizarea și consolidarea instituțională a Bosniei și Herțegovinei prin contactele sale actuale și prin bunele relații de vecinătate cu această țară; reiterează apelul adresat autorităților sârbe de a iniția măsuri suplimentare pentru cooperarea transfrontalieră cu statele membre ale UE învecinate, inclusiv prin programele de cooperare transfrontalieră și transnațională 2014-2020 și Strategia UE pentru regiunea Dunării; salută ideea începerii negocierilor pentru semnarea unui tratat de bună vecinătate cu țările învecinate și speră că acest lucru va duce la o evoluție pozitivă în contextul regional; salută întâlnirea dintre prim-miniștrii bulgar, român și sârb pe tema cooperării în ceea ce privește infrastructura energetică și de transport; |
| --- | --- |

24.

apreciază abordarea constructivă a guvernului sârb în ceea ce privește relațiile cu țările învecinate, întrucât aceasta a permis un progres substanțial atât în domeniul cooperării regionale, cât și al unor relații mai strânse cu UE, și îndeamnă Serbia să își consolideze în continuare bunele relații de vecinătate; invită Serbia să promoveze bunele relații de vecinătate și soluționarea pașnică a conflictelor, ceea ce include promovarea unui climat de toleranță și condamnarea tuturor formelor de discurs de instigare la ură sau a retoricii din perioadele de război, precum și abținerea de la unele gesturi cum ar fi întâmpinarea persoanelor condamnate pentru crime de război care se întorc în țară; observă că litigiile și chestiunile restante, în special chestiunile legate de delimitarea frontierelor, succesiune, restituirea bunurilor culturale și deschiderea arhivelor iugoslave, ar trebui soluționate în conformitate cu dreptul internațional și cu principiile consacrate, inclusiv prin punerea în aplicare a unor acorduri cu caracter juridic obligatoriu, printre care și acordul privind chestiunile legate de succesiune; observă, de asemenea, că disputele bilaterale ar trebui soluționate în etapele timpurii ale procesului de aderare, în conformitate cu dreptul internațional; subliniază rolul constructiv al Serbiei în cadrul „Procesului de la Berlin”, al inițiativei celor șase din Balcanii de Vest și al agendei conectivității a acesteia; salută alte inițiative axate pe viitorul Balcanilor de Vest, în special Procesul de la Brdo, care se dovedește a fi un cadru important de cooperare atât în domeniul politic, cât și în cel tehnic, și este de părere că o cooperare concretă în domenii de interes reciproc poate contribui la stabilizarea Balcanilor de Vest; în acest sens, salută prima reuniune ministerială comună Serbia-Bosnia și Herțegovina, care a avut loc la 4 noiembrie 2015 la Sarajevo; invită Serbia să promoveze în continuare stabilizarea și consolidarea instituțională a Bosniei și Herțegovinei prin contactele sale actuale și prin bunele relații de vecinătate cu această țară; reiterează apelul adresat autorităților sârbe de a iniția măsuri suplimentare pentru cooperarea transfrontalieră cu statele membre ale UE învecinate, inclusiv prin programele de cooperare transfrontalieră și transnațională 2014-2020 și Strategia UE pentru regiunea Dunării; salută ideea începerii negocierilor pentru semnarea unui tratat de bună vecinătate cu țările învecinate și speră că acest lucru va duce la o evoluție pozitivă în contextul regional; salută întâlnirea dintre prim-miniștrii bulgar, român și sârb pe tema cooperării în ceea ce privește infrastructura energetică și de transport;

| 25. | încurajează Serbia să coopereze în continuare cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII), în spiritul reconcilierii și al bunelor relații de vecinătate; subliniază importanța unei strategii naționale cuprinzătoare pentru gestionarea internă a crimelor de război; îndeamnă autoritățile să își continue eforturile legate de soarta persoanelor dispărute și să pregătească un sistem de despăgubiri pentru victime și pentru familiile lor, ca o condiție prealabilă importantă pentru reconciliere, garantând dreptul familiilor victimelor de a cunoaște soarta rudelor lor dispărute; arată că ar trebui adoptată fără întârziere o lege privind victimele civile, dat fiind faptul că legislația existentă nu recunoaște mai multe grupuri de victime ale crimelor de război; observă că există în continuare controverse, în special în contextul unor interpretări diferite ale istoriei recente; își reiterează sprijinul pentru inițiativa RECOM – Comisia regională pentru stabilirea faptelor legate de crimele de război și de alte încălcări grave ale drepturilor omului comise în fosta Iugoslavie; |
| --- | --- |

25.

încurajează Serbia să coopereze în continuare cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII), în spiritul reconcilierii și al bunelor relații de vecinătate; subliniază importanța unei strategii naționale cuprinzătoare pentru gestionarea internă a crimelor de război; îndeamnă autoritățile să își continue eforturile legate de soarta persoanelor dispărute și să pregătească un sistem de despăgubiri pentru victime și pentru familiile lor, ca o condiție prealabilă importantă pentru reconciliere, garantând dreptul familiilor victimelor de a cunoaște soarta rudelor lor dispărute; arată că ar trebui adoptată fără întârziere o lege privind victimele civile, dat fiind faptul că legislația existentă nu recunoaște mai multe grupuri de victime ale crimelor de război; observă că există în continuare controverse, în special în contextul unor interpretări diferite ale istoriei recente; își reiterează sprijinul pentru inițiativa RECOM – Comisia regională pentru stabilirea faptelor legate de crimele de război și de alte încălcări grave ale drepturilor omului comise în fosta Iugoslavie;

| 26. | salută publicarea unui proiect de strategie națională privind crimele de război, care prevede planuri pentru procedurile de urmărire penală a crimelor comise în Fosta Iugoslavie în anii 1990; subliniază necesitatea consolidării și depolitizării instituțiilor sârbe care se ocupă de crimele de război; invită Serbia să instituie un sistem eficace de protecție a martorilor și a victimelor, precum și să asigure dreptul la despăgubiri pentru victime și familiile acestora; solicită îmbunătățirea cooperării regionale în cazurile de crime de război; reiterează solicitarea adresată Serbiei de a-și reexamina legislația referitoare la jurisdicție în procedurile judiciare privind crimele de război, în spiritul reconcilierii și al bunelor relații de vecinătate, împreună cu Comisia și cu țările cu care se învecinează; |
| --- | --- |

26.

salută publicarea unui proiect de strategie națională privind crimele de război, care prevede planuri pentru procedurile de urmărire penală a crimelor comise în Fosta Iugoslavie în anii 1990; subliniază necesitatea consolidării și depolitizării instituțiilor sârbe care se ocupă de crimele de război; invită Serbia să instituie un sistem eficace de protecție a martorilor și a victimelor, precum și să asigure dreptul la despăgubiri pentru victime și familiile acestora; solicită îmbunătățirea cooperării regionale în cazurile de crime de război; reiterează solicitarea adresată Serbiei de a-și reexamina legislația referitoare la jurisdicție în procedurile judiciare privind crimele de război, în spiritul reconcilierii și al bunelor relații de vecinătate, împreună cu Comisia și cu țările cu care se învecinează;

| 27. | salută angajamentul continuu al Serbiei în cadrul procesului de normalizare cu Kosovo, precum și finalizarea, la 25 august 2015, a unor acorduri importante, și anume cu privire la înființarea Asociației/Comunității comunelor cu majoritate sârbă din Kosovo, cu privire la energie, la telecomunicații, cât și cu privire la podul de la Mitrovica; îndeamnă Serbia să pună rapid în aplicare obligațiile care îi revin în temeiul acestor acorduri și să colaboreze în mod constructiv cu Kosovo la elaborarea și punerea în aplicare a viitoarelor acorduri; constată că au fost înregistrate progrese în domenii cum sunt poliția și protecția civilă, asigurările pentru vehicule, vama, mecanismele de legătură și cadastru; reiterează faptul că aplicarea concretă a rezultatelor dialogului dintre cele două țări ar trebui să constituie indicatorul evoluției acestui dialog; invită Serbia și Kosovo să se abțină de la retorica negativă și să continue implementarea integrală a tuturor acordurilor deja încheiate, cu bună-credință și la timp, și să continue cu hotărâre procesul de normalizare; solicită ca ambele guverne, precum și instituțiile UE, să depună în continuare eforturi pentru a comunica și a explica dispozițiile acordurilor încheiate, în scopul de a apropia și mai mult comunitățile albaneze și sârbe din Kosovo; laudă eforturile comunității de afaceri, conduse de camerele de comerț, de a contribui la normalizarea relațiilor prin implicarea în dialogul dintre Camerele de Comerț din Serbia și Kosovo, în vederea eliminării obstacolelor care îngrădesc cooperarea economică și comercială dintre cele două părți și a facilitării contactului și cooperării dintre întreprinderi; invită Comisia să sprijine menținerea și dezvoltarea acestor activități pe viitor; încurajează Serbia și Kosovo să identifice noi domenii de discuție pentru un dialog care să aibă ca scop îmbunătățirea vieții oamenilor și normalizarea globală a relațiilor; invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să efectueze o evaluare a rezultatelor obținute de cele două părți în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor care le revin; îndeamnă Serbia să acționeze în spiritul relațiilor de bună vecinătate și își exprimă speranța că chestiunea cererii eșuate a Kosovo de aderare la UNESCO nu va constitui o piedică în calea dialogului și a integrării în continuare a Kosovo în organizațiile regionale și internaționale; își exprimă, de asemenea, speranța că vor continua eforturile și cooperarea în vederea protejării patrimoniului cultural; invită Belgradul și Priștina să mențină relații de bună vecinătate; salută reluarea, la 27 ianuarie 2016, a discuțiilor dintre prim-ministrul sârb Vučić și prim-ministrul kosovar Mustafa; constată că printre subiectele discutate s-au numărat și recunoașterea reciprocă a diplomelor universitare și profesionale și îmbunătățirea conexiunilor rutiere și feroviare; subliniază că progresele la fața locului vor avea un efect pozitiv pentru întreaga regiune; |
| --- | --- |

27.

salută angajamentul continuu al Serbiei în cadrul procesului de normalizare cu Kosovo, precum și finalizarea, la 25 august 2015, a unor acorduri importante, și anume cu privire la înființarea Asociației/Comunității comunelor cu majoritate sârbă din Kosovo, cu privire la energie, la telecomunicații, cât și cu privire la podul de la Mitrovica; îndeamnă Serbia să pună rapid în aplicare obligațiile care îi revin în temeiul acestor acorduri și să colaboreze în mod constructiv cu Kosovo la elaborarea și punerea în aplicare a viitoarelor acorduri; constată că au fost înregistrate progrese în domenii cum sunt poliția și protecția civilă, asigurările pentru vehicule, vama, mecanismele de legătură și cadastru; reiterează faptul că aplicarea concretă a rezultatelor dialogului dintre cele două țări ar trebui să constituie indicatorul evoluției acestui dialog; invită Serbia și Kosovo să se abțină de la retorica negativă și să continue implementarea integrală a tuturor acordurilor deja încheiate, cu bună-credință și la timp, și să continue cu hotărâre procesul de normalizare; solicită ca ambele guverne, precum și instituțiile UE, să depună în continuare eforturi pentru a comunica și a explica dispozițiile acordurilor încheiate, în scopul de a apropia și mai mult comunitățile albaneze și sârbe din Kosovo; laudă eforturile comunității de afaceri, conduse de camerele de comerț, de a contribui la normalizarea relațiilor prin implicarea în dialogul dintre Camerele de Comerț din Serbia și Kosovo, în vederea eliminării obstacolelor care îngrădesc cooperarea economică și comercială dintre cele două părți și a facilitării contactului și cooperării dintre întreprinderi; invită Comisia să sprijine menținerea și dezvoltarea acestor activități pe viitor; încurajează Serbia și Kosovo să identifice noi domenii de discuție pentru un dialog care să aibă ca scop îmbunătățirea vieții oamenilor și normalizarea globală a relațiilor; invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să efectueze o evaluare a rezultatelor obținute de cele două părți în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor care le revin; îndeamnă Serbia să acționeze în spiritul relațiilor de bună vecinătate și își exprimă speranța că chestiunea cererii eșuate a Kosovo de aderare la UNESCO nu va constitui o piedică în calea dialogului și a integrării în continuare a Kosovo în organizațiile regionale și internaționale; își exprimă, de asemenea, speranța că vor continua eforturile și cooperarea în vederea protejării patrimoniului cultural; invită Belgradul și Priștina să mențină relații de bună vecinătate; salută reluarea, la 27 ianuarie 2016, a discuțiilor dintre prim-ministrul sârb Vučić și prim-ministrul kosovar Mustafa; constată că printre subiectele discutate s-au numărat și recunoașterea reciprocă a diplomelor universitare și profesionale și îmbunătățirea conexiunilor rutiere și feroviare; subliniază că progresele la fața locului vor avea un efect pozitiv pentru întreaga regiune;

| 28. | sprijină, în contextul Procesului de la Berlin, înființarea Forumului societății civile din Balcanii de Vest, care le oferă reprezentanților societății civile din regiune oportunitatea de a face schimb de idei, de a-și exprima preocupările și de a formula recomandări concrete în atenția factorilor de decizie, și solicită continuarea acestui proces la următoarea reuniune la nivel înalt care va avea loc la Paris în 2016, precum și organizarea unor ateliere pregătitoare destinate organizațiile societății civile din regiune; |
| --- | --- |

28.

sprijină, în contextul Procesului de la Berlin, înființarea Forumului societății civile din Balcanii de Vest, care le oferă reprezentanților societății civile din regiune oportunitatea de a face schimb de idei, de a-și exprima preocupările și de a formula recomandări concrete în atenția factorilor de decizie, și solicită continuarea acestui proces la următoarea reuniune la nivel înalt care va avea loc la Paris în 2016, precum și organizarea unor ateliere pregătitoare destinate organizațiile societății civile din regiune;

Energia, mediul și transporturile

| 29. | subliniază că Serbia, în calitate de parte contractantă la Comunitatea Energiei, ar trebui să rămână activă în activitatea instituțiilor Comunității Energiei și să continue să pună în aplicare acquis-ul pentru a construi sisteme de energie sustenabile și sigure; invită autoritățile să demareze transpunerea în practică a obiectivelor stabilite în strategia de dezvoltare a sectorului energiei, deoarece nu există nicio investiție semnificativă în sectorul energiei regenerabile; încurajează Serbia să dezvolte concurența pe piața gazelor naturale și să adopte măsuri pentru a îmbunătăți alinierea la acquis în domeniile energiilor regenerabile și al eficienței energetice și invită, de asemenea, Serbia să se concentreze în mai mare măsură pe energia din surse regenerabile; invită Comisia să sprijine guvernul sârb în eforturile sale care vizează reducerea dependenței țării față de importurile de energie și diversificarea aprovizionării cu gaze a Serbiei; constată că pachetul IPA II 2015, adoptat recent, include în special un program de 155 de milioane EUR pentru contribuția la finanțarea proiectelor majore de infrastructură regională în sectoarele energiei și transporturilor din Balcanii de Vest; încurajează Serbia să se alinieze la angajamentele medii ale UE privind schimbările climatice și la acordul încheiat la Paris în cadrul COP 21; |
| --- | --- |

29.

subliniază că Serbia, în calitate de parte contractantă la Comunitatea Energiei, ar trebui să rămână activă în activitatea instituțiilor Comunității Energiei și să continue să pună în aplicare acquis-ul pentru a construi sisteme de energie sustenabile și sigure; invită autoritățile să demareze transpunerea în practică a obiectivelor stabilite în strategia de dezvoltare a sectorului energiei, deoarece nu există nicio investiție semnificativă în sectorul energiei regenerabile; încurajează Serbia să dezvolte concurența pe piața gazelor naturale și să adopte măsuri pentru a îmbunătăți alinierea la acquis în domeniile energiilor regenerabile și al eficienței energetice și invită, de asemenea, Serbia să se concentreze în mai mare măsură pe energia din surse regenerabile; invită Comisia să sprijine guvernul sârb în eforturile sale care vizează reducerea dependenței țării față de importurile de energie și diversificarea aprovizionării cu gaze a Serbiei; constată că pachetul IPA II 2015, adoptat recent, include în special un program de 155 de milioane EUR pentru contribuția la finanțarea proiectelor majore de infrastructură regională în sectoarele energiei și transporturilor din Balcanii de Vest; încurajează Serbia să se alinieze la angajamentele medii ale UE privind schimbările climatice și la acordul încheiat la Paris în cadrul COP 21;

| 30. | invită guvernul sârb, dată fiind importanța Grupării europene de cooperare teritorială (GECT) pentru dezvoltarea ulterioară a cooperării transfrontaliere dintre statele membre ale UE și vecinii lor, să asigure cadrul legal necesar care să permită participarea Serbiei la GECT; |
| --- | --- |

30.

invită guvernul sârb, dată fiind importanța Grupării europene de cooperare teritorială (GECT) pentru dezvoltarea ulterioară a cooperării transfrontaliere dintre statele membre ale UE și vecinii lor, să asigure cadrul legal necesar care să permită participarea Serbiei la GECT;

| 31. | își exprimă preocuparea în ceea ce privește nepunerea în aplicare a legislației în domeniul deșeurilor și invită autoritățile sârbe să își intensifice eforturile de închidere și de curățare a gropilor de gunoi ilegale și să elaboreze o politică credibilă de reducere a deșeurilor în conformitate cu Directiva-cadru privind deșeurile; |
| --- | --- |

31.

își exprimă preocuparea în ceea ce privește nepunerea în aplicare a legislației în domeniul deșeurilor și invită autoritățile sârbe să își intensifice eforturile de închidere și de curățare a gropilor de gunoi ilegale și să elaboreze o politică credibilă de reducere a deșeurilor în conformitate cu Directiva-cadru privind deșeurile;

| 32. | salută planul de reconstruire, de îmbunătățire și de modernizare a unor tronsoane din rețeaua feroviară și încurajează autoritățile sârbe să îmbunătățească în continuare transportul public, în cooperare cu țările învecinate; |
| --- | --- |

32.

salută planul de reconstruire, de îmbunătățire și de modernizare a unor tronsoane din rețeaua feroviară și încurajează autoritățile sârbe să îmbunătățească în continuare transportul public, în cooperare cu țările învecinate;

o

o o

| 33. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Guvernului și Parlamentului Serbiei. |
| --- | --- |

33.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Guvernului și Parlamentului Serbiei.

---

(1)  JO L 80, 19.3.2008, p. 46.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0065.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0095.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/58 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/58

---

P8_TA(2016)0047

Procesul de integrare europeană a Kosovo

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la Raportul pe 2015 privind Kosovo (2015/2893(RSP))

(2018/C 035/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile președinției Consiliului European de la Salonic, din 19-20 iunie 2003, privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de a deveni membre ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile președinției Consiliului European de la Salonic, din 19-20 iunie 2003, privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de a deveni membre ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere decizia Consiliului din 22 octombrie 2012 de autorizare a Comisiei să deschidă negocierile în vederea semnării unui acord-cadru cu Kosovo privind participarea la programele Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului din 22 octombrie 2012 de autorizare a Comisiei să deschidă negocierile în vederea semnării unui acord-cadru cu Kosovo privind participarea la programele Uniunii,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 28 iunie 2013 de adoptare a Deciziei de autorizare a deschiderii negocierilor privind un acord de stabilizare și de asociere între UE și Kosovo, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 28 iunie 2013 de adoptare a Deciziei de autorizare a deschiderii negocierilor privind un acord de stabilizare și de asociere între UE și Kosovo,

| — | având în vedere Primul acord cu privire la principiile care reglementează normalizarea relațiilor între Serbia și Kosovo, semnat la 19 aprilie 2013 de prim-miniștrii Hashim Thaçi și Ivica Dačić, precum și Planul de acțiune privind implementarea acordului din 22 mai 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Primul acord cu privire la principiile care reglementează normalizarea relațiilor între Serbia și Kosovo, semnat la 19 aprilie 2013 de prim-miniștrii Hashim Thaçi și Ivica Dačić, precum și Planul de acțiune privind implementarea acordului din 22 mai 2013,

| — | având în vedere Decizia 2014/349/PESC a Consiliului din 12 iunie 2014 de modificare a Acțiunii comune 2008/124/PESC privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a statului de drept în Kosovo, EULEX KOSOVO, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/349/PESC a Consiliului din 12 iunie 2014 de modificare a Acțiunii comune 2008/124/PESC privind misiunea Uniunii Europene de sprijinire a statului de drept în Kosovo, EULEX KOSOVO,

| — | având în vedere semnarea, la 27 octombrie 2015, a Acordului de stabilizare și de asociere dintre UE și Kosovo, precum și ratificarea acestuia de către Adunarea Parlamentară Kosovară la 2 noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere semnarea, la 27 octombrie 2015, a Acordului de stabilizare și de asociere dintre UE și Kosovo, precum și ratificarea acestuia de către Adunarea Parlamentară Kosovară la 2 noiembrie 2015,

| — | având în vedere rapoartele Secretarului General al Națiunilor Unite privind activitățile în curs de desfășurare ale Administrației Interimare a ONU în Kosovo (UNMIK) și evoluțiile aferente, inclusiv ultimul raport publicat la 3 noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Secretarului General al Națiunilor Unite privind activitățile în curs de desfășurare ale Administrației Interimare a ONU în Kosovo (UNMIK) și evoluțiile aferente, inclusiv ultimul raport publicat la 3 noiembrie 2015,

| — | având în vedere prelungirea până la 28 februarie 2017 a mandatului Reprezentantului Special al UE în Kosovo, Samuel Žbogar, |
| --- | --- |

—

având în vedere prelungirea până la 28 februarie 2017 a mandatului Reprezentantului Special al UE în Kosovo, Samuel Žbogar,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 noiembrie 2015 intitulată „Strategia de extindere a UE” (COM(2015)0611), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 noiembrie 2015 intitulată „Strategia de extindere a UE” (COM(2015)0611),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15 decembrie 2015 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15 decembrie 2015 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere,

| — | având în vedere concluziile reuniunilor Consiliului Afaceri Generale din 7 decembrie 2009, 14 decembrie 2010 și 5 decembrie 2011, care au subliniat și reafirmat că, fără a aduce atingere poziției exprimate de statele membre cu privire la statutul său, Kosovo ar trebui să beneficieze, de asemenea, de perspectiva unei eventuale liberalizări a vizelor, odată cu îndeplinirea tuturor condițiilor; |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunilor Consiliului Afaceri Generale din 7 decembrie 2009, 14 decembrie 2010 și 5 decembrie 2011, care au subliniat și reafirmat că, fără a aduce atingere poziției exprimate de statele membre cu privire la statutul său, Kosovo ar trebui să beneficieze, de asemenea, de perspectiva unei eventuale liberalizări a vizelor, odată cu îndeplinirea tuturor condițiilor;

| — | având în vedere lansarea dialogului privind vizele în ianuarie 2012, foaia de parcurs privind liberalizarea vizelor din iunie 2012, Al doilea raport al Comisiei din 24 iulie 2014 privind progresele înregistrate de Kosovo în ceea ce privește îndeplinirea cerințelor prevăzute de foaia de parcurs privind liberalizarea vizelor (COM(2014)0488) și misiunea de experți a Comisiei din iulie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere lansarea dialogului privind vizele în ianuarie 2012, foaia de parcurs privind liberalizarea vizelor din iunie 2012, Al doilea raport al Comisiei din 24 iulie 2014 privind progresele înregistrate de Kosovo în ceea ce privește îndeplinirea cerințelor prevăzute de foaia de parcurs privind liberalizarea vizelor (COM(2014)0488) și misiunea de experți a Comisiei din iulie 2015,

| — | având în vedere Rezoluția 1244(1999) a Consiliului de Securitate al ONU, Avizul consultativ al Curții Internaționale de Justiție din 22 iulie 2010 privind conformitatea cu dreptul internațional a declarației unilaterale de independență a Kosovo, precum și Rezoluția 64/298 din 9 septembrie 2010 a Adunării Generale a ONU, care a luat act de conținutul avizului și a salutat disponibilitatea UE de a înlesni dialogul dintre Serbia și Kosovo, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1244(1999) a Consiliului de Securitate al ONU, Avizul consultativ al Curții Internaționale de Justiție din 22 iulie 2010 privind conformitatea cu dreptul internațional a declarației unilaterale de independență a Kosovo, precum și Rezoluția 64/298 din 9 septembrie 2010 a Adunării Generale a ONU, care a luat act de conținutul avizului și a salutat disponibilitatea UE de a înlesni dialogul dintre Serbia și Kosovo,

| — | având în vedere declarațiile comune ale reuniunilor interparlamentare PE-Kosovo din 28-29 mai 2008, 6-7 aprilie 2009, 22-23 iunie 2010, 20 mai 2011, 14-15 martie 2012, 30-31 octombrie 2013 și 29-30 aprilie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune ale reuniunilor interparlamentare PE-Kosovo din 28-29 mai 2008, 6-7 aprilie 2009, 22-23 iunie 2010, 20 mai 2011, 14-15 martie 2012, 30-31 octombrie 2013 și 29-30 aprilie 2015,

| — | având în vedere Raportul Comisiei pe 2015 privind progresele înregistrate de Kosovo din 10 noiembrie 2015 (SWD(2015)0215), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei pe 2015 privind progresele înregistrate de Kosovo din 10 noiembrie 2015 (SWD(2015)0215),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare,

| — | având în vedere activitatea lui Ulrike Lunacek, în calitate de raportoare permanentă privind Kosovo a Comisiei pentru afaceri externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea lui Ulrike Lunacek, în calitate de raportoare permanentă privind Kosovo a Comisiei pentru afaceri externe,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât independența Kosovo este recunoscută de 110 dintre cele 193 de state membre ale ONU, inclusiv de 23 dintre cele 28 de state membre ale UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât independența Kosovo este recunoscută de 110 dintre cele 193 de state membre ale ONU, inclusiv de 23 dintre cele 28 de state membre ale UE;

| B. | întrucât Acordul de stabilizare și de asociere dintre UE și Kosovo (ASA) a fost semnat la 27 octombrie 2015 și a fost ratificat de către Adunarea Parlamentară kosovară la 2 noiembrie 2015; întrucât Parlamentul European și-a dat aprobarea la 21 ianuarie 2016; |
| --- | --- |

B.

întrucât Acordul de stabilizare și de asociere dintre UE și Kosovo (ASA) a fost semnat la 27 octombrie 2015 și a fost ratificat de către Adunarea Parlamentară kosovară la 2 noiembrie 2015; întrucât Parlamentul European și-a dat aprobarea la 21 ianuarie 2016;

| C. | întrucât țările (potențial) candidate sunt evaluate pe baza propriilor merite și întrucât calendarul aderării este determinat de viteza și calitatea cu care acestea fac reformele necesare; |
| --- | --- |

C.

întrucât țările (potențial) candidate sunt evaluate pe baza propriilor merite și întrucât calendarul aderării este determinat de viteza și calitatea cu care acestea fac reformele necesare;

| D. | întrucât UE și-a afirmat în repetate rânduri disponibilitatea de a asista Kosovo în dezvoltarea sa economică și politică, oferindu-i o perspectivă europeană clară, în conformitate cu perspectiva europeană a regiunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE și-a afirmat în repetate rânduri disponibilitatea de a asista Kosovo în dezvoltarea sa economică și politică, oferindu-i o perspectivă europeană clară, în conformitate cu perspectiva europeană a regiunii;

| E. | întrucât, pentru UE, statul de drept constituie un element central al politicii sale de extindere; |
| --- | --- |

E.

întrucât, pentru UE, statul de drept constituie un element central al politicii sale de extindere;

| F. | întrucât UE a subliniat necesitatea consolidării guvernanței economice, a statului de drept și a capacităților administrației publice în toate țările din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE a subliniat necesitatea consolidării guvernanței economice, a statului de drept și a capacităților administrației publice în toate țările din Balcanii de Vest;

| G. | întrucât mandatul EULEX va expira la 14 iunie 2016; întrucât analiza strategică a misiunii EULEX în Kosovo este în curs de desfășurare, |
| --- | --- |

G.

întrucât mandatul EULEX va expira la 14 iunie 2016; întrucât analiza strategică a misiunii EULEX în Kosovo este în curs de desfășurare,

| 1. | salută semnarea, la 27 octombrie 2015, a Acordului de stabilizare și de asociere dintre UE și Kosovo, ca o primă relație contractuală, precum și ratificarea rapidă a acestuia de către Adunarea Parlamentară kosovară la 2 noiembrie 2015; subliniază faptul că ASA deschide calea pentru integrarea Kosovo în UE, va oferi un stimulent puternic pentru punerea în aplicare și instituționalizarea reformelor și va oferi posibilitatea cooperării cu UE într-o gamă largă de domenii, pentru a intensifica dialogul politic și integrarea comercială, pe lângă consolidarea relațiilor cu țările vecine și contribuția la asigurarea stabilității în regiune; invită guvernul din Kosovo să se concentreze asupra implementării reformelor cuprinzătoare necesare în vederea îndeplinirii obligațiilor care îi revin în temeiul ASA; |
| --- | --- |

1.

salută semnarea, la 27 octombrie 2015, a Acordului de stabilizare și de asociere dintre UE și Kosovo, ca o primă relație contractuală, precum și ratificarea rapidă a acestuia de către Adunarea Parlamentară kosovară la 2 noiembrie 2015; subliniază faptul că ASA deschide calea pentru integrarea Kosovo în UE, va oferi un stimulent puternic pentru punerea în aplicare și instituționalizarea reformelor și va oferi posibilitatea cooperării cu UE într-o gamă largă de domenii, pentru a intensifica dialogul politic și integrarea comercială, pe lângă consolidarea relațiilor cu țările vecine și contribuția la asigurarea stabilității în regiune; invită guvernul din Kosovo să se concentreze asupra implementării reformelor cuprinzătoare necesare în vederea îndeplinirii obligațiilor care îi revin în temeiul ASA;

| 2. | salută adoptarea de către Comisie a pachetului de sprijinire a reformelor și a cooperării regionale în Balcanii de Vest, pachet ce exprimă angajamentul UE de a susține procesul de reformă politică și economică în țările aflate pe calea aderării la UE; |
| --- | --- |

2.

salută adoptarea de către Comisie a pachetului de sprijinire a reformelor și a cooperării regionale în Balcanii de Vest, pachet ce exprimă angajamentul UE de a susține procesul de reformă politică și economică în țările aflate pe calea aderării la UE;

| 3. | subliniază faptul că ASA are drept scop să promoveze standardele europene în domenii cum ar fi concurența, achizițiile publice, proprietatea intelectuală, protecția consumatorilor, precum și să stabilească o zonă de liber schimb, ca acțiune concretă în direcția integrării economice a Kosovo în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că ASA are drept scop să promoveze standardele europene în domenii cum ar fi concurența, achizițiile publice, proprietatea intelectuală, protecția consumatorilor, precum și să stabilească o zonă de liber schimb, ca acțiune concretă în direcția integrării economice a Kosovo în Uniunea Europeană;

| 4. | salută progresele realizate în 2015 în ceea ce privește realizarea unor acorduri în cadrul procesului de normalizare a relațiilor dintre Kosovo și Serbia, și anume, cu privire la înființarea Asociației/Comunității comunelor cu majoritate sârbă din Kosovo, la energie și la podul din Mitrovicë/Mitrovica, la acordul din 25 august 2015 referitor la telecomunicații, la cel din iunie 2015, cu privire la asigurarea autovehiculelor, și la cel din februarie 2015 privind sistemul de justiție; salută eforturile permanente de mediere ale Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) pentru normalizarea relațiilor dintre Kosovo și Serbia, care mai are până să fie complet finalizată; invită SEAE să facă o evaluare generală aprofundată a stadiului implementării tuturor acordurilor semnate până în prezent, pentru a vedea dacă ele au fost concretizate prin adoptarea unor legi naționale și să raporteze periodic Parlamentului European și parlamentelor din Kosovo și Serbia cu privire la acest lucru; îndeamnă VP/ÎR să identifice situațiile de neconformitate, cerând părților să-și îndeplinească angajamentele și invită Serbia și Kosovo să se abțină de la retorica negativă și să continue punerea în aplicare deplină, cu bună-credință și la timp a tuturor acordurilor deja încheiate și să continue cu hotărâre procesul de normalizare; subliniază faptul că dialogul continuu și constructiv între Pristina și Belgrad și implementarea integrală a acordurilor semnate sunt cruciale pentru normalizarea relațiilor dintre ele; salută reluarea convorbirilor dintre primul ministru sârb Vučić și primul ministru kosovar Mustafa la 27 ianuarie 2016; menționează că printre subiectele discutate s-au numărat recunoașterea diplomelor universitare și profesionale și îmbunătățirea conexiunilor rutiere și feroviare; subliniază că progresele la fața locului vor avea un efect benefic pentru întreaga regiune; |
| --- | --- |

4.

salută progresele realizate în 2015 în ceea ce privește realizarea unor acorduri în cadrul procesului de normalizare a relațiilor dintre Kosovo și Serbia, și anume, cu privire la înființarea Asociației/Comunității comunelor cu majoritate sârbă din Kosovo, la energie și la podul din Mitrovicë/Mitrovica, la acordul din 25 august 2015 referitor la telecomunicații, la cel din iunie 2015, cu privire la asigurarea autovehiculelor, și la cel din februarie 2015 privind sistemul de justiție; salută eforturile permanente de mediere ale Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) pentru normalizarea relațiilor dintre Kosovo și Serbia, care mai are până să fie complet finalizată; invită SEAE să facă o evaluare generală aprofundată a stadiului implementării tuturor acordurilor semnate până în prezent, pentru a vedea dacă ele au fost concretizate prin adoptarea unor legi naționale și să raporteze periodic Parlamentului European și parlamentelor din Kosovo și Serbia cu privire la acest lucru; îndeamnă VP/ÎR să identifice situațiile de neconformitate, cerând părților să-și îndeplinească angajamentele și invită Serbia și Kosovo să se abțină de la retorica negativă și să continue punerea în aplicare deplină, cu bună-credință și la timp a tuturor acordurilor deja încheiate și să continue cu hotărâre procesul de normalizare; subliniază faptul că dialogul continuu și constructiv între Pristina și Belgrad și implementarea integrală a acordurilor semnate sunt cruciale pentru normalizarea relațiilor dintre ele; salută reluarea convorbirilor dintre primul ministru sârb Vučić și primul ministru kosovar Mustafa la 27 ianuarie 2016; menționează că printre subiectele discutate s-au numărat recunoașterea diplomelor universitare și profesionale și îmbunătățirea conexiunilor rutiere și feroviare; subliniază că progresele la fața locului vor avea un efect benefic pentru întreaga regiune;

| 5. | este preocupat de numărul mare de persoane dispărute în perioada războiului și de faptul că nu prea s-au înregistrat progrese în privința lor; îndeamnă la o cooperare interstatală deplină în acest sens, având în vedere că o cooperare deplină pentru stabilirea adevărului despre persoanele dispărute este esențială pentru reconciliere; |
| --- | --- |

5.

este preocupat de numărul mare de persoane dispărute în perioada războiului și de faptul că nu prea s-au înregistrat progrese în privința lor; îndeamnă la o cooperare interstatală deplină în acest sens, având în vedere că o cooperare deplină pentru stabilirea adevărului despre persoanele dispărute este esențială pentru reconciliere;

| 6. | ia act de hotărârea Curții Constituționale privind înființarea Asociației comunelor cu majoritate sârbă; solicită implementarea deplină și riguroasă a acordurilor încheiate; îndeamnă la respectarea statului de drept, regretă că forțele de opoziție nu au profitat de această suspendare pentru a relua dialogul politic și încurajează toate forțele politice să acționeze constructiv în interesul țării lor, al instituțiilor democratice și al cetățenilor acesteia; consideră că respectarea regulilor democrației, dialogul politic și activitatea parlamentară neîngrădită sunt condiții esențiale pentru punerea în aplicare a tuturor aspectelor agendei de reforme a Kosovo; condamnă cu fermitate obstrucționările violente ale treburilor Adunării, solicită evitarea continuării protestelor violente în cadrul acesteia și subliniază că deputații aleși în cadrul Adunării ar trebui să se întâlnească și să discute, respectând pe deplin această instituție; subliniază că guvernul ar trebui să respecte rezoluțiile și deciziile Parlamentului și ar trebui să informeze organul legislativ, în conformitate cu cerințele acestuia, înainte de a decide semnarea unor acorduri cu alte state; salută, în acest sens, propunerea bine redactată din 20 noiembrie 2015 a doi deputați care fac parte din coaliția de guvernământ și, respectiv, din opoziția din Kosovo; îi invită pe toți actorii politici să reia dialogul politic pentru ieșirea din impas și pentru găsirea unei soluții viabile care să restabilească funcționarea normală a Adunării Parlamentare kosovare; îi invită pe toți liderii din Kosovo să acorde o importanță maximă soluționării acestei situații și să acționeze responsabil, ținând seama de faptul că Adunarea este aleasă de poporul kosovar pentru poporul kosovar; este extrem de preocupat de actele repetate de violență și solicită autorităților de ordine publică să își facă datoria, cu respectarea deplină a procedurilor legale; ia act cu îngrijorare de evenimentele care au dus la arestarea câtorva deputați și solicită desfășurarea unei anchete privind eventualele abuzuri de putere legate de arestările făcute; îndeamnă Adunarea Parlamentară kosovară să clarifice normele privind ridicarea imunității membrilor săi; ia notă de cererea adresată Parchetului din Pristina de Avocatul Poporului de a deschide o anchetă privind intervenția poliției din 28 noiembrie 2015; |
| --- | --- |

6.

ia act de hotărârea Curții Constituționale privind înființarea Asociației comunelor cu majoritate sârbă; solicită implementarea deplină și riguroasă a acordurilor încheiate; îndeamnă la respectarea statului de drept, regretă că forțele de opoziție nu au profitat de această suspendare pentru a relua dialogul politic și încurajează toate forțele politice să acționeze constructiv în interesul țării lor, al instituțiilor democratice și al cetățenilor acesteia; consideră că respectarea regulilor democrației, dialogul politic și activitatea parlamentară neîngrădită sunt condiții esențiale pentru punerea în aplicare a tuturor aspectelor agendei de reforme a Kosovo; condamnă cu fermitate obstrucționările violente ale treburilor Adunării, solicită evitarea continuării protestelor violente în cadrul acesteia și subliniază că deputații aleși în cadrul Adunării ar trebui să se întâlnească și să discute, respectând pe deplin această instituție; subliniază că guvernul ar trebui să respecte rezoluțiile și deciziile Parlamentului și ar trebui să informeze organul legislativ, în conformitate cu cerințele acestuia, înainte de a decide semnarea unor acorduri cu alte state; salută, în acest sens, propunerea bine redactată din 20 noiembrie 2015 a doi deputați care fac parte din coaliția de guvernământ și, respectiv, din opoziția din Kosovo; îi invită pe toți actorii politici să reia dialogul politic pentru ieșirea din impas și pentru găsirea unei soluții viabile care să restabilească funcționarea normală a Adunării Parlamentare kosovare; îi invită pe toți liderii din Kosovo să acorde o importanță maximă soluționării acestei situații și să acționeze responsabil, ținând seama de faptul că Adunarea este aleasă de poporul kosovar pentru poporul kosovar; este extrem de preocupat de actele repetate de violență și solicită autorităților de ordine publică să își facă datoria, cu respectarea deplină a procedurilor legale; ia act cu îngrijorare de evenimentele care au dus la arestarea câtorva deputați și solicită desfășurarea unei anchete privind eventualele abuzuri de putere legate de arestările făcute; îndeamnă Adunarea Parlamentară kosovară să clarifice normele privind ridicarea imunității membrilor săi; ia notă de cererea adresată Parchetului din Pristina de Avocatul Poporului de a deschide o anchetă privind intervenția poliției din 28 noiembrie 2015;

| 7. | accentuează că este necesar ca Adunarea să devină mai eficientă și să își respecte propriul Regulament de procedură în orice împrejurare, regulament care ar trebui respectat și de guvern; subliniază necesitatea de a consolida rolul de supraveghere al Adunării și invită insistent Adunarea să adopte cât mai curând posibil o legislație care să prevadă un rol mai însemnat pentru Comisia de integrare în UE în cadrul procesului de integrare a Kosovo, precum și implicarea deplină a opoziției în acest proces; încurajează Adunarea să se consulte periodic cu Comisia de la Veneția și să o implice în timpul etapelor de pregătire a legislației; subliniază necesitatea de a numi, în regim de urgență și printr-un proces de selecție transparent, apolitic și bazat pe merite, membri competenți în cadrul organismelor de reglementare și de supraveghere pentru a asigura funcționarea corespunzătoare a administrației publice; |
| --- | --- |

7.

accentuează că este necesar ca Adunarea să devină mai eficientă și să își respecte propriul Regulament de procedură în orice împrejurare, regulament care ar trebui respectat și de guvern; subliniază necesitatea de a consolida rolul de supraveghere al Adunării și invită insistent Adunarea să adopte cât mai curând posibil o legislație care să prevadă un rol mai însemnat pentru Comisia de integrare în UE în cadrul procesului de integrare a Kosovo, precum și implicarea deplină a opoziției în acest proces; încurajează Adunarea să se consulte periodic cu Comisia de la Veneția și să o implice în timpul etapelor de pregătire a legislației; subliniază necesitatea de a numi, în regim de urgență și printr-un proces de selecție transparent, apolitic și bazat pe merite, membri competenți în cadrul organismelor de reglementare și de supraveghere pentru a asigura funcționarea corespunzătoare a administrației publice;

| 8. | ia act de faptul că cinci state membre nu au recunoscut în mod oficial Kosovo și consideră că recunoașterea de către aceste state ar putea contribui la întărirea stabilității în regiune, la facilitarea în continuare a normalizării relațiilor dintre Serbia și Kosovo și la creșterea credibilității politicii externe a UE; în acest sens, ia act cu satisfacție de decizia celor cinci state membre care nu au recunoscut Kosovo de a facilita aprobarea ASA în cadrul Consiliului; invită toate statele membre să facă tot ce le stă în putință pentru a facilita contactele economice și interpersonale, precum și relațiile sociale dintre cetățenii lor și cei din Kosovo, în spiritul ASA și al stabilirii unor relații contractuale oficiale; salută prezentarea de către Kosovo a primului program de reformă economică, prevăzut ca un prim pas în direcția aprofundării dialogului economic cu UE; |
| --- | --- |

8.

ia act de faptul că cinci state membre nu au recunoscut în mod oficial Kosovo și consideră că recunoașterea de către aceste state ar putea contribui la întărirea stabilității în regiune, la facilitarea în continuare a normalizării relațiilor dintre Serbia și Kosovo și la creșterea credibilității politicii externe a UE; în acest sens, ia act cu satisfacție de decizia celor cinci state membre care nu au recunoscut Kosovo de a facilita aprobarea ASA în cadrul Consiliului; invită toate statele membre să facă tot ce le stă în putință pentru a facilita contactele economice și interpersonale, precum și relațiile sociale dintre cetățenii lor și cei din Kosovo, în spiritul ASA și al stabilirii unor relații contractuale oficiale; salută prezentarea de către Kosovo a primului program de reformă economică, prevăzut ca un prim pas în direcția aprofundării dialogului economic cu UE;

| 9. | ia act cu satisfacție de eforturile depuse de autoritățile din Kosovo pentru a pune capăt tendinței de migrație ilegală care a atins apogeul la începutul anului 2015; subliniază faptul că măsurile pe termen scurt care urmăresc să descurajeze populația să părăsească țara ar trebui să fie însoțite de evoluții socioeconomice și de crearea de locuri de muncă, pentru a încuraja cetățenii să rămână în Kosovo și să își construiască un viitor în țara lor; este încredințat că liberalizarea vizelor ar putea contribui, de asemenea, la reducerea imigrației ilegale, permițând contactele „interpersonale” care ar oferi cetățenilor posibilitatea să călătorească în străinătate în scopuri turistice și să-și viziteze rudele și prietenii, fără a trebui să treacă prin proceduri lungi și costisitoare de obținere a vizelor, precum și la depășirea sentimentului de izolare; reafirmă pericolul potențial al unei situații în care Kosovo ar fi singurul teritoriu din regiune închis și izolat prea mult timp; insistă, de asemenea, ca Pristina să ia măsuri eficiente de combatere a rețelelor infracționale implicate în traficul de ființe umane; consideră că desemnarea Kosovo drept țară de origine sigură pe lista comună a UE a țărilor de origine sigure ar fi foarte binevenită în contextul combaterii migrației clandestine; |
| --- | --- |

9.

ia act cu satisfacție de eforturile depuse de autoritățile din Kosovo pentru a pune capăt tendinței de migrație ilegală care a atins apogeul la începutul anului 2015; subliniază faptul că măsurile pe termen scurt care urmăresc să descurajeze populația să părăsească țara ar trebui să fie însoțite de evoluții socioeconomice și de crearea de locuri de muncă, pentru a încuraja cetățenii să rămână în Kosovo și să își construiască un viitor în țara lor; este încredințat că liberalizarea vizelor ar putea contribui, de asemenea, la reducerea imigrației ilegale, permițând contactele „interpersonale” care ar oferi cetățenilor posibilitatea să călătorească în străinătate în scopuri turistice și să-și viziteze rudele și prietenii, fără a trebui să treacă prin proceduri lungi și costisitoare de obținere a vizelor, precum și la depășirea sentimentului de izolare; reafirmă pericolul potențial al unei situații în care Kosovo ar fi singurul teritoriu din regiune închis și izolat prea mult timp; insistă, de asemenea, ca Pristina să ia măsuri eficiente de combatere a rețelelor infracționale implicate în traficul de ființe umane; consideră că desemnarea Kosovo drept țară de origine sigură pe lista comună a UE a țărilor de origine sigure ar fi foarte binevenită în contextul combaterii migrației clandestine;

| 10. | salută progresele realizate în punerea în aplicare a Planului de acțiune privind liberalizarea regimului de vize; solicită autorităților să îndeplinească rapid și pe deplin toate criteriile necesare; invită Comisia să lucreze mai intens la liberalizarea regimului de vize pentru Kosovo; este pregătit să avizeze și solicită Consiliului să avizeze rapid liberalizarea regimului de vize pentru Kosovo, de îndată ce Comisia apreciază în timp util că toate criteriile tehnice au fost îndeplinite; în același timp, subliniază necesitatea de a identifica și de a urmări penal traficanții de ființe umane și contrabandiștii pentru a descuraja activitățile ilegale ale acestora; îndeamnă toate instituțiile UE, în special Comisia, să accelereze procesul de liberalizare a regimului de vize pentru Kosovo, și autoritățile kosovare să își îndeplinească angajamentele și să aplice criteriile de referință rămase, pentru ca, până la sfârșitul anului 2016, Kosovo să beneficieze de un regim de călătorie fără vize și, astfel, să apropie mai mult cetățenii kosovari de UE; |
| --- | --- |

10.

salută progresele realizate în punerea în aplicare a Planului de acțiune privind liberalizarea regimului de vize; solicită autorităților să îndeplinească rapid și pe deplin toate criteriile necesare; invită Comisia să lucreze mai intens la liberalizarea regimului de vize pentru Kosovo; este pregătit să avizeze și solicită Consiliului să avizeze rapid liberalizarea regimului de vize pentru Kosovo, de îndată ce Comisia apreciază în timp util că toate criteriile tehnice au fost îndeplinite; în același timp, subliniază necesitatea de a identifica și de a urmări penal traficanții de ființe umane și contrabandiștii pentru a descuraja activitățile ilegale ale acestora; îndeamnă toate instituțiile UE, în special Comisia, să accelereze procesul de liberalizare a regimului de vize pentru Kosovo, și autoritățile kosovare să își îndeplinească angajamentele și să aplice criteriile de referință rămase, pentru ca, până la sfârșitul anului 2016, Kosovo să beneficieze de un regim de călătorie fără vize și, astfel, să apropie mai mult cetățenii kosovari de UE;

| 11. | susține continuarea discuțiilor privind un acord-cadru care ar permite Kosovo să participe la programele UE; |
| --- | --- |

11.

susține continuarea discuțiilor privind un acord-cadru care ar permite Kosovo să participe la programele UE;

| 12. | salută adoptarea pachetului de legi privind drepturile omului care consolidează structura instituțională de supraveghere a apărării și respectării drepturilor omului; subliniază importanța crucială a implementării acestor legi; salută mai ales instituirea și numirea unui avocat al poporului, în special în vederea stabilirii încrederii sociale în societatea kosovară; cu toate acestea, regretă faptul că activitatea acestuia este îngreunată de lipsa unui sediu adecvat și solicită autorităților să îi atribuie rapid un nou sediu, în conformitate cu principiile de la Paris; solicită autorităților să ia măsuri astfel încât toate instituțiile independente și organismele de reglementare existente să devină pe deplin funcționale; |
| --- | --- |

12.

salută adoptarea pachetului de legi privind drepturile omului care consolidează structura instituțională de supraveghere a apărării și respectării drepturilor omului; subliniază importanța crucială a implementării acestor legi; salută mai ales instituirea și numirea unui avocat al poporului, în special în vederea stabilirii încrederii sociale în societatea kosovară; cu toate acestea, regretă faptul că activitatea acestuia este îngreunată de lipsa unui sediu adecvat și solicită autorităților să îi atribuie rapid un nou sediu, în conformitate cu principiile de la Paris; solicită autorităților să ia măsuri astfel încât toate instituțiile independente și organismele de reglementare existente să devină pe deplin funcționale;

| 13. | constată cu îngrijorare că voința politică a autorităților de a colabora cu adevărat cu societatea civilă este în continuare foarte slabă; invită autoritățile să pună în aplicare cu bună credință cadrul juridic de cooperare cu societatea civilă, în special prin dotarea Consiliului consultativ comun cu toate resursele necesare; invită Biroul UE să încurajeze și, dacă este necesar, să înlesnească o astfel de consultare; |
| --- | --- |

13.

constată cu îngrijorare că voința politică a autorităților de a colabora cu adevărat cu societatea civilă este în continuare foarte slabă; invită autoritățile să pună în aplicare cu bună credință cadrul juridic de cooperare cu societatea civilă, în special prin dotarea Consiliului consultativ comun cu toate resursele necesare; invită Biroul UE să încurajeze și, dacă este necesar, să înlesnească o astfel de consultare;

| 14. | salută, de asemenea, adoptarea, în mai 2015, a Legii privind protecția împotriva discriminării și faptul că Avocatului Poporului i s-a acordat mandatul de a acționa ca un organism de promovare a egalității; rămâne preocupat de nivelul scăzut de luare în evidență și anchetare a cazurilor de discursuri de incitare la ură, în special împotriva persoanelor LGBTI și a comunităților minoritare; încurajează Grupul consultativ și de coordonare pentru drepturile comunității LGBTI să monitorizeze în mod activ aceste cazuri și preocupările aferente; |
| --- | --- |

14.

salută, de asemenea, adoptarea, în mai 2015, a Legii privind protecția împotriva discriminării și faptul că Avocatului Poporului i s-a acordat mandatul de a acționa ca un organism de promovare a egalității; rămâne preocupat de nivelul scăzut de luare în evidență și anchetare a cazurilor de discursuri de incitare la ură, în special împotriva persoanelor LGBTI și a comunităților minoritare; încurajează Grupul consultativ și de coordonare pentru drepturile comunității LGBTI să monitorizeze în mod activ aceste cazuri și preocupările aferente;

| 15. | salută, de asemenea, adoptarea Legii privind egalitatea de gen și invită autoritățile din Kosovo să trateze în mod prioritar integrarea dimensiunii de gen și să se asigure că organele de conducere și autoritățile dau un bun exemplu în acest sens; este preocupat de provocările structurale care împiedică punerea în aplicare a acestei legi; rămâne preocupat de subreprezentarea femeilor în posturile de decizie; este îngrijorat de faptul că nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește combaterea violenței în familie și a violenței cu caracter sexist; solicită autorităților să încurajeze în mod public și să introducă mecanisme de protecție și de asigurare a unui adăpost pentru femeile care rup tăcerea și denunță violența domestică; își exprimă îngrijorarea în legătură cu numărul scăzut al proprietarilor femei; invită autoritățile garanteze drepturile de proprietate ale femeilor, inclusiv prin înregistrarea tuturor coproprietarilor în cadastru și în cartea funciară și printr-o campanie de informare; |
| --- | --- |

15.

salută, de asemenea, adoptarea Legii privind egalitatea de gen și invită autoritățile din Kosovo să trateze în mod prioritar integrarea dimensiunii de gen și să se asigure că organele de conducere și autoritățile dau un bun exemplu în acest sens; este preocupat de provocările structurale care împiedică punerea în aplicare a acestei legi; rămâne preocupat de subreprezentarea femeilor în posturile de decizie; este îngrijorat de faptul că nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește combaterea violenței în familie și a violenței cu caracter sexist; solicită autorităților să încurajeze în mod public și să introducă mecanisme de protecție și de asigurare a unui adăpost pentru femeile care rup tăcerea și denunță violența domestică; își exprimă îngrijorarea în legătură cu numărul scăzut al proprietarilor femei; invită autoritățile garanteze drepturile de proprietate ale femeilor, inclusiv prin înregistrarea tuturor coproprietarilor în cadastru și în cartea funciară și printr-o campanie de informare;

| 16. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că pe parcursul anului trecut s-au înregistrat foarte puține progrese în domeniul libertății de exprimare și al libertății mass-mediei; este preocupat de faptul că jurnaliștii se confruntă cu violențe în cursul exercitării profesiei și subliniază că protecția jurnaliștilor trebuie întărită prin reacții sistematice, denunțare publică, anchete prompte și soluționarea în timp util a atacurilor împotriva jurnaliștilor; subliniază că trebuie să se facă mai multe progrese și în ceea ce privește independența mass-mediei; solicită autorităților să elimine rapid lacunele sistematice din legislație, asigurând libertatea mass-mediei, având în vedere mai ales transparența asupra proprietarilor trusturilor mass-media și sustenabilitatea posturilor publice de radiodifuziune, după un proces amplu și minuțios de consultare publică; îndeamnă autoritățile să pună în aplicare în mod eficient legislația privind calomnia, incitarea la ură și defăimarea; |
| --- | --- |

16.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că pe parcursul anului trecut s-au înregistrat foarte puține progrese în domeniul libertății de exprimare și al libertății mass-mediei; este preocupat de faptul că jurnaliștii se confruntă cu violențe în cursul exercitării profesiei și subliniază că protecția jurnaliștilor trebuie întărită prin reacții sistematice, denunțare publică, anchete prompte și soluționarea în timp util a atacurilor împotriva jurnaliștilor; subliniază că trebuie să se facă mai multe progrese și în ceea ce privește independența mass-mediei; solicită autorităților să elimine rapid lacunele sistematice din legislație, asigurând libertatea mass-mediei, având în vedere mai ales transparența asupra proprietarilor trusturilor mass-media și sustenabilitatea posturilor publice de radiodifuziune, după un proces amplu și minuțios de consultare publică; îndeamnă autoritățile să pună în aplicare în mod eficient legislația privind calomnia, incitarea la ură și defăimarea;

| 17. | reamintește că Serbia și Kosovo trebuie să găsească soluții durabile pentru refugiați, în conformitate cu concluziile Agenției pentru refugiați a ONU (UNHCR) în această privință și cu raportul pe 2014 al raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în cazul persoanelor strămutate intern; |
| --- | --- |

17.

reamintește că Serbia și Kosovo trebuie să găsească soluții durabile pentru refugiați, în conformitate cu concluziile Agenției pentru refugiați a ONU (UNHCR) în această privință și cu raportul pe 2014 al raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în cazul persoanelor strămutate intern;

| 18. | constată că sunt necesare mai multe eforturi pentru a garanta în practică drepturile tuturor minorităților din Kosovo, inclusiv drepturile comunităților de romi, așcali și egipteni, precum și a comunității gorani, prin punerea integrală în aplicare a legislației aplicabile, luând în considerare cele mai bune practici din regiune și din statele membre ale UE; invită autoritățile naționale și locale să depună mai multe eforturi pentru aplicarea legilor care au fost adoptate, astfel încât acestea să contribuie la dezvoltarea continuă a unei societăți multietnice, în special în ceea ce privește educația și ocuparea forței de muncă în rândul minorităților, și cu scopul de a preveni discriminarea directă și indirectă; salută „Declarația de la Priștina”, care invită guvernele și organizațiile internaționale, interguvernamentale și ale societății civile să aplice cu rigurozitate principiile nediscriminării și egalității la elaborarea și adoptarea hotărârilor privind promovarea și respectarea drepturilor romilor și să combată atitudinile ostile față de romi în Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

18.

constată că sunt necesare mai multe eforturi pentru a garanta în practică drepturile tuturor minorităților din Kosovo, inclusiv drepturile comunităților de romi, așcali și egipteni, precum și a comunității gorani, prin punerea integrală în aplicare a legislației aplicabile, luând în considerare cele mai bune practici din regiune și din statele membre ale UE; invită autoritățile naționale și locale să depună mai multe eforturi pentru aplicarea legilor care au fost adoptate, astfel încât acestea să contribuie la dezvoltarea continuă a unei societăți multietnice, în special în ceea ce privește educația și ocuparea forței de muncă în rândul minorităților, și cu scopul de a preveni discriminarea directă și indirectă; salută „Declarația de la Priștina”, care invită guvernele și organizațiile internaționale, interguvernamentale și ale societății civile să aplice cu rigurozitate principiile nediscriminării și egalității la elaborarea și adoptarea hotărârilor privind promovarea și respectarea drepturilor romilor și să combată atitudinile ostile față de romi în Balcanii de Vest;

| 19. | se arată preocupat că nu s-a înregistrat niciun progres semnificativ în combaterea corupției și a criminalității organizate de la nivel înalt și că nu s-a creat o evidență a urmăririlor penale și a condamnărilor; subliniază că criminalitatea organizată rămâne în continuare o preocupare majoră; relevă că Guvernul Kosovo trebuie să transmită un semnal clar și explicit că duce o luptă sistematică împotriva corupției la toate nivelurile; solicită autorităților să adopte o abordare cuprinzătoare și strategică pentru a lupta împotriva corupției endemice, care rămâne un obstacol semnificativ în calea dezvoltării democratice, sociale și economice a Kosovo; invită Agenția de Combatere a Corupției din Kosovo să lanseze mai multe anchete și invită Parchetul să instrumenteze cazurile transmise de această autoritate; subliniază că transparența procedurilor constituie un element esențial pentru a combate corupția și a asigura apărarea drepturilor fundamentale; subliniază, de asemenea, rolul și responsabilitatea elitei politice în lupta împotriva corupției; |
| --- | --- |

19.

se arată preocupat că nu s-a înregistrat niciun progres semnificativ în combaterea corupției și a criminalității organizate de la nivel înalt și că nu s-a creat o evidență a urmăririlor penale și a condamnărilor; subliniază că criminalitatea organizată rămâne în continuare o preocupare majoră; relevă că Guvernul Kosovo trebuie să transmită un semnal clar și explicit că duce o luptă sistematică împotriva corupției la toate nivelurile; solicită autorităților să adopte o abordare cuprinzătoare și strategică pentru a lupta împotriva corupției endemice, care rămâne un obstacol semnificativ în calea dezvoltării democratice, sociale și economice a Kosovo; invită Agenția de Combatere a Corupției din Kosovo să lanseze mai multe anchete și invită Parchetul să instrumenteze cazurile transmise de această autoritate; subliniază că transparența procedurilor constituie un element esențial pentru a combate corupția și a asigura apărarea drepturilor fundamentale; subliniază, de asemenea, rolul și responsabilitatea elitei politice în lupta împotriva corupției;

| 20. | apreciază eforturile mai susținute și angajamentul ferm de a combate terorismul și îndeamnă la implementarea strategiei de combatere a terorismului; îndeamnă autoritățile să încerce să soluționeze cauzele radicalizării, în special șomajul ridicat în rândul tinerilor și extremismul violent; salută participarea Kosovo la coaliția de combatere a terorismului și măsurile luate de autorități pentru a preveni radicalizarea tinerilor; invită autoritățile să monitorizeze îndeaproape și să împiedice posibilitatea mobilizării lor ca combatanți străini și teroriști islamici; salută faptul că în Constituția sa Kosovo consacră principiul unui stat secular, neutru din punctul de vedere al credințelor religioase; |
| --- | --- |

20.

apreciază eforturile mai susținute și angajamentul ferm de a combate terorismul și îndeamnă la implementarea strategiei de combatere a terorismului; îndeamnă autoritățile să încerce să soluționeze cauzele radicalizării, în special șomajul ridicat în rândul tinerilor și extremismul violent; salută participarea Kosovo la coaliția de combatere a terorismului și măsurile luate de autorități pentru a preveni radicalizarea tinerilor; invită autoritățile să monitorizeze îndeaproape și să împiedice posibilitatea mobilizării lor ca combatanți străini și teroriști islamici; salută faptul că în Constituția sa Kosovo consacră principiul unui stat secular, neutru din punctul de vedere al credințelor religioase;

| 21. | ia act de faptul că, potrivit Ministerului de Interne din Kosovo, aproximativ 300 de cetățeni kosovari s-au alăturat grupurilor de jihadiști din Siria și Irak, precum și de faptul că mulți dintre aceștia s-au întors deja în Kosovo; salută măsurile luate de guvern, care prevăd pedepse cu închisoarea pentru cetățenii care s-au angajat în activități teroriste; |
| --- | --- |

21.

ia act de faptul că, potrivit Ministerului de Interne din Kosovo, aproximativ 300 de cetățeni kosovari s-au alăturat grupurilor de jihadiști din Siria și Irak, precum și de faptul că mulți dintre aceștia s-au întors deja în Kosovo; salută măsurile luate de guvern, care prevăd pedepse cu închisoarea pentru cetățenii care s-au angajat în activități teroriste;

| 22. | constată că s-au înregistrat, de asemenea, progrese în sistemul judiciar prin adoptarea unor acte legislative relevante; subliniază necesitatea de a proceda cu promptitudine la punerea în aplicare concretă și efectivă a actelor legislative respective; rămâne serios preocupat de ritmul lent de administrare a justiției și de numărul mare de cauze acumulate pe rolul instanțelor, de lipsa resurselor, de nivelul scăzut de responsabilizare și responsabilitate al funcționarilor din sistemul judiciar, precum și de posibilitatea exercitării de influență politică asupra structurilor judiciare, fapt pentru care legislația nu prevede, în continuare, soluții adecvate și subliniază importanța unui sistem judiciar complet funcțional, cu norme bine stabilite în ceea ce privește termenul de soluționare a cauzelor în instanță; salută progresele înregistrate în ceea ce privește integrarea sistemului de justiție în zona de nord, unele posturi fiind ocupate de către judecători și procurori sârbi din Kosovo; invită autoritățile politice să își demonstreze în mod clar întregul sprijin față de independența judecătorilor și a procurorilor care continuă să fie ținta unor încercări de a influența anchetele și procedurile judiciare în curs; invită autoritățile să modifice Constituția pentru a asigura că majoritatea membrilor Consiliului Magistraturii din Kosovo sunt aleși de colegii lor, în conformitate cu recomandările Comisiei de la Veneția; |
| --- | --- |

22.

constată că s-au înregistrat, de asemenea, progrese în sistemul judiciar prin adoptarea unor acte legislative relevante; subliniază necesitatea de a proceda cu promptitudine la punerea în aplicare concretă și efectivă a actelor legislative respective; rămâne serios preocupat de ritmul lent de administrare a justiției și de numărul mare de cauze acumulate pe rolul instanțelor, de lipsa resurselor, de nivelul scăzut de responsabilizare și responsabilitate al funcționarilor din sistemul judiciar, precum și de posibilitatea exercitării de influență politică asupra structurilor judiciare, fapt pentru care legislația nu prevede, în continuare, soluții adecvate și subliniază importanța unui sistem judiciar complet funcțional, cu norme bine stabilite în ceea ce privește termenul de soluționare a cauzelor în instanță; salută progresele înregistrate în ceea ce privește integrarea sistemului de justiție în zona de nord, unele posturi fiind ocupate de către judecători și procurori sârbi din Kosovo; invită autoritățile politice să își demonstreze în mod clar întregul sprijin față de independența judecătorilor și a procurorilor care continuă să fie ținta unor încercări de a influența anchetele și procedurile judiciare în curs; invită autoritățile să modifice Constituția pentru a asigura că majoritatea membrilor Consiliului Magistraturii din Kosovo sunt aleși de colegii lor, în conformitate cu recomandările Comisiei de la Veneția;

| 23. | invită Kosovo să urmeze linia politicii externe și de securitate comună a UE; |
| --- | --- |

23.

invită Kosovo să urmeze linia politicii externe și de securitate comună a UE;

| 24. | ia act cu satisfacție de adoptarea amendamentelor constituționale de instituire a unor secțiuni specializate și a unui Parchet specializat; salută finalizarea negocierilor dintre Kosovo și Țările de Jos cu privire la acordul de găzduire și speră că tribunalul specializat va fi pe deplin operațional cât mai curând posibil și că Parchetul specializat va avea suficient personal pentru a-și îndeplini sarcinile; invită secțiunile specializate și Parchetul specializat să valorifice experiența și cele mai bune practici ale Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII), în conformitate cu prevederile constituționale specifice referitoare la înființarea sa; solicită autorităților kosovare să coopereze pe deplin cu noua instanță; solicită UE și statelor sale membre să asigure fonduri suficiente pentru funcționarea secțiunilor; |
| --- | --- |

24.

ia act cu satisfacție de adoptarea amendamentelor constituționale de instituire a unor secțiuni specializate și a unui Parchet specializat; salută finalizarea negocierilor dintre Kosovo și Țările de Jos cu privire la acordul de găzduire și speră că tribunalul specializat va fi pe deplin operațional cât mai curând posibil și că Parchetul specializat va avea suficient personal pentru a-și îndeplini sarcinile; invită secțiunile specializate și Parchetul specializat să valorifice experiența și cele mai bune practici ale Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII), în conformitate cu prevederile constituționale specifice referitoare la înființarea sa; solicită autorităților kosovare să coopereze pe deplin cu noua instanță; solicită UE și statelor sale membre să asigure fonduri suficiente pentru funcționarea secțiunilor;

| 25. | consideră că revizuirea EULEX și viitoarea eliminare treptată a acesteia trebuie să meargă mână în mână cu consolidarea și extinderea mandatului RSUE, pentru a se asigura că acesta are capacități în ceea ce privește activitățile de monitorizare, îndrumare și consiliere, consolidarea procesului de integrare a Kosovo în UE, combaterea criminalității organizate și a corupției și urmărirea penală a crimelor de război; solicită, în același timp, mai multă eficacitate, precum și o totală transparență și responsabilitate din partea misiunii EULEX pe durata mandatului său; ia act de concluziile Consiliului din decembrie 2015 privind mandatul EULEX și solicită autorităților kosovare să contribuie la îndeplinirea integrală și neîngrădită de către EULEX a noului său mandat; subliniază că în cadrul revizuirii mandatului trebuie să se aplice concluziile și să se pună în practică recomandările formulate de prof. Jean-Paul Jacqué în raportul său, ca urmare a acuzațiilor de corupție în cadrul EULEX; îndeamnă EULEX să încheie un acord cu UNMIK privind transferul dosarelor pendinte către autoritățile kosovare competente; invită statele membre să detașeze experți bine instruiți și calificați pe durata necesară și să asigure reintegrarea lor în serviciile naționale după încheierea misiunii; |
| --- | --- |

25.

consideră că revizuirea EULEX și viitoarea eliminare treptată a acesteia trebuie să meargă mână în mână cu consolidarea și extinderea mandatului RSUE, pentru a se asigura că acesta are capacități în ceea ce privește activitățile de monitorizare, îndrumare și consiliere, consolidarea procesului de integrare a Kosovo în UE, combaterea criminalității organizate și a corupției și urmărirea penală a crimelor de război; solicită, în același timp, mai multă eficacitate, precum și o totală transparență și responsabilitate din partea misiunii EULEX pe durata mandatului său; ia act de concluziile Consiliului din decembrie 2015 privind mandatul EULEX și solicită autorităților kosovare să contribuie la îndeplinirea integrală și neîngrădită de către EULEX a noului său mandat; subliniază că în cadrul revizuirii mandatului trebuie să se aplice concluziile și să se pună în practică recomandările formulate de prof. Jean-Paul Jacqué în raportul său, ca urmare a acuzațiilor de corupție în cadrul EULEX; îndeamnă EULEX să încheie un acord cu UNMIK privind transferul dosarelor pendinte către autoritățile kosovare competente; invită statele membre să detașeze experți bine instruiți și calificați pe durata necesară și să asigure reintegrarea lor în serviciile naționale după încheierea misiunii;

| 26. | regretă respingerea cererii de aderare la UNESCO a Kosovo, fapt cauzat printre altele de împotrivirea activă a Serbiei, ceea ce contrazice angajamentul acesteia față de dezvoltarea relațiilor de bună vecinătate, dar și de lipsa unanimității între statele membre; salută adoptarea legii de protejare a patrimoniului istoric de la Prizren și solicită punerea în aplicare pe deplin a acesteia și subliniază în același timp amenințările cu care se confruntă patrimoniul orașului, ca urmare a extinderii construcțiilor ilegale; salută faptul că multe situri aparținând patrimoniului religios și cultural al sârbilor, care au fost, din păcate, distruse în 2004, cum ar fi catedrala ortodoxă, au fost renovate cu fonduri provenite de la contribuabilii kosovari și solicită continuarea proiectelor de renovare a patrimoniului religios și cultural sârb; îndeamnă, în acest context, părțile interesate, inclusiv autoritățile din Kosovo, guvernul sârb, comunitatea sârbă din Kosovo și Biserica Ortodoxă Sârbă să stabilească un sistem acceptabil de promovare și de protecție a patrimoniului cultural și religios al Kosovo, care ar trebui să fie tratat ca patrimoniu european comun; apreciază faptul că în constituția Kosovo este consfințit angajamentul Kosovo față de conservarea și protejarea patrimoniului său cultural și religios și cere să se depună mai multe eforturi pentru protecția drepturilor minorităților religioase, inclusiv cele ale creștinilor kosovari; subliniază faptul că aderarea la organizațiile și mecanismele regionale și internaționale ar trebui să fie o prioritate pentru Kosovo; reamintește, în acest context, importanța respectării acordului încheiat în ceea ce privește cooperarea regională; consideră că înființarea în cadrul Procesului de la Berlin a Biroului de Cooperare Regională a Tinerilor din Balcanii de Vest, promovat în mod activ de multe părți, va înregistra rezultate pozitive, în special în ceea ce privește relațiile dintre tinerii din Serbia și Kosovo; |
| --- | --- |

26.

regretă respingerea cererii de aderare la UNESCO a Kosovo, fapt cauzat printre altele de împotrivirea activă a Serbiei, ceea ce contrazice angajamentul acesteia față de dezvoltarea relațiilor de bună vecinătate, dar și de lipsa unanimității între statele membre; salută adoptarea legii de protejare a patrimoniului istoric de la Prizren și solicită punerea în aplicare pe deplin a acesteia și subliniază în același timp amenințările cu care se confruntă patrimoniul orașului, ca urmare a extinderii construcțiilor ilegale; salută faptul că multe situri aparținând patrimoniului religios și cultural al sârbilor, care au fost, din păcate, distruse în 2004, cum ar fi catedrala ortodoxă, au fost renovate cu fonduri provenite de la contribuabilii kosovari și solicită continuarea proiectelor de renovare a patrimoniului religios și cultural sârb; îndeamnă, în acest context, părțile interesate, inclusiv autoritățile din Kosovo, guvernul sârb, comunitatea sârbă din Kosovo și Biserica Ortodoxă Sârbă să stabilească un sistem acceptabil de promovare și de protecție a patrimoniului cultural și religios al Kosovo, care ar trebui să fie tratat ca patrimoniu european comun; apreciază faptul că în constituția Kosovo este consfințit angajamentul Kosovo față de conservarea și protejarea patrimoniului său cultural și religios și cere să se depună mai multe eforturi pentru protecția drepturilor minorităților religioase, inclusiv cele ale creștinilor kosovari; subliniază faptul că aderarea la organizațiile și mecanismele regionale și internaționale ar trebui să fie o prioritate pentru Kosovo; reamintește, în acest context, importanța respectării acordului încheiat în ceea ce privește cooperarea regională; consideră că înființarea în cadrul Procesului de la Berlin a Biroului de Cooperare Regională a Tinerilor din Balcanii de Vest, promovat în mod activ de multe părți, va înregistra rezultate pozitive, în special în ceea ce privește relațiile dintre tinerii din Serbia și Kosovo;

| 27. | sprijină, în contextul Procesului de la Berlin, înființarea Forumului societății civile din Balcanii de Vest, care le oferă reprezentanților societății civile din regiune oportunitatea de a face schimb de idei, de a-și exprima preocupările și de a formula recomandări concrete în atenția factorilor de decizie, și solicită continuarea acestui proces la următoarea reuniune la nivel înalt care va avea loc la Paris în 2016, precum și organizarea unor ateliere pregătitoare destinate organizațiilor societății civile din regiune; |
| --- | --- |

27.

sprijină, în contextul Procesului de la Berlin, înființarea Forumului societății civile din Balcanii de Vest, care le oferă reprezentanților societății civile din regiune oportunitatea de a face schimb de idei, de a-și exprima preocupările și de a formula recomandări concrete în atenția factorilor de decizie, și solicită continuarea acestui proces la următoarea reuniune la nivel înalt care va avea loc la Paris în 2016, precum și organizarea unor ateliere pregătitoare destinate organizațiilor societății civile din regiune;

| 28. | salută invitația adresată Adunării Parlamentare a Kosovo de a participa în permanență, la toate nivelurile și în condiții de egalitate, la activitățile și reuniunile Adunării parlamentare a Procesului de Cooperare în Europa de Sud-Est (SEECP-PA), astfel cum s-a decis în mai 2015, și consideră că acest lucru reprezintă o contribuție importantă la dialogul parlamentar regional; regretă că Adunarea Kosovo nu a fost acceptată ca membru cu drepturi depline în cadrul altor inițiative de cooperare parlamentară regională, cum ar fi Conferința pentru Balcanii de Vest a comitetelor de integrare europeană ale statelor participante la procesul de stabilizare și de asociere (COSAP), și nici în Rețeaua comisiilor parlamentare pentru economie, finanțe și integrare europeană din Balcanii de Vest (NPC); invită toate parlamentele din regiune să adopte o abordare mai incluzivă în ceea ce privește cererile de aderare la inițiativele regionale adresate de Adunarea Parlamentară kosovară, contribuind astfel la consolidarea cooperării regionale; |
| --- | --- |

28.

salută invitația adresată Adunării Parlamentare a Kosovo de a participa în permanență, la toate nivelurile și în condiții de egalitate, la activitățile și reuniunile Adunării parlamentare a Procesului de Cooperare în Europa de Sud-Est (SEECP-PA), astfel cum s-a decis în mai 2015, și consideră că acest lucru reprezintă o contribuție importantă la dialogul parlamentar regional; regretă că Adunarea Kosovo nu a fost acceptată ca membru cu drepturi depline în cadrul altor inițiative de cooperare parlamentară regională, cum ar fi Conferința pentru Balcanii de Vest a comitetelor de integrare europeană ale statelor participante la procesul de stabilizare și de asociere (COSAP), și nici în Rețeaua comisiilor parlamentare pentru economie, finanțe și integrare europeană din Balcanii de Vest (NPC); invită toate parlamentele din regiune să adopte o abordare mai incluzivă în ceea ce privește cererile de aderare la inițiativele regionale adresate de Adunarea Parlamentară kosovară, contribuind astfel la consolidarea cooperării regionale;

| 29. | repetă invitația adresată Kosovo de a-și finaliza cadrul legislativ pentru funcția publică și de a pune în aplicare pe deplin cadrul strategic al administrației publice și planul de acțiune aferent; solicită autorităților să pună capăt politizării administrației publice, să promoveze profesionalismul pe baza meritelor în toate instituțiile publice, să asigure o bună gestiune financiară a instituțiilor publice și să asigure transparența supravegherii de către Adunare a execuției bugetului; |
| --- | --- |

29.

repetă invitația adresată Kosovo de a-și finaliza cadrul legislativ pentru funcția publică și de a pune în aplicare pe deplin cadrul strategic al administrației publice și planul de acțiune aferent; solicită autorităților să pună capăt politizării administrației publice, să promoveze profesionalismul pe baza meritelor în toate instituțiile publice, să asigure o bună gestiune financiară a instituțiilor publice și să asigure transparența supravegherii de către Adunare a execuției bugetului;

| 30. | subliniază importanța suplimentării fondurilor pentru proiectele ONG-urilor din Kosovo care urmăresc promovarea principiului bunei guvernanțe, creșterea transparenței și a responsabilității, întărirea mecanismelor instituționale ale sistemelor judiciare, consolidarea democrației instituționale și sociale și intensificarea acțiunilor de protecție și promovare a drepturilor grupurilor marginalizate și ale minorităților etnice; |
| --- | --- |

30.

subliniază importanța suplimentării fondurilor pentru proiectele ONG-urilor din Kosovo care urmăresc promovarea principiului bunei guvernanțe, creșterea transparenței și a responsabilității, întărirea mecanismelor instituționale ale sistemelor judiciare, consolidarea democrației instituționale și sociale și intensificarea acțiunilor de protecție și promovare a drepturilor grupurilor marginalizate și ale minorităților etnice;

| 31. | își reafirmă îngrijorarea față de ratele ridicate ale șomajului, în special în rândul tinerilor și al femeilor, și condamnă discriminarea generalizată a femeilor în societate și pe piața muncii; subliniază necesitatea de a oferi o perspectivă de viitor tineretului din Kosovo; invită guvernul din Kosovo să se concentreze asupra eliminării decalajului de competențe de pe piața muncii, să elimine toate obstacolele administrative care ar putea conduce la practici discriminatorii și să îmbunătățească climatul general de afaceri în țară, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii; invită Comisia să acorde asistență în continuare tinerilor întreprinzători în cadrul fondurilor din Instrumentul de preaderare (IPA), acordând o atenție deosebită cursurilor de formare și atelierelor, precum și schimbului de know-how, inclusiv măsuri de facilitare a contactelor cu întreprinzătorii din statele membre ale UE, și, în același timp, să depună toate eforturile pentru a evita exodul creierelor, în special în urma intrării în vigoare a ASA; |
| --- | --- |

31.

își reafirmă îngrijorarea față de ratele ridicate ale șomajului, în special în rândul tinerilor și al femeilor, și condamnă discriminarea generalizată a femeilor în societate și pe piața muncii; subliniază necesitatea de a oferi o perspectivă de viitor tineretului din Kosovo; invită guvernul din Kosovo să se concentreze asupra eliminării decalajului de competențe de pe piața muncii, să elimine toate obstacolele administrative care ar putea conduce la practici discriminatorii și să îmbunătățească climatul general de afaceri în țară, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii; invită Comisia să acorde asistență în continuare tinerilor întreprinzători în cadrul fondurilor din Instrumentul de preaderare (IPA), acordând o atenție deosebită cursurilor de formare și atelierelor, precum și schimbului de know-how, inclusiv măsuri de facilitare a contactelor cu întreprinzătorii din statele membre ale UE, și, în același timp, să depună toate eforturile pentru a evita exodul creierelor, în special în urma intrării în vigoare a ASA;

| 32. | evidențiază că reformele structurale sunt în continuare esențiale pentru sporirea potențialului de creștere, pentru stimularea productivității și pentru îmbunătățirea flexibilității și a competitivității economiei kosovare; susține concluziile Comisiei, potrivit cărora Kosovo ar trebui să își consolideze cadrul fiscal pe termen mediu, să îmbunătățească transparența finanțelor publice, să orienteze cheltuielile bugetare către măsuri de creștere și să canalizeze investițiile străine directe și remiterile de fonduri către sectoare productive; invită Kosovo să accelereze restructurarea întreprinderilor publice, să îmbunătățească procedurile de faliment și de insolvență și să-și reducă dependența de taxele vamale prin lărgirea bazei fiscale interne și prin modernizarea sistemului de colectare a veniturilor; |
| --- | --- |

32.

evidențiază că reformele structurale sunt în continuare esențiale pentru sporirea potențialului de creștere, pentru stimularea productivității și pentru îmbunătățirea flexibilității și a competitivității economiei kosovare; susține concluziile Comisiei, potrivit cărora Kosovo ar trebui să își consolideze cadrul fiscal pe termen mediu, să îmbunătățească transparența finanțelor publice, să orienteze cheltuielile bugetare către măsuri de creștere și să canalizeze investițiile străine directe și remiterile de fonduri către sectoare productive; invită Kosovo să accelereze restructurarea întreprinderilor publice, să îmbunătățească procedurile de faliment și de insolvență și să-și reducă dependența de taxele vamale prin lărgirea bazei fiscale interne și prin modernizarea sistemului de colectare a veniturilor;

| 33. | subliniază faptul că reformele pe piața muncii, completate de reforme în sistemul de învățământ, sunt cruciale având în vedere ratele mari ale șomajului și prezența scăzută pe piața muncii; subliniază că sunt necesare eforturi suplimentare pentru o mai mare concordanță între nevoile pieței muncii și sistemul de învățământ, în special prin modificarea programelor pentru învățământul preuniversitar; în plus, subliniază importanța extinderii sistemului de învățământ profesional, care trebuie completat de politici active în domeniul pieței forței de muncă; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că reformele pe piața muncii, completate de reforme în sistemul de învățământ, sunt cruciale având în vedere ratele mari ale șomajului și prezența scăzută pe piața muncii; subliniază că sunt necesare eforturi suplimentare pentru o mai mare concordanță între nevoile pieței muncii și sistemul de învățământ, în special prin modificarea programelor pentru învățământul preuniversitar; în plus, subliniază importanța extinderii sistemului de învățământ profesional, care trebuie completat de politici active în domeniul pieței forței de muncă;

| 34. | ia act de faptul că Kosovo se află la început de drum pe calea dezvoltării unei economii funcționale; salută faptul că s-au înregistrat unele progrese în domeniul industrial și al IMM-urilor; solicită reducerea în continuare a sarcinilor pentru IMM-uri și subliniază necesitatea evaluării impactului reglementărilor asupra IMM-urilor, pe lângă sprijinirea întreprinderilor nou-înființate și a societăților inovatoare care au o valoare adăugată mare, pentru a încuraja activitatea întreprinzătorilor economici, care va aduce beneficii atât pe plan social, cât și pe plan economic; invită Comisia să acorde asistență în continuare tinerilor întreprinzători în cadrul fondurilor IPA, inclusiv prin măsuri care să faciliteze legăturile cu întreprinzătorii din statele membre, precum și implicarea asociațiilor antreprenoriale din Kosovo în cadrul Confederației europene a tinerilor întreprinzători, în special după intrarea în vigoare a ASA; invită insistent instituțiile din Kosovo să creeze oportunități de finanțare a investițiilor pentru întreprinderi sociale și sustenabile, în vederea depășirii provocărilor pe care le implică problemele sociale și realizării unei creșteri sustenabile; |
| --- | --- |

34.

ia act de faptul că Kosovo se află la început de drum pe calea dezvoltării unei economii funcționale; salută faptul că s-au înregistrat unele progrese în domeniul industrial și al IMM-urilor; solicită reducerea în continuare a sarcinilor pentru IMM-uri și subliniază necesitatea evaluării impactului reglementărilor asupra IMM-urilor, pe lângă sprijinirea întreprinderilor nou-înființate și a societăților inovatoare care au o valoare adăugată mare, pentru a încuraja activitatea întreprinzătorilor economici, care va aduce beneficii atât pe plan social, cât și pe plan economic; invită Comisia să acorde asistență în continuare tinerilor întreprinzători în cadrul fondurilor IPA, inclusiv prin măsuri care să faciliteze legăturile cu întreprinzătorii din statele membre, precum și implicarea asociațiilor antreprenoriale din Kosovo în cadrul Confederației europene a tinerilor întreprinzători, în special după intrarea în vigoare a ASA; invită insistent instituțiile din Kosovo să creeze oportunități de finanțare a investițiilor pentru întreprinderi sociale și sustenabile, în vederea depășirii provocărilor pe care le implică problemele sociale și realizării unei creșteri sustenabile;

| 35. | reiterează că este important să se asigure, cât mai curând posibil, un indicativ telefonic internațional propriu pentru Kosovo, care va contribui la creșterea vizibilității sale pe plan internațional; invită Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (UIT) să avanseze în privința acestui acord; |
| --- | --- |

35.

reiterează că este important să se asigure, cât mai curând posibil, un indicativ telefonic internațional propriu pentru Kosovo, care va contribui la creșterea vizibilității sale pe plan internațional; invită Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (UIT) să avanseze în privința acestui acord;

| 36. | subliniază importanța respectării sensibilităților tuturor comunităților atunci când sunt adresate invitații, așa cum s-a întâmplat cu generalul Diković, și invită KFOR să colaboreze cu autoritățile din Kosovo, pentru a evita să comită gesturi care ar putea jigni memoria victimelor și, mai mult, ar putea aduce prejudicii dialogului dintre Pristina și Belgrad; reamintește faptul că ambele birouri de legătură, atât cel din Belgrad, cât și cel din Pristina trebuie să fie informate în mod corespunzător cu 48 de ore înainte de efectuarea unor astfel de vizite; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța respectării sensibilităților tuturor comunităților atunci când sunt adresate invitații, așa cum s-a întâmplat cu generalul Diković, și invită KFOR să colaboreze cu autoritățile din Kosovo, pentru a evita să comită gesturi care ar putea jigni memoria victimelor și, mai mult, ar putea aduce prejudicii dialogului dintre Pristina și Belgrad; reamintește faptul că ambele birouri de legătură, atât cel din Belgrad, cât și cel din Pristina trebuie să fie informate în mod corespunzător cu 48 de ore înainte de efectuarea unor astfel de vizite;

| 37. | salută îmbunătățirea infrastructurilor de transport rutier și de mobilitate, mai ales în ceea ce privește autostrăzile, precum și adoptarea recentă a pachetului IPA II 2015, care include cel mai mare proiect de infrastructură feroviară din Kosovo; regretă, cu toate acestea, costurile mari de construcție; speră ca acordul de împrumut care a fost încheiat recent între Kosovo și Banca Europeană de Investiții pentru modernizarea segmentului feroviar de pe teritoriul Kosovo din cadrul rețelei feroviare de rute europene 10, să fie în măsură să dea un impuls unui plan cuprinzător de îmbunătățire a transportului public și modernizare a infrastructurilor feroviare; salută, în acest context, acordul convenit de prim-miniștrii Isa Mustafa și Aleksandar Vučić la 27 ianuarie 2016 de a începe discuțiile pe marginea legăturilor aeriene și feroviare directe între Kosovo și Serbia; ținând seama de faptul că Comisia a considerat agenda privind conectivitatea drept una dintre principalele sale priorități și un factor cheie pentru dezvoltarea economică a regiunii, invită autoritățile din Kosovo să asigure implementarea rapidă și completă a standardelor tehnice și a măsurilor fără caracter normativ din domeniul transportului, care au fost stabilite în timpul summitului Balcanilor de Vest din 2015 de la Viena; |
| --- | --- |

37.

salută îmbunătățirea infrastructurilor de transport rutier și de mobilitate, mai ales în ceea ce privește autostrăzile, precum și adoptarea recentă a pachetului IPA II 2015, care include cel mai mare proiect de infrastructură feroviară din Kosovo; regretă, cu toate acestea, costurile mari de construcție; speră ca acordul de împrumut care a fost încheiat recent între Kosovo și Banca Europeană de Investiții pentru modernizarea segmentului feroviar de pe teritoriul Kosovo din cadrul rețelei feroviare de rute europene 10, să fie în măsură să dea un impuls unui plan cuprinzător de îmbunătățire a transportului public și modernizare a infrastructurilor feroviare; salută, în acest context, acordul convenit de prim-miniștrii Isa Mustafa și Aleksandar Vučić la 27 ianuarie 2016 de a începe discuțiile pe marginea legăturilor aeriene și feroviare directe între Kosovo și Serbia; ținând seama de faptul că Comisia a considerat agenda privind conectivitatea drept una dintre principalele sale priorități și un factor cheie pentru dezvoltarea economică a regiunii, invită autoritățile din Kosovo să asigure implementarea rapidă și completă a standardelor tehnice și a măsurilor fără caracter normativ din domeniul transportului, care au fost stabilite în timpul summitului Balcanilor de Vest din 2015 de la Viena;

| 38. | își exprimă îngrijorarea cu privire la efectul negativ pe care îl are asupra vieții de zi cu zi actuala situație energetică precară din Kosovo; subliniază faptul că nivelul actual al pierderilor de energie electrică și al pagubelor comerciale aferente este foarte ridicat din cauza uzurii rețelelor și solicită adoptarea de reforme majore pentru îmbunătățirea eficienței energetice și a securității aprovizionării prin investiții în reabilitarea rețelei electrice existente, deoarece o rețea electrică funcțională reprezintă o condiție esențială pentru întreprinderile naționale și străine care doresc să desfășoare activități economice pe teritoriul kosovar; îndeamnă Oficiul de Reglementare în Domeniul Energiei să fie mai flexibil în ceea ce privește acordarea de licențe și autorizarea noilor investitori în surse regenerabile de energie; ia act de contractul încheiat cu societatea americană Contour Global pentru construirea centralei electrice „New Kosovo”, care va avea o capacitate de generare de 500 MW, și solicită ca procesul să fie transparent, însoțit de o evaluare a impactului social și asupra mediului al proiectului și în deplină conformitate cu standardele UE; |
| --- | --- |

38.

își exprimă îngrijorarea cu privire la efectul negativ pe care îl are asupra vieții de zi cu zi actuala situație energetică precară din Kosovo; subliniază faptul că nivelul actual al pierderilor de energie electrică și al pagubelor comerciale aferente este foarte ridicat din cauza uzurii rețelelor și solicită adoptarea de reforme majore pentru îmbunătățirea eficienței energetice și a securității aprovizionării prin investiții în reabilitarea rețelei electrice existente, deoarece o rețea electrică funcțională reprezintă o condiție esențială pentru întreprinderile naționale și străine care doresc să desfășoare activități economice pe teritoriul kosovar; îndeamnă Oficiul de Reglementare în Domeniul Energiei să fie mai flexibil în ceea ce privește acordarea de licențe și autorizarea noilor investitori în surse regenerabile de energie; ia act de contractul încheiat cu societatea americană Contour Global pentru construirea centralei electrice „New Kosovo”, care va avea o capacitate de generare de 500 MW, și solicită ca procesul să fie transparent, însoțit de o evaluare a impactului social și asupra mediului al proiectului și în deplină conformitate cu standardele UE;

| 39. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernului și Adunării Naționale ale Kosovo. |
| --- | --- |

39.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernului și Adunării Naționale ale Kosovo.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/66 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/66

---

P8_TA(2016)0048

Situația din Libia

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la situația din Libia (2016/2537(RSP))

(2018/C 035/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Libia, în special cele din 15 septembrie 2011 (1), 22 noiembrie 2012 (2), 18 septembrie 2014 (3) și 15 ianuarie 2015 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Libia, în special cele din 15 septembrie 2011 (1), 22 noiembrie 2012 (2), 18 septembrie 2014 (3) și 15 ianuarie 2015 (4),

| — | având în vedere Decizia 2013/233/PESC a Consiliului din 22 mai 2013 privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libia), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2013/233/PESC a Consiliului din 22 mai 2013 privind Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libia),

| — | având în vedere decizia din 18 mai 2015 de a lansa EU NAVFOR MED operația SOPHIA, cu scopul de a identifica, captura și elimina navele și resursele utilizate sau suspectate a fi utilizate de către persoanele care introduc ilegal migranți sau de către traficanții de migranți, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia din 18 mai 2015 de a lansa EU NAVFOR MED operația SOPHIA, cu scopul de a identifica, captura și elimina navele și resursele utilizate sau suspectate a fi utilizate de către persoanele care introduc ilegal migranți sau de către traficanții de migranți,

| — | având în vedere declarațiile recente privind Libia ale Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, în special cele din 30 aprilie, 26 și 27 mai, 30 iunie, 12 iulie, 17 august, 13 și 22 septembrie, 9 octombrie, 19 și 26 noiembrie și 14 și 17 decembrie 2015, precum și din 7, 11 și 18 ianuarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile recente privind Libia ale Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, în special cele din 30 aprilie, 26 și 27 mai, 30 iunie, 12 iulie, 17 august, 13 și 22 septembrie, 9 octombrie, 19 și 26 noiembrie și 14 și 17 decembrie 2015, precum și din 7, 11 și 18 ianuarie 2016,

| — | având în vedere concluziile Consiliului referitoare la Libia din 18 ianuarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului referitoare la Libia din 18 ianuarie 2016,

| — | având în vedere Acordul politic libian semnat la 17 decembrie 2015 la Skhirat, în Maroc, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul politic libian semnat la 17 decembrie 2015 la Skhirat, în Maroc,

| — | având în vedere comunicatul comun prezentat după reuniunea ministerială pentru Libia de la Roma din 13 decembrie 2015 și sprijinit de Algeria, China, Egipt, Franța, Germania, Italia, Iordania, Maroc, Rusia, Qatar, Arabia Saudită, Spania, Tunisia, Turcia, Emiratele Arabe Unite, Regatul Unit, SUA, Uniunea Europeană, Organizația Națiunilor Unite, Liga Statelor Arabe și Uniunea Africană, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul comun prezentat după reuniunea ministerială pentru Libia de la Roma din 13 decembrie 2015 și sprijinit de Algeria, China, Egipt, Franța, Germania, Italia, Iordania, Maroc, Rusia, Qatar, Arabia Saudită, Spania, Tunisia, Turcia, Emiratele Arabe Unite, Regatul Unit, SUA, Uniunea Europeană, Organizația Națiunilor Unite, Liga Statelor Arabe și Uniunea Africană,

| — | având în vedere Rezoluția 2259 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU referitoare la situația din Libia, adoptată în unanimitate la 23 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2259 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU referitoare la situația din Libia, adoptată în unanimitate la 23 decembrie 2015,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (5),

| — | având în vedere conferința națională a triburilor libiene, care a avut loc la Tripoli în iulie 2011 și care a făcut apel la o lege privind amnistia generală menită să pună capăt războiului civil, |
| --- | --- |

—

având în vedere conferința națională a triburilor libiene, care a avut loc la Tripoli în iulie 2011 și care a făcut apel la o lege privind amnistia generală menită să pună capăt războiului civil,

| — | având în vedere reuniunea liderilor și activiștilor politici din 11 martie 2015 de la Alger, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea liderilor și activiștilor politici din 11 martie 2015 de la Alger,

| — | având în vedere declarația în favoarea formării unui guvern de uniune națională (GUN) în Libia, prezentată de guvernele Algeriei, Franței, Germaniei, Italiei, Marocului, Spaniei, Tunisiei, Emiratelor Arabe Unite, Regatului Unit și SUA, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația în favoarea formării unui guvern de uniune națională (GUN) în Libia, prezentată de guvernele Algeriei, Franței, Germaniei, Italiei, Marocului, Spaniei, Tunisiei, Emiratelor Arabe Unite, Regatului Unit și SUA,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, sub dictatura lui Gaddafi, Libia a avut cel mai mare arsenal de pe coasta de sud a Mării Mediterane și, după răsturnarea dictatorului, a devenit o sursă majoră de comerț și trafic ilegal cu arme, precum și o zonă de aprovizionare pentru toți teroriștii și extremiștii din regiunea Sahel (Mali, Niger, Nigeria) și pentru mișcările de opoziție din Sudan, Ciad și Siria; |
| --- | --- |

A.

întrucât, sub dictatura lui Gaddafi, Libia a avut cel mai mare arsenal de pe coasta de sud a Mării Mediterane și, după răsturnarea dictatorului, a devenit o sursă majoră de comerț și trafic ilegal cu arme, precum și o zonă de aprovizionare pentru toți teroriștii și extremiștii din regiunea Sahel (Mali, Niger, Nigeria) și pentru mișcările de opoziție din Sudan, Ciad și Siria;

| B. | întrucât, în februarie 2011, în contextul Primăverii arabe, cetățenii libieni au ieșit în stradă în cadrul unui conflict civil ce a durat nouă luni; întrucât NATO a sprijinit insurgenții care au făcut obiectul represiunii generalizate a statului, iar acest sprijin a fost decisiv, ducând la răsturnarea regimului Gaddafi; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în februarie 2011, în contextul Primăverii arabe, cetățenii libieni au ieșit în stradă în cadrul unui conflict civil ce a durat nouă luni; întrucât NATO a sprijinit insurgenții care au făcut obiectul represiunii generalizate a statului, iar acest sprijin a fost decisiv, ducând la răsturnarea regimului Gaddafi;

| C. | întrucât societatea libiană a fost organizată întotdeauna, înainte de lovitura de stat, dar mai ales după aceasta, pe baza unui sistem tribal; întrucât alianțele tribale între grupurile etnice (arabii majoritari și berberii, tubu și tuaregii minoritari) continuă să joace un rol important în criza din Libia zilelor noastre; |
| --- | --- |

C.

întrucât societatea libiană a fost organizată întotdeauna, înainte de lovitura de stat, dar mai ales după aceasta, pe baza unui sistem tribal; întrucât alianțele tribale între grupurile etnice (arabii majoritari și berberii, tubu și tuaregii minoritari) continuă să joace un rol important în criza din Libia zilelor noastre;

| D. | întrucât în multe dintre milițiile care au luptat împotriva lui Gaddafi s-au infiltrat reprezentanți ai grupărilor islamiste, care au preluat treptat controlul, unele dintre ele jucând un rol-cheie în conflict, întrucât rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU au clasificat Daesh, Ansar al-Sharia și Al-Qaida, care sunt prezente în Libia, drept organizații teroriste; |
| --- | --- |

D.

întrucât în multe dintre milițiile care au luptat împotriva lui Gaddafi s-au infiltrat reprezentanți ai grupărilor islamiste, care au preluat treptat controlul, unele dintre ele jucând un rol-cheie în conflict, întrucât rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU au clasificat Daesh, Ansar al-Sharia și Al-Qaida, care sunt prezente în Libia, drept organizații teroriste;

| E. | întrucât, în august 2012, CNT a transmis puterea Congresului Național General (CNG), un parlament ales care, la rândul său, a ales un șef interimar al statului; întrucât alegătorii au ales, în iunie 2014, un nou Parlament care să înlocuiască CNG, formând Camera Reprezentanților, care s-a mutat în Tobruk; întrucât fostul CNG, dominat de Frăția Musulmană, s-a reunit la puțin timp după aceea și a ales propriul prim-ministru, contestând autoritatea Camerei Reprezentanților, într-o perioadă conflictuală în timpul căreia chiar și controlul asupra capitalei Tripoli a trecut dintr-o mână în alta; întrucât se crede că ambele părți implicate în conflict primesc sprijin din partea unor puteri din exterior, Camera Reprezentanților (Tobruk) având de partea sa în special Egiptul, Arabia Saudită și Emiratele Arabe Unite, iar noua GNC (Tripoli) Turcia și Qatarul; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în august 2012, CNT a transmis puterea Congresului Național General (CNG), un parlament ales care, la rândul său, a ales un șef interimar al statului; întrucât alegătorii au ales, în iunie 2014, un nou Parlament care să înlocuiască CNG, formând Camera Reprezentanților, care s-a mutat în Tobruk; întrucât fostul CNG, dominat de Frăția Musulmană, s-a reunit la puțin timp după aceea și a ales propriul prim-ministru, contestând autoritatea Camerei Reprezentanților, într-o perioadă conflictuală în timpul căreia chiar și controlul asupra capitalei Tripoli a trecut dintr-o mână în alta; întrucât se crede că ambele părți implicate în conflict primesc sprijin din partea unor puteri din exterior, Camera Reprezentanților (Tobruk) având de partea sa în special Egiptul, Arabia Saudită și Emiratele Arabe Unite, iar noua GNC (Tripoli) Turcia și Qatarul;

| F. | întrucât, din august 2014, ambele organe politice (Camera Reprezentanților la Tobruk, care este recunoscută de comunitatea internațională, și noul CNG, care și-a impus autoritatea la Tripoli) afirmă că guvernează țara și ambele sunt susținute de mai multe miliții puternic înarmate, afiliate unor regiuni, orașe și triburi provenind din medii diferite; |
| --- | --- |

F.

întrucât, din august 2014, ambele organe politice (Camera Reprezentanților la Tobruk, care este recunoscută de comunitatea internațională, și noul CNG, care și-a impus autoritatea la Tripoli) afirmă că guvernează țara și ambele sunt susținute de mai multe miliții puternic înarmate, afiliate unor regiuni, orașe și triburi provenind din medii diferite;

| G. | întrucât de vidul politic și de lipsa unui guvern stabil a profitat Daesh, în ale cărei rânduri se numără străini și teroriști libieni care s-au întors acasă după ce au luptat în Irak și Siria; întrucât libienii repatriați în cauză, alături de jihadiștii din alte țări, au ocupat orașul Derna, aflat la est de Benghazi, în noiembrie 2014 și au jurat credință Daesh; întrucât, ulterior, aceste forțe sau aliații lor au devenit activi în aproape întreaga regiune de coastă între Derna și Tripoli, inclusiv în Bayda, Benghazi, Ajdabiya, Abugrein și Misrata, preluând pe deplin controlul asupra a mai mult de 200 km în jurul Sirte și având de asemenea o bază de antrenament la vest de Tripoli, în apropierea frontierei cu Tunisia; întrucât Daesh a lansat o campanie locală de teroare, cu decapitări, schimburi de focuri și atentate cu bombă, și-a extins, în același timp, teritoriul, a preluat controlul asupra infrastructurii rutiere și poate împiedica legăturile est-vest; |
| --- | --- |

G.

întrucât de vidul politic și de lipsa unui guvern stabil a profitat Daesh, în ale cărei rânduri se numără străini și teroriști libieni care s-au întors acasă după ce au luptat în Irak și Siria; întrucât libienii repatriați în cauză, alături de jihadiștii din alte țări, au ocupat orașul Derna, aflat la est de Benghazi, în noiembrie 2014 și au jurat credință Daesh; întrucât, ulterior, aceste forțe sau aliații lor au devenit activi în aproape întreaga regiune de coastă între Derna și Tripoli, inclusiv în Bayda, Benghazi, Ajdabiya, Abugrein și Misrata, preluând pe deplin controlul asupra a mai mult de 200 km în jurul Sirte și având de asemenea o bază de antrenament la vest de Tripoli, în apropierea frontierei cu Tunisia; întrucât Daesh a lansat o campanie locală de teroare, cu decapitări, schimburi de focuri și atentate cu bombă, și-a extins, în același timp, teritoriul, a preluat controlul asupra infrastructurii rutiere și poate împiedica legăturile est-vest;

| H. | întrucât Libia a devenit baza celor mai mari forțe Daesh din afara Orientului Mijlociu și formează o punte a Daesh către coasta de sud a Mării Mediterane, reprezentând o amenințare foarte periculoasă pentru țările vecine din regiunea Sahel și Sahara, precum și pentru Europa, prin intermediul acțiunilor teroriste; |
| --- | --- |

H.

întrucât Libia a devenit baza celor mai mari forțe Daesh din afara Orientului Mijlociu și formează o punte a Daesh către coasta de sud a Mării Mediterane, reprezentând o amenințare foarte periculoasă pentru țările vecine din regiunea Sahel și Sahara, precum și pentru Europa, prin intermediul acțiunilor teroriste;

| I. | întrucât, de la 4 ianuarie 2016, Daesh a lansat ofensive majore asupra instalațiilor petroliere extrem de importante din Libia, cu scopul de a-și extinde prada de război și de a controla uriașele instalații petroliere din Est de la al-Sidra, Ras Lanuf și Marsa al-Brega, deteriorând astfel infrastructurile principale pe care se sprijină economia Libiei și periclitând venituri esențiale pentru reconstrucția țării; |
| --- | --- |

I.

întrucât, de la 4 ianuarie 2016, Daesh a lansat ofensive majore asupra instalațiilor petroliere extrem de importante din Libia, cu scopul de a-și extinde prada de război și de a controla uriașele instalații petroliere din Est de la al-Sidra, Ras Lanuf și Marsa al-Brega, deteriorând astfel infrastructurile principale pe care se sprijină economia Libiei și periclitând venituri esențiale pentru reconstrucția țării;

| J. | întrucât, de la instalarea anarhiei în Libia, traficul de ființe umane înspre frontierele sudice ale Europei s-a intensificat pe teritoriul acesteia; întrucât Libia continuă să găzduiască sute de mii de migranți și solicitanți de azil de diferite naționalități, mulți dintre aceștia trăind în condiții tragice și fiind, prin urmare, ținta persoanelor care introduc ilegal migranți; |
| --- | --- |

J.

întrucât, de la instalarea anarhiei în Libia, traficul de ființe umane înspre frontierele sudice ale Europei s-a intensificat pe teritoriul acesteia; întrucât Libia continuă să găzduiască sute de mii de migranți și solicitanți de azil de diferite naționalități, mulți dintre aceștia trăind în condiții tragice și fiind, prin urmare, ținta persoanelor care introduc ilegal migranți;

| K. | întrucât situația drepturilor omului continuă să se deterioreze în întreaga țară, unde tragica realitate este că toate părțile sunt implicate în cazuri de detenții arbitrare, răpiri, execuții extrajudiciare, acte de tortură și de violență împotriva ziariștilor, funcționarilor, a personalităților politice și a apărătorilor drepturilor omului, care reprezintă; întrucât, la 26 februarie 2011, Consiliul de Securitate al ONU a sesizat Curtea Penală Internațională (CPI) în legătură cu situația din Libia; întrucât CPI este competentă să investigheze încălcările drepturilor omului în Libia și să îi urmărească în justiție pe cei răspunzători; întrucât, la 27 iunie 2011, CPI a emis mandate de arestare pentru Muammar Gaddafi și Saif al-Islam Gaddafi și întrucât persoanele care sunt în continuare suspectate nu se află în custodia Curții; întrucât autoritățile libiene au insistat ca aceste persoane să fie judecate în sistemul judiciar național libian; |
| --- | --- |

K.

întrucât situația drepturilor omului continuă să se deterioreze în întreaga țară, unde tragica realitate este că toate părțile sunt implicate în cazuri de detenții arbitrare, răpiri, execuții extrajudiciare, acte de tortură și de violență împotriva ziariștilor, funcționarilor, a personalităților politice și a apărătorilor drepturilor omului, care reprezintă; întrucât, la 26 februarie 2011, Consiliul de Securitate al ONU a sesizat Curtea Penală Internațională (CPI) în legătură cu situația din Libia; întrucât CPI este competentă să investigheze încălcările drepturilor omului în Libia și să îi urmărească în justiție pe cei răspunzători; întrucât, la 27 iunie 2011, CPI a emis mandate de arestare pentru Muammar Gaddafi și Saif al-Islam Gaddafi și întrucât persoanele care sunt în continuare suspectate nu se află în custodia Curții; întrucât autoritățile libiene au insistat ca aceste persoane să fie judecate în sistemul judiciar național libian;

| L. | întrucât componenta politică a dialogului libian a însemnat participarea unor membri importanți ai procesului de democratizare din Libia, inclusiv membri ai Camerei Reprezentanților, ai Congresului Național General și ai Consiliul Național de Tranziție; întrucât alte părți interesate independente, printre care se numără consilii municipale, partide politice, lideri de trib și organizații ale femeilor au contribuit la promovarea unei reconcilieri autentice; |
| --- | --- |

L.

întrucât componenta politică a dialogului libian a însemnat participarea unor membri importanți ai procesului de democratizare din Libia, inclusiv membri ai Camerei Reprezentanților, ai Congresului Național General și ai Consiliul Național de Tranziție; întrucât alte părți interesate independente, printre care se numără consilii municipale, partide politice, lideri de trib și organizații ale femeilor au contribuit la promovarea unei reconcilieri autentice;

| M. | întrucât Acordul politic libian este conceput pentru a garanta drepturile democratice ale poporului libian, pentru a institui prin consens un guvern bazat pe principiul separării puterilor din stat și pentru a capacita instituțiile de stat cum ar fi guvernul de uniune națională; întrucât, având în vedere provocările cu care se confruntă Libia, nu este timp de pierdut pentru constituirea guvernului de uniune națională, care va acționa în favoarea întregului popor libian și care va pune bazele pentru a asigura pacea, stabilitatea, reconstrucția și dezvoltarea țării; |
| --- | --- |

M.

întrucât Acordul politic libian este conceput pentru a garanta drepturile democratice ale poporului libian, pentru a institui prin consens un guvern bazat pe principiul separării puterilor din stat și pentru a capacita instituțiile de stat cum ar fi guvernul de uniune națională; întrucât, având în vedere provocările cu care se confruntă Libia, nu este timp de pierdut pentru constituirea guvernului de uniune națională, care va acționa în favoarea întregului popor libian și care va pune bazele pentru a asigura pacea, stabilitatea, reconstrucția și dezvoltarea țării;

| N. | întrucât la 25 ianuarie 2016 Camera Reprezentanților Libiei (Tobruk) a respins guvernul de uniune sprijinit de ONU, aprobând în același timp Acordul politic libian, care constituie o bază pentru tranziția politică din această țară; |
| --- | --- |

N.

întrucât la 25 ianuarie 2016 Camera Reprezentanților Libiei (Tobruk) a respins guvernul de uniune sprijinit de ONU, aprobând în același timp Acordul politic libian, care constituie o bază pentru tranziția politică din această țară;

| O. | întrucât o Libie sigură și stabilă politic constituie o necesitate absolută nu doar pentru cetățenii Libiei, ci și pentru securitatea întregii regiuni și a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

O.

întrucât o Libie sigură și stabilă politic constituie o necesitate absolută nu doar pentru cetățenii Libiei, ci și pentru securitatea întregii regiuni și a Uniunii Europene,

| 1. | salută Acordul politic libian semnat la 17 decembrie 2015, sprijină pe deplin consiliul prezidențial și îl felicită pe reprezentantul special al Secretarului General al ONU, dl Martin Kobler, pentru munca intensă depusă; |
| --- | --- |

1.

salută Acordul politic libian semnat la 17 decembrie 2015, sprijină pe deplin consiliul prezidențial și îl felicită pe reprezentantul special al Secretarului General al ONU, dl Martin Kobler, pentru munca intensă depusă;

| 2. | regretă respingerea în Tobruk de către Camera Reprezentanților a primei propuneri de guvern unificat; solicită principalelor organisme libiene să aprobe această înțelegere, care reprezintă o etapă-cheie pentru punerea în aplicare a Acordului politic libian și care răspunde aspirației de a merge pe calea păcii și stabilității în țară și de a-i apăra pe toți cetățenii Libiei; îndeamnă Camera Reprezentanților din Tobruk și președinția acesteia să facă dovadă de o atitudine favorabilă compromisului și să continue să discute lista membrilor cabinetului în vederea aprobării guvernului de uniune națională, astfel cum se prevede în Acordul politic libian; |
| --- | --- |

2.

regretă respingerea în Tobruk de către Camera Reprezentanților a primei propuneri de guvern unificat; solicită principalelor organisme libiene să aprobe această înțelegere, care reprezintă o etapă-cheie pentru punerea în aplicare a Acordului politic libian și care răspunde aspirației de a merge pe calea păcii și stabilității în țară și de a-i apăra pe toți cetățenii Libiei; îndeamnă Camera Reprezentanților din Tobruk și președinția acesteia să facă dovadă de o atitudine favorabilă compromisului și să continue să discute lista membrilor cabinetului în vederea aprobării guvernului de uniune națională, astfel cum se prevede în Acordul politic libian;

| 3. | va recunoaște și va sprijini guvernul de uniune națională format prin consensul părților din Libia, acesta fiind singurul guvern legitim al Libiei; subliniază asumarea de către libieni a procesului politic și importanța păstrării caracterului favorabil incluziunii al acestuia, inclusiv prin implicarea constructivă a consiliilor tribale, prin participarea pozitivă a femeilor și a societății civile, precum și prin contribuțiile folositoare ale actorilor politici și locali în vederea modificării și adoptării în timp util a unei constituții care să respecte democrația, drepturile omului și libertățile civile; |
| --- | --- |

3.

va recunoaște și va sprijini guvernul de uniune națională format prin consensul părților din Libia, acesta fiind singurul guvern legitim al Libiei; subliniază asumarea de către libieni a procesului politic și importanța păstrării caracterului favorabil incluziunii al acestuia, inclusiv prin implicarea constructivă a consiliilor tribale, prin participarea pozitivă a femeilor și a societății civile, precum și prin contribuțiile folositoare ale actorilor politici și locali în vederea modificării și adoptării în timp util a unei constituții care să respecte democrația, drepturile omului și libertățile civile;

| 4. | solicită comunității internaționale și statelor membre ale ONU, UE și UA, precum și ale Ligii Arabe, să fie pregătite să sprijine libienii în eforturile lor de a asigura succesul punerii în aplicare a acordului; se așteaptă ca statele membre și instituțiile internaționale să aibă contacte oficiale doar cu părțile la Acordul politic libian; solicită UE să impună sancțiuni specifice, cum ar fi interdicții de călătorie și înghețări de active împotriva indivizilor și organizațiilor care boicotează Acordul politic libian; |
| --- | --- |

4.

solicită comunității internaționale și statelor membre ale ONU, UE și UA, precum și ale Ligii Arabe, să fie pregătite să sprijine libienii în eforturile lor de a asigura succesul punerii în aplicare a acordului; se așteaptă ca statele membre și instituțiile internaționale să aibă contacte oficiale doar cu părțile la Acordul politic libian; solicită UE să impună sancțiuni specifice, cum ar fi interdicții de călătorie și înghețări de active împotriva indivizilor și organizațiilor care boicotează Acordul politic libian;

| 5. | regretă războiul purtat în prezent prin interpuși între părți sunnite străine; solicită actorilor regionali să se abțină să întreprindă acțiuni care ar putea exacerba diviziunile și submina tranziția spre o Libie stabilă, democratică și favorabilă incluziunii și care ar putea destabiliza țările învecinate; își exprimă din nou angajamentul ferm față de suveranitatea, integritatea teritorială, unitatea națională și tranziția spre democrație a Libiei; |
| --- | --- |

5.

regretă războiul purtat în prezent prin interpuși între părți sunnite străine; solicită actorilor regionali să se abțină să întreprindă acțiuni care ar putea exacerba diviziunile și submina tranziția spre o Libie stabilă, democratică și favorabilă incluziunii și care ar putea destabiliza țările învecinate; își exprimă din nou angajamentul ferm față de suveranitatea, integritatea teritorială, unitatea națională și tranziția spre democrație a Libiei;

| 6. | condamnă atacurile teroriste destabilizatoare întreprinse de Daesh împotriva poporului libian, inclusiv a minorităților, precum și infrastructurile petroliere din al-Sidra și Ras Lanuf și orice încercare de a perturba procesul de stabilizare a țării; solicită crearea unei coaliții internaționale pentru a răspunde la prezența tot mai puternică a Daesh în Libia, care destabilizează țara și amenință nu doar țările învecinate din Sahel și Sahara, ci și UE; |
| --- | --- |

6.

condamnă atacurile teroriste destabilizatoare întreprinse de Daesh împotriva poporului libian, inclusiv a minorităților, precum și infrastructurile petroliere din al-Sidra și Ras Lanuf și orice încercare de a perturba procesul de stabilizare a țării; solicită crearea unei coaliții internaționale pentru a răspunde la prezența tot mai puternică a Daesh în Libia, care destabilizează țara și amenință nu doar țările învecinate din Sahel și Sahara, ci și UE;

| 7. | subliniază că porozitatea frontierelor libiene și lipsa unui control politic central au ușurat de o manieră extrem de pronunțată proliferarea armelor și traficul cu acestea, precum și libera circulație a grupurilor înarmate de libieni și de străini; este îngrijorat de efectele de contagiune ale conflictului libian asupra securității vecinilor săi imediați, în special Egiptul și Tunisia, dar și Algeria; consideră că UE ar trebui să își folosească instrumentele diplomatice și de politică externă, în cadrul mandatului politicii de securitate și apărare comune (PSAC) și al altor politici, cum ar fi cele privind comerțul și cooperarea, pentru a încuraja aceste țări din Orientul Mijlociu și Africa de Nord să participe în mod pozitiv la procesul de tranziție din Libia; |
| --- | --- |

7.

subliniază că porozitatea frontierelor libiene și lipsa unui control politic central au ușurat de o manieră extrem de pronunțată proliferarea armelor și traficul cu acestea, precum și libera circulație a grupurilor înarmate de libieni și de străini; este îngrijorat de efectele de contagiune ale conflictului libian asupra securității vecinilor săi imediați, în special Egiptul și Tunisia, dar și Algeria; consideră că UE ar trebui să își folosească instrumentele diplomatice și de politică externă, în cadrul mandatului politicii de securitate și apărare comune (PSAC) și al altor politici, cum ar fi cele privind comerțul și cooperarea, pentru a încuraja aceste țări din Orientul Mijlociu și Africa de Nord să participe în mod pozitiv la procesul de tranziție din Libia;

| 8. | consideră că refacerea economică reprezintă un pas important spre tranziția democratică a Libiei; sprijină pe deplin noile autorități libiene în cadrul luptei pe care o duc împotriva teroriștilor pentru a asigura protecția necesară a poporului libian și a infrastructurilor economice critice; |
| --- | --- |

8.

consideră că refacerea economică reprezintă un pas important spre tranziția democratică a Libiei; sprijină pe deplin noile autorități libiene în cadrul luptei pe care o duc împotriva teroriștilor pentru a asigura protecția necesară a poporului libian și a infrastructurilor economice critice;

| 9. | reamintește rolul central jucat de dimensiunea parlamentară pentru a găsi o soluție politică la criză; subliniază că organismele Parlamentului European și deputații acestuia își pot împărtăși experiențele lor instituționale cu actorii libieni pentru a le sprijini eforturile de a iniția un dialog politic favorabil incluziunii; |
| --- | --- |

9.

reamintește rolul central jucat de dimensiunea parlamentară pentru a găsi o soluție politică la criză; subliniază că organismele Parlamentului European și deputații acestuia își pot împărtăși experiențele lor instituționale cu actorii libieni pentru a le sprijini eforturile de a iniția un dialog politic favorabil incluziunii;

| 10. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la soarta migranților, a solicitanților de azil și a refugiaților din Libia, a căror situație, deja de nesuportat, continuă să se deterioreze; solicită o mai mare implicare din partea Agenției pentru refugiați a ONU (UNHCR) în ceea ce privește coordonarea eforturilor ONU; solicită UE și statelor sale membre să răspundă în mod eficace la creșterea continuă a fluxurilor de migranți și refugiați din Africa de Nord, în special din Libia; invită autoritățile libiene și grupările armate să asigure accesul din exterior la locurile de detenție, mai ales la locurile de detenție a migranților; |
| --- | --- |

10.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la soarta migranților, a solicitanților de azil și a refugiaților din Libia, a căror situație, deja de nesuportat, continuă să se deterioreze; solicită o mai mare implicare din partea Agenției pentru refugiați a ONU (UNHCR) în ceea ce privește coordonarea eforturilor ONU; solicită UE și statelor sale membre să răspundă în mod eficace la creșterea continuă a fluxurilor de migranți și refugiați din Africa de Nord, în special din Libia; invită autoritățile libiene și grupările armate să asigure accesul din exterior la locurile de detenție, mai ales la locurile de detenție a migranților;

| 11. | invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă, care coordonează acțiunile statelor membre în Libia, să își concentreze sprijinul pe construcția statală și consolidarea instituțiilor și, împreună cu statele membre, ONU, NATO și partenerii regionali, să participe la reformarea sectorului de securitate și la crearea, sub controlul guvernului de unitate națională, a unei armate naționale și a unor forțe de poliție eficace, care să poată controla întregul teritoriu al Libiei și apele sale naționale și să asigure securitatea frontierelor sale; subliniază că UE ar trebui să acorde prioritate și sprijinirii reformei sistemului juridic libian, precum și a altor domenii esențiale pentru guvernanța democratică; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă, care coordonează acțiunile statelor membre în Libia, să își concentreze sprijinul pe construcția statală și consolidarea instituțiilor și, împreună cu statele membre, ONU, NATO și partenerii regionali, să participe la reformarea sectorului de securitate și la crearea, sub controlul guvernului de unitate națională, a unei armate naționale și a unor forțe de poliție eficace, care să poată controla întregul teritoriu al Libiei și apele sale naționale și să asigure securitatea frontierelor sale; subliniază că UE ar trebui să acorde prioritate și sprijinirii reformei sistemului juridic libian, precum și a altor domenii esențiale pentru guvernanța democratică;

| 12. | susține operația Sophia a EU NAVFOR MED în eforturile sale de a face față crizei migranților și de a combate traficanții care îi exploatează; reamintește că succesul operațiunii este direct legat de sustenabilitatea dialogului politic din Libia și de necesitatea de a restabili pacea și stabilitatea în țară; solicită încheierea unui acord cu guvernul de unitate națională care să permită misiunii UE să desfășoare operațiunile necesare în apele teritoriale libiene; |
| --- | --- |

12.

susține operația Sophia a EU NAVFOR MED în eforturile sale de a face față crizei migranților și de a combate traficanții care îi exploatează; reamintește că succesul operațiunii este direct legat de sustenabilitatea dialogului politic din Libia și de necesitatea de a restabili pacea și stabilitatea în țară; solicită încheierea unui acord cu guvernul de unitate națională care să permită misiunii UE să desfășoare operațiunile necesare în apele teritoriale libiene;

| 13. | apreciază faptul că UE a pus deja la dispoziție un pachet de 100 de milioane de EUR și că Uniunea este pregătită să ofere sprijin imediat în domeniile care vor fi definite drept prioritare împreună cu noul guvern libian de unitate națională, odată ce acesta va fi constituit; solicită UE și ONU să prevadă acordarea de asistență pentru construirea statală, securitate și menținerea păcii, precum și activități de formare pentru crearea capabilităților de răspuns în caz de urgență și de dezastru, respectarea drepturilor omului și statul de drept; |
| --- | --- |

13.

apreciază faptul că UE a pus deja la dispoziție un pachet de 100 de milioane de EUR și că Uniunea este pregătită să ofere sprijin imediat în domeniile care vor fi definite drept prioritare împreună cu noul guvern libian de unitate națională, odată ce acesta va fi constituit; solicită UE și ONU să prevadă acordarea de asistență pentru construirea statală, securitate și menținerea păcii, precum și activități de formare pentru crearea capabilităților de răspuns în caz de urgență și de dezastru, respectarea drepturilor omului și statul de drept;

| 14. | invită statele membre să nu acționeze la nivel individual, ci să acorde sprijin VP/ÎR în vederea elaborării unei strategii cuprinzătoare, în coordonare cu UNSMIL și cu autoritățile libiene, precum și să sprijine tranziția și noul guvern libian; consideră că reforma sectorului securității și programele de dezarmare, demobilizare și reintegrare sunt o prioritate pentru Libia și invită Comisia, VP/ÎR și statele membre să fie pregătite să ofere asistența necesară în aceste domenii, dacă noul guvern solicită ajutor; |
| --- | --- |

14.

invită statele membre să nu acționeze la nivel individual, ci să acorde sprijin VP/ÎR în vederea elaborării unei strategii cuprinzătoare, în coordonare cu UNSMIL și cu autoritățile libiene, precum și să sprijine tranziția și noul guvern libian; consideră că reforma sectorului securității și programele de dezarmare, demobilizare și reintegrare sunt o prioritate pentru Libia și invită Comisia, VP/ÎR și statele membre să fie pregătite să ofere asistența necesară în aceste domenii, dacă noul guvern solicită ajutor;

| 15. | subliniază că este deosebit de important ca comunitatea internațională să crească finanțarea în domeniul umanitar pentru a răspunde celor mai urgente nevoi ale persoanelor care au fost grav afectate de conflictul din Libia; subliniază că este nevoie să se acorde finanțare pentru a ajuta organizațiile umanitare să evalueze mai bine situația și să-și îmbunătățească reacția la nevoile ce apar pe teren; solicită statelor membre să-și îndeplinească angajamentele luate în contextul Fondului fiduciar de urgență pentru Africa al UE; |
| --- | --- |

15.

subliniază că este deosebit de important ca comunitatea internațională să crească finanțarea în domeniul umanitar pentru a răspunde celor mai urgente nevoi ale persoanelor care au fost grav afectate de conflictul din Libia; subliniază că este nevoie să se acorde finanțare pentru a ajuta organizațiile umanitare să evalueze mai bine situația și să-și îmbunătățească reacția la nevoile ce apar pe teren; solicită statelor membre să-și îndeplinească angajamentele luate în contextul Fondului fiduciar de urgență pentru Africa al UE;

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Uniunii pentru Mediterana, Ligii Statelor Arabe, Consiliului Uniunii Africane și Secretarului General al ONU. |
| --- | --- |

16.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Uniunii pentru Mediterana, Ligii Statelor Arabe, Consiliului Uniunii Africane și Secretarului General al ONU.

---

(1)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 114.

(2)  JO C 419, 16.12.2015, p. 192.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0028.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0010.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0272.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/71 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/71

---

P8_TA(2016)0049

Insularitatea

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la situația specială a insulelor (2015/3014(RSP))

(2018/C 035/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 174 și 175 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 174 și 175 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului,

| — | având în vedere cel de-al șaselea Raport al Comisiei privind coeziunea economică, socială și teritorială (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al șaselea Raport al Comisiei privind coeziunea economică, socială și teritorială (COM(2014)0473),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind „Problemele specifice cu care se confruntă insulele” (1229/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European privind „Problemele specifice cu care se confruntă insulele” (1229/2011),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind insularitatea (O-000013/2016 – B8-0106/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind insularitatea (O-000013/2016 – B8-0106/2016),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât insulele, clasificate ca regiuni NUTS-2 și NUTS-3, au caracteristici specifice comune și permanente care le deosebesc în mod clar de zonele continentale; |
| --- | --- |

A.

întrucât insulele, clasificate ca regiuni NUTS-2 și NUTS-3, au caracteristici specifice comune și permanente care le deosebesc în mod clar de zonele continentale;

| B. | întrucât articolul 174 din TFUE recunoaște handicapurile naturale și geografice permanente specifice situației insulelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 174 din TFUE recunoaște handicapurile naturale și geografice permanente specifice situației insulelor;

| C. | întrucât reducerea disparităților economice, sociale și de mediu dintre regiuni și dezvoltarea policentrică și armonioasă constituie principalele obiective ale politicii de coeziune, în strânsă legătură cu atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

C.

întrucât reducerea disparităților economice, sociale și de mediu dintre regiuni și dezvoltarea policentrică și armonioasă constituie principalele obiective ale politicii de coeziune, în strânsă legătură cu atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| D. | întrucât criza economică a avut un impact dramatic asupra bugetelor naționale și regionale din multe state membre prin faptul că a limitat disponibilitatea de finanțare în numeroase sectoare, ceea ce a dus la o scădere cu 20 % a investițiilor publice; întrucât, după cum s-a arătat în cel de-al șaselea Raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, impactul crizei a afectat grav posibilitățile de dezvoltare din multe regiuni dezavantajate, inclusiv al insulelor; întrucât criza economică a inversat tendința pe termen lung de convergență a PIB-ului și a ratei șomajului în UE, ceea ce a dus la creșterea sărăciei și a excluderii sociale și a împiedicat realizarea obiectivului pe termen lung al Uniunii de coeziune economică și teritorială; |
| --- | --- |

D.

întrucât criza economică a avut un impact dramatic asupra bugetelor naționale și regionale din multe state membre prin faptul că a limitat disponibilitatea de finanțare în numeroase sectoare, ceea ce a dus la o scădere cu 20 % a investițiilor publice; întrucât, după cum s-a arătat în cel de-al șaselea Raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, impactul crizei a afectat grav posibilitățile de dezvoltare din multe regiuni dezavantajate, inclusiv al insulelor; întrucât criza economică a inversat tendința pe termen lung de convergență a PIB-ului și a ratei șomajului în UE, ceea ce a dus la creșterea sărăciei și a excluderii sociale și a împiedicat realizarea obiectivului pe termen lung al Uniunii de coeziune economică și teritorială;

| E. | întrucât insulele UE sunt și regiuni periferice situate, în anumite cazuri, la frontierele externe ale UE și sunt deosebit de vulnerabile la provocările cu care se confruntă în prezent Europa, cum ar fi mondializarea, tendințele demografice, schimbările climatice, aprovizionarea cu energie și, îndeosebi în zonele sudice, expunerea la fluxurile crescânde de migrație; |
| --- | --- |

E.

întrucât insulele UE sunt și regiuni periferice situate, în anumite cazuri, la frontierele externe ale UE și sunt deosebit de vulnerabile la provocările cu care se confruntă în prezent Europa, cum ar fi mondializarea, tendințele demografice, schimbările climatice, aprovizionarea cu energie și, îndeosebi în zonele sudice, expunerea la fluxurile crescânde de migrație;

| F. | întrucât insulele europene contribuie la diversitatea Uniunii atât în privința condițiilor de mediu (habitate specifice și specii endemice) cât și a condițiilor culturale (patrimoniu arhitectonic, situri, peisaje, caracteristici agricole și neagricole și identități geografice); |
| --- | --- |

F.

întrucât insulele europene contribuie la diversitatea Uniunii atât în privința condițiilor de mediu (habitate specifice și specii endemice) cât și a condițiilor culturale (patrimoniu arhitectonic, situri, peisaje, caracteristici agricole și neagricole și identități geografice);

| G. | întrucât insulele europene pot contribui la consolidarea dezvoltării sustenabile în Uniune, având în vedere potențialul lor ridicat de producere a energiei din surse regenerabile, datorită expunerii specifice la curenți eolieni, maree și lumina solară; |
| --- | --- |

G.

întrucât insulele europene pot contribui la consolidarea dezvoltării sustenabile în Uniune, având în vedere potențialul lor ridicat de producere a energiei din surse regenerabile, datorită expunerii specifice la curenți eolieni, maree și lumina solară;

| H. | întrucât accesibilitatea regiunilor și legăturile dintre insule sunt factori esențiali în transformarea zonelor insulare în zone mai atractive pentru lucrători calificați și pentru întreprinderi; întrucât este necesar să se atragă investiții, să se creeze noi locuri de muncă și să se reducă cheltuielile de transport maritim și aerian pentru persoane și mărfuri, în conformitate cu principiul continuității teritoriale, depunând de asemenea eforturi pentru reducerea emisiilor și a poluării rezultate din transportul maritim și aerian; |
| --- | --- |

H.

întrucât accesibilitatea regiunilor și legăturile dintre insule sunt factori esențiali în transformarea zonelor insulare în zone mai atractive pentru lucrători calificați și pentru întreprinderi; întrucât este necesar să se atragă investiții, să se creeze noi locuri de muncă și să se reducă cheltuielile de transport maritim și aerian pentru persoane și mărfuri, în conformitate cu principiul continuității teritoriale, depunând de asemenea eforturi pentru reducerea emisiilor și a poluării rezultate din transportul maritim și aerian;

| I. | întrucât agricultura, creșterea animalelor și pescuitul constituie un element important al economiilor insulare locale, care reprezintă o sursă de aprovizionare pentru o parte semnificativă a sectorului agro-industrial și întrucât aceste sectoare suferă din cauza lipsei de accesibilitate, în special pentru IMM-uri, a unui nivel scăzut de diferențiere a produselor, precum și din cauza condițiilor climatice; |
| --- | --- |

I.

întrucât agricultura, creșterea animalelor și pescuitul constituie un element important al economiilor insulare locale, care reprezintă o sursă de aprovizionare pentru o parte semnificativă a sectorului agro-industrial și întrucât aceste sectoare suferă din cauza lipsei de accesibilitate, în special pentru IMM-uri, a unui nivel scăzut de diferențiere a produselor, precum și din cauza condițiilor climatice;

| J. | întrucât turismul intensiv este, pentru cele mai multe insule, o parte importantă din economia locală a acestora, dar tinde, în mod normal, a fi concentrat doar în anumite perioade ale anului și care nu a fost planificat în mod adecvat în afara sezonului, iar acest lucru poate genera riscuri pentru dezvoltarea sustenabilă din punct de vedere al mediului a regiunilor insulare; |
| --- | --- |

J.

întrucât turismul intensiv este, pentru cele mai multe insule, o parte importantă din economia locală a acestora, dar tinde, în mod normal, a fi concentrat doar în anumite perioade ale anului și care nu a fost planificat în mod adecvat în afara sezonului, iar acest lucru poate genera riscuri pentru dezvoltarea sustenabilă din punct de vedere al mediului a regiunilor insulare;

| 1. | încurajează Comisia să ofere o definiție clară a tipului de handicapuri permanente geografice, fizice și demografice cu care se pot confrunta regiunile insulare, cu trimitere la articolul 174 din TFUE; |
| --- | --- |

1.

încurajează Comisia să ofere o definiție clară a tipului de handicapuri permanente geografice, fizice și demografice cu care se pot confrunta regiunile insulare, cu trimitere la articolul 174 din TFUE;

| 2. | întreabă Comisia cum intenționează să pună în aplicare formularea articolului 174 din TFUE în ceea ce privește handicapurile permanente ale regiunilor insulare care constituie obstacole în calea dezvoltării lor fizice și le împiedică să ajungă la o coeziune economică, socială și teritorială; |
| --- | --- |

2.

întreabă Comisia cum intenționează să pună în aplicare formularea articolului 174 din TFUE în ceea ce privește handicapurile permanente ale regiunilor insulare care constituie obstacole în calea dezvoltării lor fizice și le împiedică să ajungă la o coeziune economică, socială și teritorială;

| 3. | recunoaște importanța acordării de sprijin în vederea abordării tendinței semnificative de depopulare în regiunile insulare; reamintește că anumite handicapuri sunt mai dificil de gestionat în cazul insulelor în ceea ce privește dimensiunea lor redusă și marea lor depărtare față de zonele de coastă continentale europene; |
| --- | --- |

3.

recunoaște importanța acordării de sprijin în vederea abordării tendinței semnificative de depopulare în regiunile insulare; reamintește că anumite handicapuri sunt mai dificil de gestionat în cazul insulelor în ceea ce privește dimensiunea lor redusă și marea lor depărtare față de zonele de coastă continentale europene;

| 4. | solicită Comisiei să lanseze un studiu aprofundat/o analiză aprofundată privind costurile suplimentare suportate ca urmare a faptului de a fi insule în ceea ce privește sistemul de transport de persoane și de mărfuri, aprovizionarea cu energie și accesul la piețe, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să lanseze un studiu aprofundat/o analiză aprofundată privind costurile suplimentare suportate ca urmare a faptului de a fi insule în ceea ce privește sistemul de transport de persoane și de mărfuri, aprovizionarea cu energie și accesul la piețe, în special pentru IMM-uri;

| 5. | opinează că insulele ar trebui să aibă o definiție/clasificare adecvată care vor lua în considerare nu numai diferențele și caracteristicile lor specifice, ci și situația lor specifică; invită Comisia, pe baza articolului 174 din TFUE, care recunoaște situația specială a insulelor, să înființeze un grup omogen alcătuit din toate teritoriile insulare; invită, de asemenea, Comisia să țină seama, în afara PIB-ului, și de alți indicatori statistici care pot reflecta vulnerabilitatea economică și socială generată de handicapuri naturale permanente; |
| --- | --- |

5.

opinează că insulele ar trebui să aibă o definiție/clasificare adecvată care vor lua în considerare nu numai diferențele și caracteristicile lor specifice, ci și situația lor specifică; invită Comisia, pe baza articolului 174 din TFUE, care recunoaște situația specială a insulelor, să înființeze un grup omogen alcătuit din toate teritoriile insulare; invită, de asemenea, Comisia să țină seama, în afara PIB-ului, și de alți indicatori statistici care pot reflecta vulnerabilitatea economică și socială generată de handicapuri naturale permanente;

| 6. | reamintește faptul că, în conformitate cu Directiva 2006/112/CE a Consiliului, anumitor insule europene li s-a acordat un regim fiscal special pentru a compensa handicapurile fizice și demografice permanente ale acestora; subliniază importanța acestor mecanisme fiscale speciale pentru comunitățile și economiile locale și solicită continuarea acestora în special în acele state membre care fac obiectul unor programe de ajustare economică; |
| --- | --- |

6.

reamintește faptul că, în conformitate cu Directiva 2006/112/CE a Consiliului, anumitor insule europene li s-a acordat un regim fiscal special pentru a compensa handicapurile fizice și demografice permanente ale acestora; subliniază importanța acestor mecanisme fiscale speciale pentru comunitățile și economiile locale și solicită continuarea acestora în special în acele state membre care fac obiectul unor programe de ajustare economică;

| 7. | reamintește, în special, necesitatea unei mai bune conectivități prin rute maritime, printr-un acces mai bun la porturi și prin servicii mai bune de transport aerian; consideră că ar trebui pus un accent special pe nodurile de transport, pe transportul intermodal și pe mobilitatea sustenabilă; subliniază, de asemenea, necesitatea de a sprijini dezvoltarea teritorială echilibrată a regiunilor insulare prin promovarea inovării și a competitivității în aceste regiuni, care sunt îndepărtate de principalele centre administrative și economice și nu beneficiază de un acces ușor la transport, precum și prin consolidarea producției locale pentru piețele locale; |
| --- | --- |

7.

reamintește, în special, necesitatea unei mai bune conectivități prin rute maritime, printr-un acces mai bun la porturi și prin servicii mai bune de transport aerian; consideră că ar trebui pus un accent special pe nodurile de transport, pe transportul intermodal și pe mobilitatea sustenabilă; subliniază, de asemenea, necesitatea de a sprijini dezvoltarea teritorială echilibrată a regiunilor insulare prin promovarea inovării și a competitivității în aceste regiuni, care sunt îndepărtate de principalele centre administrative și economice și nu beneficiază de un acces ușor la transport, precum și prin consolidarea producției locale pentru piețele locale;

| 8. | subliniază faptul că capacitatea digitală reprezintă un mijloc esențial de a contracara dezavantajele în ceea ce privește conectivitatea regiunilor insulare; subliniază că sunt necesare investiții în infrastructură pentru a asigura accesul în bandă largă în insule și participarea deplină a acestora pe piața unică digitală; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că capacitatea digitală reprezintă un mijloc esențial de a contracara dezavantajele în ceea ce privește conectivitatea regiunilor insulare; subliniază că sunt necesare investiții în infrastructură pentru a asigura accesul în bandă largă în insule și participarea deplină a acestora pe piața unică digitală;

| 9. | reamintește că multe insule din Marea Mediterană s-au confruntat cu sosirea unui număr imens de migranți și trebuie să facă față acestei situații; subliniază necesitatea unei abordări holistice la nivelul UE, care ar trebui să includă sprijin din partea UE și un efort comun din partea tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

9.

reamintește că multe insule din Marea Mediterană s-au confruntat cu sosirea unui număr imens de migranți și trebuie să facă față acestei situații; subliniază necesitatea unei abordări holistice la nivelul UE, care ar trebui să includă sprijin din partea UE și un efort comun din partea tuturor statelor membre;

| 10. | subliniază importanța educației la toate nivelurile, acolo unde este necesar și prin utilizarea mai intensă a sistemelor de învățământ la distanță; reamintește că insulele se confruntă, de asemenea, cu impactul grav al schimbărilor climatice, cu consecințe deosebit de grave, inclusiv cu un număr crescând de dezastre naturale; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța educației la toate nivelurile, acolo unde este necesar și prin utilizarea mai intensă a sistemelor de învățământ la distanță; reamintește că insulele se confruntă, de asemenea, cu impactul grav al schimbărilor climatice, cu consecințe deosebit de grave, inclusiv cu un număr crescând de dezastre naturale;

| 11. | subliniază că, deși insulele se confruntă cu constrângeri, ele beneficiază, totodată, de un potențial teritorial, care ar trebui să fie utilizat ca o oportunitate de dezvoltare, creștere economică și creare de locuri de muncă; subliniază importanța politicilor privind o fiscalitate redusă și a politicilor vizând reducerea birocrației ca principale stimulente pentru atragerea investițiilor; menționează, în acest context, dezvoltarea turismului sustenabil, pe lângă turismul sezonier, punând accentul pe promovarea patrimoniului cultural și pe activități economice artizanale specifice; subliniază, de asemenea, potențialul imens al energiei oceanice, eoliene și solare, precum și potențialul insulelor de a deveni importante surse de energie alternativă, de a fi cât mai autonome în ceea ce privește energia și, mai presus de toate, de a garanta aprovizionarea cu energie mai ieftină pentru locuitorii acestora; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, deși insulele se confruntă cu constrângeri, ele beneficiază, totodată, de un potențial teritorial, care ar trebui să fie utilizat ca o oportunitate de dezvoltare, creștere economică și creare de locuri de muncă; subliniază importanța politicilor privind o fiscalitate redusă și a politicilor vizând reducerea birocrației ca principale stimulente pentru atragerea investițiilor; menționează, în acest context, dezvoltarea turismului sustenabil, pe lângă turismul sezonier, punând accentul pe promovarea patrimoniului cultural și pe activități economice artizanale specifice; subliniază, de asemenea, potențialul imens al energiei oceanice, eoliene și solare, precum și potențialul insulelor de a deveni importante surse de energie alternativă, de a fi cât mai autonome în ceea ce privește energia și, mai presus de toate, de a garanta aprovizionarea cu energie mai ieftină pentru locuitorii acestora;

| 12. | subliniază, în acest sens, importanța utilizării tuturor sinergiilor posibile între fondurile structurale și de investiții europene și alte instrumente ale Uniunii cu scopul de a contracara handicapurile cu care se confruntă insulele și a îmbunătăți situația lor privind creșterea economică, crearea de locuri de muncă și dezvoltarea sustenabilă; |
| --- | --- |

12.

subliniază, în acest sens, importanța utilizării tuturor sinergiilor posibile între fondurile structurale și de investiții europene și alte instrumente ale Uniunii cu scopul de a contracara handicapurile cu care se confruntă insulele și a îmbunătăți situația lor privind creșterea economică, crearea de locuri de muncă și dezvoltarea sustenabilă;

| 13. | invită Comisia să instituie un „cadru strategic al UE pentru insule” cu scopul de a reuni instrumente care pot avea un impact teritorial major; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să instituie un „cadru strategic al UE pentru insule” cu scopul de a reuni instrumente care pot avea un impact teritorial major;

| 14. | invită statele membre și autoritățile regionale și locale să joace un rol important în cadrul strategiilor de dezvoltare a insulelor pe baza unei abordări verticale în care să fie implicate toate nivelurile administrației, în conformitate cu principiul subsidiarității, cu scopul de a asigura dezvoltarea sustenabilă a insulelor din UE; |
| --- | --- |

14.

invită statele membre și autoritățile regionale și locale să joace un rol important în cadrul strategiilor de dezvoltare a insulelor pe baza unei abordări verticale în care să fie implicate toate nivelurile administrației, în conformitate cu principiul subsidiarității, cu scopul de a asigura dezvoltarea sustenabilă a insulelor din UE;

| 15. | sugerează Comisiei să creeze un „birou pentru insule” legat de Direcția Generală Politică Regională și Urbană (DG REGIO) și alcătuit dintr-un grup restrâns de funcționari pentru a coordona și a analiza chestiunile referitoare la regiunile insulare; |
| --- | --- |

15.

sugerează Comisiei să creeze un „birou pentru insule” legat de Direcția Generală Politică Regională și Urbană (DG REGIO) și alcătuit dintr-un grup restrâns de funcționari pentru a coordona și a analiza chestiunile referitoare la regiunile insulare;

| 16. | invită Comisia să prezinte o comunicare care să cuprindă o „Agendă pentru insulele din UE” și, ulterior, o carte albă pentru a monitoriza dezvoltarea insulelor, pe baza bunelor practici și cu participarea autorităților locale, regionale și naționale și a altor actori relevanți, inclusiv a partenerilor economici și sociali și a reprezentanților societății civile; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să prezinte o comunicare care să cuprindă o „Agendă pentru insulele din UE” și, ulterior, o carte albă pentru a monitoriza dezvoltarea insulelor, pe baza bunelor practici și cu participarea autorităților locale, regionale și naționale și a altor actori relevanți, inclusiv a partenerilor economici și sociali și a reprezentanților societății civile;

| 17. | invită Comisia să propună un An european al insulelor și munților; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să propună un An european al insulelor și munților;

| 18. | invită Comisia să țină seama de situația specifică a insulelor atunci când va pregăti propunerea pentru următorul cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să țină seama de situația specifică a insulelor atunci când va pregăti propunerea pentru următorul cadru financiar multianual;

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor și statelor membre. |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor și statelor membre.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/74 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/74

---

P8_TA(2016)0050

Rolul autorităților locale și regionale în ceea ce privește fondurile structurale și de investiții europene (FESI)

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la rolul autorităților locale și regionale în ceea ce privește fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) (2015/3013(RSP))

(2018/C 035/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 174-178 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 174-178 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune” – RDC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune” – RDC),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2),

| — | având în vedere avizul din 9 iulie 2015 al Comitetului European al Regiunilor referitor la rezultatul negocierilor privind acordurile de parteneriat și programele operaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din 9 iulie 2015 al Comitetului European al Regiunilor referitor la rezultatul negocierilor privind acordurile de parteneriat și programele operaționale,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2015 intitulată „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene” (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2015 intitulată „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene” (COM(2015)0639),

| — | având în vedere Cartea albă a Comitetului Regiunilor privind guvernanța pe mai multe niveluri, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comitetului Regiunilor privind guvernanța pe mai multe niveluri,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la rolul autorităților locale și regionale în fondurile structurale și de investiții europene (FESI) (O-000012/2016 – B8-0105/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la rolul autorităților locale și regionale în fondurile structurale și de investiții europene (FESI) (O-000012/2016 – B8-0105/2016),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât politica de coeziune a UE în perioada de programare 2014-2020 reprezintă în continuare principalul instrument de investiții care acoperă toate regiunile din UE și, de asemenea, o oportunitate pentru crearea unei abordări ascendente privind creșterea economică sustenabilă, sprijinind crearea de locuri de muncă, antreprenoriatul și inovarea la nivelul economiilor locale și regionale, îmbunătățind calitatea vieții cetățenilor și asigurând solidaritate și o dezvoltare mai accentuată în regiunile UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica de coeziune a UE în perioada de programare 2014-2020 reprezintă în continuare principalul instrument de investiții care acoperă toate regiunile din UE și, de asemenea, o oportunitate pentru crearea unei abordări ascendente privind creșterea economică sustenabilă, sprijinind crearea de locuri de muncă, antreprenoriatul și inovarea la nivelul economiilor locale și regionale, îmbunătățind calitatea vieții cetățenilor și asigurând solidaritate și o dezvoltare mai accentuată în regiunile UE;

| B. | întrucât politica de coeziune vizează, de asemenea, astfel cum se precizează în TFUE, reducerea discrepanțelor economice, sociale și teritoriale dintre statele membre ale UE și dintre regiunile acestora prin intermediul unei strategii favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât politica de coeziune vizează, de asemenea, astfel cum se precizează în TFUE, reducerea discrepanțelor economice, sociale și teritoriale dintre statele membre ale UE și dintre regiunile acestora prin intermediul unei strategii favorabile incluziunii;

| C. | întrucât a fost creat pentru prima dată (pentru perioada 2014-2020) un cadru coerent, Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC), care stabilește norme comune pentru toate cele cinci fonduri structurale și de investiții europene (fondurile ESI): Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european (FSE), Fondul de coeziune (FC), Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM); |
| --- | --- |

C.

întrucât a fost creat pentru prima dată (pentru perioada 2014-2020) un cadru coerent, Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC), care stabilește norme comune pentru toate cele cinci fonduri structurale și de investiții europene (fondurile ESI): Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european (FSE), Fondul de coeziune (FC), Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM);

| D. | întrucât cadrul strategic comun (CSC) introdus prin RDC contribuie la maximizarea impactului și eficienței cheltuielilor publice și permite realizarea de sinergii, combinând fondurile ESI cu alte programe finanțate de UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât cadrul strategic comun (CSC) introdus prin RDC contribuie la maximizarea impactului și eficienței cheltuielilor publice și permite realizarea de sinergii, combinând fondurile ESI cu alte programe finanțate de UE;

| E. | întrucât articolul 7 din Regulamentul privind Fondul european de dezvoltare regională prevede că cel puțin 5 % din resursele FEDR ar trebui alocate sprijinirii dezvoltării urbane durabile prin intermediul acțiunilor integrate în cadrul cărora orașele și organismele de la nivel subregional și local responsabile cu punerea în aplicare a strategiilor urbane durabile ar trebui să fie responsabile de sarcinile legate cel puțin de selectarea operațiunilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 7 din Regulamentul privind Fondul european de dezvoltare regională prevede că cel puțin 5 % din resursele FEDR ar trebui alocate sprijinirii dezvoltării urbane durabile prin intermediul acțiunilor integrate în cadrul cărora orașele și organismele de la nivel subregional și local responsabile cu punerea în aplicare a strategiilor urbane durabile ar trebui să fie responsabile de sarcinile legate cel puțin de selectarea operațiunilor;

| F. | întrucât, în perioada actuală de programare (2014-2020), dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD) și grupurile de acțiune locală sunt eligibile, de asemenea, pentru finanțare în cadrul FEDR și FSE; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în perioada actuală de programare (2014-2020), dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD) și grupurile de acțiune locală sunt eligibile, de asemenea, pentru finanțare în cadrul FEDR și FSE;

| G. | întrucât principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri, astfel cum sunt stabilite la articolul 5 din RDC, sunt unele dintre principiile de bază ale fondurilor ESI, |
| --- | --- |

G.

întrucât principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri, astfel cum sunt stabilite la articolul 5 din RDC, sunt unele dintre principiile de bază ale fondurilor ESI,

| 1. | subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale în ceea ce privește elaborarea și punere în aplicare a strategiilor UE, recunoscând totodată rolul unei game largi de părți interesate, de la state membre la grupuri comunitare; consideră, în plus, că aproprierea acestor autorități de cetățeni și diversitatea modurilor de guvernanță la nivel local și regional reprezintă un avantaj pentru UE; |
| --- | --- |

1.

subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale în ceea ce privește elaborarea și punere în aplicare a strategiilor UE, recunoscând totodată rolul unei game largi de părți interesate, de la state membre la grupuri comunitare; consideră, în plus, că aproprierea acestor autorități de cetățeni și diversitatea modurilor de guvernanță la nivel local și regional reprezintă un avantaj pentru UE;

| 2. | susține sinergiile și complementaritatea dintre fondurile ESI și alte programe ale UE, în cadrul cărora autoritățile locale și regionale pot juca un rol util pentru atingerea obiectivelor politicii de coeziune; subliniază, totuși, faptul că orice reprogramare a fondurilor ESI ar trebui realizată în conformitate cu normele RDC și că noile inițiative nu ar trebui să slăbească esența fondurilor ESI; |
| --- | --- |

2.

susține sinergiile și complementaritatea dintre fondurile ESI și alte programe ale UE, în cadrul cărora autoritățile locale și regionale pot juca un rol util pentru atingerea obiectivelor politicii de coeziune; subliniază, totuși, faptul că orice reprogramare a fondurilor ESI ar trebui realizată în conformitate cu normele RDC și că noile inițiative nu ar trebui să slăbească esența fondurilor ESI;

| 3. | atrage atenția asupra principiului parteneriatului consolidat și Codului european de conduită în materie de parteneriat, care stabilesc implicarea juridică a autorităților locale și regionale și prevăd cerințele minime pentru implicarea acestora în toate etapele de pregătire și punere în aplicare a programelor operaționale; recunoaște că, deși autoritățile locale și regionale au fost consultate în majoritatea cazurilor pe parcursul negocierilor privind acordurile de parteneriat și programele operaționale, implicarea lor nu a reprezentat un parteneriat deplin; prin urmare, îndeamnă statele membre să respecte în totalitate aceste cerințe și să-și intensifice eforturile în vederea remedierii deficiențelor; |
| --- | --- |

3.

atrage atenția asupra principiului parteneriatului consolidat și Codului european de conduită în materie de parteneriat, care stabilesc implicarea juridică a autorităților locale și regionale și prevăd cerințele minime pentru implicarea acestora în toate etapele de pregătire și punere în aplicare a programelor operaționale; recunoaște că, deși autoritățile locale și regionale au fost consultate în majoritatea cazurilor pe parcursul negocierilor privind acordurile de parteneriat și programele operaționale, implicarea lor nu a reprezentat un parteneriat deplin; prin urmare, îndeamnă statele membre să respecte în totalitate aceste cerințe și să-și intensifice eforturile în vederea remedierii deficiențelor;

| 4. | subliniază faptul că consolidarea capacității administrative și combaterea deficiențelor structurale ale autorităților locale și regionale sunt esențiale atât pentru etapele de programare și de punere în aplicare ale programelor operaționale, cât și pentru atingerea unei rate mai ridicate de absorbție a fondurilor ESI; invită, prin urmare, Comisia să se asigure că se acordă sprijin pentru consolidarea capacităților autorităților locale și regionale și administrațiilor și instituțiilor lor, astfel încât acestea să fie în măsură să joace un rol semnificativ în cadrul politicii de coeziune, în special în cazul subdelegării sarcinilor de punere în aplicare către nivelurile inferioare ale administrației, în special către autoritățile urbane; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că consolidarea capacității administrative și combaterea deficiențelor structurale ale autorităților locale și regionale sunt esențiale atât pentru etapele de programare și de punere în aplicare ale programelor operaționale, cât și pentru atingerea unei rate mai ridicate de absorbție a fondurilor ESI; invită, prin urmare, Comisia să se asigure că se acordă sprijin pentru consolidarea capacităților autorităților locale și regionale și administrațiilor și instituțiilor lor, astfel încât acestea să fie în măsură să joace un rol semnificativ în cadrul politicii de coeziune, în special în cazul subdelegării sarcinilor de punere în aplicare către nivelurile inferioare ale administrației, în special către autoritățile urbane;

| 5. | ia act de faptul că politica de coeziune a UE reprezintă un bun exemplu de guvernanță pe mai multe niveluri cu o abordare ascendentă, în cadrul căreia autoritățile locale și regionale, atunci când se ocupă de fondurile structurale și de investiții europene, ajung la un echilibru între obiectivul Uniunii privind o mai mare coeziune economică, socială și teritorială și impactul teritorial al politicilor UE; |
| --- | --- |

5.

ia act de faptul că politica de coeziune a UE reprezintă un bun exemplu de guvernanță pe mai multe niveluri cu o abordare ascendentă, în cadrul căreia autoritățile locale și regionale, atunci când se ocupă de fondurile structurale și de investiții europene, ajung la un echilibru între obiectivul Uniunii privind o mai mare coeziune economică, socială și teritorială și impactul teritorial al politicilor UE;

| 6. | subliniază importanța inițiativei privind dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității, în cadrul căreia autoritățile locale sunt parteneri; subliniază faptul că ar trebui ca abordarea să rămână ascendentă, stabilindu-se totodată obiective în ceea ce privește intervențiile legate de nevoile locale și regionale; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța inițiativei privind dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității, în cadrul căreia autoritățile locale sunt parteneri; subliniază faptul că ar trebui ca abordarea să rămână ascendentă, stabilindu-se totodată obiective în ceea ce privește intervențiile legate de nevoile locale și regionale;

| 7. | consideră că noile inițiative privind investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD) reprezintă schimbări progresive în ceea ce privește capacitatea părților interesate de la nivel local de a combina surse de finanțare și de a planifica inițiative locale bine orientate; |
| --- | --- |

7.

consideră că noile inițiative privind investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD) reprezintă schimbări progresive în ceea ce privește capacitatea părților interesate de la nivel local de a combina surse de finanțare și de a planifica inițiative locale bine orientate;

| 8. | consideră că guvernanța pe mai multe niveluri vine în sprijinul obiectivelor politice fundamentale ale UE, cum ar fi creșterea economică, progresul social și dezvoltarea sustenabilă, consolidează dimensiunea democratică a UE și mărește eficiența acțiunilor sale politice; |
| --- | --- |

8.

consideră că guvernanța pe mai multe niveluri vine în sprijinul obiectivelor politice fundamentale ale UE, cum ar fi creșterea economică, progresul social și dezvoltarea sustenabilă, consolidează dimensiunea democratică a UE și mărește eficiența acțiunilor sale politice;

| 9. | atrage atenția asupra provocărilor cu care se confruntă autoritățile locale și regionale, precum globalizarea, schimbările climatice, securitatea energetică, fluxurile de migrație și urbanizarea crescândă, ținând seama de faptul că fiecare regiune are nevoi și caracteristici specifice; |
| --- | --- |

9.

atrage atenția asupra provocărilor cu care se confruntă autoritățile locale și regionale, precum globalizarea, schimbările climatice, securitatea energetică, fluxurile de migrație și urbanizarea crescândă, ținând seama de faptul că fiecare regiune are nevoi și caracteristici specifice;

| 10. | este convins că zonele urbane joacă un rol tot mai important în lumea de astăzi și că politicile UE au un rol semnificativ în ceea ce privește stabilirea cadrului potrivit care să le permită zonelor urbane din UE să-și valorifice potențialul de creștere; |
| --- | --- |

10.

este convins că zonele urbane joacă un rol tot mai important în lumea de astăzi și că politicile UE au un rol semnificativ în ceea ce privește stabilirea cadrului potrivit care să le permită zonelor urbane din UE să-și valorifice potențialul de creștere;

| 11. | invită Comisia să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a articolului 7 din Regulamentul privind FEDR și să prezinte rapoarte Parlamentului în legătură cu aceasta; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a articolului 7 din Regulamentul privind FEDR și să prezinte rapoarte Parlamentului în legătură cu aceasta;

| 12. | consideră că Agenda urbană a UE poate să îmbunătățească dezvoltarea și punerea în aplicare a politicilor și programelor, asigurând astfel un impact mai coerent asupra orașelor, precum și un sprijin pentru acestea, contribuind totodată la realizarea obiectivelor comune europene și naționale, cu respectarea totală a subsidiarității și proporționalității; subliniază importanța Pactului de la Amsterdam și a progreselor în direcția obiectivelor pe care încearcă să le realizeze; ia act, cu toate acestea, de faptul că trebuie depuse eforturi pentru eliminarea blocajelor și inconsecvențelor în ceea ce privește politicile UE care afectează atât zonele urbane, cât și pe cele rurale; |
| --- | --- |

12.

consideră că Agenda urbană a UE poate să îmbunătățească dezvoltarea și punerea în aplicare a politicilor și programelor, asigurând astfel un impact mai coerent asupra orașelor, precum și un sprijin pentru acestea, contribuind totodată la realizarea obiectivelor comune europene și naționale, cu respectarea totală a subsidiarității și proporționalității; subliniază importanța Pactului de la Amsterdam și a progreselor în direcția obiectivelor pe care încearcă să le realizeze; ia act, cu toate acestea, de faptul că trebuie depuse eforturi pentru eliminarea blocajelor și inconsecvențelor în ceea ce privește politicile UE care afectează atât zonele urbane, cât și pe cele rurale;

| 13. | invită Comisia să continue să se bazeze pe inițiativele anterioare și cele în curs, inclusiv pe consultațiile publice, pentru a identifica măsuri pentru consolidarea rolului autorităților locale și regionale în gestionarea și implementarea fondurilor ESI prin intermediul acordurilor de parteneriat și al programelor operaționale; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să continue să se bazeze pe inițiativele anterioare și cele în curs, inclusiv pe consultațiile publice, pentru a identifica măsuri pentru consolidarea rolului autorităților locale și regionale în gestionarea și implementarea fondurilor ESI prin intermediul acordurilor de parteneriat și al programelor operaționale;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Comitetului Regiunilor și parlamentelor naționale și regionale ale statelor membre. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Comitetului Regiunilor și parlamentelor naționale și regionale ale statelor membre.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/77 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/77

---

P8_TA(2016)0051

Execuția sistematică în masă a membrilor minorităților religioase de către ISIS

Rezoluţia Parlamentului European din 4 februarie 2016 referitoare la uciderea sistematică în masă a minorităților religioase de către așa-numita grupare ISIS/Daesh (2016/2529(RSP))

(2018/C 035/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, din 27 februarie 2014 referitoare la situația din Irak (1), din 18 septembrie 2014 referitoare la situația din Irak și Siria și la ofensiva grupării Statul Islamic, inclusiv la persecutarea minorităților (2), în special punctul 4, din 27 noiembrie 2014 referitoare la Irak: răpirea și maltratarea femeilor (3), din 12 februarie 2015 referitoare la criza umanitară din Irak și Siria, în special în contextul Statului Islamic (4), în special punctul 27, din 12 martie 2015 referitoare la atacurile și răpirile recente comise de ISIS/Daesh în Orientul Mijlociu, în special asupra asirienilor (5), în special punctul 2, din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual pe 2013 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (6), în special punctele 129 și 211, din 12 martie 2015 referitoare la prioritățile UE pentru Consiliul ONU pentru Drepturile Omului din 2015 (7), în special punctele 66 și 67, din 30 aprilie 2015 referitoare la persecutarea creștinilor în întreaga lume, în legătură cu uciderea unor studenți în Kenya de către grupul terorist al-Shabaab (8), în special punctul 10 din 30 aprilie 2015 referitoare la distrugerea siturilor culturale de către ISIS/Daesh (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, din 27 februarie 2014 referitoare la situația din Irak (1), din 18 septembrie 2014 referitoare la situația din Irak și Siria și la ofensiva grupării Statul Islamic, inclusiv la persecutarea minorităților (2), în special punctul 4, din 27 noiembrie 2014 referitoare la Irak: răpirea și maltratarea femeilor (3), din 12 februarie 2015 referitoare la criza umanitară din Irak și Siria, în special în contextul Statului Islamic (4), în special punctul 27, din 12 martie 2015 referitoare la atacurile și răpirile recente comise de ISIS/Daesh în Orientul Mijlociu, în special asupra asirienilor (5), în special punctul 2, din 12 martie 2015 referitoare la Raportul anual pe 2013 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (6), în special punctele 129 și 211, din 12 martie 2015 referitoare la prioritățile UE pentru Consiliul ONU pentru Drepturile Omului din 2015 (7), în special punctele 66 și 67, din 30 aprilie 2015 referitoare la persecutarea creștinilor în întreaga lume, în legătură cu uciderea unor studenți în Kenya de către grupul terorist al-Shabaab (8), în special punctul 10 din 30 aprilie 2015 referitoare la distrugerea siturilor culturale de către ISIS/Daesh (9),

| — | având în vedere Recomandarea sa din 18 aprilie 2013 adresată Consiliului privind principiul responsabilității de a proteja al Organizației Națiunilor Unite (R2P) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 18 aprilie 2013 adresată Consiliului privind principiul responsabilității de a proteja al Organizației Națiunilor Unite (R2P) (10),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 martie 2015 referitoare la Strategia regională a UE pentru Siria și Irak, precum și pentru amenințarea ISIL/Daesh, din 20 octombrie 2014 referitoare la criza provocată de ISIL/Daesh în Siria și Irak, din 30 august 2014 referitoare la Irak și Siria, din 14 aprilie 2014 și din 12 octombrie 2015 referitoare la Siria și din 15 august 2014 referitoare la Irak, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 martie 2015 referitoare la Strategia regională a UE pentru Siria și Irak, precum și pentru amenințarea ISIL/Daesh, din 20 octombrie 2014 referitoare la criza provocată de ISIL/Daesh în Siria și Irak, din 30 august 2014 referitoare la Irak și Siria, din 14 aprilie 2014 și din 12 octombrie 2015 referitoare la Siria și din 15 august 2014 referitoare la Irak,

| — | având în vedere Decizia 2003/335/JAI a Consiliului din 8 mai 2003 privind cercetarea și urmărirea penală în cazul faptelor de genocid, al crimelor împotriva umanității și al crimelor de război (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2003/335/JAI a Consiliului din 8 mai 2003 privind cercetarea și urmărirea penală în cazul faptelor de genocid, al crimelor împotriva umanității și al crimelor de război (11),

| — | având în vedere: Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere; Orientările UE privind promovarea respectării dreptului umanitar internațional; Liniile directoare ale UE privind violențele împotriva femeilor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa femeilor; Orientările politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; Orientările UE privind copiii și conflictele armate; Orientările UE pentru promovarea și protecția drepturilor copilului; Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, și Orientările UE pentru promovarea și protejarea exercitării tuturor drepturilor omului de către persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), |
| --- | --- |

—

având în vedere: Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere; Orientările UE privind promovarea respectării dreptului umanitar internațional; Liniile directoare ale UE privind violențele împotriva femeilor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa femeilor; Orientările politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; Orientările UE privind copiii și conflictele armate; Orientările UE pentru promovarea și protecția drepturilor copilului; Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, și Orientările UE pentru promovarea și protejarea exercitării tuturor drepturilor omului de către persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI),

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la Irak și Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la Irak și Siria,

| — | având în vedere Rezoluția 2091 (2016) din 27 ianuarie 2016 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare la luptătorii străini din Siria și Irak, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2091 (2016) din 27 ianuarie 2016 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare la luptătorii străini din Siria și Irak,

| — | având în vedere declarația Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Navi Pillay, din 25 august 2014, privind persecuțiile „oribile”, generalizate și sistematice la care este supusă populația civilă din Irak, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Navi Pillay, din 25 august 2014, privind persecuțiile „oribile”, generalizate și sistematice la care este supusă populația civilă din Irak,

| — | având în vedere recentele rezoluții ale Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Irak și Siria, în special Rezoluția 2249 (2015) prin care sunt condamnate atacurile teroriste comise recent de ISIS și Rezoluția 2254 (2015) prin care se susține foaia de parcurs a procesului de pace din Siria și se stabilește un calendar al negocierilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere recentele rezoluții ale Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Irak și Siria, în special Rezoluția 2249 (2015) prin care sunt condamnate atacurile teroriste comise recent de ISIS și Rezoluția 2254 (2015) prin care se susține foaia de parcurs a procesului de pace din Siria și se stabilește un calendar al negocierilor,

| — | având în vedere rezoluția S-22/1 adoptată de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU la 3 septembrie 2014 privind situația drepturilor omului în Irak având în vedere abuzurile comise de așa-numitul „Stat Islamic al Irakului și Levantului” și de grupări afiliate acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția S-22/1 adoptată de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU la 3 septembrie 2014 privind situația drepturilor omului în Irak având în vedere abuzurile comise de așa-numitul „Stat Islamic al Irakului și Levantului” și de grupări afiliate acestuia,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948,

| — | având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie și credință, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie și credință,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1984 împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1984 împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 9 decembrie 1948 pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 9 decembrie 1948 pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, în special articolele 5-8, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale, în special articolele 5-8,

| — | având în vedere cadrul analitic al Biroului Consilierului special al ONU pentru prevenirea genocidului (OSAPG), |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul analitic al Biroului Consilierului special al ONU pentru prevenirea genocidului (OSAPG),

| — | având în vedere declarația din 12 august 2014 a Consilierului special al Secretarului General al ONU pentru prevenirea genocidului și a Consilierului special al Secretarului General al ONU pentru responsabilitatea de a proteja cu privire la situația din Irak, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 12 august 2014 a Consilierului special al Secretarului General al ONU pentru prevenirea genocidului și a Consilierului special al Secretarului General al ONU pentru responsabilitatea de a proteja cu privire la situația din Irak,

| — | având în vedere raportul Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 27 martie 2015 privind situația drepturilor omului în Irak având în vedere abuzurile comise de așa-numitul Stat Islamic al Irakului și Levantului și de grupări afiliate acestuia, în special punctul 16 referitor la încălcările comise de ISIS – atacurile îndreptate împotriva grupurilor religioase și etnice, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 27 martie 2015 privind situația drepturilor omului în Irak având în vedere abuzurile comise de așa-numitul Stat Islamic al Irakului și Levantului și de grupări afiliate acestuia, în special punctul 16 referitor la încălcările comise de ISIS – atacurile îndreptate împotriva grupurilor religioase și etnice,

| — | având în vedere declarația din 13 octombrie 2015 a Consilierului special al Secretarului General al ONU pentru prevenirea genocidului și a Consilierului special al Secretarului General al ONU pentru responsabilitatea de a proteja cu privire la agravarea fenomenului de incitare la violență din motive religioase în Siria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 13 octombrie 2015 a Consilierului special al Secretarului General al ONU pentru prevenirea genocidului și a Consilierului special al Secretarului General al ONU pentru responsabilitatea de a proteja cu privire la agravarea fenomenului de incitare la violență din motive religioase în Siria,

| — | având în vedere raportul Comisiei internaționale independente de anchetă cu privire la Republica Arabă Siriană prezentat în cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului la 13 august 2015, în special punctele 165-173, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei internaționale independente de anchetă cu privire la Republica Arabă Siriană prezentat în cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului la 13 august 2015, în special punctele 165-173,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, astfel cum s-a recunoscut în Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 2249 (2015), ideologia extremistă și violentă a așa-numitei „ISIS/Daesh”, atacurile teroriste comise de acesta, atacurile sale brutale și sistematice comise constant și la scară largă împotriva populațiilor civile, încălcarea drepturilor omului și a dreptului umanitar internațional, inclusiv actele comise din motive religioase sau etnice, precum și distrugerea patrimoniului cultural și traficul cu bunuri culturale constituie o amenințare mondială, fără precedent, la adresa păcii și securității internaționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât, astfel cum s-a recunoscut în Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 2249 (2015), ideologia extremistă și violentă a așa-numitei „ISIS/Daesh”, atacurile teroriste comise de acesta, atacurile sale brutale și sistematice comise constant și la scară largă împotriva populațiilor civile, încălcarea drepturilor omului și a dreptului umanitar internațional, inclusiv actele comise din motive religioase sau etnice, precum și distrugerea patrimoniului cultural și traficul cu bunuri culturale constituie o amenințare mondială, fără precedent, la adresa păcii și securității internaționale;

| B. | întrucât minoritățile religioase și etnice, cum ar fi comunitățile creștină (caldeeană/siriacă/asiriană, melkită și armeană), yazidită, turkmenă, shabak, kaka’e, sabea-mandeană, kurdă și șiită, precum și mulți arabi și musulmani sunniți sunt ținte ale așa-numitei „ISIS/Daesh”; întrucât mulți au fost omorâți, uciși în mod brutal, bătuți, extorcați, răpiți și torturați; întrucât au fost făcuți sclavi (în special femeile și fetele, care sunt supuse și altor forme de violență sexuală), au fost convertiți cu forța și au fost victime ale căsătoriilor forțate și ale traficului cu persoane; întrucât și copiii au fost recrutați cu forța; întrucât au fost vandalizate moschei, monumente, altare, biserici și alte lăcașuri de cult, morminte și cimitire; |
| --- | --- |

B.

întrucât minoritățile religioase și etnice, cum ar fi comunitățile creștină (caldeeană/siriacă/asiriană, melkită și armeană), yazidită, turkmenă, shabak, kaka’e, sabea-mandeană, kurdă și șiită, precum și mulți arabi și musulmani sunniți sunt ținte ale așa-numitei „ISIS/Daesh”; întrucât mulți au fost omorâți, uciși în mod brutal, bătuți, extorcați, răpiți și torturați; întrucât au fost făcuți sclavi (în special femeile și fetele, care sunt supuse și altor forme de violență sexuală), au fost convertiți cu forța și au fost victime ale căsătoriilor forțate și ale traficului cu persoane; întrucât și copiii au fost recrutați cu forța; întrucât au fost vandalizate moschei, monumente, altare, biserici și alte lăcașuri de cult, morminte și cimitire;

| C. | întrucât genocidul, crimele împotriva umanității și crimele de război, indiferent de locul și de perioada în care sunt comise, nu trebuie lăsate nepedepsite, și întrucât urmărirea lor efectivă în justiție trebuie asigurată prin măsuri la nivel național, prin intensificarea cooperării internaționale, precum și prin Curtea Penală Internațională și prin justiția penală internațională; |
| --- | --- |

C.

întrucât genocidul, crimele împotriva umanității și crimele de război, indiferent de locul și de perioada în care sunt comise, nu trebuie lăsate nepedepsite, și întrucât urmărirea lor efectivă în justiție trebuie asigurată prin măsuri la nivel național, prin intensificarea cooperării internaționale, precum și prin Curtea Penală Internațională și prin justiția penală internațională;

| D. | întrucât genocidul, crimele împotriva umanității și crimele de război preocupă toate statele membre ale UE, acestea fiind hotărâte să coopereze pentru a preveni astfel de crime și a pune capăt impunității persoanelor care le comit, în conformitate cu Poziția comună 2003/444/PESC a Consiliului din 16 iunie 2003; |
| --- | --- |

D.

întrucât genocidul, crimele împotriva umanității și crimele de război preocupă toate statele membre ale UE, acestea fiind hotărâte să coopereze pentru a preveni astfel de crime și a pune capăt impunității persoanelor care le comit, în conformitate cu Poziția comună 2003/444/PESC a Consiliului din 16 iunie 2003;

| E. | întrucât Rezoluția 2249 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU autorizează statele membre care au capacitatea de a face acest lucru să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu dreptul internațional, în special cu Carta Organizației Națiunilor Unite, și cu dreptul internațional în materie de drepturilor omului, refugiați și ajutor umanitar, pe teritoriul controlat de ISIS/Daesh, în Siria și Irak, să își intensifice și să își coordoneze eforturile pentru a preveni actele teroriste și a pune capăt acestora; |
| --- | --- |

E.

întrucât Rezoluția 2249 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU autorizează statele membre care au capacitatea de a face acest lucru să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu dreptul internațional, în special cu Carta Organizației Națiunilor Unite, și cu dreptul internațional în materie de drepturilor omului, refugiați și ajutor umanitar, pe teritoriul controlat de ISIS/Daesh, în Siria și Irak, să își intensifice și să își coordoneze eforturile pentru a preveni actele teroriste și a pune capăt acestora;

| F. | întrucât definiția juridică internațională a genocidului, în conformitate cu articolul II din Convenția ONU din 1948 pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, include următoarele cuvinte: „oricare dintre următoarele acte comise cu intenția de a distruge, integral sau parțial, un grup național, etnic, rasial sau religios, cum ar fi: (a) uciderea membrilor grupului; (b) rănirea fizică sau mentală gravă a membrilor grupului; (c) crearea în mod deliberat a unor condiții de viață pentru grupul vizat menite să ducă la distrugerea lui fizică integrală sau parțială; (d) aplicarea unor măsuri care au ca scop prevenirea nașterilor în cadrul grupului; și (e) transferul forțat al copiilor dintr-un grup în alt grup”; întrucât, potrivit articolului III din convenția menționată, sunt susceptibile de pedeapsă nu numai genocidul, ci și înțelegerea în vederea comiterii genocidului, incitarea directă și publică la genocid și complicitatea la genocid; |
| --- | --- |

F.

întrucât definiția juridică internațională a genocidului, în conformitate cu articolul II din Convenția ONU din 1948 pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, include următoarele cuvinte: „oricare dintre următoarele acte comise cu intenția de a distruge, integral sau parțial, un grup național, etnic, rasial sau religios, cum ar fi: (a) uciderea membrilor grupului; (b) rănirea fizică sau mentală gravă a membrilor grupului; (c) crearea în mod deliberat a unor condiții de viață pentru grupul vizat menite să ducă la distrugerea lui fizică integrală sau parțială; (d) aplicarea unor măsuri care au ca scop prevenirea nașterilor în cadrul grupului; și (e) transferul forțat al copiilor dintr-un grup în alt grup”; întrucât, potrivit articolului III din convenția menționată, sunt susceptibile de pedeapsă nu numai genocidul, ci și înțelegerea în vederea comiterii genocidului, incitarea directă și publică la genocid și complicitatea la genocid;

| G. | întrucât, începând din 2014, aproximativ 5 000 de yazidiți au fost uciși, iar mulți alții au fost torturați sau convertiți cu forța la islam; întrucât cel puțin 2 000 de femei yazidite au fost supuse sclaviei și au devenit victime ale căsătoriei forțate și ale traficului de ființe umane; întrucât fete în vârstă de doar șase au fost violate, iar copiii yazidiți au fost recrutați cu forța ca soldați pentru așa-numita ISIS/Daesh; întrucât există dovezi clare privind existența unor gropi comune ale yazidiților răpiți de către așa-numita ISIS/Daesh; |
| --- | --- |

G.

întrucât, începând din 2014, aproximativ 5 000 de yazidiți au fost uciși, iar mulți alții au fost torturați sau convertiți cu forța la islam; întrucât cel puțin 2 000 de femei yazidite au fost supuse sclaviei și au devenit victime ale căsătoriei forțate și ale traficului de ființe umane; întrucât fete în vârstă de doar șase au fost violate, iar copiii yazidiți au fost recrutați cu forța ca soldați pentru așa-numita ISIS/Daesh; întrucât există dovezi clare privind existența unor gropi comune ale yazidiților răpiți de către așa-numita ISIS/Daesh;

| H. | întrucât în noaptea zilei de 6 august 2014 peste 150 000 de creștini s-au refugiat în fața ofensivei așa-numitei „ISIS/Daesh” în Mosul, Qaraqosh și alte sate din Câmpia Nineveh, fiind jefuiți de toate bunurile, și întrucât aceștia sunt în prezent strămutați în partea de nord a Irakului, trăind în condiții precare; întrucât așa-numita „ISIS/Daesh” a capturat persoanele care nu au reușit să plece din Mosul și din Câmpia Nineveh și întrucât femeile și copiii nemusulmani au fost făcuți sclavi, unii fiind vânduți, iar alții uciși cu brutalitate și filmați de făptași; |
| --- | --- |

H.

întrucât în noaptea zilei de 6 august 2014 peste 150 000 de creștini s-au refugiat în fața ofensivei așa-numitei „ISIS/Daesh” în Mosul, Qaraqosh și alte sate din Câmpia Nineveh, fiind jefuiți de toate bunurile, și întrucât aceștia sunt în prezent strămutați în partea de nord a Irakului, trăind în condiții precare; întrucât așa-numita „ISIS/Daesh” a capturat persoanele care nu au reușit să plece din Mosul și din Câmpia Nineveh și întrucât femeile și copiii nemusulmani au fost făcuți sclavi, unii fiind vânduți, iar alții uciși cu brutalitate și filmați de făptași;

| I. | întrucât în februarie 2015, după ce a atacat mai multe comunități agricole de pe malul sudic al râului Khabur din provincia Hassakeh din nord-estul țării, așa-numita „ISIS/Daesh” a răpit peste 220 de creștini asirieni și întrucât, până în prezent, numai câteva persoane au fost eliberate, soarta celorlalte fiind necunoscută; |
| --- | --- |

I.

întrucât în februarie 2015, după ce a atacat mai multe comunități agricole de pe malul sudic al râului Khabur din provincia Hassakeh din nord-estul țării, așa-numita „ISIS/Daesh” a răpit peste 220 de creștini asirieni și întrucât, până în prezent, numai câteva persoane au fost eliberate, soarta celorlalte fiind necunoscută;

| J. | întrucât în mai multe rapoarte elaborate de organe ale ONU, inclusiv de consilierul special privind prevenirea genocidelor al Secretarului General al ONU, de consilierul special privind responsabilitatea de a proteja al Secretarului General al ONU și de Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, s-a declarat că actele comise de așa-numita „ISIS/Daesh” ar putea constitui crime de război, crime împotriva umanității și genocid; |
| --- | --- |

J.

întrucât în mai multe rapoarte elaborate de organe ale ONU, inclusiv de consilierul special privind prevenirea genocidelor al Secretarului General al ONU, de consilierul special privind responsabilitatea de a proteja al Secretarului General al ONU și de Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, s-a declarat că actele comise de așa-numita „ISIS/Daesh” ar putea constitui crime de război, crime împotriva umanității și genocid;

| K. | întrucât, conform constatărilor și rapoartelor întocmite de Comisia internațională independentă de anchetă, persoanele aparținând minorităților etnice și religioase care se opun așa-numitei „ISIS/Daesh” și altor grupări teroriste, miliții și grupări armate nestatale în zonele aflate sub controlul de facto al acestora sunt în continuare persecutate; |
| --- | --- |

K.

întrucât, conform constatărilor și rapoartelor întocmite de Comisia internațională independentă de anchetă, persoanele aparținând minorităților etnice și religioase care se opun așa-numitei „ISIS/Daesh” și altor grupări teroriste, miliții și grupări armate nestatale în zonele aflate sub controlul de facto al acestora sunt în continuare persecutate;

| L. | întrucât, potrivit principiilor responsabilității de a proteja (R2P), dacă un stat (sau o entitate nestatală) nu își poate proteja, în mod evident, populația sau este chiar autorul unor astfel de crime, comunitatea internațională are responsabilitatea de a întreprinde acțiuni colective pentru a proteja populația, în conformitate cu Carta ONU; |
| --- | --- |

L.

întrucât, potrivit principiilor responsabilității de a proteja (R2P), dacă un stat (sau o entitate nestatală) nu își poate proteja, în mod evident, populația sau este chiar autorul unor astfel de crime, comunitatea internațională are responsabilitatea de a întreprinde acțiuni colective pentru a proteja populația, în conformitate cu Carta ONU;

| M. | întrucât, în temeiul dreptului internațional, fiecare persoană are dreptul să trăiască după cum îi dictează propria conștiință și este liberă să aibă convingeri religioase și nereligioase și să și le schimbe; întrucât liderii politici și religioși au datoria, la toate nivelurile, de a lupta împotriva extremismului și de a promova respectul reciproc între persoane și între grupurile religioase, |
| --- | --- |

M.

întrucât, în temeiul dreptului internațional, fiecare persoană are dreptul să trăiască după cum îi dictează propria conștiință și este liberă să aibă convingeri religioase și nereligioase și să și le schimbe; întrucât liderii politici și religioși au datoria, la toate nivelurile, de a lupta împotriva extremismului și de a promova respectul reciproc între persoane și între grupurile religioase,

| 1. | condamnă din nou cu fermitate așa-numita „ISIS/Daesh” și abuzurile flagrante comise de aceasta în materie de drepturile omului, care constituie crime împotriva umanității și crime de război conform Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), și subliniază că ar trebui luate măsuri pentru ca acestea să fie considerate drept genocid de către Consiliul de Securitate al ONU; își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu vizarea deliberată de către acest grup terorist a membrilor comunităților creștină (caldeeni/asirieni/siriaci, melchiți, armeni), yazidită, turkmenă, șiită, shabak, sabeeană, kaka’e și sunnită care nu sunt de acord cu interpretarea pe care o dă acest grup Islamului, în încercările sale de a extermina orice minoritate religioasă și etnică din zonele aflate sub controlul său; |
| --- | --- |

1.

condamnă din nou cu fermitate așa-numita „ISIS/Daesh” și abuzurile flagrante comise de aceasta în materie de drepturile omului, care constituie crime împotriva umanității și crime de război conform Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), și subliniază că ar trebui luate măsuri pentru ca acestea să fie considerate drept genocid de către Consiliul de Securitate al ONU; își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu vizarea deliberată de către acest grup terorist a membrilor comunităților creștină (caldeeni/asirieni/siriaci, melchiți, armeni), yazidită, turkmenă, șiită, shabak, sabeeană, kaka’e și sunnită care nu sunt de acord cu interpretarea pe care o dă acest grup Islamului, în încercările sale de a extermina orice minoritate religioasă și etnică din zonele aflate sub controlul său;

| 2. | își exprimă opinia potrivit căreia persecuția, atrocitățile și crimele internaționale constituie crime de război și crime împotriva umanității; subliniază așa-numita „ISIS/Daesh” comite genocide împotriva creștinilor și yazidiților, precum și a altor minorități etnice și religioase care nu sunt de acord cu interpretarea pe care aceasta o dă Islamului, iar acest lucru presupune, prin urmare, adoptarea unor măsuri în temeiul Convenției Națiunilor Unite din 1948 privind prevenirea și reprimarea crimei de genocid; consideră că persoanele care, în mod intenționat, din motive religioase și etnice, participă la comploturi în vederea comiterii unor atrocități și crime internaționale, planifică, comit sau încearcă să comită, sprijină atrocități sau crime internaționale, incită la comiterea acestora sau sunt complici la acestea ar trebui deferite justiției și urmărite penal pentru încălcări ale dreptului internațional, și anume crime de război, crime împotriva umanității și genocid; |
| --- | --- |

2.

își exprimă opinia potrivit căreia persecuția, atrocitățile și crimele internaționale constituie crime de război și crime împotriva umanității; subliniază așa-numita „ISIS/Daesh” comite genocide împotriva creștinilor și yazidiților, precum și a altor minorități etnice și religioase care nu sunt de acord cu interpretarea pe care aceasta o dă Islamului, iar acest lucru presupune, prin urmare, adoptarea unor măsuri în temeiul Convenției Națiunilor Unite din 1948 privind prevenirea și reprimarea crimei de genocid; consideră că persoanele care, în mod intenționat, din motive religioase și etnice, participă la comploturi în vederea comiterii unor atrocități și crime internaționale, planifică, comit sau încearcă să comită, sprijină atrocități sau crime internaționale, incită la comiterea acestora sau sunt complici la acestea ar trebui deferite justiției și urmărite penal pentru încălcări ale dreptului internațional, și anume crime de război, crime împotriva umanității și genocid;

| 3. | îndeamnă toate părțile contractante ale Convenției ONU pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, semnată la Paris la 9 decembrie 1948, precum și părțile contractante ale altor acorduri internaționale relevante, în special statele membre ale UE, să prevină pe teritoriul lor crimele de război, crimele împotriva umanității și actele de genocid; îndeamnă Siria și Irakul să accepte jurisdicția Curții Penale Internaționale; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă toate părțile contractante ale Convenției ONU pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, semnată la Paris la 9 decembrie 1948, precum și părțile contractante ale altor acorduri internaționale relevante, în special statele membre ale UE, să prevină pe teritoriul lor crimele de război, crimele împotriva umanității și actele de genocid; îndeamnă Siria și Irakul să accepte jurisdicția Curții Penale Internaționale;

| 4. | îndeamnă membrii Consiliului de Securitate al ONU să sprijine sesizarea de către același Consiliu de Securitate a Curții Penale Internaționale, în scopul de a investiga încălcările comise în Irak și Siria de către așa-numita „ISIS/Daesh” împotriva creștinilor, yazidiților și a minorităților etnice și religioase |
| --- | --- |

4.

îndeamnă membrii Consiliului de Securitate al ONU să sprijine sesizarea de către același Consiliu de Securitate a Curții Penale Internaționale, în scopul de a investiga încălcările comise în Irak și Siria de către așa-numita „ISIS/Daesh” împotriva creștinilor, yazidiților și a minorităților etnice și religioase

| 5. | îndeamnă toate părțile contractante ale Convenției ONU din 1948 pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, precum și părțile contractante ale altor acorduri internaționale privind prevenirea și reprimarea crimelor de război, crimelor împotriva umanității și actelor de genocid, în special autoritățile competente ale țărilor care sprijină, cooperează sau finanțează în orice fel sau sunt complice la aceste crime, inclusiv populațiile respective, să-și îndeplinească toate obligațiile legale ce decurg din convenție și din alte acorduri internaționale de acest tip; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă toate părțile contractante ale Convenției ONU din 1948 pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, precum și părțile contractante ale altor acorduri internaționale privind prevenirea și reprimarea crimelor de război, crimelor împotriva umanității și actelor de genocid, în special autoritățile competente ale țărilor care sprijină, cooperează sau finanțează în orice fel sau sunt complice la aceste crime, inclusiv populațiile respective, să-și îndeplinească toate obligațiile legale ce decurg din convenție și din alte acorduri internaționale de acest tip;

| 6. | îndeamnă autoritățile competente ale țărilor care sprijină, cooperează sau finanțează în orice fel, direct sau indirect, sau sunt complice la aceste crime de război, crime împotriva umanității și acte de genocid să-și îndeplinească toate obligațiile legale ce decurg din dreptul internațional și să pună capăt acestor practici inacceptabile care provoacă daune enorme societăților irakiană și siriană și destabilizează puternic țările vecine, precum și pacea și securitatea internaționale; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă autoritățile competente ale țărilor care sprijină, cooperează sau finanțează în orice fel, direct sau indirect, sau sunt complice la aceste crime de război, crime împotriva umanității și acte de genocid să-și îndeplinească toate obligațiile legale ce decurg din dreptul internațional și să pună capăt acestor practici inacceptabile care provoacă daune enorme societăților irakiană și siriană și destabilizează puternic țările vecine, precum și pacea și securitatea internaționale;

| 7. | reamintește că Rezoluția 2253 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU le-a impus statelor membre ale ONU obligația juridică de a interzice acordarea oricărui tip de asistență așa-numitei „ISIS/Daesh” și altor organizații teroriste, în special furnizarea de arme și de asistență financiară, inclusiv comerțul ilegal cu petrol, și le îndeamnă să considere acest tip de asistență drept un delict, în conformitate cu legislația națională; reamintește că nerespectarea de către unele state membre a acestei recomandări ar constitui o încălcare a dreptului internațional și ar impune celorlalte state membre obligația juridică de a pune în aplicare rezoluția Consiliului de Securitate al ONU, luând măsuri pentru a aduce în fața justiției persoanele și entitățile responsabile; |
| --- | --- |

7.

reamintește că Rezoluția 2253 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU le-a impus statelor membre ale ONU obligația juridică de a interzice acordarea oricărui tip de asistență așa-numitei „ISIS/Daesh” și altor organizații teroriste, în special furnizarea de arme și de asistență financiară, inclusiv comerțul ilegal cu petrol, și le îndeamnă să considere acest tip de asistență drept un delict, în conformitate cu legislația națională; reamintește că nerespectarea de către unele state membre a acestei recomandări ar constitui o încălcare a dreptului internațional și ar impune celorlalte state membre obligația juridică de a pune în aplicare rezoluția Consiliului de Securitate al ONU, luând măsuri pentru a aduce în fața justiției persoanele și entitățile responsabile;

| 8. | condamnă în termeni categorici distrugerea siturilor și artifactelor religioase și culturale de către așa-numita „ISIS/Daesh”, ceea ce constituie un atac la adresa patrimoniului cultural al tuturor locuitorilor din Siria și Irak și al umanității, în general; invită toate statele să depună mai multe eforturi în ceea ce privește desfășurarea unor anchete penale și să își intensifice cooperarea judiciară pentru a identifica toate grupurile responsabile de traficul ilegal de bunuri culturale și de distrugerea și deteriorarea patrimoniului cultural ce aparține întregii umanități din Siria, Irak și din regiuni mai largi din Orientul Mijlociu și Africa de Nord; |
| --- | --- |

8.

condamnă în termeni categorici distrugerea siturilor și artifactelor religioase și culturale de către așa-numita „ISIS/Daesh”, ceea ce constituie un atac la adresa patrimoniului cultural al tuturor locuitorilor din Siria și Irak și al umanității, în general; invită toate statele să depună mai multe eforturi în ceea ce privește desfășurarea unor anchete penale și să își intensifice cooperarea judiciară pentru a identifica toate grupurile responsabile de traficul ilegal de bunuri culturale și de distrugerea și deteriorarea patrimoniului cultural ce aparține întregii umanități din Siria, Irak și din regiuni mai largi din Orientul Mijlociu și Africa de Nord;

| 9. | îndeamnă toate țările aparținând comunității internaționale, inclusiv statele membre ale UE, să contribuie în mod activ la combaterea radicalizării și să-și îmbunătățească sistemele juridice și jurisdicționale pentru a-i împiedica pe resortisanții și cetățenii lor să întreprindă călătorii pentru a se alătura așa-numitei „ISIS/Daesh” și să participe la încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, precum și se asigure că, dacă ei întreprind aceste acțiuni, sunt urmăriți penal cât mai curând posibil, inclusiv pentru incitare pe internet la comiterea crimelor respective și pentru acordarea de sprijin în acest sens; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă toate țările aparținând comunității internaționale, inclusiv statele membre ale UE, să contribuie în mod activ la combaterea radicalizării și să-și îmbunătățească sistemele juridice și jurisdicționale pentru a-i împiedica pe resortisanții și cetățenii lor să întreprindă călătorii pentru a se alătura așa-numitei „ISIS/Daesh” și să participe la încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar, precum și se asigure că, dacă ei întreprind aceste acțiuni, sunt urmăriți penal cât mai curând posibil, inclusiv pentru incitare pe internet la comiterea crimelor respective și pentru acordarea de sprijin în acest sens;

| 10. | solicită UE să instituie un reprezentant special permanent pentru libertatea de religie și de credință; |
| --- | --- |

10.

solicită UE să instituie un reprezentant special permanent pentru libertatea de religie și de credință;

| 11. | recunoaște, sprijină și solicită să fie respectat de către toți dreptul inalienabil al tuturor minorităților etnice, religioase sau de alt fel care trăiesc în Irak și Siria de a putea să trăiască și în continuare în patria lor tradițională și istorică cu demnitate, în condiții de egalitate și siguranță, precum și de a-și putea practica pe deplin și în mod liber religia și credințele, fără a fi supuse vreunei forme de constrângere, violență ori discriminare; este de opinie că pentru a pune capăt suferințelor și exodului în masă al creștinilor, yazidiților și al altor comunități din regiune este stringentă nevoie de o declarație clară și fără echivoc a liderilor politici și religioși locali, prin care să sprijine prezența lor în continuare și drepturile lor depline și egale în calitate de cetățeni ai țărilor lor; |
| --- | --- |

11.

recunoaște, sprijină și solicită să fie respectat de către toți dreptul inalienabil al tuturor minorităților etnice, religioase sau de alt fel care trăiesc în Irak și Siria de a putea să trăiască și în continuare în patria lor tradițională și istorică cu demnitate, în condiții de egalitate și siguranță, precum și de a-și putea practica pe deplin și în mod liber religia și credințele, fără a fi supuse vreunei forme de constrângere, violență ori discriminare; este de opinie că pentru a pune capăt suferințelor și exodului în masă al creștinilor, yazidiților și al altor comunități din regiune este stringentă nevoie de o declarație clară și fără echivoc a liderilor politici și religioși locali, prin care să sprijine prezența lor în continuare și drepturile lor depline și egale în calitate de cetățeni ai țărilor lor;

| 12. | solicită comunității internaționale și statelor membre ale acesteia, inclusiv UE și statelor sale membre, să asigure condițiile de securitate și perspectivele de viitor necesare pentru toate persoanele care au fost obligate să-și părăsească țara de origine sau au fost strămutate cu forța, pentru a le putea garanta cât mai curând posibil dreptul de a se întoarce în țările de origine, de a-și păstra casele, terenurile, proprietățile și bunurile, precum și bisericile și siturile lor religioase și culturale și pentru a le permite să se bucure de o viață și de un viitor pline de demnitate; |
| --- | --- |

12.

solicită comunității internaționale și statelor membre ale acesteia, inclusiv UE și statelor sale membre, să asigure condițiile de securitate și perspectivele de viitor necesare pentru toate persoanele care au fost obligate să-și părăsească țara de origine sau au fost strămutate cu forța, pentru a le putea garanta cât mai curând posibil dreptul de a se întoarce în țările de origine, de a-și păstra casele, terenurile, proprietățile și bunurile, precum și bisericile și siturile lor religioase și culturale și pentru a le permite să se bucure de o viață și de un viitor pline de demnitate;

| 13. | recunoaște că persecuțiile actuale ale unor grupuri religioase și etnice din Orientul Mijlociu reprezintă un factor care contribuie la migrația în masă și la strămutarea internă; |
| --- | --- |

13.

recunoaște că persecuțiile actuale ale unor grupuri religioase și etnice din Orientul Mijlociu reprezintă un factor care contribuie la migrația în masă și la strămutarea internă;

| 14. | subliniază că este important ca comunitatea internațională să ofere protecție și ajutor în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv protecție militară și ajutor militar, grupurilor deosebit de vulnerabile vizate de așa-numita „ISIS/Daesh” și de alte organizații teroriste din Orientul Mijlociu, cum ar fi minoritățile etnice și religioase, precum și ca aceste persoane să participe la viitoarele soluții politice durabile; invită toate părțile implicate în conflict să respecte drepturile universale ale omului și să înlesnească furnizarea de ajutor umanitar și asistență prin toate canalele posibile; solicită crearea de coridoare umanitare; consideră că o parte din răspunsul la provocarea deosebit de dificilă pe care o reprezintă asigurarea unei protecții temporare pentru milioane de refugiați în urma conflictului din Siria și Irak ar putea fi crearea de refugii sigure, protejate de forțe aflate sub mandatul ONU; |
| --- | --- |

14.

subliniază că este important ca comunitatea internațională să ofere protecție și ajutor în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv protecție militară și ajutor militar, grupurilor deosebit de vulnerabile vizate de așa-numita „ISIS/Daesh” și de alte organizații teroriste din Orientul Mijlociu, cum ar fi minoritățile etnice și religioase, precum și ca aceste persoane să participe la viitoarele soluții politice durabile; invită toate părțile implicate în conflict să respecte drepturile universale ale omului și să înlesnească furnizarea de ajutor umanitar și asistență prin toate canalele posibile; solicită crearea de coridoare umanitare; consideră că o parte din răspunsul la provocarea deosebit de dificilă pe care o reprezintă asigurarea unei protecții temporare pentru milioane de refugiați în urma conflictului din Siria și Irak ar putea fi crearea de refugii sigure, protejate de forțe aflate sub mandatul ONU;

| 15. | își reafirmă sprijinul deplin și activ pentru eforturile diplomatice internaționale și munca depusă de trimisul special al ONU, Staffan de Mistura, care au drept obiectiv lansarea, la Geneva, în zilele care urmează, a negocierilor de pace dintre toate părțile siriene, la care vor participa toți actorii mondiali și regionali relevanți, precum și sprijinul pentru propunerile acestuia de încetare a focului la nivel local; solicită UE și comunității internaționale să exercite presiuni asupra tuturor donatorilor pentru ca aceștia să-și îndeplinească promisiunile și să se angajeze pe deplin în acordarea de sprijin financiar pentru țările-gazdă, în special în perioada premergătoare conferinței din 4 februarie 2016 de la Londra a donatorilor pentru Siria; |
| --- | --- |

15.

își reafirmă sprijinul deplin și activ pentru eforturile diplomatice internaționale și munca depusă de trimisul special al ONU, Staffan de Mistura, care au drept obiectiv lansarea, la Geneva, în zilele care urmează, a negocierilor de pace dintre toate părțile siriene, la care vor participa toți actorii mondiali și regionali relevanți, precum și sprijinul pentru propunerile acestuia de încetare a focului la nivel local; solicită UE și comunității internaționale să exercite presiuni asupra tuturor donatorilor pentru ca aceștia să-și îndeplinească promisiunile și să se angajeze pe deplin în acordarea de sprijin financiar pentru țările-gazdă, în special în perioada premergătoare conferinței din 4 februarie 2016 de la Londra a donatorilor pentru Siria;

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Parlamentului din Siria, Guvernului și Consiliului Reprezentanților din Irak, Guvernului Regional al Kurdistanului, instituțiilor Organizației de Cooperare Islamică (OIC), Consiliului de Cooperare pentru Statele Arabe din Golf (Consiliul de Cooperare al Golfului sau CCG), Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, Consiliului de Securitate al ONU și Consiliului Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU. |
| --- | --- |

16.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Parlamentului din Siria, Guvernului și Consiliului Reprezentanților din Irak, Guvernului Regional al Kurdistanului, instituțiilor Organizației de Cooperare Islamică (OIC), Consiliului de Cooperare pentru Statele Arabe din Golf (Consiliul de Cooperare al Golfului sau CCG), Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, Consiliului de Securitate al ONU și Consiliului Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0171.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0027.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0066.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0040.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0071.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0076.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0079.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0178.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0179.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0180.

(11)  JO L 118, 14.5.2003, p. 12.

---

Joi, 25 februarie 2016

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/83 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/83

---

P8_TA(2016)0058

Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii pentru 2016

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii pentru 2016 (2015/2285(INI))

(2018/C 035/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 121 alineatul (2) și articolele 136 și 148, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 121 alineatul (2) și articolele 136 și 148,

| — | având în vedere articolul 9 din TFUE (clauza socială orizontală), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din TFUE (clauza socială orizontală),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1),

| — | având în vedere Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului din 8 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului din 8 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (8),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 25-26 martie 2010 și 17 iunie 2010, precum și Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 25-26 martie 2010 și 17 iunie 2010, precum și Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului din 14 iulie 2015 privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului din 14 iulie 2015 privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (9),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2015/1848 a Consiliului din 5 octombrie 2015 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2015 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2015/1848 a Consiliului din 5 octombrie 2015 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2015 (10),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (11),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 ianuarie 2015 privind utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 ianuarie 2015 privind utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere (COM(2015)0012),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 iunie 2015 referitoare la evaluarea cadrului de guvernanță economică: bilanț și provocări (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 iunie 2015 referitoare la evaluarea cadrului de guvernanță economică: bilanț și provocări (12),

| — | având în vedere raportul intitulat „Finalizarea uniunii economice și monetare a Europei” („Raportul celor cinci președinți”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Finalizarea uniunii economice și monetare a Europei” („Raportul celor cinci președinți”),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 octombrie 2015 privind măsurile care trebuie întreprinse în vederea finalizării Uniunii economice și monetare (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 octombrie 2015 privind măsurile care trebuie întreprinse în vederea finalizării Uniunii economice și monetare (COM(2015)0600),

| — | având în vedere comunicatul liderilor grupului G20 în urma Summitului de la Antalya din 15-16 noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul liderilor grupului G20 în urma Summitului de la Antalya din 15-16 noiembrie 2015,

| — | având în vedere versiunea actualizată a Evaluărilor de sustenabilitate efectuate de personalul Fondului Monetar Internațional în cadrul procesului de evaluare reciprocă a membrilor grupului G20 în ceea ce privește dezechilibrele și creșterea (octombrie 2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere versiunea actualizată a Evaluărilor de sustenabilitate efectuate de personalul Fondului Monetar Internațional în cadrul procesului de evaluare reciprocă a membrilor grupului G20 în ceea ce privește dezechilibrele și creșterea (octombrie 2015),

| — | având în vedere acordul COP 21 adoptat în cadrul Conferinței de la Paris privind schimbările climatice, la 12 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul COP 21 adoptat în cadrul Conferinței de la Paris privind schimbările climatice, la 12 decembrie 2015,

| — | având în vedere previziunile economice europene efectuate de Comisie în toamna lui 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere previziunile economice europene efectuate de Comisie în toamna lui 2015,

| — | având în vedere studiile și analizele aprofundate ale coordonării politicilor economice din zona euro, efectuate în cadrul semestrului european și destinate Comisiei pentru afaceri economice și monetare (noiembrie 2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiile și analizele aprofundate ale coordonării politicilor economice din zona euro, efectuate în cadrul semestrului european și destinate Comisiei pentru afaceri economice și monetare (noiembrie 2015),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2015 privind analiza anuală a creșterii pentru 2016 (COM(2015)0690), Raportul privind mecanismul de alertă 2016 (COM(2015)0691) și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă (COM(2015)0700), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2015 privind analiza anuală a creșterii pentru 2016 (COM(2015)0690), Raportul privind mecanismul de alertă 2016 (COM(2015)0691) și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă (COM(2015)0700),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului de sprijin pentru reforme structurale pentru perioada 20172020 și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 1305/2013 (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului de sprijin pentru reforme structurale pentru perioada 20172020 și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 1305/2013 (COM(2015)0701),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2015 referitoare la finalizarea uniunii economice și monetare a Europei (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2015 referitoare la finalizarea uniunii economice și monetare a Europei (14),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului privind politica economică a zonei euro, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului privind politica economică a zonei euro,

| — | având în vedere dezbaterea cu reprezentanții parlamentelor naționale privind prioritățile semestrului european pentru 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea cu reprezentanții parlamentelor naționale privind prioritățile semestrului european pentru 2016,

| — | având în vedere raportul Comisiei din 14 decembrie 2015 privind finanțele publice în UEM pe 2015 (document instituțional 014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 14 decembrie 2015 privind finanțele publice în UEM pe 2015 (document instituțional 014),

| — | având în vedere dezbaterea cu Comisia din cadrul Parlamentului European referitoare la pachetul privind semestrul european – analiza anuală a creșterii pentru 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea cu Comisia din cadrul Parlamentului European referitoare la pachetul privind semestrul european – analiza anuală a creșterii pentru 2016,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0030/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0030/2016),

| A. | întrucât redresarea economică a Uniunii Europene este în curs, dar rămâne slabă și neuniformă de la un stat membru la altul și în interiorul statelor membre și este generată parțial de factori temporari și externi, printre care prețurile scăzute ale petrolului; |
| --- | --- |

A.

întrucât redresarea economică a Uniunii Europene este în curs, dar rămâne slabă și neuniformă de la un stat membru la altul și în interiorul statelor membre și este generată parțial de factori temporari și externi, printre care prețurile scăzute ale petrolului;

| B. | întrucât unele state membre se confruntă cu problema persistentă a ratelor de creștere foarte scăzute; |
| --- | --- |

B.

întrucât unele state membre se confruntă cu problema persistentă a ratelor de creștere foarte scăzute;

| C. | întrucât creșterea economică globală încetinește în contextul turbulențelor economice și financiare din unele economii emergente, ceea ce conduce la apariția de noi provocări strategice la care Uniunea Europeană trebuie să se ajusteze în mod adecvat; |
| --- | --- |

C.

întrucât creșterea economică globală încetinește în contextul turbulențelor economice și financiare din unele economii emergente, ceea ce conduce la apariția de noi provocări strategice la care Uniunea Europeană trebuie să se ajusteze în mod adecvat;

| D. | întrucât Europa se confruntă în continuare cu un decalaj de investiții important, care slăbește semnificativ potențialul de creștere pe termen lung al UE, în timp ce excedentul de cont curent din zona euro crește; întrucât datoria publică și privată este în continuare ridicată în multe țări, deși deficitele de cont curent au fost reduse; întrucât mai multe state membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a implementa reforme structurale semnificative; |
| --- | --- |

D.

întrucât Europa se confruntă în continuare cu un decalaj de investiții important, care slăbește semnificativ potențialul de creștere pe termen lung al UE, în timp ce excedentul de cont curent din zona euro crește; întrucât datoria publică și privată este în continuare ridicată în multe țări, deși deficitele de cont curent au fost reduse; întrucât mai multe state membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a implementa reforme structurale semnificative;

| E. | întrucât, în ciuda faptului că mai multe state membre au înregistrat reduceri semnificative ale deficitelor lor de cont curent și o reducere a costurilor unitare ale muncii, datoria externă netă exprimată în procente din PIB nu a scăzut în majoritatea statelor membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în ciuda faptului că mai multe state membre au înregistrat reduceri semnificative ale deficitelor lor de cont curent și o reducere a costurilor unitare ale muncii, datoria externă netă exprimată în procente din PIB nu a scăzut în majoritatea statelor membre;

| F. | întrucât rata ocupării forței de muncă se află în creștere, dar nu în măsură suficientă pentru a reduce semnificativ șomajul, în special șomajul în rândul tinerilor și cel pe termen lung, precum și sărăcia; |
| --- | --- |

F.

întrucât rata ocupării forței de muncă se află în creștere, dar nu în măsură suficientă pentru a reduce semnificativ șomajul, în special șomajul în rândul tinerilor și cel pe termen lung, precum și sărăcia;

| G. | întrucât Europa este zona economică cea mai dependentă de importul de resurse, în comparație cu concurenții săi; întrucât crearea unui economii circulare adevărate în Europa este, prin urmare, o condiție prealabilă pentru o viitoare creștere economică; |
| --- | --- |

G.

întrucât Europa este zona economică cea mai dependentă de importul de resurse, în comparație cu concurenții săi; întrucât crearea unui economii circulare adevărate în Europa este, prin urmare, o condiție prealabilă pentru o viitoare creștere economică;

| H. | întrucât criza din 2008 nu a fost doar de natură ciclică, ci și structurală, ceea ce explică efectele sale de durată; |
| --- | --- |

H.

întrucât criza din 2008 nu a fost doar de natură ciclică, ci și structurală, ceea ce explică efectele sale de durată;

| I. | întrucât libera circulație a persoanelor, a bunurilor, a serviciilor și a capitalurilor reprezintă piatra de temelie a creșterii economice sustenabile pe piața unică a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

I.

întrucât libera circulație a persoanelor, a bunurilor, a serviciilor și a capitalurilor reprezintă piatra de temelie a creșterii economice sustenabile pe piața unică a Uniunii Europene;

| J. | întrucât eludarea fiscală, evaziunea fiscală și planificarea fiscală agresivă au cauzat înregistrarea de către finanțele publice din mai multe state membre a unor pierderi de potențiale venituri în valoare de miliarde, în beneficiul marilor corporații, subminând astfel fundamentul solidarității între țări și al concurenței loiale între întreprinderi; |
| --- | --- |

J.

întrucât eludarea fiscală, evaziunea fiscală și planificarea fiscală agresivă au cauzat înregistrarea de către finanțele publice din mai multe state membre a unor pierderi de potențiale venituri în valoare de miliarde, în beneficiul marilor corporații, subminând astfel fundamentul solidarității între țări și al concurenței loiale între întreprinderi;

Mixul de politici

| 1. | salută pachetul privind analiza anuală a creșterii pe 2016 și mixul de politici propus, ce conține investiții, reforme structurale și responsabilitate bugetară, care are scopul de a promova în continuare niveluri mai ridicate de creștere economică și de a consolida redresarea europeană și convergența înspre niveluri superioare; subliniază că, pentru a realiza o redresare economică mai solidă și o prosperitate sustenabilă și larg răspândită, sunt necesare eforturi naționale majore în ceea ce privește implementarea efectivă de reforme structurale, precum și o coordonare mai puternică la nivel european; |
| --- | --- |

1.

salută pachetul privind analiza anuală a creșterii pe 2016 și mixul de politici propus, ce conține investiții, reforme structurale și responsabilitate bugetară, care are scopul de a promova în continuare niveluri mai ridicate de creștere economică și de a consolida redresarea europeană și convergența înspre niveluri superioare; subliniază că, pentru a realiza o redresare economică mai solidă și o prosperitate sustenabilă și larg răspândită, sunt necesare eforturi naționale majore în ceea ce privește implementarea efectivă de reforme structurale, precum și o coordonare mai puternică la nivel european;

| 2. | salută îmbunătățirea situației din domeniul finanțelor publice, în special reducerea treptată a raportului datorie/PIB în UE și zona euro, precum și scăderea deficitelor bugetare globale; ia act, cu toate acestea, de faptul că ponderea datoriei publice în PIB continuă să crească în unele state membre, înregistrându-se o creștere slabă a PIB-ului nominal și un nivel scăzut al inflației, și că procedura de deficit excesiv este în continuare în curs pentru nouă state membre; subliniază că multe state membre au limitat marja fiscală pentru a putea face față posibilelor noi șocuri economice și că, prin urmare, ar trebui să se aibă în vedere un nivel mai ridicat de coordonare europeană pentru a sprijini consolidarea fiscală fără a afecta creșterea; |
| --- | --- |

2.

salută îmbunătățirea situației din domeniul finanțelor publice, în special reducerea treptată a raportului datorie/PIB în UE și zona euro, precum și scăderea deficitelor bugetare globale; ia act, cu toate acestea, de faptul că ponderea datoriei publice în PIB continuă să crească în unele state membre, înregistrându-se o creștere slabă a PIB-ului nominal și un nivel scăzut al inflației, și că procedura de deficit excesiv este în continuare în curs pentru nouă state membre; subliniază că multe state membre au limitat marja fiscală pentru a putea face față posibilelor noi șocuri economice și că, prin urmare, ar trebui să se aibă în vedere un nivel mai ridicat de coordonare europeană pentru a sprijini consolidarea fiscală fără a afecta creșterea;

| 3. | observă că, pentru Uniunea Europeană, competitivitatea sa la nivel mondial este în continuare un obiectiv important și subliniază importanța reformelor structurale, a investițiilor în cercetare și dezvoltare, a eficienței resurselor, a inovării care sporește productivitatea și a reducerii dezechilibrelor macroeconomice; consideră, totodată, că previziunile tot mai pesimiste privind perspectiva de la nivel mondial impun creșterea cererii interne, pentru a crește rezistența economiei europene; este preocupat, în special, de o posibilă reducere a cererii la nivel mondial; |
| --- | --- |

3.

observă că, pentru Uniunea Europeană, competitivitatea sa la nivel mondial este în continuare un obiectiv important și subliniază importanța reformelor structurale, a investițiilor în cercetare și dezvoltare, a eficienței resurselor, a inovării care sporește productivitatea și a reducerii dezechilibrelor macroeconomice; consideră, totodată, că previziunile tot mai pesimiste privind perspectiva de la nivel mondial impun creșterea cererii interne, pentru a crește rezistența economiei europene; este preocupat, în special, de o posibilă reducere a cererii la nivel mondial;

| 4. | consideră că dezechilibrele macroeconomice ar trebui abordate prin intermediul unui efort coordonat care să implice toate statele membre, pe baza reformelor și a investițiilor relevante; subliniază că fiecare stat membru trebuie să își asume responsabilitățile individuale în acest context; ia act de faptul că excedentele importante de cont curent implică posibilitatea unei cereri interne mai ridicate; subliniază că nivelurile ridicate ale datoriei publice și private reprezintă o vulnerabilitate importantă și că sunt necesare politici fiscale responsabile și niveluri de creștere mai mari pentru reducerea mai rapidă a datoriei; |
| --- | --- |

4.

consideră că dezechilibrele macroeconomice ar trebui abordate prin intermediul unui efort coordonat care să implice toate statele membre, pe baza reformelor și a investițiilor relevante; subliniază că fiecare stat membru trebuie să își asume responsabilitățile individuale în acest context; ia act de faptul că excedentele importante de cont curent implică posibilitatea unei cereri interne mai ridicate; subliniază că nivelurile ridicate ale datoriei publice și private reprezintă o vulnerabilitate importantă și că sunt necesare politici fiscale responsabile și niveluri de creștere mai mari pentru reducerea mai rapidă a datoriei;

| 5. | solicită eforturi suplimentare pentru a sprijini redresarea, pentru a stimula convergența spre țările cu cele mai bune rezultate și pentru a corecta dezechilibrele macroeconomice, inclusiv prin creșterea productivității și prin stimularea investițiilor; |
| --- | --- |

5.

solicită eforturi suplimentare pentru a sprijini redresarea, pentru a stimula convergența spre țările cu cele mai bune rezultate și pentru a corecta dezechilibrele macroeconomice, inclusiv prin creșterea productivității și prin stimularea investițiilor;

| 6. | este încurajat de îmbunătățirea ușoară a indicatorilor privind piața muncii, recunoscând, în același timp, că diferențele dintre statele membre sunt în continuare importante, iar șomajul se află în continuare la niveluri inacceptabil de ridicate; remarcă necesitatea de a valorifica progresele obținute recent, sporind, de asemenea, calitatea locurilor de muncă create și productivitatea acestora; solicită să se depună mai multe eforturi pentru a crește investițiile în competențe, pentru a face ca piața muncii să devină mai favorabilă incluziunii, pentru a crea locuri de muncă de calitate și pentru a reduce sărăcia, excluziunea socială și inegalitățile din ce în ce mai mari în ceea ce privește veniturile și bogăția, păstrând totodată disciplina bugetară; subliniază că indicatorii în materie de ocupare a forței de muncă ar trebui să aibă același statut ca și indicatorii existenți, pentru a putea realiza o analiză aprofundată și a evita dubla măsură; subliniază că acești indicatori ar trebui să fie luați în considerare în mod adecvat în cadrul politicii UE și al orientărilor destinate statelor membre; |
| --- | --- |

6.

este încurajat de îmbunătățirea ușoară a indicatorilor privind piața muncii, recunoscând, în același timp, că diferențele dintre statele membre sunt în continuare importante, iar șomajul se află în continuare la niveluri inacceptabil de ridicate; remarcă necesitatea de a valorifica progresele obținute recent, sporind, de asemenea, calitatea locurilor de muncă create și productivitatea acestora; solicită să se depună mai multe eforturi pentru a crește investițiile în competențe, pentru a face ca piața muncii să devină mai favorabilă incluziunii, pentru a crea locuri de muncă de calitate și pentru a reduce sărăcia, excluziunea socială și inegalitățile din ce în ce mai mari în ceea ce privește veniturile și bogăția, păstrând totodată disciplina bugetară; subliniază că indicatorii în materie de ocupare a forței de muncă ar trebui să aibă același statut ca și indicatorii existenți, pentru a putea realiza o analiză aprofundată și a evita dubla măsură; subliniază că acești indicatori ar trebui să fie luați în considerare în mod adecvat în cadrul politicii UE și al orientărilor destinate statelor membre;

| 7. | salută revizuirea orientărilor integrate cu privire la Europa 2020 și solicită ca Strategiei Europa 2020 să i se confere un rol mai pronunțat în ghidarea semestrului european, în conformitate cu obiectivele din tratat și cu legislația aplicabilă, precum și în prevenirea reapariției unei crize a datoriei suverane; subliniază importanța unor politici și a unor instrumente ambițioase care să garanteze faptul că Europa fructifică pe deplin tranziția energetică și cea digitală, de asemenea mulțumită unor investiții adecvate în cercetare, dezvoltare, inovare și competențe, reducând decalajul Europei în raport cu principalii săi concurenți de la nivel mondial în ceea ce privește productivitatea totală a factorilor; consideră extrem de important să se abordeze inegalitățile economice care reprezintă un obstacol în calea creșterii economice pe termen lung; cere Comisiei să abordeze problema reformelor în materie de fiscalitate a mediului în cadrul recomandărilor specifice fiecărei țări, inclusiv în contextul responsabilității fiscale; cere să existe o monitorizare consistentă și globală a convergenței în direcția statelor membre cu cele mai bune rezultate în materie de obiective ale Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

7.

salută revizuirea orientărilor integrate cu privire la Europa 2020 și solicită ca Strategiei Europa 2020 să i se confere un rol mai pronunțat în ghidarea semestrului european, în conformitate cu obiectivele din tratat și cu legislația aplicabilă, precum și în prevenirea reapariției unei crize a datoriei suverane; subliniază importanța unor politici și a unor instrumente ambițioase care să garanteze faptul că Europa fructifică pe deplin tranziția energetică și cea digitală, de asemenea mulțumită unor investiții adecvate în cercetare, dezvoltare, inovare și competențe, reducând decalajul Europei în raport cu principalii săi concurenți de la nivel mondial în ceea ce privește productivitatea totală a factorilor; consideră extrem de important să se abordeze inegalitățile economice care reprezintă un obstacol în calea creșterii economice pe termen lung; cere Comisiei să abordeze problema reformelor în materie de fiscalitate a mediului în cadrul recomandărilor specifice fiecărei țări, inclusiv în contextul responsabilității fiscale; cere să existe o monitorizare consistentă și globală a convergenței în direcția statelor membre cu cele mai bune rezultate în materie de obiective ale Strategiei Europa 2020;

Investițiile

| 8. | solicită ca Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) să fie utilizat în mod cât mai eficace pentru sprijinirea proiectelor strategice care nu pot fi finanțate din alte surse, conform mandatului acestui fond; cere statelor membre și vehiculelor FEIS să implice îndeaproape autorităților locale și regionale în dezvoltarea portalurilor de proiecte și a platformelor de investiți, cu ajutorul Platformei europene de consiliere în materie de investiții și al Portalului european de proiecte de investiții; subliniază, de asemenea, importanța realizării sinergiilor dintre FEIS și fondurile structurale și de investiții europene; |
| --- | --- |

8.

solicită ca Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) să fie utilizat în mod cât mai eficace pentru sprijinirea proiectelor strategice care nu pot fi finanțate din alte surse, conform mandatului acestui fond; cere statelor membre și vehiculelor FEIS să implice îndeaproape autorităților locale și regionale în dezvoltarea portalurilor de proiecte și a platformelor de investiți, cu ajutorul Platformei europene de consiliere în materie de investiții și al Portalului european de proiecte de investiții; subliniază, de asemenea, importanța realizării sinergiilor dintre FEIS și fondurile structurale și de investiții europene;

| 9. | invită Comisia și statele membre să utilizeze pe deplin potențialul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI), în conformitate cu Strategia Europa 2020, pentru a îmbunătăți coeziunea și a reduce divergențele din cadrul pieței unice, ajutând toate regiunile să-și dezvolte avantajele competitive și facilitând investițiile private suplimentare; consideră că aceste investiții ar trebui să servească unei politici industriale consistente și ar trebui să acorde o atenție deosebită creării de locuri de muncă de calitate, în special pentru tineri; subliniază necesitatea unei capacități administrative adecvate, a rolului activ jucat de regiuni și a unei mai bune coordonări la toate nivelurile guvernamentale și între acestea; cere să se aibă în vedere continuarea acțiunilor politice destinate să reducă decalajul în materie de investiții din UE; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia și statele membre să utilizeze pe deplin potențialul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI), în conformitate cu Strategia Europa 2020, pentru a îmbunătăți coeziunea și a reduce divergențele din cadrul pieței unice, ajutând toate regiunile să-și dezvolte avantajele competitive și facilitând investițiile private suplimentare; consideră că aceste investiții ar trebui să servească unei politici industriale consistente și ar trebui să acorde o atenție deosebită creării de locuri de muncă de calitate, în special pentru tineri; subliniază necesitatea unei capacități administrative adecvate, a rolului activ jucat de regiuni și a unei mai bune coordonări la toate nivelurile guvernamentale și între acestea; cere să se aibă în vedere continuarea acțiunilor politice destinate să reducă decalajul în materie de investiții din UE;

| 10. | este conștient de procesul actual de reducere a efectului de levier din sectorul privat; subliniază că rata de investiții din Europa se află cu mult sub nivelul înregistrat înainte de criză; subliniază, în acest context, importanța implementării rapide a uniunii bancare și a reformei bancare structurale, precum și importanța stimulării investițiilor în capitalul social al IMM-urilor, grație uniunii piețelor de capital; solicită utilizarea la maximum a FEIS și a COSME pentru a îmbunătăți accesul IMM-urilor la finanțare; consideră că un grad mai ridicat de previzibilitate pe piața unică ar crește încrederea investitorilor; |
| --- | --- |

10.

este conștient de procesul actual de reducere a efectului de levier din sectorul privat; subliniază că rata de investiții din Europa se află cu mult sub nivelul înregistrat înainte de criză; subliniază, în acest context, importanța implementării rapide a uniunii bancare și a reformei bancare structurale, precum și importanța stimulării investițiilor în capitalul social al IMM-urilor, grație uniunii piețelor de capital; solicită utilizarea la maximum a FEIS și a COSME pentru a îmbunătăți accesul IMM-urilor la finanțare; consideră că un grad mai ridicat de previzibilitate pe piața unică ar crește încrederea investitorilor;

| 11. | subliniază necesitatea creșterii investițiilor în capitalul uman, în special în educație și inovare, de asemenea în contextul reformelor de pe piața muncii; subliniază necesitatea de a îmbunătăți sistemele naționale de educație, de învățământ profesional și de învățare pe tot parcursul vieții și de a le adapta noilor cerințe în materie de competențe și cunoștințe de pe piața muncii din UE; subliniază că toate acestea vor face posibilă inovarea, care constituie una dintre forțele motrice cheie ale creșterii, productivității și competitivității; cere, în acest context, statelor membre să îmbunătățească productivitatea investițiilor publice; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea creșterii investițiilor în capitalul uman, în special în educație și inovare, de asemenea în contextul reformelor de pe piața muncii; subliniază necesitatea de a îmbunătăți sistemele naționale de educație, de învățământ profesional și de învățare pe tot parcursul vieții și de a le adapta noilor cerințe în materie de competențe și cunoștințe de pe piața muncii din UE; subliniază că toate acestea vor face posibilă inovarea, care constituie una dintre forțele motrice cheie ale creșterii, productivității și competitivității; cere, în acest context, statelor membre să îmbunătățească productivitatea investițiilor publice;

| 12. | salută profilurile de investiții specifice țărilor, în care se identifică unele dintre principalele provocări în materie de investiții din statele membre la nivel individual; invită Comisia și statele membre să implice toate nivelurile guvernamentale și părțile interesate vizate în identificarea obstacolelor din calea investițiilor, axându-se în special pe piața internă, pe cererea internă deficitară, pe reformele structurale și pe crearea de instrumente adecvate care să combine finanțarea publică și cea privată; subliniază importanța unui nivel ridicat de investiții productive pentru un proces de recuperare economică susținută între statele membre; subliniază că în fiecare țară trebuie găsit un echilibru adecvat între cheltuielile curente, sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și a investițiilor în potențialul de creștere economică și că piața unică și instrumentele europene precum FEIS și fondurile ESI au un rol important în sprijinirea unui nivel solid al investițiilor; subliniază că investițiile publice reduse în cercetare și inovare din unele țări ar putea să ancoreze și mai mult aceste țări în capcana veniturilor medii; |
| --- | --- |

12.

salută profilurile de investiții specifice țărilor, în care se identifică unele dintre principalele provocări în materie de investiții din statele membre la nivel individual; invită Comisia și statele membre să implice toate nivelurile guvernamentale și părțile interesate vizate în identificarea obstacolelor din calea investițiilor, axându-se în special pe piața internă, pe cererea internă deficitară, pe reformele structurale și pe crearea de instrumente adecvate care să combine finanțarea publică și cea privată; subliniază importanța unui nivel ridicat de investiții productive pentru un proces de recuperare economică susținută între statele membre; subliniază că în fiecare țară trebuie găsit un echilibru adecvat între cheltuielile curente, sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și a investițiilor în potențialul de creștere economică și că piața unică și instrumentele europene precum FEIS și fondurile ESI au un rol important în sprijinirea unui nivel solid al investițiilor; subliniază că investițiile publice reduse în cercetare și inovare din unele țări ar putea să ancoreze și mai mult aceste țări în capcana veniturilor medii;

Reformele structurale

| 13. | consideră că, după o perioadă îndelungată de ajustare macroeconomică, ar trebui să se pună accentul pe realizarea de reforme structurale și de investiții care să vizeze consolidarea potențialului de creștere pe baza locurilor de muncă de calitate și a productivității, promovarea unor sisteme de protecție socială echitabile, robuste, eficiente și sustenabile din punct de vedere bugetar, precum și promovarea unei tranziții sustenabile a economiilor statelor membre către o mai mare eficiență a resurselor; |
| --- | --- |

13.

consideră că, după o perioadă îndelungată de ajustare macroeconomică, ar trebui să se pună accentul pe realizarea de reforme structurale și de investiții care să vizeze consolidarea potențialului de creștere pe baza locurilor de muncă de calitate și a productivității, promovarea unor sisteme de protecție socială echitabile, robuste, eficiente și sustenabile din punct de vedere bugetar, precum și promovarea unei tranziții sustenabile a economiilor statelor membre către o mai mare eficiență a resurselor;

| 14. | solicită reformarea durabilă a piețelor de produse și servicii, a pieței muncii și a sistemului de pensii, precum și o mai bună reglementare, care să promoveze inovarea, crearea de locuri de muncă, creșterea gradului de bunăstare și concurența loială, fără însă a reduce gradul de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

14.

solicită reformarea durabilă a piețelor de produse și servicii, a pieței muncii și a sistemului de pensii, precum și o mai bună reglementare, care să promoveze inovarea, crearea de locuri de muncă, creșterea gradului de bunăstare și concurența loială, fără însă a reduce gradul de protecție a consumatorilor;

| 15. | subliniază importanța îmbunătățirii eficienței în utilizarea resurselor și a energiei, inclusiv prin dezvoltarea economiei circulare; subliniază importanța dezvoltării în continuare a unei adevărate uniuni energetice bazate pe solidaritate, eficiență și diversitate, însă fără a ignora sursele de energie interne, inclusiv energia regenerabilă; cere Comisiei să includă aceste preocupări în cadrul recomandărilor specifice fiecărei țări, atunci când acestea sunt relevante pentru competitivitate și creștere durabilă; |
| --- | --- |

15.

subliniază importanța îmbunătățirii eficienței în utilizarea resurselor și a energiei, inclusiv prin dezvoltarea economiei circulare; subliniază importanța dezvoltării în continuare a unei adevărate uniuni energetice bazate pe solidaritate, eficiență și diversitate, însă fără a ignora sursele de energie interne, inclusiv energia regenerabilă; cere Comisiei să includă aceste preocupări în cadrul recomandărilor specifice fiecărei țări, atunci când acestea sunt relevante pentru competitivitate și creștere durabilă;

| 16. | solicită să se întreprindă noi măsuri pentru a se stimula crearea de locuri de muncă de calitate și crearea de piețe ale muncii solide, care să fie mai puțin segmentate; subliniază importanța unor sisteme de securitate socială sustenabile și eficace; reamintește că un factor important pentru a menține sustenabilitatea sistemelor de pensii este asigurarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

16.

solicită să se întreprindă noi măsuri pentru a se stimula crearea de locuri de muncă de calitate și crearea de piețe ale muncii solide, care să fie mai puțin segmentate; subliniază importanța unor sisteme de securitate socială sustenabile și eficace; reamintește că un factor important pentru a menține sustenabilitatea sistemelor de pensii este asigurarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă;

| 17. | subliniază că sunt necesare o administrație publică modernă, eficientă, democratică și orientată către cetățeni la toate nivelurile guvernamentale, precum și norme eficiente și transparente în materie de achiziții publice; subliniază importanța întreprinderii unor noi măsuri pentru a realiza o adevărată e-administrație în cadrul statelor membre și între acestea; cere Comisiei și statelor membre să identifice și să corecteze deficiențele din administrațiile lor, care s-ar putea dovedi dăunătoare în situații de criză; |
| --- | --- |

17.

subliniază că sunt necesare o administrație publică modernă, eficientă, democratică și orientată către cetățeni la toate nivelurile guvernamentale, precum și norme eficiente și transparente în materie de achiziții publice; subliniază importanța întreprinderii unor noi măsuri pentru a realiza o adevărată e-administrație în cadrul statelor membre și între acestea; cere Comisiei și statelor membre să identifice și să corecteze deficiențele din administrațiile lor, care s-ar putea dovedi dăunătoare în situații de criză;

| 18. | cere să se decidă la nivel național reducerea impozitării muncii, asigurându-se totodată sustenabilitatea sistemelor de protecție socială; |
| --- | --- |

18.

cere să se decidă la nivel național reducerea impozitării muncii, asigurându-se totodată sustenabilitatea sistemelor de protecție socială;

| 19. | ia act de propunerea privind programul de sprijin pentru reforme structurale, conceput pentru a consolida implementarea de reforme în sprijinul creșterii economice în statele membre, care urmează să fie decisă în cadrul procedurii legislative ordinare; reamintește faptul că este de datoria statelor membre să implementeze reformele structurale; |
| --- | --- |

19.

ia act de propunerea privind programul de sprijin pentru reforme structurale, conceput pentru a consolida implementarea de reforme în sprijinul creșterii economice în statele membre, care urmează să fie decisă în cadrul procedurii legislative ordinare; reamintește faptul că este de datoria statelor membre să implementeze reformele structurale;

Responsabilitatea bugetară

| 20. | reiterează faptul că sunt necesare politici bugetare responsabile, care să favorizeze creșterea, să asigure sustenabilitatea datoriei și să țină seama de ciclul economic și de deficitul de investiții și, totodată, să respecte drepturile sociale ale cetățenilor; reamintește că nivelul foarte ridicat de îndatorare al unora dintre statele membre constituie un risc substanțial în caz de eventuale șocuri în cadrul zonei euro; subliniază că în țările cu un raport ridicat datorie/PIB se impune intensificarea eforturilor de sporire a rezilienței finanțelor publice și de stimulare a creșterii, pentru a determina reducerea constantă și sustenabilă a acestui raport; |
| --- | --- |

20.

reiterează faptul că sunt necesare politici bugetare responsabile, care să favorizeze creșterea, să asigure sustenabilitatea datoriei și să țină seama de ciclul economic și de deficitul de investiții și, totodată, să respecte drepturile sociale ale cetățenilor; reamintește că nivelul foarte ridicat de îndatorare al unora dintre statele membre constituie un risc substanțial în caz de eventuale șocuri în cadrul zonei euro; subliniază că în țările cu un raport ridicat datorie/PIB se impune intensificarea eforturilor de sporire a rezilienței finanțelor publice și de stimulare a creșterii, pentru a determina reducerea constantă și sustenabilă a acestui raport;

| 21. | insistă să se pună în aplicare Pactul de stabilitate și de creștere, valorificându-se totodată complet clauza de flexibilitate a acestuia, în conformitate cu comunicarea Comisiei din 13 ianuarie 2015 (COM(2015)0012), inclusiv pentru a încuraja investiții mai consistente și reforme structurale și pentru a răspunde amenințărilor la adresa securității și fluxurilor de refugiați; |
| --- | --- |

21.

insistă să se pună în aplicare Pactul de stabilitate și de creștere, valorificându-se totodată complet clauza de flexibilitate a acestuia, în conformitate cu comunicarea Comisiei din 13 ianuarie 2015 (COM(2015)0012), inclusiv pentru a încuraja investiții mai consistente și reforme structurale și pentru a răspunde amenințărilor la adresa securității și fluxurilor de refugiați;

| 22. | atrage atenția asupra necesității de a îmbunătăți colectarea impozitelor, de a combate frauda fiscală și evitarea plății impozitelor, precum și de a îmbunătăți coordonarea politicilor fiscale la nivelul UE; solicită introducerea de sisteme fiscale eficace și transparente pentru a îmbunătăți colectarea impozitelor, a preveni evitarea plății impozitelor și a combate criminalitatea organizată; consideră, prin urmare, că autoritățile fiscale și vamale ar trebui să dispună de suficiente resurse umane, materiale și financiare; |
| --- | --- |

22.

atrage atenția asupra necesității de a îmbunătăți colectarea impozitelor, de a combate frauda fiscală și evitarea plății impozitelor, precum și de a îmbunătăți coordonarea politicilor fiscale la nivelul UE; solicită introducerea de sisteme fiscale eficace și transparente pentru a îmbunătăți colectarea impozitelor, a preveni evitarea plății impozitelor și a combate criminalitatea organizată; consideră, prin urmare, că autoritățile fiscale și vamale ar trebui să dispună de suficiente resurse umane, materiale și financiare;

| 23. | sprijină eforturile raționale și specifice depuse de fiecare țară pentru îmbunătățirea calității și eficienței cheltuielilor publice și întărirea caracterului favorabil creșterii al acestora, mai ales prin redirecționarea cheltuielilor neproductive către investiții de stimulare a creșterii, fără însă a pune în pericol asigurarea serviciilor publice și sociale esențiale; |
| --- | --- |

23.

sprijină eforturile raționale și specifice depuse de fiecare țară pentru îmbunătățirea calității și eficienței cheltuielilor publice și întărirea caracterului favorabil creșterii al acestora, mai ales prin redirecționarea cheltuielilor neproductive către investiții de stimulare a creșterii, fără însă a pune în pericol asigurarea serviciilor publice și sociale esențiale;

Observații specifice pentru zona euro

| 24. | salută recomandarea privind politica economică din zona euro, propusă de Comisie cu șase luni înainte de recomandările specifice pentru fiecare țară, ca o modalitate de îmbunătățire a coordonării politicilor în urma Raportului celor cinci președinți și a rezoluțiilor pertinente ale Parlamentului European; |
| --- | --- |

24.

salută recomandarea privind politica economică din zona euro, propusă de Comisie cu șase luni înainte de recomandările specifice pentru fiecare țară, ca o modalitate de îmbunătățire a coordonării politicilor în urma Raportului celor cinci președinți și a rezoluțiilor pertinente ale Parlamentului European;

| 25. | subliniază că, având în vedere gradul ridicat al dependenței reciproce și caracterul unitar al politicii sale monetare, zona euro reprezintă o entitate economică în care convergența în direcția statelor membre cu cele mai bune rezultate trebuie promovată și susținută prin intermediul unei coordonări mai strânse a politicilor naționale; subliniază importanța unor eforturi mai susținute din partea tuturor guvernelor naționale în vederea executării în statele membre a reformelor economice și a investițiilor necesare pentru reducerea dezechilibrelor macroeconomice și prevenirea efectelor negative de contaminare ale politicilor naționale din alte state membre; solicită, așadar, să se efectueze o evaluare aprofundată a acestor dezechilibre macroeconomice și efecte de contaminare pentru a completa evaluarea aspectelor vulnerabile specifice fiecărei țări în parte și dialogul macroeconomic; insistă asupra faptului că trebuie să existe o coerență deplină între recomandarea pentru zona euro și recomandările specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

25.

subliniază că, având în vedere gradul ridicat al dependenței reciproce și caracterul unitar al politicii sale monetare, zona euro reprezintă o entitate economică în care convergența în direcția statelor membre cu cele mai bune rezultate trebuie promovată și susținută prin intermediul unei coordonări mai strânse a politicilor naționale; subliniază importanța unor eforturi mai susținute din partea tuturor guvernelor naționale în vederea executării în statele membre a reformelor economice și a investițiilor necesare pentru reducerea dezechilibrelor macroeconomice și prevenirea efectelor negative de contaminare ale politicilor naționale din alte state membre; solicită, așadar, să se efectueze o evaluare aprofundată a acestor dezechilibre macroeconomice și efecte de contaminare pentru a completa evaluarea aspectelor vulnerabile specifice fiecărei țări în parte și dialogul macroeconomic; insistă asupra faptului că trebuie să existe o coerență deplină între recomandarea pentru zona euro și recomandările specifice fiecărei țări;

| 26. | salută faptul că se acordă o atenție mai mare poziției bugetare agregate a zonei euro, ceea ce nu distrage atenția de la responsabilitățile individuale ale fiecărui stat membru; reamintește că un deficit bugetar într-un stat membru nu poate fi compensat de existența unui excedent bugetar în alt stat membru în cadrul procedurii de deficit excesiv; solicită monitorizarea regulată a faptului dacă poziția bugetară agregată este adecvată, având în vedere deficitul de investiții existent; |
| --- | --- |

26.

salută faptul că se acordă o atenție mai mare poziției bugetare agregate a zonei euro, ceea ce nu distrage atenția de la responsabilitățile individuale ale fiecărui stat membru; reamintește că un deficit bugetar într-un stat membru nu poate fi compensat de existența unui excedent bugetar în alt stat membru în cadrul procedurii de deficit excesiv; solicită monitorizarea regulată a faptului dacă poziția bugetară agregată este adecvată, având în vedere deficitul de investiții existent;

| 27. | sprijină recomandarea privind diferențierea efortului bugetar în funcție de fiecare stat membru în parte, ținându-se seama de situația fiecărui stat în raport cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere și de nevoile sale de stabilizare, precum și de efectele de contaminare; observă că, pentru multe state membre, acest lucru înseamnă realizarea unei consolidări bugetare favorabile creșterii; constată, în același timp, că unele țări dispun de o marjă de manevră bugetară tot mai mare în raport cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere, care ar putea fi folosită în situația actuală pentru a sprijini economia internă; |
| --- | --- |

27.

sprijină recomandarea privind diferențierea efortului bugetar în funcție de fiecare stat membru în parte, ținându-se seama de situația fiecărui stat în raport cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere și de nevoile sale de stabilizare, precum și de efectele de contaminare; observă că, pentru multe state membre, acest lucru înseamnă realizarea unei consolidări bugetare favorabile creșterii; constată, în același timp, că unele țări dispun de o marjă de manevră bugetară tot mai mare în raport cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere, care ar putea fi folosită în situația actuală pentru a sprijini economia internă;

| 28. | constată că, deși excedentul important de cont curent înregistrat în prezent în zona euro constituie un semn pozitiv al competitivității externe a zonei euro, nivelul său actual reflectă, de asemenea, insuficiența de investiții interne, ceea ce influențează negativ creșterea și ocuparea forței de muncă; consideră că o cerere internă mai susținută ar fi mai bună pentru creșterea sustenabilă a zonei euro, precum și dintr-o perspectivă globală; este conștient de faptul că excedentul de cont curent al unor state membre atrage după sine efecte de propagare pozitive în tot lanțul valoric, aducând beneficii și altor state membre, sub diferite forme; constată, de asemenea, rolul monedei unice în sprijinirea țărilor competitive în menținerea unor excedente ridicate în raport cu restul țărilor din lume; salută constatarea din previziunile Comisiei pentru iarna 2016 potrivit căreia creșterea economică din unele state membre în 2015 a fost alimentată în principal de cererea internă; consideră că este important ca statele membre care au excedente de cont curent mai ridicate să amplifice în continuare cererea internă spre binele lor și al tuturor; invită, totodată, statele membre mai puțin competitive să realizeze efectiv reforme structurale și investiții de înaltă calitate pentru a-și moderniza economiile și a crea un mediu de afaceri sustenabil, favorabil investițiilor pe termen lung, în conformitate cu Strategia Europa 2020; consideră că aceasta este cea mai bună modalitate de a reduce dezechilibrele macroeconomice în statele membre, spre deosebire de deprecierea internă, care reduce cererea și încetinește creșterea economică în toată zona euro; |
| --- | --- |

28.

constată că, deși excedentul important de cont curent înregistrat în prezent în zona euro constituie un semn pozitiv al competitivității externe a zonei euro, nivelul său actual reflectă, de asemenea, insuficiența de investiții interne, ceea ce influențează negativ creșterea și ocuparea forței de muncă; consideră că o cerere internă mai susținută ar fi mai bună pentru creșterea sustenabilă a zonei euro, precum și dintr-o perspectivă globală; este conștient de faptul că excedentul de cont curent al unor state membre atrage după sine efecte de propagare pozitive în tot lanțul valoric, aducând beneficii și altor state membre, sub diferite forme; constată, de asemenea, rolul monedei unice în sprijinirea țărilor competitive în menținerea unor excedente ridicate în raport cu restul țărilor din lume; salută constatarea din previziunile Comisiei pentru iarna 2016 potrivit căreia creșterea economică din unele state membre în 2015 a fost alimentată în principal de cererea internă; consideră că este important ca statele membre care au excedente de cont curent mai ridicate să amplifice în continuare cererea internă spre binele lor și al tuturor; invită, totodată, statele membre mai puțin competitive să realizeze efectiv reforme structurale și investiții de înaltă calitate pentru a-și moderniza economiile și a crea un mediu de afaceri sustenabil, favorabil investițiilor pe termen lung, în conformitate cu Strategia Europa 2020; consideră că aceasta este cea mai bună modalitate de a reduce dezechilibrele macroeconomice în statele membre, spre deosebire de deprecierea internă, care reduce cererea și încetinește creșterea economică în toată zona euro;

| 29. | subliniază că este necesar să se stimuleze convergența economică și socială reală în baza îmbunătățirii productivității și a factorilor care nu au legătură cu costurile; subliniază că este important ca toate statele membre să realizeze efectiv reforme structurale, să îmbunătățească calitatea cheltuielilor publice și să aibă o capacitate de investiții suficientă, care să permită realizarea unei creșteri sustenabile și echilibrate, crucială și pentru reducerea raportului datorie/PIB; recunoaște că o datorie publică și privată mare reduce semnificativ capacitatea de a investi, încetinind, astfel, creșterea economică; |
| --- | --- |

29.

subliniază că este necesar să se stimuleze convergența economică și socială reală în baza îmbunătățirii productivității și a factorilor care nu au legătură cu costurile; subliniază că este important ca toate statele membre să realizeze efectiv reforme structurale, să îmbunătățească calitatea cheltuielilor publice și să aibă o capacitate de investiții suficientă, care să permită realizarea unei creșteri sustenabile și echilibrate, crucială și pentru reducerea raportului datorie/PIB; recunoaște că o datorie publică și privată mare reduce semnificativ capacitatea de a investi, încetinind, astfel, creșterea economică;

| 30. | reamintește că stabilirea salariilor se efectuează prin procese autonome de negociere colectivă și invită actorii vizați să asigure o evoluție a salariilor care să fie atât responsabilă, cât și favorabilă creșterii și care să reflecte creșterea productivității; în special, invită actorii vizați din țările al căror cont curent înregistrează un deficit sau o situație apropiată de echilibru să-și continue eforturile de îmbunătățire a productivității și de menținere a competitivității; invită, totodată, actorii vizați din țările care înregistrează un excedent important să utilizeze economiile excedentare pentru a sprijini cererea și investițiile la nivel intern; |
| --- | --- |

30.

reamintește că stabilirea salariilor se efectuează prin procese autonome de negociere colectivă și invită actorii vizați să asigure o evoluție a salariilor care să fie atât responsabilă, cât și favorabilă creșterii și care să reflecte creșterea productivității; în special, invită actorii vizați din țările al căror cont curent înregistrează un deficit sau o situație apropiată de echilibru să-și continue eforturile de îmbunătățire a productivității și de menținere a competitivității; invită, totodată, actorii vizați din țările care înregistrează un excedent important să utilizeze economiile excedentare pentru a sprijini cererea și investițiile la nivel intern;

| 31. | solicită să se întreprindă măsuri care să prevină uniformizarea la un nivel inferior a politicilor fiscale și a standardelor sociale, ceea ce duce la accentuarea inegalităților; reamintește necesitatea menținerii competitivității internaționale bazate pe productivitate și pe convergența ascendentă; salută atenția sporită acordată celor trei indicatori legați de ocuparea forței de muncă din datele statistice privind dezechilibrele macroeconomice și invită Comisia să-i plaseze la un nivel egal cu ceilalți indicatori; consideră, de asemenea, că în orientările de politică ar trebui luată în considerare în mod adecvat analiza datelor statistice existente privind principalii indicatori sociali și în materie de ocupare a forței de muncă și indicatorii pertinenți în materie de eficiență în utilizarea resurselor; |
| --- | --- |

31.

solicită să se întreprindă măsuri care să prevină uniformizarea la un nivel inferior a politicilor fiscale și a standardelor sociale, ceea ce duce la accentuarea inegalităților; reamintește necesitatea menținerii competitivității internaționale bazate pe productivitate și pe convergența ascendentă; salută atenția sporită acordată celor trei indicatori legați de ocuparea forței de muncă din datele statistice privind dezechilibrele macroeconomice și invită Comisia să-i plaseze la un nivel egal cu ceilalți indicatori; consideră, de asemenea, că în orientările de politică ar trebui luată în considerare în mod adecvat analiza datelor statistice existente privind principalii indicatori sociali și în materie de ocupare a forței de muncă și indicatorii pertinenți în materie de eficiență în utilizarea resurselor;

| 32. | ia act de concluziile Consiliului European din decembrie 2015 privind uniunea economică și monetară și solicită Comisiei să înceapă cât mai curând posibil pregătirea unor măsuri pe termen mai lung; |
| --- | --- |

32.

ia act de concluziile Consiliului European din decembrie 2015 privind uniunea economică și monetară și solicită Comisiei să înceapă cât mai curând posibil pregătirea unor măsuri pe termen mai lung;

Sporirea eficacității semestrului european și a răspunderii democratice

| 33. | regretă implementarea deficitară a recomandărilor pe țară și consideră că pentru îmbunătățirea implementării lor este necesar să se identifice mai bine priorități clar definite la nivel european și să se intensifice dezbaterile publice autentice, să se sporească voința politică și angajamentul la nivel național, ceea ce va duce la creșterea pertinenței și la o mai mare aderare la nivel național; salută, în această privință, vizitele întreprinse de membrii Comisiei în statele membre pentru a discuta procesul semestrului european și documentele sale; |
| --- | --- |

33.

regretă implementarea deficitară a recomandărilor pe țară și consideră că pentru îmbunătățirea implementării lor este necesar să se identifice mai bine priorități clar definite la nivel european și să se intensifice dezbaterile publice autentice, să se sporească voința politică și angajamentul la nivel național, ceea ce va duce la creșterea pertinenței și la o mai mare aderare la nivel național; salută, în această privință, vizitele întreprinse de membrii Comisiei în statele membre pentru a discuta procesul semestrului european și documentele sale;

| 34. | solicită să se găsească un echilibru just între axarea recomandărilor pe țară pe principalele priorități și asigurarea faptului că acestea vizează toate provocările principale, inclusiv nevoia de a evita reizbucnirea unei crize a datoriei suverane, precum și nevoia de a îmbunătăți competitivitatea, creșterea economică și ocuparea forței de muncă, având în vedere obiectivele Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

34.

solicită să se găsească un echilibru just între axarea recomandărilor pe țară pe principalele priorități și asigurarea faptului că acestea vizează toate provocările principale, inclusiv nevoia de a evita reizbucnirea unei crize a datoriei suverane, precum și nevoia de a îmbunătăți competitivitatea, creșterea economică și ocuparea forței de muncă, având în vedere obiectivele Strategiei Europa 2020;

| 35. | apreciază dezbaterea în plen cu președintele Comisiei și președintele Eurogrupului cu privire la proiectul de recomandare pentru zona euro din 15 decembrie 2015 și cere ca acest tip de dezbateri în plen să capete un caracter periodic în cadrul semestrului european; consideră că astfel de dezbateri întăresc și completează dialogul democratic existent, în special dialogul economic, contribuind astfel la sporirea gradului de răspundere a executivului; |
| --- | --- |

35.

apreciază dezbaterea în plen cu președintele Comisiei și președintele Eurogrupului cu privire la proiectul de recomandare pentru zona euro din 15 decembrie 2015 și cere ca acest tip de dezbateri în plen să capete un caracter periodic în cadrul semestrului european; consideră că astfel de dezbateri întăresc și completează dialogul democratic existent, în special dialogul economic, contribuind astfel la sporirea gradului de răspundere a executivului;

| 36. | subliniază că reuniunile Consiliului European din primăvară ar trebui să fie în continuare elementul principal în cadrul căruia se stabilesc prioritățile de politică; salută discuția în plen cu participarea Comisiei cu privire la prioritățile analizei anuale a creșterii, înainte și după adoptarea acesteia; reamintește că stabilirea politicii economice în urma recomandării adresate de Consiliu statelor membre reprezintă un act executiv care trebuie supus dezbaterilor și controlului democratic din partea Parlamentului European; de aceea, solicită Consiliului să adopte recomandările pentru zona euro și concluziile referitoare la pachetul privind analiza anuală a creșterii după ce Parlamentul are posibilitatea să își facă auzită poziția în privința lor; își afirmă hotărârea de a analiza aceste documente cu promptitudine și de a adopta o poziție cu mult timp înainte de Consiliul European din primăvară; salută invitația adresată președintelui Parlamentului European de a prezenta poziția Parlamentului în fața Consiliul European de primăvară; atrage atenția, de asemenea, asupra faptului că, potrivit tratatului, Parlamentul European trebuie să fie informat după ce Consiliul adoptă recomandările și, de asemenea, cu privire la rezultatele supravegherii multilaterale; |
| --- | --- |

36.

subliniază că reuniunile Consiliului European din primăvară ar trebui să fie în continuare elementul principal în cadrul căruia se stabilesc prioritățile de politică; salută discuția în plen cu participarea Comisiei cu privire la prioritățile analizei anuale a creșterii, înainte și după adoptarea acesteia; reamintește că stabilirea politicii economice în urma recomandării adresate de Consiliu statelor membre reprezintă un act executiv care trebuie supus dezbaterilor și controlului democratic din partea Parlamentului European; de aceea, solicită Consiliului să adopte recomandările pentru zona euro și concluziile referitoare la pachetul privind analiza anuală a creșterii după ce Parlamentul are posibilitatea să își facă auzită poziția în privința lor; își afirmă hotărârea de a analiza aceste documente cu promptitudine și de a adopta o poziție cu mult timp înainte de Consiliul European din primăvară; salută invitația adresată președintelui Parlamentului European de a prezenta poziția Parlamentului în fața Consiliul European de primăvară; atrage atenția, de asemenea, asupra faptului că, potrivit tratatului, Parlamentul European trebuie să fie informat după ce Consiliul adoptă recomandările și, de asemenea, cu privire la rezultatele supravegherii multilaterale;

| 37. | subliniază importanța dezbaterii în parlamentele naționale a rapoartelor pe țări și a recomandărilor pe țări, precum și a votului acestora privind programele naționale de reformă, precum și programele naționale de convergență sau stabilitate; invită statele membre să implice partenerii sociali, autoritățile locale și regionale și alte părți interesate vizate de o manieră structurată, profitând de publicarea din timp a rapoartelor pe țări; subliniază rolul indispensabil al partenerilor sociali în stabilirea salariilor și rolul vital pe care ei ar trebui să îl joace în cadrul unor dezbateri economice mai largi, mai ales când se pune problema promovării productivității; solicită, de asemenea, o cooperare mai strânsă între parlamentele naționale și Parlamentul European; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanța dezbaterii în parlamentele naționale a rapoartelor pe țări și a recomandărilor pe țări, precum și a votului acestora privind programele naționale de reformă, precum și programele naționale de convergență sau stabilitate; invită statele membre să implice partenerii sociali, autoritățile locale și regionale și alte părți interesate vizate de o manieră structurată, profitând de publicarea din timp a rapoartelor pe țări; subliniază rolul indispensabil al partenerilor sociali în stabilirea salariilor și rolul vital pe care ei ar trebui să îl joace în cadrul unor dezbateri economice mai largi, mai ales când se pune problema promovării productivității; solicită, de asemenea, o cooperare mai strânsă între parlamentele naționale și Parlamentul European;

| 38. | îndeamnă Comisia să inițieze negocieri în vederea unui acord interinstituțional privind guvernanța economică; insistă asupra faptului ca AII să asigure, în cadrul stabilit de tratate, capacitatea structurii semestrului european de a exercita un control parlamentar semnificativ și regulat al acestui proces, în special în ceea ce privește prioritățile analizei anuale a creșterii și recomandările pentru zona euro; |
| --- | --- |

38.

îndeamnă Comisia să inițieze negocieri în vederea unui acord interinstituțional privind guvernanța economică; insistă asupra faptului ca AII să asigure, în cadrul stabilit de tratate, capacitatea structurii semestrului european de a exercita un control parlamentar semnificativ și regulat al acestui proces, în special în ceea ce privește prioritățile analizei anuale a creșterii și recomandările pentru zona euro;

Politicile bugetare

| 39. | regretă lipsa unei pârghii satisfăcătoare, ca urmare a dimensiunii reduse a bugetului UE, în condițiile în care este imposibil să se modifice sistemul de resurse proprii, iar cadrul actual nu asigură sub nicio formă coerența dintre previziunile economice, prioritățile politicilor economice și procesul de elaborare a bugetelor anuale și multianuale; |
| --- | --- |

39.

regretă lipsa unei pârghii satisfăcătoare, ca urmare a dimensiunii reduse a bugetului UE, în condițiile în care este imposibil să se modifice sistemul de resurse proprii, iar cadrul actual nu asigură sub nicio formă coerența dintre previziunile economice, prioritățile politicilor economice și procesul de elaborare a bugetelor anuale și multianuale;

| 40. | subliniază că bugetul UE contribuie în mod direct la realizarea a două dintre cele trei obiective ale Analizei creșterii economice pentru 2016 (relansarea investițiilor, realizarea de reforme structurale și implementarea unor politici bugetare responsabile, sincere și la înălțimea angajamentelor politice anunțate); salută propunerea Comisiei privind utilizarea finanțării UE pentru furnizarea de asistență tehnică în procesul de susținere a reformelor structurale; |
| --- | --- |

40.

subliniază că bugetul UE contribuie în mod direct la realizarea a două dintre cele trei obiective ale Analizei creșterii economice pentru 2016 (relansarea investițiilor, realizarea de reforme structurale și implementarea unor politici bugetare responsabile, sincere și la înălțimea angajamentelor politice anunțate); salută propunerea Comisiei privind utilizarea finanțării UE pentru furnizarea de asistență tehnică în procesul de susținere a reformelor structurale;

| 41. | consideră că bugetul UE ar putea atenua presiunea asupra bugetelor naționale și însoți eforturile de consolidare bugetară prin utilizarea de resurse proprii și raționalizarea cheltuielilor; își exprimă convingerea că o gamă mai variată de metode de gestiune a fondurilor publice la nivelul UE ar permite realizarea de economii de scară și, prin urmare, reducerea cheltuielilor, spre exemplu în domeniul diplomatic și militar, fără a pune însă la îndoială principiul gestiunii partajate, în special pentru fondurile structurale; |
| --- | --- |

41.

consideră că bugetul UE ar putea atenua presiunea asupra bugetelor naționale și însoți eforturile de consolidare bugetară prin utilizarea de resurse proprii și raționalizarea cheltuielilor; își exprimă convingerea că o gamă mai variată de metode de gestiune a fondurilor publice la nivelul UE ar permite realizarea de economii de scară și, prin urmare, reducerea cheltuielilor, spre exemplu în domeniul diplomatic și militar, fără a pune însă la îndoială principiul gestiunii partajate, în special pentru fondurile structurale;

| 42. | subliniază că realizarea unui deficit de către bugetul UE constituie o ilegalitate; constată că statele membre transformă bugetul UE într-o variabilă pentru ajustarea bugetelor naționale; |
| --- | --- |

42.

subliniază că realizarea unui deficit de către bugetul UE constituie o ilegalitate; constată că statele membre transformă bugetul UE într-o variabilă pentru ajustarea bugetelor naționale;

| 43. | subliniază că un grad mai ridicat de integrare în cadrul zonei euro este indispensabil pentru finalizarea uniunii economice și monetare (UEM) și că uniunea bugetară este una dintre pietrele de temelie necesare pentru buna funcționare a monedei euro; |
| --- | --- |

43.

subliniază că un grad mai ridicat de integrare în cadrul zonei euro este indispensabil pentru finalizarea uniunii economice și monetare (UEM) și că uniunea bugetară este una dintre pietrele de temelie necesare pentru buna funcționare a monedei euro;

| 44. | solicită, în ceea ce privește poziția Parlamentului European cu privire la zona euro și capacitatea sa bugetară, să se ia în considerare concluziile raportului din proprie inițiativă privind capacitatea bugetară a zonei euro, care va fi elaborat în cursul anului 2016; |
| --- | --- |

44.

solicită, în ceea ce privește poziția Parlamentului European cu privire la zona euro și capacitatea sa bugetară, să se ia în considerare concluziile raportului din proprie inițiativă privind capacitatea bugetară a zonei euro, care va fi elaborat în cursul anului 2016;

| 45. | solicită Comisiei să procedeze la revizuirea cadrului financiar multianual (CFM), astfel cum s-a convenit în iunie 2013 în contextul unui acord politic încheiat între Parlament, Comisie și Consiliu; subliniază faptul că crizele financiare și umanitare care au lovit Uniunea Europeană între 2009 și 2014 au fost cele care au scos la iveală caracterul neadecvat al actualului CFM; reamintește, de asemenea, necesitatea de a se efectua o reformă substanțială a programării financiare a UE, care să ia în considerare în mod corespunzător obiectivele, finanțarea și durata instrumentelor disponibile; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei să procedeze la revizuirea cadrului financiar multianual (CFM), astfel cum s-a convenit în iunie 2013 în contextul unui acord politic încheiat între Parlament, Comisie și Consiliu; subliniază faptul că crizele financiare și umanitare care au lovit Uniunea Europeană între 2009 și 2014 au fost cele care au scos la iveală caracterul neadecvat al actualului CFM; reamintește, de asemenea, necesitatea de a se efectua o reformă substanțială a programării financiare a UE, care să ia în considerare în mod corespunzător obiectivele, finanțarea și durata instrumentelor disponibile;

Politicile privind mediul, sănătatea publică și siguranța alimentară

| 46. | subliniază că, pentru ca reformarea legislației în materie de deșeuri și ca planul de acțiune privind economia circulară să permită transformarea economiei europene într-un model economic circular, este esențial să se integreze în cadrul procesului semestrului european o serie de recomandări în acest sens pentru a stimula competitivitatea, a crea locuri de muncă și a genera o creștere economică durabilă; recomandă să se includă principiile economiei circulare în recomandările specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

46.

subliniază că, pentru ca reformarea legislației în materie de deșeuri și ca planul de acțiune privind economia circulară să permită transformarea economiei europene într-un model economic circular, este esențial să se integreze în cadrul procesului semestrului european o serie de recomandări în acest sens pentru a stimula competitivitatea, a crea locuri de muncă și a genera o creștere economică durabilă; recomandă să se includă principiile economiei circulare în recomandările specifice fiecărei țări;

| 47. | reiterează că este necesar să se adopte un cadru fiscal care să recompenseze dezvoltarea unor politici durabile, să fie în acord cu principiul „poluatorul plătește” și care să transmită semnalele corespunzătoare privind investițiile în utilizarea eficientă a resurselor, modernizarea proceselor de producție și fabricarea de produse mai durabile ce pot fi reparate mai ușor; reiterează necesitatea de a se elimina treptat subvențiile cu efect negativ asupra mediului, inclusiv cele pentru combustibilii fosili, și de a se transfera presiunea fiscală de la veniturile salariale spre poluarea mediului; |
| --- | --- |

47.

reiterează că este necesar să se adopte un cadru fiscal care să recompenseze dezvoltarea unor politici durabile, să fie în acord cu principiul „poluatorul plătește” și care să transmită semnalele corespunzătoare privind investițiile în utilizarea eficientă a resurselor, modernizarea proceselor de producție și fabricarea de produse mai durabile ce pot fi reparate mai ușor; reiterează necesitatea de a se elimina treptat subvențiile cu efect negativ asupra mediului, inclusiv cele pentru combustibilii fosili, și de a se transfera presiunea fiscală de la veniturile salariale spre poluarea mediului;

| 48. | consideră că este important să se evalueze funcționarea și durabilitatea sistemelor de sănătate în cadrul semestrului european și susține trecerea la o abordare bazată pe rezultate, precum și axarea pe profilaxia afecțiunilor și pe întreținerea sănătății; invită Comisia ca, împreună cu toate părțile interesate, să elaboreze instrumente, să monitorizeze rezultatele în domeniul sănătății, să evalueze accesul la asistență medicală de înaltă calitate și să încurajeze transparența cheltuielilor pentru cercetarea în domeniul medical cu scopul de a reduce diferențele sociale și inegalitățile în materie de sănătate între statele membre și în interiorul acestora; invită Comisia să ia în considerare, în recomandările specifice fiecărei țări, implicațiile bugetare și în materie de sănătate pe termen lung ale măsurilor care vizează programele de prevenire; |
| --- | --- |

48.

consideră că este important să se evalueze funcționarea și durabilitatea sistemelor de sănătate în cadrul semestrului european și susține trecerea la o abordare bazată pe rezultate, precum și axarea pe profilaxia afecțiunilor și pe întreținerea sănătății; invită Comisia ca, împreună cu toate părțile interesate, să elaboreze instrumente, să monitorizeze rezultatele în domeniul sănătății, să evalueze accesul la asistență medicală de înaltă calitate și să încurajeze transparența cheltuielilor pentru cercetarea în domeniul medical cu scopul de a reduce diferențele sociale și inegalitățile în materie de sănătate între statele membre și în interiorul acestora; invită Comisia să ia în considerare, în recomandările specifice fiecărei țări, implicațiile bugetare și în materie de sănătate pe termen lung ale măsurilor care vizează programele de prevenire;

| 49. | subliniază importanța sustenabilității sectorului de sănătate, care joacă un rol important în economia generală, deoarece acesta constituie 8 % din forța de muncă europeană totală și 10 % din PIB-ul UE, precum și a capacității sale de a oferi un acces egal la serviciile de sănătate tuturor cetățenilor, deoarece sănătatea este un factor esențial de stabilitate, sustenabilitate și dezvoltare ulterioară a statelor membre și a economiilor acestora; |
| --- | --- |

49.

subliniază importanța sustenabilității sectorului de sănătate, care joacă un rol important în economia generală, deoarece acesta constituie 8 % din forța de muncă europeană totală și 10 % din PIB-ul UE, precum și a capacității sale de a oferi un acces egal la serviciile de sănătate tuturor cetățenilor, deoarece sănătatea este un factor esențial de stabilitate, sustenabilitate și dezvoltare ulterioară a statelor membre și a economiilor acestora;

Politicile regionale

| 50. | indică importanța investițiilor UE pentru regiunile mai puțin dezvoltate și importanța asigurării capacității acestora de a atrage investiții suplimentare, promovând astfel coeziunea economică, socială și teritorială; |
| --- | --- |

50.

indică importanța investițiilor UE pentru regiunile mai puțin dezvoltate și importanța asigurării capacității acestora de a atrage investiții suplimentare, promovând astfel coeziunea economică, socială și teritorială;

| 51. | ia act de legăturile dintre obiectivele procesului semestrului european și programarea fondurilor ESI pentru perioada 2014-2020, care se reflectă în acordurile de parteneriat; consideră, de aceea, că, în urma reformei 2014-2020, instrumentele politicii de coeziune ar putea avea un rol foarte important în punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, sprijinind astfel reformele structurale și contribuind la îndeplinirea obiectivelor strategice ale UE, precum și la punerea în aplicare efectivă a acordurilor de parteneriat; subliniază totuși caracterul multianual și îndelungat al programelor și al obiectivelor aferente fondurilor ESI, care este contrar ciclului anual specific semestrului european, precum și necesitatea coordonării priorităților Uniunii Europene, nevoilor naționale, nevoilor regionale și nevoilor locale; |
| --- | --- |

51.

ia act de legăturile dintre obiectivele procesului semestrului european și programarea fondurilor ESI pentru perioada 2014-2020, care se reflectă în acordurile de parteneriat; consideră, de aceea, că, în urma reformei 2014-2020, instrumentele politicii de coeziune ar putea avea un rol foarte important în punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, sprijinind astfel reformele structurale și contribuind la îndeplinirea obiectivelor strategice ale UE, precum și la punerea în aplicare efectivă a acordurilor de parteneriat; subliniază totuși caracterul multianual și îndelungat al programelor și al obiectivelor aferente fondurilor ESI, care este contrar ciclului anual specific semestrului european, precum și necesitatea coordonării priorităților Uniunii Europene, nevoilor naționale, nevoilor regionale și nevoilor locale;

o

o o

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, parlamentelor naționale și Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

52.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, parlamentelor naționale și Băncii Centrale Europene.

---

(1)  JO L 306, 23.11.2011, p. 12.

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 41.

(3)  JO L 306, 23.11.2011, p. 8.

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 33.

(5)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

(6)  JO L 306, 23.11.2011, p. 1.

(7)  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

(8)  JO L 140, 27.5.2013, p. 1.

(9)  JO L 192, 18.7.2015, p. 27.

(10)  JO L 268, 15.10.2015, p. 28.

(11)  JO L 169, 1.7.2015, p. 1.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0238.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0408.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0469.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/93 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/93

---

P8_TA(2016)0059

Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2016

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2016 (2015/2330(INI))

(2018/C 035/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 145, 148, 152 și articolul 153 alineatul (5) din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 145, 148, 152 și articolul 153 alineatul (5) din TFUE,

| — | având în vedere articolul 174 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 174 din TFUE,

| — | având în vedere articolul 349 din TFUE care prevede un statut specific pentru regiunile ultraperiferice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 349 din TFUE care prevede un statut specific pentru regiunile ultraperiferice,

| — | având în vedere Directiva 1999/70/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 privind acordul-cadru cu privire la munca pe durată determinată, încheiat între CES, UNICE și CEEP, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 1999/70/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 privind acordul-cadru cu privire la munca pe durată determinată, încheiat între CES, UNICE și CEEP,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special titlul IV (Solidaritatea), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special titlul IV (Solidaritatea),

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2015 intitulată „Analiza anuală a creșterii pentru 2016 – Consolidarea redresării și stimularea convergenței” (COM(2015)0690), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2015 intitulată „Analiza anuală a creșterii pentru 2016 – Consolidarea redresării și stimularea convergenței” (COM(2015)0690),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 26 noiembrie 2015 intitulat „Raportul privind mecanismul de alertă 2016” (COM(2015)0691), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 26 noiembrie 2015 intitulat „Raportul privind mecanismul de alertă 2016” (COM(2015)0691),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei de recomandare a Consiliului din 26 noiembrie 2015 privind politica economică a zonei euro (COM(2015)0692), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei de recomandare a Consiliului din 26 noiembrie 2015 privind politica economică a zonei euro (COM(2015)0692),

| — | având în vedere proiectul de raport comun al Comisiei și al Consiliului din 26 noiembrie 2015 privind ocuparea forței de muncă care însoțește Comunicarea Comisiei privind Analiza anuală a creșterii economice 2016 (COM(2015)0700), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de raport comun al Comisiei și al Consiliului din 26 noiembrie 2015 privind ocuparea forței de muncă care însoțește Comunicarea Comisiei privind Analiza anuală a creșterii economice 2016 (COM(2015)0700),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 octombrie 2015 privind măsurile care trebuie întreprinse în vederea finalizării Uniunii economice și monetare (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 octombrie 2015 privind măsurile care trebuie întreprinse în vederea finalizării Uniunii economice și monetare (COM(2015)0600),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Consiliului din 2 martie 2015 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2015)0098) și poziția Parlamentului din 8 iulie 2015 referitoare la aceasta (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Consiliului din 2 martie 2015 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2015)0098) și poziția Parlamentului din 8 iulie 2015 referitoare la aceasta (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 ianuarie 2015 intitulată „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 ianuarie 2015 intitulată „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere” (COM(2015)0012),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 aprilie 2014 privind sistemele de sănătate eficace, accesibile și reziliente (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 aprilie 2014 privind sistemele de sănătate eficace, accesibile și reziliente (COM(2014)0215),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 octombrie 2013 intitulată „Consolidarea dimensiunii sociale a Uniunii economice și monetare” (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 octombrie 2013 intitulată „Consolidarea dimensiunii sociale a Uniunii economice și monetare” (COM(2013)0690),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (C(2013)0778), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (C(2013)0778),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 aprilie 2012 intitulată „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (COM(2012)0173),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 decembrie 2011 intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 decembrie 2011 intitulată „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri” (COM(2011)0933),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758), precum și rezoluția Parlamentului din 15 noiembrie 2011 referitoare la aceasta (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758), precum și rezoluția Parlamentului din 15 noiembrie 2011 referitoare la aceasta (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Comunicarea intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015”, precum și documentul de lucru ulterior intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea între femei și bărbați 2016-2019”, care fac referire în special la angajarea și independența economică a femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015”, precum și documentul de lucru ulterior intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea între femei și bărbați 2016-2019”, care fac referire în special la angajarea și independența economică a femeilor,

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei 2008/867/CE din 3 octombrie 2008 privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei 2008/867/CE din 3 octombrie 2008 privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii,

| — | având în vedere Raportul celor cinci președinți din 22 iunie 2015 intitulat „Finalizarea Uniunii economice și monetare a Europei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul celor cinci președinți din 22 iunie 2015 intitulat „Finalizarea Uniunii economice și monetare a Europei”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind „Promovarea economiei sociale ca factor esențial al dezvoltării economice și sociale în Europa” (13414/15), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind „Promovarea economiei sociale ca factor esențial al dezvoltării economice și sociale în Europa” (13414/15),

| — | având în vedere raportul Comitetului pentru protecție socială din anul 2014 intitulat „Protecție socială adecvată pentru nevoile în materie de asistență pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului pentru protecție socială din anul 2014 intitulat „Protecție socială adecvată pentru nevoile în materie de asistență pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la reducerea inegalităților, în special a sărăciei în rândul copiilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la reducerea inegalităților, în special a sărăciei în rândul copiilor (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 octombrie 2015 referitoare la politica de coeziune și revizuirea Strategiei Europa 2020 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 octombrie 2015 referitoare la politica de coeziune și revizuirea Strategiei Europa 2020 (4),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000121/2015 – B8-1102/2015 adresată Consiliului, precum și Rezoluția sa conexă din 29 octombrie 2015 referitoare la recomandarea Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000121/2015 – B8-1102/2015 adresată Consiliului, precum și Rezoluția sa conexă din 29 octombrie 2015 referitoare la recomandarea Consiliului privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 privind antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 privind antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la aspectele legate de ocuparea forței de muncă și aspectele sociale ale Strategiei Europa 2020 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la aspectele legate de ocuparea forței de muncă și aspectele sociale ale Strategiei Europa 2020 (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iulie 2014 referitoare la Locurile de muncă pentru tineri (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iulie 2014 referitoare la Locurile de muncă pentru tineri (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2014 referitoare la modul în care poate contribui Uniunea Europeană la crearea unui mediu favorabil pentru ca întreprinderile, societățile și întreprinderile nou-înființate să creeze locuri de muncă (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2014 referitoare la modul în care poate contribui Uniunea Europeană la crearea unui mediu favorabil pentru ca întreprinderile, societățile și întreprinderile nou-înființate să creeze locuri de muncă (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă din 2 februarie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de prevenire și de descurajare a muncii nedeclarate (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 2 februarie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de prevenire și de descurajare a muncii nedeclarate (13),

| — | având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene (septembrie 2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene (septembrie 2015),

| — | având în vedere Raportul special nr. 3/2015 al Curții de Conturi Europene intitulat „Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea” (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 3/2015 al Curții de Conturi Europene intitulat „Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea” (14),

| — | având în vedere raportul publicat de Eurostat în aprilie 2015 privind șomajul în regiunile Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul publicat de Eurostat în aprilie 2015 privind șomajul în regiunile Uniunii Europene,

| — | având în vedere evaluarea trimestrială din martie 2015 privind ocuparea forței de muncă și situația socială din Uniunea Europeană (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea trimestrială din martie 2015 privind ocuparea forței de muncă și situația socială din Uniunea Europeană (15),

| — | având în vedere documentul de lucru al OCDE din 9 decembrie 2014 intitulat „Tendințe privind diferențele de venituri și impactul acestora asupra creșterii economice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al OCDE din 9 decembrie 2014 intitulat „Tendințe privind diferențele de venituri și impactul acestora asupra creșterii economice”,

| — | având în vedere cel de-al cincilea și cel de-al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă (2010 și 2015) (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al cincilea și cel de-al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă (2010 și 2015) (16),

| — | având în vedere raportul Eurofound din 16 februarie 2016 intitulat „Role of social partners in the European Semester” (Rolul partenerilor sociali în cadrul semestrului european), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 16 februarie 2016 intitulat „Role of social partners in the European Semester” (Rolul partenerilor sociali în cadrul semestrului european),

| — | având în vedere raportul Eurofound din 17 iunie 2014 intitulat „Changes to wage-setting mechanisms in the context of the crisis and the EU's new economic governance regime” (Schimbări ale mecanismelor de stabilire a salariilor în contextul crizei și al noului regim de guvernanță economică al UE), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 17 iunie 2014 intitulat „Changes to wage-setting mechanisms in the context of the crisis and the EU's new economic governance regime” (Schimbări ale mecanismelor de stabilire a salariilor în contextul crizei și al noului regim de guvernanță economică al UE),

| — | având în vedere dezbaterea cu reprezentanții parlamentelor naționale privind prioritățile semestrului european pentru 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea cu reprezentanții parlamentelor naționale privind prioritățile semestrului european pentru 2016,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0031/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0031/2016),

| A. | întrucât, începând cu a doua jumătate a anului 2013, s-a înregistrat o scădere lentă a ratei șomajului, însă nu suficient de semnificativă pentru a limita șomajul și sărăcia, în pofida unor politici macroeconomice stimulative și a reformelor structurale; întrucât șomajul rămâne totuși prea ridicat în multe state membre, afectând în prezent 9,9 % din cetățenii activi, respectiv 23 de milioane de europeni, circa jumătate din aceștia confruntându-se cu șomajul de lungă durată, și întrucât rata șomajului este de peste 10 % în zona euro, depășind în continuare cifrele din 2008; întrucât acest lucru evidențiază faptul că este esențial să se ia în considerare împrejurările microeconomice specifice și nevoia de a realiza în continuare reforme structurale echitabile din punct de vedere social, al căror impact social să fie evaluat înainte de punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

A.

întrucât, începând cu a doua jumătate a anului 2013, s-a înregistrat o scădere lentă a ratei șomajului, însă nu suficient de semnificativă pentru a limita șomajul și sărăcia, în pofida unor politici macroeconomice stimulative și a reformelor structurale; întrucât șomajul rămâne totuși prea ridicat în multe state membre, afectând în prezent 9,9 % din cetățenii activi, respectiv 23 de milioane de europeni, circa jumătate din aceștia confruntându-se cu șomajul de lungă durată, și întrucât rata șomajului este de peste 10 % în zona euro, depășind în continuare cifrele din 2008; întrucât acest lucru evidențiază faptul că este esențial să se ia în considerare împrejurările microeconomice specifice și nevoia de a realiza în continuare reforme structurale echitabile din punct de vedere social, al căror impact social să fie evaluat înainte de punerea lor în aplicare;

| B. | întrucât anul 2016 este cel de-al treilea an de redresare economică, cu o previziune de creștere de 2 % în UE-28 și de 1,8 % în zona euro, dar redresarea rămâne inegală între statele membre și în cadrul acestora, fiind parțial determinată de factori provizorii, cum ar fi prețul în continuă scădere al energiei, care contribuie la creșterea puterii de cumpărare, în cazurile în care are un impact asupra economiei reale; întrucât acest lucru dovedește că UE poate întreprinde mai multe acțiuni pentru a stimula redresarea economică și socială, astfel încât să o facă mai sustenabilă pe termen mediu, în special în situația actuală de nesiguranță în care se găsește economia mondială; |
| --- | --- |

B.

întrucât anul 2016 este cel de-al treilea an de redresare economică, cu o previziune de creștere de 2 % în UE-28 și de 1,8 % în zona euro, dar redresarea rămâne inegală între statele membre și în cadrul acestora, fiind parțial determinată de factori provizorii, cum ar fi prețul în continuă scădere al energiei, care contribuie la creșterea puterii de cumpărare, în cazurile în care are un impact asupra economiei reale; întrucât acest lucru dovedește că UE poate întreprinde mai multe acțiuni pentru a stimula redresarea economică și socială, astfel încât să o facă mai sustenabilă pe termen mediu, în special în situația actuală de nesiguranță în care se găsește economia mondială;

| C. | întrucât consolidarea fiscală în UE-28 se ameliorează, cu un deficit bugetar general în scădere de la 4,5 % în 2011 la 2,5 % în 2015; |
| --- | --- |

C.

întrucât consolidarea fiscală în UE-28 se ameliorează, cu un deficit bugetar general în scădere de la 4,5 % în 2011 la 2,5 % în 2015;

| D. | întrucât, conform Comisiei Europene (17), divergențele în materie de ocupare a forței de muncă și cele sociale persistă între statele membre și în cadrul acestora, iar evoluțiile sociale indică în continuare accentuarea divergențelor pe teritoriul UE, care împiedică creșterea, ocuparea forței de muncă și coeziunea; întrucât societățile care se caracterizează printr-un nivel ridicat al egalității și al investițiilor în oameni înregistrează rezultate mai bune în materie de creștere și de adaptare a ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

D.

întrucât, conform Comisiei Europene (17), divergențele în materie de ocupare a forței de muncă și cele sociale persistă între statele membre și în cadrul acestora, iar evoluțiile sociale indică în continuare accentuarea divergențelor pe teritoriul UE, care împiedică creșterea, ocuparea forței de muncă și coeziunea; întrucât societățile care se caracterizează printr-un nivel ridicat al egalității și al investițiilor în oameni înregistrează rezultate mai bune în materie de creștere și de adaptare a ocupării forței de muncă;

| E. | întrucât rata șomajului în rândul tinerilor la nivelul UE se ridică la 22,6 %, și întrucât, în 2014, 12,3 % dintre tineri nu erau încadrați profesional și nici nu urmau vreun program educațional sau de formare, acest grup confruntându-se cu riscul excluderii de pe piața muncii, ceea ce ar avea drept rezultat o pierdere a competențelor și a capitalului uman; întrucât acest lucru contribuie la lipsa autonomiei individuale și pune în pericol integrarea socială; întrucât responsabilitatea principală pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor revine statelor membre în sensul elaborării și al punerii în aplicare a unor cadre de reglementare a pieței muncii, a unor sisteme educaționale și de formare, precum și a unor politici active ale pieței muncii; |
| --- | --- |

E.

întrucât rata șomajului în rândul tinerilor la nivelul UE se ridică la 22,6 %, și întrucât, în 2014, 12,3 % dintre tineri nu erau încadrați profesional și nici nu urmau vreun program educațional sau de formare, acest grup confruntându-se cu riscul excluderii de pe piața muncii, ceea ce ar avea drept rezultat o pierdere a competențelor și a capitalului uman; întrucât acest lucru contribuie la lipsa autonomiei individuale și pune în pericol integrarea socială; întrucât responsabilitatea principală pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor revine statelor membre în sensul elaborării și al punerii în aplicare a unor cadre de reglementare a pieței muncii, a unor sisteme educaționale și de formare, precum și a unor politici active ale pieței muncii;

| F. | întrucât, în 2014, rata ocupării forței de muncă în UE-28 a crescut cu 0,8 %, iar în zona euro a crescut cu 0,4 %, deși există diferențe majore în ceea ce privește performanțele statelor membre, având în vedere că cinci state și-au redus ratele de ocupare a forței de muncă cu cel puțin cinci puncte procentuale în perioada 2009-2014; întrucât, în 2014, numărul lucrătorilor independenți a crescut aproximativ în același ritm ca și ocuparea forței de muncă, iar, din 2013, creșterea globală a ocupării forței de muncă a fost determinată în principal de o creștere a numărului de contracte temporare, deși aceasta variază în mod semnificativ între statele membre; întrucât nivelul șomajului și consecințele sale sociale sunt diferite de la un stat membru la altul; întrucât mulți tineri fie se înscriu pentru studii universitare suplimentare în încercarea de a scăpa de șomaj, fie pleacă din țara de origine pentru a căuta locuri de muncă în alte state membre; întrucât aceste două cazuri nu sunt incluse în statisticile naționale privind șomajul în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în 2014, rata ocupării forței de muncă în UE-28 a crescut cu 0,8 %, iar în zona euro a crescut cu 0,4 %, deși există diferențe majore în ceea ce privește performanțele statelor membre, având în vedere că cinci state și-au redus ratele de ocupare a forței de muncă cu cel puțin cinci puncte procentuale în perioada 2009-2014; întrucât, în 2014, numărul lucrătorilor independenți a crescut aproximativ în același ritm ca și ocuparea forței de muncă, iar, din 2013, creșterea globală a ocupării forței de muncă a fost determinată în principal de o creștere a numărului de contracte temporare, deși aceasta variază în mod semnificativ între statele membre; întrucât nivelul șomajului și consecințele sale sociale sunt diferite de la un stat membru la altul; întrucât mulți tineri fie se înscriu pentru studii universitare suplimentare în încercarea de a scăpa de șomaj, fie pleacă din țara de origine pentru a căuta locuri de muncă în alte state membre; întrucât aceste două cazuri nu sunt incluse în statisticile naționale privind șomajul în rândul tinerilor;

| G. | întrucât rata ocupării forței de muncă în rândul femeilor (63,5 % în luna mai 2015) rămâne cu mult inferioară obiectivului principal de 75 % al Strategiei Europa 2020 și întrucât rata ocupării locurilor de muncă cu fracțiune de normă rămâne ridicată în rândul femeilor (32,2 %) comparativ cu bărbații (8,8 %), chiar dacă se ține seama de alegerile libere și nevoile fiecăruia; întrucât creșterea participării femeilor pe piața forței de muncă poate contribui la reducerea acestor diferențe și poate aborda riscul crescut de sărăcie și de excluziune socială la care sunt expuse femeile; |
| --- | --- |

G.

întrucât rata ocupării forței de muncă în rândul femeilor (63,5 % în luna mai 2015) rămâne cu mult inferioară obiectivului principal de 75 % al Strategiei Europa 2020 și întrucât rata ocupării locurilor de muncă cu fracțiune de normă rămâne ridicată în rândul femeilor (32,2 %) comparativ cu bărbații (8,8 %), chiar dacă se ține seama de alegerile libere și nevoile fiecăruia; întrucât creșterea participării femeilor pe piața forței de muncă poate contribui la reducerea acestor diferențe și poate aborda riscul crescut de sărăcie și de excluziune socială la care sunt expuse femeile;

| H. | întrucât capitalul uman pierdut din cauza șomajului este imens și întrucât costul total al șomajului în rândul tinerilor a fost estimat la 153 de miliarde EUR pe an (18); întrucât, pe lângă consecințele lor financiare și sociale, șomajul, șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lungă durată au un impact negativ asupra convergenței sociale și sfârșesc prin a împiedica creșterea economică durabilă; |
| --- | --- |

H.

întrucât capitalul uman pierdut din cauza șomajului este imens și întrucât costul total al șomajului în rândul tinerilor a fost estimat la 153 de miliarde EUR pe an (18); întrucât, pe lângă consecințele lor financiare și sociale, șomajul, șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lungă durată au un impact negativ asupra convergenței sociale și sfârșesc prin a împiedica creșterea economică durabilă;

| I. | întrucât, în 2014, circa 5 % din forța de muncă din UE-28 nu aveau un loc de muncă de peste un an și 3,1 % de peste doi ani; întrucât doar jumătate din lucrătorii cu vârsta cuprinsă între 55 și 65 de ani au un loc de muncă și întrucât șomajul de lungă durată se întâlnește mai ales în rândul tinerilor și al persoanelor în vârstă; întrucât discriminarea persoanelor aflate de mult timp în căutarea unui loc de muncă este, din păcate, foarte des întâlnită; întrucât astfel de practici au la bază stigmatul psihologic asociat șomajului și s-ar putea ca angajatorii să îi perceapă pe candidații în vârstă șomeri ca fiind mai puțin calificați și mai greu de angajat decât persoanele încadrate deja în muncă; întrucât angajatorii trebuie să instruiască responsabilii de resurse umane să depășească posibilele prejudecăți față de lucrătorii șomeri și lucrătorii în vârstă și să se concentreze mai degrabă pe calificările și experiența acestora decât pe actualul lor statut profesional; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în 2014, circa 5 % din forța de muncă din UE-28 nu aveau un loc de muncă de peste un an și 3,1 % de peste doi ani; întrucât doar jumătate din lucrătorii cu vârsta cuprinsă între 55 și 65 de ani au un loc de muncă și întrucât șomajul de lungă durată se întâlnește mai ales în rândul tinerilor și al persoanelor în vârstă; întrucât discriminarea persoanelor aflate de mult timp în căutarea unui loc de muncă este, din păcate, foarte des întâlnită; întrucât astfel de practici au la bază stigmatul psihologic asociat șomajului și s-ar putea ca angajatorii să îi perceapă pe candidații în vârstă șomeri ca fiind mai puțin calificați și mai greu de angajat decât persoanele încadrate deja în muncă; întrucât angajatorii trebuie să instruiască responsabilii de resurse umane să depășească posibilele prejudecăți față de lucrătorii șomeri și lucrătorii în vârstă și să se concentreze mai degrabă pe calificările și experiența acestora decât pe actualul lor statut profesional;

| J. | întrucât circa 20 % dintre cetățenii activi din UE dispun doar de competențe de bază și întrucât 40 % din populația UE poate fi considerată ca având insuficiente competențe digitale; întrucât, în ciuda dificultăților cu care se confruntă multe persoane, inclusiv tinerii, pentru a intra pe piața muncii, există aproximativ 2 milioane de posturi neocupate în UE, dintre care aproximativ 900 000 în sectorul digital, iar 39 % dintre societăți au încă dificultăți în a găsi personal cu competențele necesare, deși studiile arată că întreprinderile care nu reușesc să găsească lucrători cu competențele necesare sunt adesea cele reticente la ideea de a oferi contracte pe termen lung; întrucât, în 2012, unul din trei lucrători europeni nu era nici supracalificat, nici subcalificat pentru locul său muncă; întrucât nivelul redus de educație și necorelarea între educație și cerințele pieței muncii sunt printre cauzele principale pentru care atât de mulți tineri nu sunt încadrați profesional sau nu urmează vreun program educațional sau de formare, afectând în mod negativ creșterea economică; întrucât este esențial să se identifice cauzele profunde ale părăsirii timpurii a școlii și recomandă statelor membre să restabilească volumul cheltuielilor cu educația la un nivel care să permită atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

J.

întrucât circa 20 % dintre cetățenii activi din UE dispun doar de competențe de bază și întrucât 40 % din populația UE poate fi considerată ca având insuficiente competențe digitale; întrucât, în ciuda dificultăților cu care se confruntă multe persoane, inclusiv tinerii, pentru a intra pe piața muncii, există aproximativ 2 milioane de posturi neocupate în UE, dintre care aproximativ 900 000 în sectorul digital, iar 39 % dintre societăți au încă dificultăți în a găsi personal cu competențele necesare, deși studiile arată că întreprinderile care nu reușesc să găsească lucrători cu competențele necesare sunt adesea cele reticente la ideea de a oferi contracte pe termen lung; întrucât, în 2012, unul din trei lucrători europeni nu era nici supracalificat, nici subcalificat pentru locul său muncă; întrucât nivelul redus de educație și necorelarea între educație și cerințele pieței muncii sunt printre cauzele principale pentru care atât de mulți tineri nu sunt încadrați profesional sau nu urmează vreun program educațional sau de formare, afectând în mod negativ creșterea economică; întrucât este esențial să se identifice cauzele profunde ale părăsirii timpurii a școlii și recomandă statelor membre să restabilească volumul cheltuielilor cu educația la un nivel care să permită atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| K. | întrucât munca la negru îi privează pe lucrători de drepturile lor sociale și în materie de muncă, încurajează dumpingul social și are grave implicații bugetare, cauzând pierderi fiscale și de contribuții sociale, având efecte negative asupra locurilor de muncă, a productivității și a calității muncii, asupra dezvoltării competențelor și a învățării pe tot parcursul vieții, precum și asupra unui sistem eficient și eficace al drepturilor de pensie, printre altele prin accentuarea diferențelor dintre pensii, ceea ce afectează și accesul la asistență medicală în anumite state membre; întrucât trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a transforma munca la negru în muncă legală; |
| --- | --- |

K.

întrucât munca la negru îi privează pe lucrători de drepturile lor sociale și în materie de muncă, încurajează dumpingul social și are grave implicații bugetare, cauzând pierderi fiscale și de contribuții sociale, având efecte negative asupra locurilor de muncă, a productivității și a calității muncii, asupra dezvoltării competențelor și a învățării pe tot parcursul vieții, precum și asupra unui sistem eficient și eficace al drepturilor de pensie, printre altele prin accentuarea diferențelor dintre pensii, ceea ce afectează și accesul la asistență medicală în anumite state membre; întrucât trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a transforma munca la negru în muncă legală;

| L. | întrucât deși formele atipice sau nestandardizate de angajare în muncă nu constituie forme de muncă precară în sine, aceasta este susceptibilă de a fi mai des întâlnită acolo unde sunt folosite aceste tipuri de contracte, chiar dacă acestea nu au decât o pondere redusă în sistemul actual al relațiilor de muncă (19); întrucât insecuritatea este un alt element al muncii precare, incluzând incertitudinea locului de muncă, insuficiența venitului, lipsa de protecție împotriva concedierii și durata de angajare necunoscută; întrucât în anumite state membre s-a înregistrat o creștere îngrijorătoare a numărului de contracte de acest tip; întrucât, pentru a evita utilizarea inadecvată a acestor tipuri de contracte, trebuie pus în aplicare la nivel național un mecanism eficient și eficace de inspecție a muncii; întrucât este important să se stimuleze crearea de locuri de muncă de calitate care asigură un venit adecvat și securitate economică pentru familii; |
| --- | --- |

L.

întrucât deși formele atipice sau nestandardizate de angajare în muncă nu constituie forme de muncă precară în sine, aceasta este susceptibilă de a fi mai des întâlnită acolo unde sunt folosite aceste tipuri de contracte, chiar dacă acestea nu au decât o pondere redusă în sistemul actual al relațiilor de muncă (19); întrucât insecuritatea este un alt element al muncii precare, incluzând incertitudinea locului de muncă, insuficiența venitului, lipsa de protecție împotriva concedierii și durata de angajare necunoscută; întrucât în anumite state membre s-a înregistrat o creștere îngrijorătoare a numărului de contracte de acest tip; întrucât, pentru a evita utilizarea inadecvată a acestor tipuri de contracte, trebuie pus în aplicare la nivel național un mecanism eficient și eficace de inspecție a muncii; întrucât este important să se stimuleze crearea de locuri de muncă de calitate care asigură un venit adecvat și securitate economică pentru familii;

| M. | întrucât unul dintre cele cinci obiective ale Strategiei Europa 2020 vizează reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială sau afectate de aceste probleme; întrucât circa 123 de milioane de persoane din UE se află într-o astfel de situație; întrucât, în 2013, circa 26,5 milioane de copii erau expuși riscului de sărăcie și de excluziune socială în întreaga UE; întrucât numărul europenilor expuși riscului de sărăcie a crescut în perioada 2009-2012, dar situația s-a stabilizat, având în vedere cifrele din 2013 și 2014; întrucât numărul persoanelor fără adăpost a crescut în multe state membre ale UE; întrucât, în 2012, 32,2 milioane de persoane cu handicap în vârstă de peste 16 ani erau expuse riscului de sărăcie și excluziune socială; întrucât obiectivele Strategiei Europa 2020 nu au fost încă atinse, astfel încât se impune o revizuire imediată a acesteia; |
| --- | --- |

M.

întrucât unul dintre cele cinci obiective ale Strategiei Europa 2020 vizează reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială sau afectate de aceste probleme; întrucât circa 123 de milioane de persoane din UE se află într-o astfel de situație; întrucât, în 2013, circa 26,5 milioane de copii erau expuși riscului de sărăcie și de excluziune socială în întreaga UE; întrucât numărul europenilor expuși riscului de sărăcie a crescut în perioada 2009-2012, dar situația s-a stabilizat, având în vedere cifrele din 2013 și 2014; întrucât numărul persoanelor fără adăpost a crescut în multe state membre ale UE; întrucât, în 2012, 32,2 milioane de persoane cu handicap în vârstă de peste 16 ani erau expuse riscului de sărăcie și excluziune socială; întrucât obiectivele Strategiei Europa 2020 nu au fost încă atinse, astfel încât se impune o revizuire imediată a acesteia;

| N. | întrucât se estimează că numărul persoanelor din UE cu vârsta minimă de 65 de ani, raportat la numărul persoanelor din grupul de vârstă 15-64 de ani, va crește de la 27,8 % la 50,1 % până în 2060 și că rata de dependență economică totală (20) se va stabiliza la peste 120 % până la mijlocul următorului deceniu și apoi va crește la peste 140 % până în 2060; întrucât acești factori, precum și alte modificări demografice, cum ar fi îmbătrânirea populației, densitatea populației sau dispersia populației, subliniază necesitatea ca autoritățile publice să introducă politici cuprinzătoare și responsabile din punct de vedere social, cu scopul de a crește rata natalității, de a facilita existența unui număr mare de locuri de muncă de calitate și de a promova suficiența sistemelor de asigurări sociale și îmbătrânirea activă, precum și de a introduce reforme responsabile din punct de vedere social pe piața muncii și în cadrul sistemelor de pensii și de a garanta caracterul suficient și adecvat al primului pilon al sistemului de pensii pe termen scurt, mediu și lung; |
| --- | --- |

N.

întrucât se estimează că numărul persoanelor din UE cu vârsta minimă de 65 de ani, raportat la numărul persoanelor din grupul de vârstă 15-64 de ani, va crește de la 27,8 % la 50,1 % până în 2060 și că rata de dependență economică totală (20) se va stabiliza la peste 120 % până la mijlocul următorului deceniu și apoi va crește la peste 140 % până în 2060; întrucât acești factori, precum și alte modificări demografice, cum ar fi îmbătrânirea populației, densitatea populației sau dispersia populației, subliniază necesitatea ca autoritățile publice să introducă politici cuprinzătoare și responsabile din punct de vedere social, cu scopul de a crește rata natalității, de a facilita existența unui număr mare de locuri de muncă de calitate și de a promova suficiența sistemelor de asigurări sociale și îmbătrânirea activă, precum și de a introduce reforme responsabile din punct de vedere social pe piața muncii și în cadrul sistemelor de pensii și de a garanta caracterul suficient și adecvat al primului pilon al sistemului de pensii pe termen scurt, mediu și lung;

| O. | întrucât rămân substanțiale diferențele de pensii din UE între femei și bărbați, cifrate la 40 %, care reflectă diferențele dintre bărbați și femei în ceea ce privește munca cu fracțiune de normă și cu normă întreagă, precum și disparitatea salarială de gen și carierele mai scurte ale femeilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât rămân substanțiale diferențele de pensii din UE între femei și bărbați, cifrate la 40 %, care reflectă diferențele dintre bărbați și femei în ceea ce privește munca cu fracțiune de normă și cu normă întreagă, precum și disparitatea salarială de gen și carierele mai scurte ale femeilor;

| P. | întrucât numărul în creștere al persoanelor vârstnice dependente are și va continua să aibă un impact din ce în ce mai mare asupra sistemelor de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung, precum și asupra nevoii de resurse atât formale, cât și informale în materie de îngrijire; întrucât sistemele actuale de protecție socială nu iau suficient în considerare situația îngrijitorilor informali, care constituie o resursă imensă pentru societate; |
| --- | --- |

P.

întrucât numărul în creștere al persoanelor vârstnice dependente are și va continua să aibă un impact din ce în ce mai mare asupra sistemelor de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung, precum și asupra nevoii de resurse atât formale, cât și informale în materie de îngrijire; întrucât sistemele actuale de protecție socială nu iau suficient în considerare situația îngrijitorilor informali, care constituie o resursă imensă pentru societate;

| Q. | întrucât datoria publică și cea privată rămân prea ridicate în multe state membre, afectând soliditatea economiilor din UE; întrucât ratele scăzute ale dobânzii din zona euro pot fi folosite pentru a extinde marja de acțiune a statelor membre; întrucât este necesar să se organizeze o dezbatere aprofundată privind abordarea datoriilor la nivelul UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât datoria publică și cea privată rămân prea ridicate în multe state membre, afectând soliditatea economiilor din UE; întrucât ratele scăzute ale dobânzii din zona euro pot fi folosite pentru a extinde marja de acțiune a statelor membre; întrucât este necesar să se organizeze o dezbatere aprofundată privind abordarea datoriilor la nivelul UE;

| R. | întrucât, având în vedere tendința actuală, în următorii 10-15 ani, 90 % din creșterea economică a lumii va fi generată în afara UE; consideră, prin urmare, că este necesar să se continue dezvoltarea și promovarea strategiilor de creștere reală și de creare de locuri de muncă în statele membre; întrucât este esențial să se pună în aplicare politici industriale și de piață inovatoare, pentru a crește competitivitatea în interiorul UE și la nivel mondial și, prin urmare, a contribui la crearea de oportunități de ocupare a forței de muncă durabile și incluzive din punct de vedere social; |
| --- | --- |

R.

întrucât, având în vedere tendința actuală, în următorii 10-15 ani, 90 % din creșterea economică a lumii va fi generată în afara UE; consideră, prin urmare, că este necesar să se continue dezvoltarea și promovarea strategiilor de creștere reală și de creare de locuri de muncă în statele membre; întrucât este esențial să se pună în aplicare politici industriale și de piață inovatoare, pentru a crește competitivitatea în interiorul UE și la nivel mondial și, prin urmare, a contribui la crearea de oportunități de ocupare a forței de muncă durabile și incluzive din punct de vedere social;

| S. | întrucât 20 % din resursele Fondului social european ar trebui folosite pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale în statele membre; |
| --- | --- |

S.

întrucât 20 % din resursele Fondului social european ar trebui folosite pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale în statele membre;

| T. | întrucât Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) a aprobat deja 69 de proiecte în 18 țări și a semnat 56 de operațiuni (a căror finanțare totală din acest fond se ridică la circa 1,4 miliarde EUR), estimându-se că acest lucru va avea drept rezultat investiții de peste 22 de miliarde EUR, cu implicarea a peste 71 000 de IMM-uri; întrucât trebuie depuse mai multe eforturi pentru a garanta că se acordă finanțare pentru infrastructura socială, cum ar fi îngrijirea copiilor, în vederea îndeplinirii angajamentelor de la Barcelona, asumate de mult timp; întrucât proiectele actuale se referă în cea mai mare parte la proiecte de infrastructură de mare anvergură și întrucât IMM-urile și microîntreprinderile de obicei nu au acces la aceste fonduri, în pofida importanței lor în calitate de pilon de bază al economiei europene și de întreprinderi generatoare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

T.

întrucât Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) a aprobat deja 69 de proiecte în 18 țări și a semnat 56 de operațiuni (a căror finanțare totală din acest fond se ridică la circa 1,4 miliarde EUR), estimându-se că acest lucru va avea drept rezultat investiții de peste 22 de miliarde EUR, cu implicarea a peste 71 000 de IMM-uri; întrucât trebuie depuse mai multe eforturi pentru a garanta că se acordă finanțare pentru infrastructura socială, cum ar fi îngrijirea copiilor, în vederea îndeplinirii angajamentelor de la Barcelona, asumate de mult timp; întrucât proiectele actuale se referă în cea mai mare parte la proiecte de infrastructură de mare anvergură și întrucât IMM-urile și microîntreprinderile de obicei nu au acces la aceste fonduri, în pofida importanței lor în calitate de pilon de bază al economiei europene și de întreprinderi generatoare de locuri de muncă;

| U. | întrucât întreprinderile implicate în economia socială numără circa 2 milioane de entități (10 % din totalul întreprinderilor din UE) și asigură locuri de muncă pentru 14 milioane de persoane, aproximativ 6,5 % din forța de muncă din UE; |
| --- | --- |

U.

întrucât întreprinderile implicate în economia socială numără circa 2 milioane de entități (10 % din totalul întreprinderilor din UE) și asigură locuri de muncă pentru 14 milioane de persoane, aproximativ 6,5 % din forța de muncă din UE;

| V. | întrucât regiunile ultraperiferice se confruntă cu uriașe dificultăți ce le limitează potențialul de dezvoltare, din cauza caracteristicilor proprii; întrucât rata șomajului în aceste regiuni variază între 15 % și 32,4 %; |
| --- | --- |

V.

întrucât regiunile ultraperiferice se confruntă cu uriașe dificultăți ce le limitează potențialul de dezvoltare, din cauza caracteristicilor proprii; întrucât rata șomajului în aceste regiuni variază între 15 % și 32,4 %;

| W. | întrucât 6,9 milioane de cetățeni ai UE își exercită în prezent dreptul fundamental la liberă circulație și de a locui și munci într-un alt stat membru al UE; întrucât peste 1,1 milioane de persoane fac naveta pentru a munci într-o altă țară sau la frontieră; întrucât libera circulație a persoanelor este esențială pentru consolidarea convergenței dintre țările europene; |
| --- | --- |

W.

întrucât 6,9 milioane de cetățeni ai UE își exercită în prezent dreptul fundamental la liberă circulație și de a locui și munci într-un alt stat membru al UE; întrucât peste 1,1 milioane de persoane fac naveta pentru a munci într-o altă țară sau la frontieră; întrucât libera circulație a persoanelor este esențială pentru consolidarea convergenței dintre țările europene;

| X. | întrucât, dat fiind numărul tot mai mare de refugiați din Europa, este nevoie de solidaritate și de eforturi mai echilibrate și sporite din partea statelor membre și a autorităților locale și regionale în ceea ce privește măsurile de integrare, cum ar fi asistența socială, în conformitate cu legislația UE în materie de azil și acțiunile și strategiile pe termen mediu și lung pentru primirea și integrarea refugiaților în societate, |
| --- | --- |

X.

întrucât, dat fiind numărul tot mai mare de refugiați din Europa, este nevoie de solidaritate și de eforturi mai echilibrate și sporite din partea statelor membre și a autorităților locale și regionale în ceea ce privește măsurile de integrare, cum ar fi asistența socială, în conformitate cu legislația UE în materie de azil și acțiunile și strategiile pe termen mediu și lung pentru primirea și integrarea refugiaților în societate,

Investiții în resursele umane

| 1. | subliniază că necesitatea de a investi în evoluția situației sociale nu reprezintă doar o modalitate de a garanta că dezvoltarea economică durabilă și favorabilă incluziunii și convergența pot fi realizate, ci și un obiectiv specific în sine; prin urmare, evidențiază importanța indicatorilor referitori la calitatea locurilor de muncă, sărăcie și inegalitate; sprijină apelul Comisiei de a investi în servicii precum serviciile de sprijin pentru locuințe, de asistență medicală, de îngrijire a copilului și de readaptare; subliniază faptul că obiectivul principal al tuturor politicilor UE ar trebuie să fie în continuare obținerea coeziunii sociale și economice și consideră că trebuie depuse mai multe eforturi pentru a efectua o evaluare mai complexă și mai obiectivă, ținând cont de diversitatea și caracteristicile statelor membre; |
| --- | --- |

1.

subliniază că necesitatea de a investi în evoluția situației sociale nu reprezintă doar o modalitate de a garanta că dezvoltarea economică durabilă și favorabilă incluziunii și convergența pot fi realizate, ci și un obiectiv specific în sine; prin urmare, evidențiază importanța indicatorilor referitori la calitatea locurilor de muncă, sărăcie și inegalitate; sprijină apelul Comisiei de a investi în servicii precum serviciile de sprijin pentru locuințe, de asistență medicală, de îngrijire a copilului și de readaptare; subliniază faptul că obiectivul principal al tuturor politicilor UE ar trebuie să fie în continuare obținerea coeziunii sociale și economice și consideră că trebuie depuse mai multe eforturi pentru a efectua o evaluare mai complexă și mai obiectivă, ținând cont de diversitatea și caracteristicile statelor membre;

| 2. | salută faptul că analiza anuală a creșterii prezentată de Comisie evidențiază necesitatea de a acorda mai multă atenție echității sociale în cadrul noilor programe naționale de stabilitate și reformă, adăugând trei indicatori referitori la ocuparea forței de muncă (rata de activitate, șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lungă durată) în procedura privind dezechilibrele macroeconomice; îndeamnă ca acești indicatori să fie puși pe același plan cu indicatorii existenți, astfel încât să ducă la analize aprofundate în statele membre relevante și să poată garanta o evaluare în detaliu a dezechilibrele lor interne, fiind propuse și monitorizate reforme economice și sociale; |
| --- | --- |

2.

salută faptul că analiza anuală a creșterii prezentată de Comisie evidențiază necesitatea de a acorda mai multă atenție echității sociale în cadrul noilor programe naționale de stabilitate și reformă, adăugând trei indicatori referitori la ocuparea forței de muncă (rata de activitate, șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lungă durată) în procedura privind dezechilibrele macroeconomice; îndeamnă ca acești indicatori să fie puși pe același plan cu indicatorii existenți, astfel încât să ducă la analize aprofundate în statele membre relevante și să poată garanta o evaluare în detaliu a dezechilibrele lor interne, fiind propuse și monitorizate reforme economice și sociale;

| 3. | salută măsurile luate de Comisie pentru a plasa echitatea socială în centrul redresării economice europene în cadrul acestei analize anuale a creșterii; subliniază realizările UE în materie de convergență prin crearea uniunii economice și monetare și solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri menite să stimuleze convergența socială în Uniunea Europeană; invită Comisia Europeană să definească și să cuantifice conceptul său de echitate socială, luând în considerare atât politicile privind ocuparea forței de muncă, cât și politicile sociale, care trebuie realizate prin intermediul analizei anuale a creșterii și al semestrului european din 2016; |
| --- | --- |

3.

salută măsurile luate de Comisie pentru a plasa echitatea socială în centrul redresării economice europene în cadrul acestei analize anuale a creșterii; subliniază realizările UE în materie de convergență prin crearea uniunii economice și monetare și solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri menite să stimuleze convergența socială în Uniunea Europeană; invită Comisia Europeană să definească și să cuantifice conceptul său de echitate socială, luând în considerare atât politicile privind ocuparea forței de muncă, cât și politicile sociale, care trebuie realizate prin intermediul analizei anuale a creșterii și al semestrului european din 2016;

| 4. | reamintește că locurile de muncă de calitate și favorabile incluziunii constituie un pilon indispensabil pentru asigurarea echității sociale, promovând demnitatea umană pentru toți; consideră că, în acest sens, crearea unor locuri de muncă de calitate și generarea creșterii economice trebuie să constituie o prioritate a politicilor statelor membre și ale UE, în special în ceea privește tineretul și generația de peste 55 de ani, aceasta fiind o modalitate de a construi economii sociale mai sustenabile în UE; încurajează statele membre să pună în aplicare și să dezvolte în continuare politici privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, adaptându-le în funcție de cerințele reale de pe piața muncii; |
| --- | --- |

4.

reamintește că locurile de muncă de calitate și favorabile incluziunii constituie un pilon indispensabil pentru asigurarea echității sociale, promovând demnitatea umană pentru toți; consideră că, în acest sens, crearea unor locuri de muncă de calitate și generarea creșterii economice trebuie să constituie o prioritate a politicilor statelor membre și ale UE, în special în ceea privește tineretul și generația de peste 55 de ani, aceasta fiind o modalitate de a construi economii sociale mai sustenabile în UE; încurajează statele membre să pună în aplicare și să dezvolte în continuare politici privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, adaptându-le în funcție de cerințele reale de pe piața muncii;

| 5. | solicită Comisiei să sprijine, la nivelul statelor membre, inițiativele de cooperare care implică guvernele, întreprinderile, inclusiv întreprinderile economiei sociale, instituțiile de învățământ, serviciile individualizate, societatea civilă și partenerii sociali, pe baza schimbului de bune practici și în vederea unei mai bune adaptări a sistemelor de educație și de formare ale statelor membre pentru a combate necorelarea competențelor, pentru a satisface necesitățile pieței muncii și pentru a sprijini accesul la locurile de muncă și păstrarea lor pe piața deschisă pentru toți cetățenii europeni, în special prin formarea duală; încurajează statele membre să elaboreze și să evalueze ex ante toate reformele structurale ale sistemelor naționale de educație, în cooperare cu partenerii sociali, pentru a garanta faptul că educația oferă cetățenilor instrumentele corespunzătoare; invită statele membre să includă cultura antreprenoriatului și principiile economiei sociale în programele lor de învățământ și de formare; solicită Comisiei să promoveze, la nivelul statelor membre, o strategie mai amplă de investiții pentru întregul ciclu de învățământ și de formare, care să cuprindă toate sectoarele învățării pe tot parcursul vieții, ale formării în mediul de lucru și la locul de muncă și ale învățării formale și non-formale; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să sprijine, la nivelul statelor membre, inițiativele de cooperare care implică guvernele, întreprinderile, inclusiv întreprinderile economiei sociale, instituțiile de învățământ, serviciile individualizate, societatea civilă și partenerii sociali, pe baza schimbului de bune practici și în vederea unei mai bune adaptări a sistemelor de educație și de formare ale statelor membre pentru a combate necorelarea competențelor, pentru a satisface necesitățile pieței muncii și pentru a sprijini accesul la locurile de muncă și păstrarea lor pe piața deschisă pentru toți cetățenii europeni, în special prin formarea duală; încurajează statele membre să elaboreze și să evalueze ex ante toate reformele structurale ale sistemelor naționale de educație, în cooperare cu partenerii sociali, pentru a garanta faptul că educația oferă cetățenilor instrumentele corespunzătoare; invită statele membre să includă cultura antreprenoriatului și principiile economiei sociale în programele lor de învățământ și de formare; solicită Comisiei să promoveze, la nivelul statelor membre, o strategie mai amplă de investiții pentru întregul ciclu de învățământ și de formare, care să cuprindă toate sectoarele învățării pe tot parcursul vieții, ale formării în mediul de lucru și la locul de muncă și ale învățării formale și non-formale;

| 6. | constată că eforturile în domeniul educației se axează în principal pe forța de muncă mai tânără, dar că multe state membre au nevoie de o abordare mai amplă în ceea ce privește formarea populației active, care să includă oportunități de educație și formare profesională pentru adulți; subliniază faptul că investițiile insuficiente în educație, în special în competențele digitale, reprezintă o amenințare la adresa poziției competitive a Europei și a capacității de inserție profesională a populației sale active; prin urmare, încurajează statele membre să acorde prioritate formării diversificate pentru dobândirea competențelor digitale; solicită Comisiei să promoveze, la nivelul statelor membre, o strategie mai amplă de investiții pentru întregul ciclu de învățământ și de formare, care să cuprindă toate sectoarele învățării pe tot parcursul vieții, ale formării în mediul de lucru și la locul de muncă, ale învățării formale și non-formale, luând în considerare necesitatea de a îmbunătăți formarea pentru adulți în vederea adaptării la modificările demografice, astfel încât sistemele de învățământ și de formare ale statelor membre să răspundă mai bine necesităților pieței muncii; invită statele membre să sprijine ucenicia și să folosească pe deplin fondurile Erasmus + disponibile pentru ucenici, pentru a garanta calitatea și atractivitatea acestui tip de formare; |
| --- | --- |

6.

constată că eforturile în domeniul educației se axează în principal pe forța de muncă mai tânără, dar că multe state membre au nevoie de o abordare mai amplă în ceea ce privește formarea populației active, care să includă oportunități de educație și formare profesională pentru adulți; subliniază faptul că investițiile insuficiente în educație, în special în competențele digitale, reprezintă o amenințare la adresa poziției competitive a Europei și a capacității de inserție profesională a populației sale active; prin urmare, încurajează statele membre să acorde prioritate formării diversificate pentru dobândirea competențelor digitale; solicită Comisiei să promoveze, la nivelul statelor membre, o strategie mai amplă de investiții pentru întregul ciclu de învățământ și de formare, care să cuprindă toate sectoarele învățării pe tot parcursul vieții, ale formării în mediul de lucru și la locul de muncă, ale învățării formale și non-formale, luând în considerare necesitatea de a îmbunătăți formarea pentru adulți în vederea adaptării la modificările demografice, astfel încât sistemele de învățământ și de formare ale statelor membre să răspundă mai bine necesităților pieței muncii; invită statele membre să sprijine ucenicia și să folosească pe deplin fondurile Erasmus + disponibile pentru ucenici, pentru a garanta calitatea și atractivitatea acestui tip de formare;

| 7. | subliniază nevoia de a investi în persoane cât mai devreme cu putință în ciclul de viață pentru a reduce inegalitățile și a încuraja incluziunea socială de la o vârstă fragedă; prin urmare, solicită accesul la servicii de educație și de asistență de calitate, favorabile incluziunii și accesibile, destinate tuturor copiilor din toate statele membre; |
| --- | --- |

7.

subliniază nevoia de a investi în persoane cât mai devreme cu putință în ciclul de viață pentru a reduce inegalitățile și a încuraja incluziunea socială de la o vârstă fragedă; prin urmare, solicită accesul la servicii de educație și de asistență de calitate, favorabile incluziunii și accesibile, destinate tuturor copiilor din toate statele membre;

| 8. | reamintește importanța abilităților și a competențelor dobândite în medii de învățare non-formale și informale pentru a îmbunătăți șansele de a-și găsi un loc de muncă pentru tineri și persoanele care au fost absente de pe piața muncii pentru o perioadă pentru a-și asuma responsabilități familiale; subliniază, prin urmare, importanța instituirii unui sistem de validare a cunoștințelor și experienței dobândite prin forme de învățare non-formale și informale, mai ales a celor dobândite prin activități de voluntariat; consideră că certificarea coerentă și recunoașterea reciprocă a calificărilor vor contribui la reducerea decalajului dintre lipsa de personal calificat de pe piața europeană a muncii și tinerii aflați în căutarea unui loc de muncă; insistă asupra punerii în aplicare a abordării-cadru privind învățarea pe tot parcursul vieții, care tinde spre un parcurs flexibil în materie de educație, fiind recunoscută atât învățarea formală, cât și învățarea non-formală și informală, cu scopul de a promova echitatea și coeziunea socială și de a oferi șanse de angajare pentru grupurile mai vulnerabile; |
| --- | --- |

8.

reamintește importanța abilităților și a competențelor dobândite în medii de învățare non-formale și informale pentru a îmbunătăți șansele de a-și găsi un loc de muncă pentru tineri și persoanele care au fost absente de pe piața muncii pentru o perioadă pentru a-și asuma responsabilități familiale; subliniază, prin urmare, importanța instituirii unui sistem de validare a cunoștințelor și experienței dobândite prin forme de învățare non-formale și informale, mai ales a celor dobândite prin activități de voluntariat; consideră că certificarea coerentă și recunoașterea reciprocă a calificărilor vor contribui la reducerea decalajului dintre lipsa de personal calificat de pe piața europeană a muncii și tinerii aflați în căutarea unui loc de muncă; insistă asupra punerii în aplicare a abordării-cadru privind învățarea pe tot parcursul vieții, care tinde spre un parcurs flexibil în materie de educație, fiind recunoscută atât învățarea formală, cât și învățarea non-formală și informală, cu scopul de a promova echitatea și coeziunea socială și de a oferi șanse de angajare pentru grupurile mai vulnerabile;

| 9. | salută propunerea Comisiei de a consolida Garanția pentru tineret la nivel național, regional și local și subliniază importanța acesteia în facilitarea tranziției între școală și locul de muncă; cu toate acestea, regretă faptul că Garanția pentru tineret nu a fost pusă în aplicare în mod eficient în multe state membre; subliniază necesitatea garantării de forme adecvate de colaborare între agențiile publice și cele private de recrutare a forței de muncă la nivel local, național și european și serviciile de asistență socială, atât cele de asistență generală, cât și cele de asistență individualizată; subliniază necesitatea de a asigura utilitatea Garanției pentru tineret pentru tinerii care se confruntă cu multiple situații de excluziune și cu sărăcia extremă; în acest sens, invită Comisia să aibă în vedere o revizuire specifică a Garanției pentru tineret și a instrumentelor sale financiare, inclusiv a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; consideră că rolul Comisiei poate consta în a atrage atenția statelor membre asupra necesității de a lua măsuri și în a facilita schimburile de bune practici în ceea ce privește modalitățile optime de combatere a șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

9.

salută propunerea Comisiei de a consolida Garanția pentru tineret la nivel național, regional și local și subliniază importanța acesteia în facilitarea tranziției între școală și locul de muncă; cu toate acestea, regretă faptul că Garanția pentru tineret nu a fost pusă în aplicare în mod eficient în multe state membre; subliniază necesitatea garantării de forme adecvate de colaborare între agențiile publice și cele private de recrutare a forței de muncă la nivel local, național și european și serviciile de asistență socială, atât cele de asistență generală, cât și cele de asistență individualizată; subliniază necesitatea de a asigura utilitatea Garanției pentru tineret pentru tinerii care se confruntă cu multiple situații de excluziune și cu sărăcia extremă; în acest sens, invită Comisia să aibă în vedere o revizuire specifică a Garanției pentru tineret și a instrumentelor sale financiare, inclusiv a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; consideră că rolul Comisiei poate consta în a atrage atenția statelor membre asupra necesității de a lua măsuri și în a facilita schimburile de bune practici în ceea ce privește modalitățile optime de combatere a șomajului în rândul tinerilor;

| 10. | salută inițiativa Comisiei de a adopta o abordare individualizată a șomajului de lungă durată, însă își exprimă îngrijorarea în legătură cu situația dificilă a celor peste 12 milioane de șomeri de lungă durată din Europa; consideră că o astfel de abordare va implica eforturi sporite în materie de resurse umane, necesitând participanți cu nivelul de educație necesar pentru a putea ajuta șomerii să depășească cu succes eventualele lacune din educația sau formarea lor; solicită ca persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă să beneficieze de un sprijin adecvat sub forma prestării unor servicii integrate și a accesului la educație și formare de înaltă calitate pentru a depăși eventualele lacune; subliniază că procesele de recalificare profesională necesită resurse financiare adecvate, care trebuie canalizate spre șomerii de toate vârstele și că, pentru a fi eficiente, politicile active în materie de ocupare a forței de muncă trebuie să cuprindă cerințe care trebuie respectate de autoritățile naționale competente și de angajatori, precum și de șomerii de lungă durată; |
| --- | --- |

10.

salută inițiativa Comisiei de a adopta o abordare individualizată a șomajului de lungă durată, însă își exprimă îngrijorarea în legătură cu situația dificilă a celor peste 12 milioane de șomeri de lungă durată din Europa; consideră că o astfel de abordare va implica eforturi sporite în materie de resurse umane, necesitând participanți cu nivelul de educație necesar pentru a putea ajuta șomerii să depășească cu succes eventualele lacune din educația sau formarea lor; solicită ca persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă să beneficieze de un sprijin adecvat sub forma prestării unor servicii integrate și a accesului la educație și formare de înaltă calitate pentru a depăși eventualele lacune; subliniază că procesele de recalificare profesională necesită resurse financiare adecvate, care trebuie canalizate spre șomerii de toate vârstele și că, pentru a fi eficiente, politicile active în materie de ocupare a forței de muncă trebuie să cuprindă cerințe care trebuie respectate de autoritățile naționale competente și de angajatori, precum și de șomerii de lungă durată;

| 11. | reamintește că integrarea persoanelor aflate în șomaj de lungă durată este esențială pentru încrederea acestora în forțele proprii, bunăstarea și dezvoltarea lor în viitor, precum și pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și va contribui la garantarea durabilității sistemelor naționale de securitate socială; consideră că este necesar să se țină seama de situația socială a acestor cetățeni și de nevoile lor; subliniază totuși că 12,7 % din populația aflată la vârsta angajării este reprezentată de lucrători săraci (în conformitate cu datele din 2014, fiind mai mare ca valoarea de 11 % înregistrată în 2009), prin urmare, este necesară o abordare integrată de incluziune activă și de investiții sociale; invită Comisia să implice statele membre în strategii și acțiuni de reducere a sărăciei și a excluziunii sociale în conformitate cu Strategia Europa 2020; invită Comisia să sprijine eforturile de a crea oportunități de învățare pe tot parcursul vieții favorabile incluziunii pentru lucrătorii și persoanele de toate vârstele care caută un loc de muncă și să ia măsuri cât mai repede cu putință pentru a ameliora accesul la fondurile UE și pentru a mobiliza resurse suplimentare acolo unde este posibil, astfel cum s-a întâmplat în cazul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

11.

reamintește că integrarea persoanelor aflate în șomaj de lungă durată este esențială pentru încrederea acestora în forțele proprii, bunăstarea și dezvoltarea lor în viitor, precum și pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și va contribui la garantarea durabilității sistemelor naționale de securitate socială; consideră că este necesar să se țină seama de situația socială a acestor cetățeni și de nevoile lor; subliniază totuși că 12,7 % din populația aflată la vârsta angajării este reprezentată de lucrători săraci (în conformitate cu datele din 2014, fiind mai mare ca valoarea de 11 % înregistrată în 2009), prin urmare, este necesară o abordare integrată de incluziune activă și de investiții sociale; invită Comisia să implice statele membre în strategii și acțiuni de reducere a sărăciei și a excluziunii sociale în conformitate cu Strategia Europa 2020; invită Comisia să sprijine eforturile de a crea oportunități de învățare pe tot parcursul vieții favorabile incluziunii pentru lucrătorii și persoanele de toate vârstele care caută un loc de muncă și să ia măsuri cât mai repede cu putință pentru a ameliora accesul la fondurile UE și pentru a mobiliza resurse suplimentare acolo unde este posibil, astfel cum s-a întâmplat în cazul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor;

| 12. | subliniază nevoia urgentă de a garanta că eforturile UE de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale țin seama în mod activ de numărul tot mai mare de persoane fără adăpost, care nu este reflectat în prezent de indicatorii folosiți pentru a evalua obiectivul UE de reducere a sărăciei, dar care reprezintă o realitate socială îngrijorătoare care afectează cel puțin 4 milioane de persoane anual (21); |
| --- | --- |

12.

subliniază nevoia urgentă de a garanta că eforturile UE de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale țin seama în mod activ de numărul tot mai mare de persoane fără adăpost, care nu este reflectat în prezent de indicatorii folosiți pentru a evalua obiectivul UE de reducere a sărăciei, dar care reprezintă o realitate socială îngrijorătoare care afectează cel puțin 4 milioane de persoane anual (21);

| 13. | insistă asupra necesității de a răspunde rapid și eficient necesităților șomerilor cu vârsta de peste 55 de ani; invită atât Comisia, cât și statele membre să susțină soluții flexibile în materie de ocupare a forței de muncă pentru acest grup (inclusiv locuri de muncă temporare sau cu fracțiune de normă), care să satisfacă nevoile specifice ale acestor persoane, garantând astfel că ele nu ies de pe piața muncii prematur; subliniază rolul important al lucrătorilor vârstnici de la locul de muncă în transmiterea cunoștințelor și a experienței lor lucrătorilor mai tineri, de exemplu, prin implicarea acestora în procesele de formare la locul de muncă, garantând astfel că persoanele cu vârsta de peste 55 de ani nu ajung în șomaj; |
| --- | --- |

13.

insistă asupra necesității de a răspunde rapid și eficient necesităților șomerilor cu vârsta de peste 55 de ani; invită atât Comisia, cât și statele membre să susțină soluții flexibile în materie de ocupare a forței de muncă pentru acest grup (inclusiv locuri de muncă temporare sau cu fracțiune de normă), care să satisfacă nevoile specifice ale acestor persoane, garantând astfel că ele nu ies de pe piața muncii prematur; subliniază rolul important al lucrătorilor vârstnici de la locul de muncă în transmiterea cunoștințelor și a experienței lor lucrătorilor mai tineri, de exemplu, prin implicarea acestora în procesele de formare la locul de muncă, garantând astfel că persoanele cu vârsta de peste 55 de ani nu ajung în șomaj;

Reforme structurale cu caracter social și responsabil

| 14. | constată că UE, în ansamblul său, și multe din statele sale membre se confruntă în continuare cu probleme structurale care trebuie abordate urgent; își exprimă îngrijorarea în legătură cu impactul social al politicilor de ajustare bugetară care se axează pe reducerea cheltuielilor și subliniază faptul că politicile economice trebuie să garanteze respectarea articolului 9 din TFUE; subliniază necesitatea de a acorda în continuare prioritate investițiilor publice și private și reformelor structurale echilibrate din punct de vedere social și economic și de a promova creșterea durabilă și consolidarea fiscală responsabilă (având în vedere sustenabilitatea datoriei, ciclul economic și deficitul de investiții), inclusiv politicile în materie de venituri prin combaterea fraudei și a evaziunii fiscale, consolidând astfel evoluția spre o mai mare coeziune și o convergență socială ascendentă; constată că aceste politici promovează un mediu favorabil activității economice și serviciilor publice, în vederea creării de locuri de muncă de calitate și a evoluției sociale, precum și a încurajării investițiilor, care generează atât beneficii sociale, cât și economice; subliniază că aceste priorități nu se vor concretiza decât dacă se va acorda prioritate investițiilor adecvate în capitalul uman și în învățarea pe tot parcursul vieții în cadrul unei strategii comune; insistă asupra implicării partenerilor sociali în ceea ce privește reformele structurale și politicile privind piața muncii; |
| --- | --- |

14.

constată că UE, în ansamblul său, și multe din statele sale membre se confruntă în continuare cu probleme structurale care trebuie abordate urgent; își exprimă îngrijorarea în legătură cu impactul social al politicilor de ajustare bugetară care se axează pe reducerea cheltuielilor și subliniază faptul că politicile economice trebuie să garanteze respectarea articolului 9 din TFUE; subliniază necesitatea de a acorda în continuare prioritate investițiilor publice și private și reformelor structurale echilibrate din punct de vedere social și economic și de a promova creșterea durabilă și consolidarea fiscală responsabilă (având în vedere sustenabilitatea datoriei, ciclul economic și deficitul de investiții), inclusiv politicile în materie de venituri prin combaterea fraudei și a evaziunii fiscale, consolidând astfel evoluția spre o mai mare coeziune și o convergență socială ascendentă; constată că aceste politici promovează un mediu favorabil activității economice și serviciilor publice, în vederea creării de locuri de muncă de calitate și a evoluției sociale, precum și a încurajării investițiilor, care generează atât beneficii sociale, cât și economice; subliniază că aceste priorități nu se vor concretiza decât dacă se va acorda prioritate investițiilor adecvate în capitalul uman și în învățarea pe tot parcursul vieții în cadrul unei strategii comune; insistă asupra implicării partenerilor sociali în ceea ce privește reformele structurale și politicile privind piața muncii;

| 15. | subliniază că reformele responsabile din punct de vedere social trebuie să se bazeze pe solidaritate, integrare, justiție socială și o repartizare echitabilă a bogățiilor – un model care asigură egalitate și protecție socială, protejează grupurile vulnerabile și îmbunătățește standardele de viață ale tuturor cetățenilor; |
| --- | --- |

15.

subliniază că reformele responsabile din punct de vedere social trebuie să se bazeze pe solidaritate, integrare, justiție socială și o repartizare echitabilă a bogățiilor – un model care asigură egalitate și protecție socială, protejează grupurile vulnerabile și îmbunătățește standardele de viață ale tuturor cetățenilor;

| 16. | subliniază necesitatea de a promova și de a proteja economia socială de piață, care oferă cadrul în care competitivitatea și standardele sociale ridicate contribuie la echitatea socială, iar aceasta din urmă stimulează la rândul său competitivitatea; subliniază, de asemenea, necesitatea de a găsi un echilibru între aspectele economice și nevoia de a asigura o consolidare fiscală eficientă, o economie durabilă, o coeziune socială reală și o protecție socială mai mare; invită Comisia să își extindă abordarea privind insolvența și falimentul (22) și să îmbunătățească restructurarea datoriilor și sistemele de tip „a doua șansă”; |
| --- | --- |

16.

subliniază necesitatea de a promova și de a proteja economia socială de piață, care oferă cadrul în care competitivitatea și standardele sociale ridicate contribuie la echitatea socială, iar aceasta din urmă stimulează la rândul său competitivitatea; subliniază, de asemenea, necesitatea de a găsi un echilibru între aspectele economice și nevoia de a asigura o consolidare fiscală eficientă, o economie durabilă, o coeziune socială reală și o protecție socială mai mare; invită Comisia să își extindă abordarea privind insolvența și falimentul (22) și să îmbunătățească restructurarea datoriilor și sistemele de tip „a doua șansă”;

| 17. | subliniază că analiza anuală a creșterii ar trebui să evalueze într-un mod mai coerent evoluția inegalităților în Europa, folosind indicatorii economici, precum coeficienții Gini și Palma; |
| --- | --- |

17.

subliniază că analiza anuală a creșterii ar trebui să evalueze într-un mod mai coerent evoluția inegalităților în Europa, folosind indicatorii economici, precum coeficienții Gini și Palma;

| 18. | invită statele membre să participe în mod activ la platforma împotriva muncii nedeclarate, iar schimbul lor de bune practici să se concretizeze în acțiuni în vederea abordării muncii nedeclarate, a societăților de tip „cutie poștală” și a falselor activități independente, deoarece acestea periclitează atât calitatea muncii, cât și accesul lucrătorilor la sistemele de protecție socială și finanțele publice naționale, ducând la o concurență neloială în rândul întreprinderilor din Europa; invită statele membre să depună eforturi suplimentare pentru a transforma munca nedeclarată în muncă legală și să doteze în mod adecvat serviciile de inspecție a muncii, precum și să consolideze mecanismele de inspecție a muncii și să conceapă măsuri care să permită lucrătorilor din economia subterană să intre în economia formală, pentru a dobândi acces la sistemele de protecție a muncii; încurajează statele membre să introducă niveluri de impozitare adaptate gradului de stabilitate și calității diferitor forme de relații de muncă, pentru a stimula încheierea de contracte de muncă stabile; |
| --- | --- |

18.

invită statele membre să participe în mod activ la platforma împotriva muncii nedeclarate, iar schimbul lor de bune practici să se concretizeze în acțiuni în vederea abordării muncii nedeclarate, a societăților de tip „cutie poștală” și a falselor activități independente, deoarece acestea periclitează atât calitatea muncii, cât și accesul lucrătorilor la sistemele de protecție socială și finanțele publice naționale, ducând la o concurență neloială în rândul întreprinderilor din Europa; invită statele membre să depună eforturi suplimentare pentru a transforma munca nedeclarată în muncă legală și să doteze în mod adecvat serviciile de inspecție a muncii, precum și să consolideze mecanismele de inspecție a muncii și să conceapă măsuri care să permită lucrătorilor din economia subterană să intre în economia formală, pentru a dobândi acces la sistemele de protecție a muncii; încurajează statele membre să introducă niveluri de impozitare adaptate gradului de stabilitate și calității diferitor forme de relații de muncă, pentru a stimula încheierea de contracte de muncă stabile;

| 19. | consideră că dispersia salariilor crește inegalitățile și dăunează productivității și competitivității întreprinderilor; invită Comisia și statele membre să pună în aplicare măsuri de îmbunătățire a calității locurilor de muncă în vederea reducerii segmentării pieței muncii, însoțite de măsuri de creștere a salariilor minime până la un nivel adecvat, în conformitate cu principiul subsidiarității, și de măsuri care vizează consolidarea negocierilor colective și a poziției lucrătorilor în cadrul mecanismelor de stabilire a salariilor cu scopul de a reduce dispersia salariilor; consideră că trebuie făcute toate aceste eforturi în scopul de a sprijini cererea agregată și redresarea economică, de a reduce inegalitățile salariale și de a combate sărăcia în rândul persoanelor încadrate în muncă; |
| --- | --- |

19.

consideră că dispersia salariilor crește inegalitățile și dăunează productivității și competitivității întreprinderilor; invită Comisia și statele membre să pună în aplicare măsuri de îmbunătățire a calității locurilor de muncă în vederea reducerii segmentării pieței muncii, însoțite de măsuri de creștere a salariilor minime până la un nivel adecvat, în conformitate cu principiul subsidiarității, și de măsuri care vizează consolidarea negocierilor colective și a poziției lucrătorilor în cadrul mecanismelor de stabilire a salariilor cu scopul de a reduce dispersia salariilor; consideră că trebuie făcute toate aceste eforturi în scopul de a sprijini cererea agregată și redresarea economică, de a reduce inegalitățile salariale și de a combate sărăcia în rândul persoanelor încadrate în muncă;

| 20. | consideră că o flexicuritate studiată cu atenție contribuie la evitarea fragmentării muncii și la promovarea menținerii locurilor de muncă durabile și de calitate, dar își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că flexicuritatea nu a fost aplicată adecvat în anumite state membre; solicită statelor membre și Comisiei, acolo unde este necesar, să se asigure că drepturile lucrătorilor și standardele de securitate socială sunt garantate atunci când se aplică modelul flexicurității; invită statele membre să-și modernizeze legislația în materie de protecție a muncii, pentru a promova o mai mare stabilitate a locurilor de muncă, precum și siguranța în perioada de tranziție între două locuri de muncă, inclusiv printr-o cooperare mai intensă și mai bună între serviciile publice și private pentru ocuparea forței de muncă, acolo unde este cazul, dar și accesul lucrătorilor la sistemele de securitate socială și la drepturile în materie de protecție socială; observă că mai multe state membre au finalizat reforme care au avut efecte pozitive vizibile, precum creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, dar regretă faptul că, în anumite cazuri, reformele pieței forței de muncă au favorizat flexibilitatea în detrimentul securității, conducând la precaritate și la o lipsă a protecției locurilor de muncă; invită Comisia să intensifice monitorizarea practicii abuzive a contractelor succesive pe durată determinată și a altor contracte atipice, atât în sectorul public, cât și în cel privat; |
| --- | --- |

20.

consideră că o flexicuritate studiată cu atenție contribuie la evitarea fragmentării muncii și la promovarea menținerii locurilor de muncă durabile și de calitate, dar își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că flexicuritatea nu a fost aplicată adecvat în anumite state membre; solicită statelor membre și Comisiei, acolo unde este necesar, să se asigure că drepturile lucrătorilor și standardele de securitate socială sunt garantate atunci când se aplică modelul flexicurității; invită statele membre să-și modernizeze legislația în materie de protecție a muncii, pentru a promova o mai mare stabilitate a locurilor de muncă, precum și siguranța în perioada de tranziție între două locuri de muncă, inclusiv printr-o cooperare mai intensă și mai bună între serviciile publice și private pentru ocuparea forței de muncă, acolo unde este cazul, dar și accesul lucrătorilor la sistemele de securitate socială și la drepturile în materie de protecție socială; observă că mai multe state membre au finalizat reforme care au avut efecte pozitive vizibile, precum creșterea ratei de ocupare a forței de muncă, dar regretă faptul că, în anumite cazuri, reformele pieței forței de muncă au favorizat flexibilitatea în detrimentul securității, conducând la precaritate și la o lipsă a protecției locurilor de muncă; invită Comisia să intensifice monitorizarea practicii abuzive a contractelor succesive pe durată determinată și a altor contracte atipice, atât în sectorul public, cât și în cel privat;

| 21. | invită statele membre să ia în considerare evoluția globală a veniturilor lucrătorilor din serviciile publice, precum și a veniturilor minime, acolo unde este cazul, fără a aduce atingere creșterii productivității și într-o manieră sustenabilă și stabilă, fără a pune în pericol propriile competențe; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre să ia în considerare evoluția globală a veniturilor lucrătorilor din serviciile publice, precum și a veniturilor minime, acolo unde este cazul, fără a aduce atingere creșterii productivității și într-o manieră sustenabilă și stabilă, fără a pune în pericol propriile competențe;

| 22. | salută inițiativa Comisiei privind investițiile în resursele umane menită să restabilească nivelurile de ocupare a forței de muncă și creșterea durabilă, dar își exprimă extrema îngrijorare în legătură cu faptul că, începând cu 2010, cheltuiala publică cu educația a înregistrat o scădere de 3,2 % (23), constatându-se o micșorare a acesteia în unsprezece state membre în ultimul an pentru care existau date disponibile (2013); |
| --- | --- |

22.

salută inițiativa Comisiei privind investițiile în resursele umane menită să restabilească nivelurile de ocupare a forței de muncă și creșterea durabilă, dar își exprimă extrema îngrijorare în legătură cu faptul că, începând cu 2010, cheltuiala publică cu educația a înregistrat o scădere de 3,2 % (23), constatându-se o micșorare a acesteia în unsprezece state membre în ultimul an pentru care existau date disponibile (2013);

| 23. | subliniază importanța politicilor active de ocupare a forței de muncă în contextul actual; invită statele membre să crească aria de acoperire și eficiența politicilor active în domeniul pieței forței de muncă; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța politicilor active de ocupare a forței de muncă în contextul actual; invită statele membre să crească aria de acoperire și eficiența politicilor active în domeniul pieței forței de muncă;

| 24. | ia act de necesitatea de a sprijini tranziția la economia digitală în vederea îmbunătățirii competențelor și a formării, precum și de a crea noi forme de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

24.

ia act de necesitatea de a sprijini tranziția la economia digitală în vederea îmbunătățirii competențelor și a formării, precum și de a crea noi forme de ocupare a forței de muncă;

| 25. | invită statele membre să transfere treptat sarcina fiscală de la factorul muncă la alte surse, astfel încât acest lucru să nu afecteze nici grupurile cele mai vulnerabile din societate, în special lucrătorii cu un venit scăzut, nici competitivitatea globală, asigurând în același timp durabilitatea pe termen lung a sistemelor de pensii publice și finanțarea adecvată a sistemelor de securitate socială și de protecție socială; invită, de asemenea, statele membre să introducă măsuri fiscale care să stimuleze spiritul antreprenorial și crearea de locuri de muncă, îndeosebi pentru tineri și pentru persoanele de peste 55 de ani, pentru a profita de experiența profesională a acestora și pentru a garanta transferul cunoștințelor lor, precum și pentru a încuraja proiectele de cercetare și de inovare în rândul întreprinderilor europene; îndeamnă statele membre să reducă sarcinile administrative pentru a promova antreprenoriatul în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

25.

invită statele membre să transfere treptat sarcina fiscală de la factorul muncă la alte surse, astfel încât acest lucru să nu afecteze nici grupurile cele mai vulnerabile din societate, în special lucrătorii cu un venit scăzut, nici competitivitatea globală, asigurând în același timp durabilitatea pe termen lung a sistemelor de pensii publice și finanțarea adecvată a sistemelor de securitate socială și de protecție socială; invită, de asemenea, statele membre să introducă măsuri fiscale care să stimuleze spiritul antreprenorial și crearea de locuri de muncă, îndeosebi pentru tineri și pentru persoanele de peste 55 de ani, pentru a profita de experiența profesională a acestora și pentru a garanta transferul cunoștințelor lor, precum și pentru a încuraja proiectele de cercetare și de inovare în rândul întreprinderilor europene; îndeamnă statele membre să reducă sarcinile administrative pentru a promova antreprenoriatul în rândul tinerilor;

| 26. | solicită ca semestrul european și analiza anuală a creșterii să evalueze importanța politicilor privind veniturile, inclusiv în ceea ce privește pensiile, indicatorii de venituri și politica fiscală, pentru a garanta coeziunea socială și a inversa tendințele de inegalitate; |
| --- | --- |

26.

solicită ca semestrul european și analiza anuală a creșterii să evalueze importanța politicilor privind veniturile, inclusiv în ceea ce privește pensiile, indicatorii de venituri și politica fiscală, pentru a garanta coeziunea socială și a inversa tendințele de inegalitate;

| 27. | invită statele membre să evalueze și să mărească investițiile în sistemele lor actuale de protecție socială, pentru a le garanta eficiența în abordarea și prevenirea sărăciei și a inegalității, asigurându-le în același timp durabilitatea în ciuda dificultăților demografice și economice, precum și a noilor provocări sociale, și să amelioreze rezistența economiilor statelor membre în perioadele de criză; subliniază faptul că sistemele de protecție socială de înaltă calitate și investițiile sociale sunt extrem de importante dacă Europa dorește să își păstreze principalul avantaj competitiv, și anume, lucrătorii înalt calificați și întreprinderile productive; |
| --- | --- |

27.

invită statele membre să evalueze și să mărească investițiile în sistemele lor actuale de protecție socială, pentru a le garanta eficiența în abordarea și prevenirea sărăciei și a inegalității, asigurându-le în același timp durabilitatea în ciuda dificultăților demografice și economice, precum și a noilor provocări sociale, și să amelioreze rezistența economiilor statelor membre în perioadele de criză; subliniază faptul că sistemele de protecție socială de înaltă calitate și investițiile sociale sunt extrem de importante dacă Europa dorește să își păstreze principalul avantaj competitiv, și anume, lucrătorii înalt calificați și întreprinderile productive;

| 28. | consideră că, în conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre ar trebui să aibă în continuare responsabilitatea deplină de a-și organiza sistemele de pensii, precum și de a decide asupra rolului fiecăruia dintre cei trei piloni ai sistemului de pensii din fiecare stat membru; consideră că sistemele de pensii ar trebui să garanteze măsuri împotriva sărăciei la bătrânețe și că, din acest motiv, este necesar să se implementeze politici care să asigure un prim pilon al pensiilor puternic, durabil și adecvat; |
| --- | --- |

28.

consideră că, în conformitate cu principiul subsidiarității, statele membre ar trebui să aibă în continuare responsabilitatea deplină de a-și organiza sistemele de pensii, precum și de a decide asupra rolului fiecăruia dintre cei trei piloni ai sistemului de pensii din fiecare stat membru; consideră că sistemele de pensii ar trebui să garanteze măsuri împotriva sărăciei la bătrânețe și că, din acest motiv, este necesar să se implementeze politici care să asigure un prim pilon al pensiilor puternic, durabil și adecvat;

| 29. | încurajează statele membre să își intensifice eforturile de a elimina diferența de remunerare între femei și bărbați și să ia măsuri mai active de consolidare a participării femeilor pe piața forței de muncă; invită statele membre și Comisia, acolo unde este cazul, în conformitate cu principiul subsidiarității și cu ajutorul partenerilor sociali, să promoveze politici favorabile vieții de familie, care să amelioreze îngrijirea persoanelor dependente, precum și capacitatea părinților, precum dispoziții adecvate privind concediul de maternitate și de paternitate și accesul la servicii de îngrijire a copiilor accesibile pentru a garanta confortul copiilor, permițându-le persoanelor responsabile cu îngrijirea să aibă acces egal la piața muncii în vederea obținerii unui mai bun echilibru între viața privată și cea profesională, care este deosebit de important pentru includerea femeilor pe piața muncii; încurajează statele membre să analizeze ratele de natalitate care se mențin scăzute în UE și să ia în considerare aplicarea unui tratament fiscal diferențiat mai favorabil, în funcție de numărul de copii dintr-o familie; solicită statelor membre să ofere familiilor asistență nu numai sub forma unui ajutor financiar, ci și sub forma unor servicii; |
| --- | --- |

29.

încurajează statele membre să își intensifice eforturile de a elimina diferența de remunerare între femei și bărbați și să ia măsuri mai active de consolidare a participării femeilor pe piața forței de muncă; invită statele membre și Comisia, acolo unde este cazul, în conformitate cu principiul subsidiarității și cu ajutorul partenerilor sociali, să promoveze politici favorabile vieții de familie, care să amelioreze îngrijirea persoanelor dependente, precum și capacitatea părinților, precum dispoziții adecvate privind concediul de maternitate și de paternitate și accesul la servicii de îngrijire a copiilor accesibile pentru a garanta confortul copiilor, permițându-le persoanelor responsabile cu îngrijirea să aibă acces egal la piața muncii în vederea obținerii unui mai bun echilibru între viața privată și cea profesională, care este deosebit de important pentru includerea femeilor pe piața muncii; încurajează statele membre să analizeze ratele de natalitate care se mențin scăzute în UE și să ia în considerare aplicarea unui tratament fiscal diferențiat mai favorabil, în funcție de numărul de copii dintr-o familie; solicită statelor membre să ofere familiilor asistență nu numai sub forma unui ajutor financiar, ci și sub forma unor servicii;

| 30. | constată că densitatea redusă a populației sau populația extrem de dispersată duce la creșterea semnificativă a costului furnizării de servicii publice, precum asistența medicală sau educația; solicită Comisiei și statelor membre să țină cont de cauzele și de consecințele schimbărilor demografice atunci când analizează efectele acestora și impactul lor asupra durabilității finanțelor publice; |
| --- | --- |

30.

constată că densitatea redusă a populației sau populația extrem de dispersată duce la creșterea semnificativă a costului furnizării de servicii publice, precum asistența medicală sau educația; solicită Comisiei și statelor membre să țină cont de cauzele și de consecințele schimbărilor demografice atunci când analizează efectele acestora și impactul lor asupra durabilității finanțelor publice;

| 31. | subliniază faptul că, pentru a fi eficiente, investițiile FEIS trebuie să se axeze pe crearea unor investiții noi în domenii în care interesul investitorilor este scăzut și nu pe substituirea unor investiții care ar fi fost realizate în altă parte sau pe investițiile foarte profitabile care s-ar fi realizat oricum; își reiterează apelul privind importanța investițiilor în capitalul uman și a altor investiții sociale, precum în asistența medicală, îngrijirea copiilor sau locuințe la un preț accesibil, precum și privind necesitatea unei aplicări eficiente a pachetului de investiții sociale; |
| --- | --- |

31.

subliniază faptul că, pentru a fi eficiente, investițiile FEIS trebuie să se axeze pe crearea unor investiții noi în domenii în care interesul investitorilor este scăzut și nu pe substituirea unor investiții care ar fi fost realizate în altă parte sau pe investițiile foarte profitabile care s-ar fi realizat oricum; își reiterează apelul privind importanța investițiilor în capitalul uman și a altor investiții sociale, precum în asistența medicală, îngrijirea copiilor sau locuințe la un preț accesibil, precum și privind necesitatea unei aplicări eficiente a pachetului de investiții sociale;

| 32. | invită Comisia și statele membre să implice toate nivelurile administrației și toate părțile interesate relevante în identificarea obstacolelor care îngrădesc investițiile, concentrându-se pe regiunile și pe sectoarele cu cele mai mari nevoi și punând la dispoziție instrumente adecvate, care să combine finanțarea publică cu cea privată; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia și statele membre să implice toate nivelurile administrației și toate părțile interesate relevante în identificarea obstacolelor care îngrădesc investițiile, concentrându-se pe regiunile și pe sectoarele cu cele mai mari nevoi și punând la dispoziție instrumente adecvate, care să combine finanțarea publică cu cea privată;

Stimularea creșterii durabile prin relansarea investițiilor

| 33. | subliniază necesitatea de a promova creșterea durabilă și favorabilă incluziunii, având ca efect crearea de locuri de muncă mai numeroase și mai bune și perspective concrete pentru toți cetățenii, inclusiv pentru tineri, pentru a răspunde astfel provocărilor la nivel extern și intern cu care se confruntă UE; subliniază că ar trebui să se acorde mai multă atenție necesității de a adapta forța de muncă existentă, inclusiv în rândul grupurilor vulnerabile, la o piață a muncii aflată într-un proces rapid de evoluție și la noile sectoare emergente, pentru a garanta o evoluție sustenabilă a acesteia; |
| --- | --- |

33.

subliniază necesitatea de a promova creșterea durabilă și favorabilă incluziunii, având ca efect crearea de locuri de muncă mai numeroase și mai bune și perspective concrete pentru toți cetățenii, inclusiv pentru tineri, pentru a răspunde astfel provocărilor la nivel extern și intern cu care se confruntă UE; subliniază că ar trebui să se acorde mai multă atenție necesității de a adapta forța de muncă existentă, inclusiv în rândul grupurilor vulnerabile, la o piață a muncii aflată într-un proces rapid de evoluție și la noile sectoare emergente, pentru a garanta o evoluție sustenabilă a acesteia;

| 34. | invită Comisia și statele membre să pună accentul pe microîntreprinderi și pe întreprinderile mici și mijlocii ca piatră angulară pentru dezvoltarea durabilă și favorabilă incluziunii și pentru crearea de locuri de muncă și să ia măsuri pentru a asigura atenuarea discrepanțelor existente la nivelul ratei activităților profesionale autonome între femei și bărbați; îndeamnă statele membre să introducă regimuri fiscale corelate cu modelele de afaceri sustenabile în favoarea întreprinderilor nou-înființate inovatoare și a creării de locuri de muncă de către IMM-uri, să monitorizeze impactul stimulentelor fiscale asupra dezvoltării durabile și să conceapă mecanisme care să încurajeze astfel de întreprinderi să își extindă activitatea la nivel internațional; prin urmare, subliniază necesitatea punerii în aplicare a unor politici cuprinzătoare la nivelul UE, pentru a permite statelor membre să facă față dificultăților generate de competitorii din afara UE; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia și statele membre să pună accentul pe microîntreprinderi și pe întreprinderile mici și mijlocii ca piatră angulară pentru dezvoltarea durabilă și favorabilă incluziunii și pentru crearea de locuri de muncă și să ia măsuri pentru a asigura atenuarea discrepanțelor existente la nivelul ratei activităților profesionale autonome între femei și bărbați; îndeamnă statele membre să introducă regimuri fiscale corelate cu modelele de afaceri sustenabile în favoarea întreprinderilor nou-înființate inovatoare și a creării de locuri de muncă de către IMM-uri, să monitorizeze impactul stimulentelor fiscale asupra dezvoltării durabile și să conceapă mecanisme care să încurajeze astfel de întreprinderi să își extindă activitatea la nivel internațional; prin urmare, subliniază necesitatea punerii în aplicare a unor politici cuprinzătoare la nivelul UE, pentru a permite statelor membre să facă față dificultăților generate de competitorii din afara UE;

| 35. | invită Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, să ia măsuri pentru o mai bună informare cu privire la toate fondurile și programele europene existente care au potențialul de stimulare a spiritului de afaceri, a investițiilor și a accesului la finanțare, cum ar fi Erasmus pentru antreprenori, serviciile europene pentru ocuparea forței de muncă (EURES), Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME), Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) și Fondul european pentru investiții strategice (FEIS); reamintește importanța principiului parteneriatului, a abordării ascendente și importanța alocării adecvate a resurselor; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, să ia măsuri pentru o mai bună informare cu privire la toate fondurile și programele europene existente care au potențialul de stimulare a spiritului de afaceri, a investițiilor și a accesului la finanțare, cum ar fi Erasmus pentru antreprenori, serviciile europene pentru ocuparea forței de muncă (EURES), Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME), Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) și Fondul european pentru investiții strategice (FEIS); reamintește importanța principiului parteneriatului, a abordării ascendente și importanța alocării adecvate a resurselor;

| 36. | solicită Comisiei să evalueze toate programele sus-menționate dintr-o perspectivă holistică, pentru a preveni conflictele dintre obiective și exigențe și pentru a reduce birocrația; consideră că o astfel de revizuire ar trebui să includă o analiză a implementării de către fiecare stat membru, garantând astfel un nivel mai ridicat de echitate în ceea ce privește accesul la fonduri; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să evalueze toate programele sus-menționate dintr-o perspectivă holistică, pentru a preveni conflictele dintre obiective și exigențe și pentru a reduce birocrația; consideră că o astfel de revizuire ar trebui să includă o analiză a implementării de către fiecare stat membru, garantând astfel un nivel mai ridicat de echitate în ceea ce privește accesul la fonduri;

| 37. | reamintește faptul că Fondul social european ar trebui să aloce mai multe resurse pentru a finanța implicarea lucrătorilor aflați în șomaj în programele de formare din statele membre ale UE, precum și în programe desfășurate în statele lor de origine, facilitând astfel integrarea lor pe piața europeană a muncii pentru care au optat și consolidând cetățenia europeană; |
| --- | --- |

37.

reamintește faptul că Fondul social european ar trebui să aloce mai multe resurse pentru a finanța implicarea lucrătorilor aflați în șomaj în programele de formare din statele membre ale UE, precum și în programe desfășurate în statele lor de origine, facilitând astfel integrarea lor pe piața europeană a muncii pentru care au optat și consolidând cetățenia europeană;

| 38. | solicită statelor membre să elaboreze politici care să stimuleze antreprenoriatul în rândul tinerilor, de la o vârstă fragedă, prin asigurarea de oportunități pentru stagii de practică și vizite în întreprinderi; |
| --- | --- |

38.

solicită statelor membre să elaboreze politici care să stimuleze antreprenoriatul în rândul tinerilor, de la o vârstă fragedă, prin asigurarea de oportunități pentru stagii de practică și vizite în întreprinderi;

| 39. | solicită statelor membre ca, pentru a stimula antreprenoriatul în rândul tinerilor, să susțină asocierile și inițiativele care îi ajută pe tinerii antreprenori în dezvoltarea de proiecte inovatoare, oferindu-le sprijin administrativ, juridic sau organizatoric; |
| --- | --- |

39.

solicită statelor membre ca, pentru a stimula antreprenoriatul în rândul tinerilor, să susțină asocierile și inițiativele care îi ajută pe tinerii antreprenori în dezvoltarea de proiecte inovatoare, oferindu-le sprijin administrativ, juridic sau organizatoric;

| 40. | subliniază că întreprinderile din domeniul economiei sociale, inclusiv cele care furnizează servicii sociale, se confruntă cu și mai multe dificultăți decât întreprinderile obișnuite în ceea ce privește obținerea de finanțare privată sau publică, motivele care determină această stare de fapt fiind, printre altele, necunoașterea situației reale de către managerii financiari intermediari; subliniază nevoia de a acorda acestor întreprinderi mai mult sprijin, mai ales în ceea ce privește accesul la diferite forme de finanțare, inclusiv la fonduri europene; de asemenea, subliniază necesitatea reducerii sarcinilor administrative pentru a sprijini întreprinderile sociale; subliniază nevoia de a crea un cadru juridic aplicabil acestor întreprinderi, de exemplu a unui statut european al cooperativelor, asociațiilor, fundațiilor și fondurilor mutuale, recunoscând acțiunile acestora în UE și evitând concurența neloială; invită Comisia să sprijine investițiile în economia socială și salută, așadar, faptul că o parte din fondurile pentru programul EaSI este alocată pentru a contribui la finanțarea întreprinderilor sociale și solidare; |
| --- | --- |

40.

subliniază că întreprinderile din domeniul economiei sociale, inclusiv cele care furnizează servicii sociale, se confruntă cu și mai multe dificultăți decât întreprinderile obișnuite în ceea ce privește obținerea de finanțare privată sau publică, motivele care determină această stare de fapt fiind, printre altele, necunoașterea situației reale de către managerii financiari intermediari; subliniază nevoia de a acorda acestor întreprinderi mai mult sprijin, mai ales în ceea ce privește accesul la diferite forme de finanțare, inclusiv la fonduri europene; de asemenea, subliniază necesitatea reducerii sarcinilor administrative pentru a sprijini întreprinderile sociale; subliniază nevoia de a crea un cadru juridic aplicabil acestor întreprinderi, de exemplu a unui statut european al cooperativelor, asociațiilor, fundațiilor și fondurilor mutuale, recunoscând acțiunile acestora în UE și evitând concurența neloială; invită Comisia să sprijine investițiile în economia socială și salută, așadar, faptul că o parte din fondurile pentru programul EaSI este alocată pentru a contribui la finanțarea întreprinderilor sociale și solidare;

| 41. | subliniază valoarea societală și economică ridicată a investițiilor în protecția socială, inclusiv a serviciilor sociale; |
| --- | --- |

41.

subliniază valoarea societală și economică ridicată a investițiilor în protecția socială, inclusiv a serviciilor sociale;

O mai bună utilizare a fondurilor europene în sprijinul coeziunii sociale, economice și teritoriale

| 42. | salută instituirea FEIS, care a intrat în vigoare în urmă cu un an, precum și rolul jucat în sprijinirea celor mai bune proiecte la nivel european; invită Comisia să se asigure că FEIS permite o mai bună convergență socială și economică a statelor membre și a regiunilor acestora în cadrul UE și că toate statele membre recurg la posibilitățile de accesare a acestui fond în conformitate cu obiectivele politicii de coeziune; invită Comisia Europeană să monitorizeze și să controleze investițiile efectuate în cadrul FEIS; consideră că ar trebui să se publice un raport în cadrul căruia să fie auditat și cuantificat impactul economic și social în termeni reali al investițiilor vizate; |
| --- | --- |

42.

salută instituirea FEIS, care a intrat în vigoare în urmă cu un an, precum și rolul jucat în sprijinirea celor mai bune proiecte la nivel european; invită Comisia să se asigure că FEIS permite o mai bună convergență socială și economică a statelor membre și a regiunilor acestora în cadrul UE și că toate statele membre recurg la posibilitățile de accesare a acestui fond în conformitate cu obiectivele politicii de coeziune; invită Comisia Europeană să monitorizeze și să controleze investițiile efectuate în cadrul FEIS; consideră că ar trebui să se publice un raport în cadrul căruia să fie auditat și cuantificat impactul economic și social în termeni reali al investițiilor vizate;

| 43. | subliniază că prioritățile de investiții trebuie orientate către acele proiecte de infrastructură cu adevărat necesare, pentru a se asigura astfel o mai mare coeziune, echitatea socială sau posibilitățile de dezvoltare a capitalului uman sau pentru a stimula creșterea durabilă și favorabilă incluziunii; invită Comisia să solicite o prezentare prealabilă a rezultatelor sociale și economice preconizate pentru fiecare proiect de investiții finanțat de UE și să prevadă o etapă de monitorizare și evaluare ulterioară; subliniază necesitatea de a preveni potențialele efecte negative asupra mediului ale acestor proiecte; |
| --- | --- |

43.

subliniază că prioritățile de investiții trebuie orientate către acele proiecte de infrastructură cu adevărat necesare, pentru a se asigura astfel o mai mare coeziune, echitatea socială sau posibilitățile de dezvoltare a capitalului uman sau pentru a stimula creșterea durabilă și favorabilă incluziunii; invită Comisia să solicite o prezentare prealabilă a rezultatelor sociale și economice preconizate pentru fiecare proiect de investiții finanțat de UE și să prevadă o etapă de monitorizare și evaluare ulterioară; subliniază necesitatea de a preveni potențialele efecte negative asupra mediului ale acestor proiecte;

| 44. | având în vedere dificultățile cu care se confruntă statele membre în a absorbi complet fondurile europene, subliniază că UE trebuie să garanteze o utilizare corectă și mai eficace a resurselor sale financiare destinate investițiilor, care trebuie corelate cu prioritățile și cu valorile sale fundamentale, astfel cum sunt prevăzute în tratate și în Carta drepturilor fundamentale, garantând totodată managementul eficient al resurselor sale, și trebuie să reducă sarcinile administrative și barierele care stau în calea accesării, utilizării și evaluării acestora; subliniază nevoia de a se asigura faptul că toate întreprinderile au acces egal la finanțare; solicită Comisiei să asigure monitorizarea îndeaproape a utilizării fondurilor UE; |
| --- | --- |

44.

având în vedere dificultățile cu care se confruntă statele membre în a absorbi complet fondurile europene, subliniază că UE trebuie să garanteze o utilizare corectă și mai eficace a resurselor sale financiare destinate investițiilor, care trebuie corelate cu prioritățile și cu valorile sale fundamentale, astfel cum sunt prevăzute în tratate și în Carta drepturilor fundamentale, garantând totodată managementul eficient al resurselor sale, și trebuie să reducă sarcinile administrative și barierele care stau în calea accesării, utilizării și evaluării acestora; subliniază nevoia de a se asigura faptul că toate întreprinderile au acces egal la finanțare; solicită Comisiei să asigure monitorizarea îndeaproape a utilizării fondurilor UE;

| 45. | salută apelul Comisiei adresat statelor membre de a-și spori investițiile sociale pentru a întări coeziunea economică, socială și teritorială, mai ales în domeniul asistenței medicale (în cadru formal și informal) și pe termen lung, precum și în domeniul serviciilor sociale, al îngrijirii copiilor, al serviciilor de renovare a locuințelor și de ajutor locativ; solicită întreprinderilor și tuturor celorlalți beneficiari eligibili să recurgă în mod mai eficient la mecanismele de investiții disponibile în cadrul fondurilor europene și la proiecte cu aplicabilitate directă; totodată, solicită Comisiei să monitorizeze punerea în aplicare corespunzătoare a recomandărilor UE de către statele membre; |
| --- | --- |

45.

salută apelul Comisiei adresat statelor membre de a-și spori investițiile sociale pentru a întări coeziunea economică, socială și teritorială, mai ales în domeniul asistenței medicale (în cadru formal și informal) și pe termen lung, precum și în domeniul serviciilor sociale, al îngrijirii copiilor, al serviciilor de renovare a locuințelor și de ajutor locativ; solicită întreprinderilor și tuturor celorlalți beneficiari eligibili să recurgă în mod mai eficient la mecanismele de investiții disponibile în cadrul fondurilor europene și la proiecte cu aplicabilitate directă; totodată, solicită Comisiei să monitorizeze punerea în aplicare corespunzătoare a recomandărilor UE de către statele membre;

| 46. | arată că persoanele care asigură servicii formale și, în special, informale de îngrijire reprezintă un pilon important pentru satisfacerea cerințelor cu o creștere rapidă pe care le implică dezvoltarea viitoare a sistemelor de îngrijire în Europa; subliniază necesitatea îmbunătățirii protecției sociale pentru acei membri de familie care acordă servicii de îngrijire, aceștia trebuind deseori să își reducă activitatea profesională remunerată pentru a oferi îngrijire neremunerată, pierzându-și astfel drepturile de securitate socială; |
| --- | --- |

46.

arată că persoanele care asigură servicii formale și, în special, informale de îngrijire reprezintă un pilon important pentru satisfacerea cerințelor cu o creștere rapidă pe care le implică dezvoltarea viitoare a sistemelor de îngrijire în Europa; subliniază necesitatea îmbunătățirii protecției sociale pentru acei membri de familie care acordă servicii de îngrijire, aceștia trebuind deseori să își reducă activitatea profesională remunerată pentru a oferi îngrijire neremunerată, pierzându-și astfel drepturile de securitate socială;

| 47. | recunoaște eforturile Comisiei de ameliorare a utilizării fondurilor structurale și de investiții europene în sprijinul transpunerii recomandărilor specifice fiecărei țări și ia act de propunerea pe care Comisia a prezentat-o statelor membre cu privire la finanțarea asistenței tehnice; subliniază faptul că aceste fonduri nu ar trebui utilizate exclusiv pentru punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, deoarece în caz contrar este posibil ca alte domenii de investiții importante să fie ignorate; |
| --- | --- |

47.

recunoaște eforturile Comisiei de ameliorare a utilizării fondurilor structurale și de investiții europene în sprijinul transpunerii recomandărilor specifice fiecărei țări și ia act de propunerea pe care Comisia a prezentat-o statelor membre cu privire la finanțarea asistenței tehnice; subliniază faptul că aceste fonduri nu ar trebui utilizate exclusiv pentru punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, deoarece în caz contrar este posibil ca alte domenii de investiții importante să fie ignorate;

| 48. | își manifestă sprijinul pentru dezvoltarea unui proces de convergență economică și socială în sens ascendent pentru stimularea coeziunii sociale, economice și teritoriale în interiorul statelor membre și al regiunilor lor și între acestea, dar subliniază că acest lucru trebuie considerat drept un proiect comun, în care dialogul social și implicarea tuturor părților interesate relevante joacă un rol cheie; relevă faptul că politica socială reprezintă un domeniu de politică în cazul căruia UE și statele membre exercită competențe partajate, precum și faptul că rolul UE în acest domeniu se limitează la sprijinirea și completarea activităților statelor membre, în conformitate cu articolul 153 din TFUE și cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

48.

își manifestă sprijinul pentru dezvoltarea unui proces de convergență economică și socială în sens ascendent pentru stimularea coeziunii sociale, economice și teritoriale în interiorul statelor membre și al regiunilor lor și între acestea, dar subliniază că acest lucru trebuie considerat drept un proiect comun, în care dialogul social și implicarea tuturor părților interesate relevante joacă un rol cheie; relevă faptul că politica socială reprezintă un domeniu de politică în cazul căruia UE și statele membre exercită competențe partajate, precum și faptul că rolul UE în acest domeniu se limitează la sprijinirea și completarea activităților statelor membre, în conformitate cu articolul 153 din TFUE și cu principiul subsidiarității;

| 49. | solicită abordarea inegalităților economice care reprezintă un obstacol în calea creșterii economice pe termen lung; subliniază faptul că diviziunile dintre regiunile cele mai sărace și restul UE se adâncesc și solicită acțiuni punctuale urgente la nivel european și național pentru promovarea coeziunii și a creșterii în aceste regiuni; invită, așadar, Comisia și statele membre să intensifice investițiile strategice în vederea creșterii nivelului de competitivitate, pentru a respecta articolul 174 din TFUE, în special în regiunile care prezintă dezavantaje naturale sau demografice grave și permanente; |
| --- | --- |

49.

solicită abordarea inegalităților economice care reprezintă un obstacol în calea creșterii economice pe termen lung; subliniază faptul că diviziunile dintre regiunile cele mai sărace și restul UE se adâncesc și solicită acțiuni punctuale urgente la nivel european și național pentru promovarea coeziunii și a creșterii în aceste regiuni; invită, așadar, Comisia și statele membre să intensifice investițiile strategice în vederea creșterii nivelului de competitivitate, pentru a respecta articolul 174 din TFUE, în special în regiunile care prezintă dezavantaje naturale sau demografice grave și permanente;

| 50. | invită Comisia să îmbunătățească aplicarea articolului 349 din TFUE pentru a permite o mai bună integrare a regiunilor ultraperiferice într-o Europă a regiunilor, aplicând politici diferențiate la nivelul UE pentru a garanta astfel echitatea între diversele regiuni și pentru a promova o convergență în sens ascendent; subliniază faptul că este necesar să se acorde în continuare o atenție specială regiunilor ultraperiferice, nu numai prin alocarea de fonduri, ci și prin monitorizarea impactului pe care îl pot avea politicile europene asupra situației lor sociale și asupra ratelor de ocupare a forței de muncă existente la nivelul acestora; solicită Comisiei să se asigure că deciziile europene și alocarea de fonduri sunt însoțite de o monitorizare corespunzătoare, astfel încât acestea să reflecte îmbunătățirea semnificativă a bunăstării cetățenilor din regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să îmbunătățească aplicarea articolului 349 din TFUE pentru a permite o mai bună integrare a regiunilor ultraperiferice într-o Europă a regiunilor, aplicând politici diferențiate la nivelul UE pentru a garanta astfel echitatea între diversele regiuni și pentru a promova o convergență în sens ascendent; subliniază faptul că este necesar să se acorde în continuare o atenție specială regiunilor ultraperiferice, nu numai prin alocarea de fonduri, ci și prin monitorizarea impactului pe care îl pot avea politicile europene asupra situației lor sociale și asupra ratelor de ocupare a forței de muncă existente la nivelul acestora; solicită Comisiei să se asigure că deciziile europene și alocarea de fonduri sunt însoțite de o monitorizare corespunzătoare, astfel încât acestea să reflecte îmbunătățirea semnificativă a bunăstării cetățenilor din regiunile ultraperiferice;

| 51. | solicită Comisiei, în contextul evaluării intermediare a cadrului financiar multianual (CFM), să studieze posibilitatea creșterii finanțării acordate FSE pentru a asigura caracterul adecvat al obiectivelor sale și pentru a ține seama de noile provocări care au fost încorporate, precum șomajul pe termen lung sau integrarea refugiaților; solicită, totodată, instituirea unui program specific, care să fie integrat în CFM, după cum s-a convenit, și care să fie dedicat subregiunilor UE unde rata șomajului depășește 30 %; |
| --- | --- |

51.

solicită Comisiei, în contextul evaluării intermediare a cadrului financiar multianual (CFM), să studieze posibilitatea creșterii finanțării acordate FSE pentru a asigura caracterul adecvat al obiectivelor sale și pentru a ține seama de noile provocări care au fost încorporate, precum șomajul pe termen lung sau integrarea refugiaților; solicită, totodată, instituirea unui program specific, care să fie integrat în CFM, după cum s-a convenit, și care să fie dedicat subregiunilor UE unde rata șomajului depășește 30 %;

Incluziunea socială ca oportunitate pentru societate

| 52. | salută reînnoirea orientărilor integrate ale Strategiei Europa 2020; subliniază că relevanța Strategiei Europa 2020 a crescut de la elaborarea acesteia și solicită statelor membre să își intensifice eforturile în vederea punerii în aplicare efective a strategiei; solicită Comisiei și Consiliului să monitorizeze cu mai multă atenție implementarea acestei strategii la nivel global și național; consideră că este necesar să se inițieze procesul de elaborare a unei strategii ulterioare pentru perioada post-2020, utilizând drept repere obiectivele de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

52.

salută reînnoirea orientărilor integrate ale Strategiei Europa 2020; subliniază că relevanța Strategiei Europa 2020 a crescut de la elaborarea acesteia și solicită statelor membre să își intensifice eforturile în vederea punerii în aplicare efective a strategiei; solicită Comisiei și Consiliului să monitorizeze cu mai multă atenție implementarea acestei strategii la nivel global și național; consideră că este necesar să se inițieze procesul de elaborare a unei strategii ulterioare pentru perioada post-2020, utilizând drept repere obiectivele de dezvoltare durabilă;

| 53. | este preocupat de faptul că locurile de muncă nu mai pot garanta, prin ele însele, protecția lucrătorilor împotriva riscului sărăciei și nu mai reprezintă mijlocul cel mai eficace de asigurare a incluziunii sociale, în condițiile în care 12,7 % din populația aflată la vârsta angajării este reprezentată de lucrători săraci (conform datelor din 2014, ceea ce reprezintă o creștere față de nivelul de 11 % înregistrat în 2009); solicită Comisiei să propună o strategie integrată de combatere a sărăciei în UE, pentru a aborda caracterul multidimensional al sărăciei pentru toate grupurile, în special pentru cele mai vulnerabile, și să promoveze incluziunea activă integrată, la baza căreia să se afle dreptul la o protecție socială corespunzătoare; în acest sens, își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a propune o inițiativă care să promoveze introducerea veniturilor minime în statele membre, fără a aduce atingere principiului subsidiarității; |
| --- | --- |

53.

este preocupat de faptul că locurile de muncă nu mai pot garanta, prin ele însele, protecția lucrătorilor împotriva riscului sărăciei și nu mai reprezintă mijlocul cel mai eficace de asigurare a incluziunii sociale, în condițiile în care 12,7 % din populația aflată la vârsta angajării este reprezentată de lucrători săraci (conform datelor din 2014, ceea ce reprezintă o creștere față de nivelul de 11 % înregistrat în 2009); solicită Comisiei să propună o strategie integrată de combatere a sărăciei în UE, pentru a aborda caracterul multidimensional al sărăciei pentru toate grupurile, în special pentru cele mai vulnerabile, și să promoveze incluziunea activă integrată, la baza căreia să se afle dreptul la o protecție socială corespunzătoare; în acest sens, își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a propune o inițiativă care să promoveze introducerea veniturilor minime în statele membre, fără a aduce atingere principiului subsidiarității;

| 54. | solicită statelor membre să introducă și să monitorizeze sisteme mai eficiente, mai eficace și mai incluzive de protecție socială și de sprijin bănesc, pentru a se asigura că aceste sisteme garantează un standard de viață adecvat pentru persoanele aflate în șomaj și pentru cele care se confruntă cu riscul de sărăcie și de excluziune socială, garantând totodată faptul că acestea nu duc la dependență socială și asigură accesul la educație, la formare și la oportunități de integrare pe piața muncii; invită Comisia și statele membre să facă schimb de bune practici privind eficacitatea măsurii de garantare a unui venit minim din perspectiva reducerii inegalităților și a excluziunii sociale în Europa; |
| --- | --- |

54.

solicită statelor membre să introducă și să monitorizeze sisteme mai eficiente, mai eficace și mai incluzive de protecție socială și de sprijin bănesc, pentru a se asigura că aceste sisteme garantează un standard de viață adecvat pentru persoanele aflate în șomaj și pentru cele care se confruntă cu riscul de sărăcie și de excluziune socială, garantând totodată faptul că acestea nu duc la dependență socială și asigură accesul la educație, la formare și la oportunități de integrare pe piața muncii; invită Comisia și statele membre să facă schimb de bune practici privind eficacitatea măsurii de garantare a unui venit minim din perspectiva reducerii inegalităților și a excluziunii sociale în Europa;

| 55. | încurajează statele membre să pună în aplicare măsurile necesare pentru a asigura incluziunea socială a refugiaților, a migranților în situație de ședere legală în UE și a solicitanților de azil, în conformitate cu prevederilor actelor legislative relevante în domeniul azilului; cu toate acestea, subliniază că aceste măsuri pot fi eficace doar dacă sunt puse în aplicare deopotrivă de toate statele membre; consideră că o astfel de abordare va necesita alocarea unor resurse corespunzătoare care, în situația fragilă actuală, nu pot fi asigurate doar de statele membre; solicită Comisiei să asigure resursele financiare necesare pentru a elabora o abordare holistică a migrației, în contextul evaluării intermediare a cadrului financiar multianual (CFM); solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri corespunzătoare pentru a-i ajuta pe refugiați să se stabilească și să se integreze, precum și să se asigure că serviciile publice dispun de suficiente resurse și că se poate realiza o estimare anticipată a nevoilor, pentru a facilita tranziția fără sincope a refugiaților către piața muncii, fiind necesar să se prevadă, totodată, mecanisme de recunoaștere a competențelor și a calificărilor; consideră că autoritățile locale și partenerii sociali ar trebui să joace un rol fundamental în facilitarea integrării adecvate a migranților pe piața muncii și în prevenirea abuzurilor asupra acestora la locul de muncă; |
| --- | --- |

55.

încurajează statele membre să pună în aplicare măsurile necesare pentru a asigura incluziunea socială a refugiaților, a migranților în situație de ședere legală în UE și a solicitanților de azil, în conformitate cu prevederilor actelor legislative relevante în domeniul azilului; cu toate acestea, subliniază că aceste măsuri pot fi eficace doar dacă sunt puse în aplicare deopotrivă de toate statele membre; consideră că o astfel de abordare va necesita alocarea unor resurse corespunzătoare care, în situația fragilă actuală, nu pot fi asigurate doar de statele membre; solicită Comisiei să asigure resursele financiare necesare pentru a elabora o abordare holistică a migrației, în contextul evaluării intermediare a cadrului financiar multianual (CFM); solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri corespunzătoare pentru a-i ajuta pe refugiați să se stabilească și să se integreze, precum și să se asigure că serviciile publice dispun de suficiente resurse și că se poate realiza o estimare anticipată a nevoilor, pentru a facilita tranziția fără sincope a refugiaților către piața muncii, fiind necesar să se prevadă, totodată, mecanisme de recunoaștere a competențelor și a calificărilor; consideră că autoritățile locale și partenerii sociali ar trebui să joace un rol fundamental în facilitarea integrării adecvate a migranților pe piața muncii și în prevenirea abuzurilor asupra acestora la locul de muncă;

| 56. | îndeamnă statele membre să transpună integral în legislația națională și să pună în aplicare toate dispozițiile incluse în Agenda europeană privind migrația, astfel cum a fost actualizată; regretă faptul că Comisia a trebuit să adopte 40 de decizii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva mai multor state membre, inclusiv scrisori de punere în întârziere către 19 state membre care nu au luat măsurile necesare pentru a transpune Directiva privind condițiile de primire; sprijină Comisia în eforturile sale de consolidare a Agendei europene privind migrația; |
| --- | --- |

56.

îndeamnă statele membre să transpună integral în legislația națională și să pună în aplicare toate dispozițiile incluse în Agenda europeană privind migrația, astfel cum a fost actualizată; regretă faptul că Comisia a trebuit să adopte 40 de decizii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva mai multor state membre, inclusiv scrisori de punere în întârziere către 19 state membre care nu au luat măsurile necesare pentru a transpune Directiva privind condițiile de primire; sprijină Comisia în eforturile sale de consolidare a Agendei europene privind migrația;

| 57. | aduce în atenția statelor membre, având în vedere îmbătrânirea demografică a cetățenilor europeni și ratele ridicate ale șomajului în rândul tinerilor în anumite regiuni ale UE, riscul social reprezentat de imposibilitatea garantării funcționării durabile, sigure, adecvate și eficace a regimurilor de securitate socială în deceniile viitoare; încurajează, prin urmare, statele membre să elaboreze strategii care să asigure menținerea mai multor persoane ca parte activă a forței de muncă în cadrul societății; |
| --- | --- |

57.

aduce în atenția statelor membre, având în vedere îmbătrânirea demografică a cetățenilor europeni și ratele ridicate ale șomajului în rândul tinerilor în anumite regiuni ale UE, riscul social reprezentat de imposibilitatea garantării funcționării durabile, sigure, adecvate și eficace a regimurilor de securitate socială în deceniile viitoare; încurajează, prin urmare, statele membre să elaboreze strategii care să asigure menținerea mai multor persoane ca parte activă a forței de muncă în cadrul societății;

| 58. | invită Comisia și statele membre să coopereze pentru eliminarea obstacolelor din calea mobilității neîngrădite a forței de muncă, întrucât libera circulație este un drept fundamental în UE, și să acționeze pentru a crește, pe de o parte, rata ocupării forței de muncă și pentru a asigura, pe de altă parte, că lucrătorii mobili din UE beneficiază de un tratament echivalent cu cel aplicabil lucrătorilor naționali și sunt protejați împotriva abuzurilor și a discriminării, garantând totodată că drepturile lor sociale și de încadrare în muncă sunt respectate; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia și statele membre să coopereze pentru eliminarea obstacolelor din calea mobilității neîngrădite a forței de muncă, întrucât libera circulație este un drept fundamental în UE, și să acționeze pentru a crește, pe de o parte, rata ocupării forței de muncă și pentru a asigura, pe de altă parte, că lucrătorii mobili din UE beneficiază de un tratament echivalent cu cel aplicabil lucrătorilor naționali și sunt protejați împotriva abuzurilor și a discriminării, garantând totodată că drepturile lor sociale și de încadrare în muncă sunt respectate;

| 59. | invită Comisia și statele membre să sprijine mobilitatea forței de muncă în interiorul UE și pe tot teritoriul acesteia, ca modalitate de a crea oportunități pentru lucrători și pentru întreprinderi; solicită statelor membre să folosească și să promoveze instrumentele europene disponibile pentru a facilita această mobilitate a forței de muncă, în special rețeaua europeană de locuri de muncă EURES; în cazul regiunilor transfrontaliere, unde mobilitatea forței de muncă este cu adevărat ridicată, încurajează statele membre să creeze parteneriate transfrontaliere în cadrul EURES, pentru a-i ajuta pe lucrători în proiectele lor de mobilitate; |
| --- | --- |

59.

invită Comisia și statele membre să sprijine mobilitatea forței de muncă în interiorul UE și pe tot teritoriul acesteia, ca modalitate de a crea oportunități pentru lucrători și pentru întreprinderi; solicită statelor membre să folosească și să promoveze instrumentele europene disponibile pentru a facilita această mobilitate a forței de muncă, în special rețeaua europeană de locuri de muncă EURES; în cazul regiunilor transfrontaliere, unde mobilitatea forței de muncă este cu adevărat ridicată, încurajează statele membre să creeze parteneriate transfrontaliere în cadrul EURES, pentru a-i ajuta pe lucrători în proiectele lor de mobilitate;

| 60. | solicită Comisiei să conceapă un plan concret de utilizare a semestrului european pentru a pune în aplicare principiile Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

60.

solicită Comisiei să conceapă un plan concret de utilizare a semestrului european pentru a pune în aplicare principiile Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap;

| 61. | afirmă că dialogul social este un instrument fundamental de îmbunătățire a condițiilor de lucru și că, pentru a asigura condițiile optime pentru dialogul între partenerii sociali, condițiile prealabile care trebuie îndeplinite sunt existența unor sindicate puternice, implicarea angajaților în problemele întreprinderii și consolidarea contractelor colective; solicită Comisiei și statelor membre să amelioreze calitatea dialogului social inclusiv la nivel european, asigurând consultări oportune și semnificative cu partenerii sociali și permițând analiza necesară și integrarea propunerilor în procesele decizionale; |
| --- | --- |

61.

afirmă că dialogul social este un instrument fundamental de îmbunătățire a condițiilor de lucru și că, pentru a asigura condițiile optime pentru dialogul între partenerii sociali, condițiile prealabile care trebuie îndeplinite sunt existența unor sindicate puternice, implicarea angajaților în problemele întreprinderii și consolidarea contractelor colective; solicită Comisiei și statelor membre să amelioreze calitatea dialogului social inclusiv la nivel european, asigurând consultări oportune și semnificative cu partenerii sociali și permițând analiza necesară și integrarea propunerilor în procesele decizionale;

| 62. | invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru combaterea dumpingului social și a dumpingului salarial în UE, care provoacă daune semnificative lucrătorilor afectați și sistemelor de protecție socială din statele membre; solicită, de asemenea, includerea partenerilor sociali la toate nivelurile în aceste eforturi; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru combaterea dumpingului social și a dumpingului salarial în UE, care provoacă daune semnificative lucrătorilor afectați și sistemelor de protecție socială din statele membre; solicită, de asemenea, includerea partenerilor sociali la toate nivelurile în aceste eforturi;

Mai buna coordonare a semestrului european

| 63. | salută recomandarea Comisiei privind zona euro, prin care se consolidează analizarea și definirea în comun a strategiilor sociale și economice ale statelor membre în cadrul UEM, subliniind necesitatea reconcilierii acestor criterii; cu toate acestea, avertizează în legătură cu posibilitatea dezvoltării unei UE pe două niveluri; |
| --- | --- |

63.

salută recomandarea Comisiei privind zona euro, prin care se consolidează analizarea și definirea în comun a strategiilor sociale și economice ale statelor membre în cadrul UEM, subliniind necesitatea reconcilierii acestor criterii; cu toate acestea, avertizează în legătură cu posibilitatea dezvoltării unei UE pe două niveluri;

| 64. | consideră că recomandarea privind zona euro trebuie să constituie punctul de plecare pentru eforturile de consolidare a dimensiunii sociale, sub următoarele aspecte:






  (a) | mecanisme mai performante de responsabilizare democratică, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, inclusiv posibilitatea încheierii unui acord interinstituțional cu Parlamentul European, asigurând crearea condițiilor necesare pentru ca parlamentele naționale ale tuturor țărilor din zona euro să poată urmări fiecare etapă a procesului semestrului european; |
| --- | --- | --- |

64.

consideră că recomandarea privind zona euro trebuie să constituie punctul de plecare pentru eforturile de consolidare a dimensiunii sociale, sub următoarele aspecte:

(a)

mecanisme mai performante de responsabilizare democratică, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, inclusiv posibilitatea încheierii unui acord interinstituțional cu Parlamentul European, asigurând crearea condițiilor necesare pentru ca parlamentele naționale ale tuturor țărilor din zona euro să poată urmări fiecare etapă a procesului semestrului european;

| (b) | garantarea unei dimensiuni sociale menite să protejeze economia socială de piață a Europei, adoptând măsurile necesare pentru îmbunătățirea plafoanelor de salarizare, obiectiv care poate fi atins, după caz și cu respectarea principiului subsidiarității, prin stabilirea unor salarii minime la niveluri adecvate și prin implicarea partenerilor sociali; |
| --- | --- |

(b)

garantarea unei dimensiuni sociale menite să protejeze economia socială de piață a Europei, adoptând măsurile necesare pentru îmbunătățirea plafoanelor de salarizare, obiectiv care poate fi atins, după caz și cu respectarea principiului subsidiarității, prin stabilirea unor salarii minime la niveluri adecvate și prin implicarea partenerilor sociali;

| (c) | reuniuni comune ale Consiliului EPSCO și ale Consiliului ECOFIN pentru a promova politici socioeconomice coordonate, menite să consolideze competitivitatea în Europa și să stimuleze creșterea durabilă și crearea de locuri de muncă de calitate; |
| --- | --- |

(c)

reuniuni comune ale Consiliului EPSCO și ale Consiliului ECOFIN pentru a promova politici socioeconomice coordonate, menite să consolideze competitivitatea în Europa și să stimuleze creșterea durabilă și crearea de locuri de muncă de calitate;

| (d) | reuniuni ale miniștrilor muncii și pe probleme sociale din zona euro, pentru o mai bună integrare a dimensiunii sociale și pentru o abordare corespunzătoare a dezechilibrelor sociale; |
| --- | --- |

(d)

reuniuni ale miniștrilor muncii și pe probleme sociale din zona euro, pentru o mai bună integrare a dimensiunii sociale și pentru o abordare corespunzătoare a dezechilibrelor sociale;

| 65. | solicită Comisiei să prezinte, cât mai curând posibil, o propunere privind instituirea unui pilon al drepturilor sociale, care să poată asigura condiții echitabile de concurență la nivelul UE, ca o contribuție la eforturile de instituire a unei piețe a muncii cu adevărat echitabile și cu caracter paneuropean și ca modalitate de a stimula convergența economică și socială ascendentă, cu scopul de a elimina disparitățile economice și sociale existente în interiorul statelor membre și între acestea; |
| --- | --- |

65.

solicită Comisiei să prezinte, cât mai curând posibil, o propunere privind instituirea unui pilon al drepturilor sociale, care să poată asigura condiții echitabile de concurență la nivelul UE, ca o contribuție la eforturile de instituire a unei piețe a muncii cu adevărat echitabile și cu caracter paneuropean și ca modalitate de a stimula convergența economică și socială ascendentă, cu scopul de a elimina disparitățile economice și sociale existente în interiorul statelor membre și între acestea;

| 66. | solicită Comisiei să asigure o monitorizare și acțiuni subsecvente adecvate în cazul punerii în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări și să se asigure că se acordă atenția cuvenită problemelor legate de ocuparea forței de muncă și de incluziunea socială; |
| --- | --- |

66.

solicită Comisiei să asigure o monitorizare și acțiuni subsecvente adecvate în cazul punerii în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări și să se asigure că se acordă atenția cuvenită problemelor legate de ocuparea forței de muncă și de incluziunea socială;

| 67. | solicită consolidarea rolului Strategiei Europa 2020 pentru creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și să se ia măsuri pentru a garanta că obiectivele acesteia, îndeosebi cele cu caracter social, se reflectă în mod egal în toate instrumentele semestrului, inclusiv în recomandările specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

67.

solicită consolidarea rolului Strategiei Europa 2020 pentru creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și să se ia măsuri pentru a garanta că obiectivele acesteia, îndeosebi cele cu caracter social, se reflectă în mod egal în toate instrumentele semestrului, inclusiv în recomandările specifice fiecărei țări;

| 68. | salută delimitarea clară de către Comisie a unei faze europene, respectiv naționale, în cadrul semestrului european; subliniază necesitatea unei mai strânse coordonări între instituțiile europene în elaborarea, aplicarea și evaluarea strategiei europene pentru o creștere durabilă și favorabilă incluziunii; solicită Comisiei să stabilească o agendă clară în acest sens, cu implicarea partenerilor sociali, a parlamentelor naționale, precum și a altor părți interesate relevante din cadrul societății civile, asigurându-se că Consiliul European de primăvară își menține rolul primordial în cadrul calendarului de stabilire a priorităților de politică, pe baza informațiilor primite de la Comisie, de la Parlament și de la Consiliu; consideră că Comisia ar putea să își asume responsabilitatea de a monitoriza măsurile întreprinse pentru a da curs sugestiilor de punere în aplicare a anumitor recomandări specifice fiecărei țări formulate pe baza „consultării cu partenerii sociali” și de a raporta cu privire la acestea; |
| --- | --- |

68.

salută delimitarea clară de către Comisie a unei faze europene, respectiv naționale, în cadrul semestrului european; subliniază necesitatea unei mai strânse coordonări între instituțiile europene în elaborarea, aplicarea și evaluarea strategiei europene pentru o creștere durabilă și favorabilă incluziunii; solicită Comisiei să stabilească o agendă clară în acest sens, cu implicarea partenerilor sociali, a parlamentelor naționale, precum și a altor părți interesate relevante din cadrul societății civile, asigurându-se că Consiliul European de primăvară își menține rolul primordial în cadrul calendarului de stabilire a priorităților de politică, pe baza informațiilor primite de la Comisie, de la Parlament și de la Consiliu; consideră că Comisia ar putea să își asume responsabilitatea de a monitoriza măsurile întreprinse pentru a da curs sugestiilor de punere în aplicare a anumitor recomandări specifice fiecărei țări formulate pe baza „consultării cu partenerii sociali” și de a raporta cu privire la acestea;

| 69. | consideră că, în vederea corelării politicilor europene și naționale în materie de creștere și a garantării eficienței acestora în practică, este indispensabilă consolidarea rolului partenerilor sociali atât la nivel european, cât și național; subliniază că dialogul social trebuie să fie o componentă nelipsită a tuturor fazelor semestrului european, pentru a se înregistra progrese cu privire la convergența în sens ascendent și pentru se asigura echilibrul între competitivitate și echitate; în acest sens, salută eforturile Comisiei de a relansa dialogul social și abordarea integrată introdusă prin Analiza anuală a creșterii pentru 2015; subliniază totuși că, în multe state membre, situația se menține fragilă la nivel național; |
| --- | --- |

69.

consideră că, în vederea corelării politicilor europene și naționale în materie de creștere și a garantării eficienței acestora în practică, este indispensabilă consolidarea rolului partenerilor sociali atât la nivel european, cât și național; subliniază că dialogul social trebuie să fie o componentă nelipsită a tuturor fazelor semestrului european, pentru a se înregistra progrese cu privire la convergența în sens ascendent și pentru se asigura echilibrul între competitivitate și echitate; în acest sens, salută eforturile Comisiei de a relansa dialogul social și abordarea integrată introdusă prin Analiza anuală a creșterii pentru 2015; subliniază totuși că, în multe state membre, situația se menține fragilă la nivel național;

| 70. | consideră că Comisia ar putea consolida rolul responsabililor semestrului european, definindu-le mai bine obiectivele și funcțiile; |
| --- | --- |

70.

consideră că Comisia ar putea consolida rolul responsabililor semestrului european, definindu-le mai bine obiectivele și funcțiile;

o

o o

| 71. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

71.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0261.

(2)  JO C 153 E, 31.5.2013, p. 57.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0401.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0384.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0389.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0320.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0068.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0060.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0010.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0394.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0043.

(12)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0062.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0033.

(14)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_03/SR15_03_RO.pdf

(15)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89{Id=en≠wsId=2193&furtherNews=yes

(16)  http://www.eurofound.europa.eu/european-working-conditions-surveys-ewcs

(17)  Raport comun privind ocuparea forței de muncă 2016, p. 2.

(18)  ttp://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_03/SR15_03_RO.pdf

(19)  Study on Precarious Work and Social Rights (Studiu privind munca precară și drepturile sociale) (VT/2010/084), p. 164-170.

(20)  Populația inactivă totală raportată la persoanele încadrate în muncă cu vârsta între 20 și 64 de ani.

(21)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=9770&langId=en

(22)  Prevăzută în recomandarea Comisiei din 12 martie 2014 (C(2014)1500).

(23)  Raport comun privind ocuparea forței de muncă 2016, p. 19.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/109 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/109

---

P8_TA(2016)0060

Guvernanţa pieţei unice în cadrul semestrului european 2016

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la guvernarea pieței unice în cadrul semestrului european din 2016 (2015/2256(INI))

(2018/C 035/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii pentru 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii pentru 2015 (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la guvernarea pieței unice în cadrul semestrului european din 2015 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la guvernarea pieței unice în cadrul semestrului european din 2015 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2014 referitoare la guvernarea pieței unice în cadrul semestrului european din 2014 (3) și răspunsul ulterior al Comisiei adoptat la 28 mai 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2014 referitoare la guvernarea pieței unice în cadrul semestrului european din 2014 (3) și răspunsul ulterior al Comisiei adoptat la 28 mai 2014,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2014 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2014 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2014 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2014 (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind guvernanța pieței unice (5) și răspunsul ulterior al Comisiei adoptat la 8 mai 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind guvernanța pieței unice (5) și răspunsul ulterior al Comisiei adoptat la 8 mai 2013,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903),

| — | având în vedere raportul celor cinci președinți din 22 iunie 2015 intitulat „Finalizarea Uniunii economice și monetare a Europei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul celor cinci președinți din 22 iunie 2015 intitulat „Finalizarea Uniunii economice și monetare a Europei”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 octombrie 2015 privind măsurile care trebuie întreprinse în vederea finalizării Uniunii economice și monetare (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 octombrie 2015 privind măsurile care trebuie întreprinse în vederea finalizării Uniunii economice și monetare (COM(2015)0600),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 21 octombrie 2015 de recomandare a Consiliului privind instituirea de consilii naționale de competitivitate în cadrul zonei euro (COM(2015)0601), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 21 octombrie 2015 de recomandare a Consiliului privind instituirea de consilii naționale de competitivitate în cadrul zonei euro (COM(2015)0601),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2015 intitulată „Analiza anuală a creșterii pentru 2016 – Consolidarea redresării și stimularea convergenței” (COM(2015)0690), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2015 intitulată „Analiza anuală a creșterii pentru 2016 – Consolidarea redresării și stimularea convergenței” (COM(2015)0690),

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la provocările la adresa mediilor de investiții din statele membre (SWD(2015)0400), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la provocările la adresa mediilor de investiții din statele membre (SWD(2015)0400),

| — | având în vedere documentul strategic al Laboratorului Bruegel privind limitările coordonării politicilor în zona euro în cadrul semestrului european din noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul strategic al Laboratorului Bruegel privind limitările coordonării politicilor în zona euro în cadrul semestrului european din noiembrie 2015,

| — | având în vedere raportul trimestrial al Comisiei privind zona euro (Quarterly Report on the Euro Area – QREA), vol. 14, nr. 2, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul trimestrial al Comisiei privind zona euro (Quarterly Report on the Euro Area – QREA), vol. 14, nr. 2,

| — | având în vedere studiul efectuat de Serviciul de cercetare al Parlamentului European privind „Costurile non-Europei pe piața unică” în septembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul efectuat de Serviciul de cercetare al Parlamentului European privind „Costurile non-Europei pe piața unică” în septembrie 2014,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi” (COM(2015)0550) și raportul privind integrarea pieței unice și competitivitatea în UE și în statele sale membre (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi” (COM(2015)0550) și raportul privind integrarea pieței unice și competitivitatea în UE și în statele sale membre (SWD(2015)0203),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192),

| — | având în vedere ediția din 2015 a Tabloului de bord online al pieței interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere ediția din 2015 a Tabloului de bord online al pieței interne,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 iunie 2012 pe tema implementării directivei privind serviciile (COM(2012)0261), actualizată în octombrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 iunie 2012 pe tema implementării directivei privind serviciile (COM(2012)0261), actualizată în octombrie 2015,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 27-28 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 27-28 iunie 2013,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 24-25 octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 24-25 octombrie 2013,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 19-20 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 19-20 decembrie 2013,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0017/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0017/2016),

| A. | întrucât UE se confruntă cu diferite provocări la nivel intern și internațional, cum ar fi creșterea economică lentă, niveluri ridicate ale șomajului și, în special, o intensă concurență internațională; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE se confruntă cu diferite provocări la nivel intern și internațional, cum ar fi creșterea economică lentă, niveluri ridicate ale șomajului și, în special, o intensă concurență internațională;

| B. | întrucât semestrul european vizează ameliorarea coordonării politicilor economice și fiscale în întreaga UE-28 cu scopul de a crește stabilitatea, a promova creșterea economică și ocuparea forței de muncă și a consolida competitivitatea; |
| --- | --- |

B.

întrucât semestrul european vizează ameliorarea coordonării politicilor economice și fiscale în întreaga UE-28 cu scopul de a crește stabilitatea, a promova creșterea economică și ocuparea forței de muncă și a consolida competitivitatea;

| C. | întrucât este absolut necesar să se mobilizeze toate modalitățile de stimulare a economiei și competitivității UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât este absolut necesar să se mobilizeze toate modalitățile de stimulare a economiei și competitivității UE;

| D. | întrucât piața unică constituie una dintre pietrele de temelie ale UE, precum și una dintre realizările sale majore; întrucât, pentru a stimula eficient creșterea economică și a stabiliza economia, semestrul european trebuie să includă în egală măsură piața unică și politicile care vizează finalizarea acesteia; |
| --- | --- |

D.

întrucât piața unică constituie una dintre pietrele de temelie ale UE, precum și una dintre realizările sale majore; întrucât, pentru a stimula eficient creșterea economică și a stabiliza economia, semestrul european trebuie să includă în egală măsură piața unică și politicile care vizează finalizarea acesteia;

| E. | întrucât o piață unică favorabilă incluziunii sociale, cu o guvernanță îmbunătățită, care favorizează o reglementare de calitate și o concurență mai bună, constituie un instrument esențial pentru a îmbunătăți creșterea economică, ocuparea forței de muncă și competitivitatea și pentru a menține încrederea sectorului economic și a consumatorilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât o piață unică favorabilă incluziunii sociale, cu o guvernanță îmbunătățită, care favorizează o reglementare de calitate și o concurență mai bună, constituie un instrument esențial pentru a îmbunătăți creșterea economică, ocuparea forței de muncă și competitivitatea și pentru a menține încrederea sectorului economic și a consumatorilor;

| F. | întrucât modificările tehnologice, societale și de comportament au un impact considerabil asupra comportamentului sectorului economic și al consumatorilor, creând numeroase oportunități economice și aspecte problematice la care cadrul pieței unice trebuie să facă față; |
| --- | --- |

F.

întrucât modificările tehnologice, societale și de comportament au un impact considerabil asupra comportamentului sectorului economic și al consumatorilor, creând numeroase oportunități economice și aspecte problematice la care cadrul pieței unice trebuie să facă față;

| G. | întrucât, înainte de toate, respectarea normelor existente în cadrul semestrului european și al pieței unice va oferi o perspectivă reală a caracterului adecvat sau a deficiențelor normelor actuale; |
| --- | --- |

G.

întrucât, înainte de toate, respectarea normelor existente în cadrul semestrului european și al pieței unice va oferi o perspectivă reală a caracterului adecvat sau a deficiențelor normelor actuale;

Piața unică – instrument important de stimulare a competitivității UE, a creării de locuri de muncă și a creșterii economice

| 1. | reiterează faptul că piața unică constituie una dintre pietrele de temelie ale UE; subliniază că, pentru a stimula eficient creșterea economică și a stabiliza economiile statelor membre, semestrul european trebuie să includă în egală măsură piața unică și politicile care vizează finalizarea acesteia; |
| --- | --- |

1.

reiterează faptul că piața unică constituie una dintre pietrele de temelie ale UE; subliniază că, pentru a stimula eficient creșterea economică și a stabiliza economiile statelor membre, semestrul european trebuie să includă în egală măsură piața unică și politicile care vizează finalizarea acesteia;

| 2. | subliniază că piața unică este coloana vertebrală a economiilor statelor membre și a proiectului de integrare europeană în ansamblu; subliniază avantajele economice ale pieței unice, cum ar fi standardizarea produselor și integrarea piețelor, economii de scară, o concurență mai intensă și condiții de concurență echitabile pentru 500 de milioane de consumatori din cele 28 de state membre, oferind, îndeosebi, o gamă mai largă de produse și servicii de înaltă calitate, precum și prețuri mai mici pentru consumatori; |
| --- | --- |

2.

subliniază că piața unică este coloana vertebrală a economiilor statelor membre și a proiectului de integrare europeană în ansamblu; subliniază avantajele economice ale pieței unice, cum ar fi standardizarea produselor și integrarea piețelor, economii de scară, o concurență mai intensă și condiții de concurență echitabile pentru 500 de milioane de consumatori din cele 28 de state membre, oferind, îndeosebi, o gamă mai largă de produse și servicii de înaltă calitate, precum și prețuri mai mici pentru consumatori;

| 3. | subliniază importanța de a aprofunda piața unică pentru a asigura o creștere economică structurală și sustenabilă cu scopul de a atrage și promova investițiile, în contextul normelor în materie de transparență și eficiență, ceea ce va contribui la crearea de locuri de muncă și la creșterea prosperității în rândul cetățenilor din statele membre; îndeamnă Comisia să monitorizeze în mod sistematic punerea în aplicare și asigurarea respectării normelor privind piața unică prin intermediul recomandărilor specifice fiecărei țări, în special în cazul în care normele respective au o contribuție semnificativă la reformele structurale; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța de a aprofunda piața unică pentru a asigura o creștere economică structurală și sustenabilă cu scopul de a atrage și promova investițiile, în contextul normelor în materie de transparență și eficiență, ceea ce va contribui la crearea de locuri de muncă și la creșterea prosperității în rândul cetățenilor din statele membre; îndeamnă Comisia să monitorizeze în mod sistematic punerea în aplicare și asigurarea respectării normelor privind piața unică prin intermediul recomandărilor specifice fiecărei țări, în special în cazul în care normele respective au o contribuție semnificativă la reformele structurale;

| 4. | consideră că este necesar să se faciliteze un mediu propice de inițiativă economică și de dezvoltare a afacerilor, care să încurajeze competitivitatea și cooperarea intre IMM-uri și să valorifice astfel potențialul industrial al inovării, cercetării și tehnologiei; |
| --- | --- |

4.

consideră că este necesar să se faciliteze un mediu propice de inițiativă economică și de dezvoltare a afacerilor, care să încurajeze competitivitatea și cooperarea intre IMM-uri și să valorifice astfel potențialul industrial al inovării, cercetării și tehnologiei;

| 5. | ia act de efortul recent al serviciilor Comisiei de a identifica și defini provocările la adresa investițiilor și de a elabora profilurile de investiții specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

5.

ia act de efortul recent al serviciilor Comisiei de a identifica și defini provocările la adresa investițiilor și de a elabora profilurile de investiții specifice fiecărei țări;

| 6. | se declară preocupat că gradul de aplicare a recomandărilor emise în cadrul semestrului european pentru 2011-2014 a fost mai slab decât se aștepta; prin urmare, invită Comisia să propună un mecanism care să încurajeze țările să pună în aplicare recomandările specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

6.

se declară preocupat că gradul de aplicare a recomandărilor emise în cadrul semestrului european pentru 2011-2014 a fost mai slab decât se aștepta; prin urmare, invită Comisia să propună un mecanism care să încurajeze țările să pună în aplicare recomandările specifice fiecărei țări;

| 7. | salută faptul că noul proces al semestrului european a fost simplificat de Comisie și înțelege că numărul de recomandări specifice fiecărei țări a scăzut, cu scopul de a propune recomandări axate mai mult pe prioritățile țărilor; constată că analiza anuală a creșterii acordă o atenție mai mare aspectelor legate de piața unică decât celor legate de recomandările specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că noul proces al semestrului european a fost simplificat de Comisie și înțelege că numărul de recomandări specifice fiecărei țări a scăzut, cu scopul de a propune recomandări axate mai mult pe prioritățile țărilor; constată că analiza anuală a creșterii acordă o atenție mai mare aspectelor legate de piața unică decât celor legate de recomandările specifice fiecărei țări;

| 8. | își reiterează apelul de a include pilonul pieței unice în semestrul european, printr-un sistem de monitorizare periodică, de identificare a obstacolelor specifice fiecărei țări în calea pieței unice și de evaluare a integrării pieței unice și a competitivității, axat pe un set de priorități în care măsurile luate ar genera impactul maxim pentru creștere și locuri de muncă, cum ar fi dezvoltarea sustenabilă a întreprinderilor, inclusiv a IMM-urilor; consideră că acest sistem ar trebui să prevadă o importantă bază de date, un set de indicatori calitativi și cantitativi, care să vizeze, printre altele, măsurarea efectelor economice a aplicării normelor pieței unice, analize comparative și evaluări inter pares, precum și schimburi de bune practici; |
| --- | --- |

8.

își reiterează apelul de a include pilonul pieței unice în semestrul european, printr-un sistem de monitorizare periodică, de identificare a obstacolelor specifice fiecărei țări în calea pieței unice și de evaluare a integrării pieței unice și a competitivității, axat pe un set de priorități în care măsurile luate ar genera impactul maxim pentru creștere și locuri de muncă, cum ar fi dezvoltarea sustenabilă a întreprinderilor, inclusiv a IMM-urilor; consideră că acest sistem ar trebui să prevadă o importantă bază de date, un set de indicatori calitativi și cantitativi, care să vizeze, printre altele, măsurarea efectelor economice a aplicării normelor pieței unice, analize comparative și evaluări inter pares, precum și schimburi de bune practici;

| 9. | salută raportul 2015 privind integrarea pieței unice și competitivitatea în UE și în statele sale membre; constată că acest raport, care înlocuiește atât raportul privind integrarea pieței unice inclus anterior în analiza anuală a creșterii, precum și raportul privind situația industriei europene, a fost publicat ca document însoțitor al Comunicării privind strategia pieței unice și nu cum s-a procedat anterior, ca anexă la analiza anuală a creșterii; solicită ca raportul să fie dezvoltat în continuare și integrat în pilonul de guvernanță a pieței unice, ca bază pentru evaluarea anuală a progreselor înregistrate de piața unică; consideră că raportul ar trebui să fie integrat în secțiunea specifică referitoare la piața unică din analiza anuală a creșterii, din recomandările specifice fiecărei țări și din dialogul structurat și periodic cu statele membre privind conformitatea cu piața unică; |
| --- | --- |

9.

salută raportul 2015 privind integrarea pieței unice și competitivitatea în UE și în statele sale membre; constată că acest raport, care înlocuiește atât raportul privind integrarea pieței unice inclus anterior în analiza anuală a creșterii, precum și raportul privind situația industriei europene, a fost publicat ca document însoțitor al Comunicării privind strategia pieței unice și nu cum s-a procedat anterior, ca anexă la analiza anuală a creșterii; solicită ca raportul să fie dezvoltat în continuare și integrat în pilonul de guvernanță a pieței unice, ca bază pentru evaluarea anuală a progreselor înregistrate de piața unică; consideră că raportul ar trebui să fie integrat în secțiunea specifică referitoare la piața unică din analiza anuală a creșterii, din recomandările specifice fiecărei țări și din dialogul structurat și periodic cu statele membre privind conformitatea cu piața unică;

| 10. | salută intenția Comisiei de a analiza în continuare provocările identificate specifice fiecărei țări în ceea ce privește investițiile, în cadrul semestrului european, în special în rapoartele de țară și prin dezbateri tematice în cadrul Consiliului; |
| --- | --- |

10.

salută intenția Comisiei de a analiza în continuare provocările identificate specifice fiecărei țări în ceea ce privește investițiile, în cadrul semestrului european, în special în rapoartele de țară și prin dezbateri tematice în cadrul Consiliului;

| 11. | atrage atenția asupra faptului că multe dintre aspectele problematice identificate în domeniul investițiilor au legătură cu funcționarea pieței unice și cu transpunerea și punerea în aplicare a legislației privind piața unică; solicită Comisiei să monitorizeze cu rigurozitate măsurile ulterioare luate de către statele membre privind problemele și obstacolele identificate în calea investițiilor, să se implice într-un dialog structurat periodic pe tema conformității cu statele membre și să își utilizeze competențele pentru a lua măsuri atunci când este cazul, în scopul de a elimina obstacolele nejustificate și disproporționate din calea pieței unice; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția asupra faptului că multe dintre aspectele problematice identificate în domeniul investițiilor au legătură cu funcționarea pieței unice și cu transpunerea și punerea în aplicare a legislației privind piața unică; solicită Comisiei să monitorizeze cu rigurozitate măsurile ulterioare luate de către statele membre privind problemele și obstacolele identificate în calea investițiilor, să se implice într-un dialog structurat periodic pe tema conformității cu statele membre și să își utilizeze competențele pentru a lua măsuri atunci când este cazul, în scopul de a elimina obstacolele nejustificate și disproporționate din calea pieței unice;

| 12. | subliniază că orice proces de revizuire a semestrului european trebuie să permită implicarea adecvată a Parlamentului European, precum și a parlamentelor naționale și regionale și a tuturor părților interesate, inclusiv a organizațiilor patronale și a sindicatelor, nu doar pentru a crește gradul de asumare a semestrului european, ci și pentru a crește nivelul de punere în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

12.

subliniază că orice proces de revizuire a semestrului european trebuie să permită implicarea adecvată a Parlamentului European, precum și a parlamentelor naționale și regionale și a tuturor părților interesate, inclusiv a organizațiilor patronale și a sindicatelor, nu doar pentru a crește gradul de asumare a semestrului european, ci și pentru a crește nivelul de punere în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări;

| 13. | subliniază importanța unei abordări favorabile incluziunii, transparente și generatoare de reforme relevante și necesare prin intermediul semestrului european; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța unei abordări favorabile incluziunii, transparente și generatoare de reforme relevante și necesare prin intermediul semestrului european;

Potențialul neexploatat al pieței unice

| 14. | reamintește necesitatea de a realiza reforme economice și sociale adecvate și echitabile și de a combate birocrația și protecționismul, pentru a îmbunătăți productivitatea și competitivitatea economiei europene; |
| --- | --- |

14.

reamintește necesitatea de a realiza reforme economice și sociale adecvate și echitabile și de a combate birocrația și protecționismul, pentru a îmbunătăți productivitatea și competitivitatea economiei europene;

| 15. | subliniază că, în pofida lipsei unor bariere tarifare clare pe piața unică, există încă un număr foarte mare de bariere netarifare diferite; încurajează instituțiile europene, statele membre și toate părțile interesate relevante să lanseze o dezbatere constructivă pe această temă pentru a depăși barierele netarifare în cadrul UE; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, în pofida lipsei unor bariere tarifare clare pe piața unică, există încă un număr foarte mare de bariere netarifare diferite; încurajează instituțiile europene, statele membre și toate părțile interesate relevante să lanseze o dezbatere constructivă pe această temă pentru a depăși barierele netarifare în cadrul UE;

| 16. | regretă că în anumite state membre există deficiențe considerabile în ceea ce privește transpunerea Directivei privind serviciile, acoperind activități ce depășesc 45 % din PIB-ul și locurile de muncă din UE, printre altele din cauza unui număr considerabil de norme și reglementări naționale, care nu sunt întotdeauna în favoarea interesului general; regretă, de asemenea, că procedura de notificare nu este întotdeauna respectată; |
| --- | --- |

16.

regretă că în anumite state membre există deficiențe considerabile în ceea ce privește transpunerea Directivei privind serviciile, acoperind activități ce depășesc 45 % din PIB-ul și locurile de muncă din UE, printre altele din cauza unui număr considerabil de norme și reglementări naționale, care nu sunt întotdeauna în favoarea interesului general; regretă, de asemenea, că procedura de notificare nu este întotdeauna respectată;

| 17. | salută modernizarea Directivei privind calificările profesionale, ce propune un sistem mai eficient de recunoaștere a calificărilor în sprijinul mobilității forței de muncă; observă că legislația privind profesiile reglementate, precum și rezervele de activități variază între statele membre; |
| --- | --- |

17.

salută modernizarea Directivei privind calificările profesionale, ce propune un sistem mai eficient de recunoaștere a calificărilor în sprijinul mobilității forței de muncă; observă că legislația privind profesiile reglementate, precum și rezervele de activități variază între statele membre;

| 18. | salută intenția Comisiei de a analiza o inițiativă de introducere a unui pașaport privind serviciile și a unui modul de notificare armonizat, cu condiția ca această inițiativă să conducă la mai multă transparență în ceea ce privește capacitățile de acțiune a furnizorilor de servicii transfrontaliere și la reducerea birocrației și a poverii administrative; subliniază că o eventuală inițiativă nu ar trebui să conducă la introducerea principiului țării de origine; cu toate acestea, ar fi necesar să se clarifice mai mult profilul acestei propuneri; consideră că pașaportul privind serviciile reprezintă o soluție temporară până la realizarea unei piețe unice complet integrate; |
| --- | --- |

18.

salută intenția Comisiei de a analiza o inițiativă de introducere a unui pașaport privind serviciile și a unui modul de notificare armonizat, cu condiția ca această inițiativă să conducă la mai multă transparență în ceea ce privește capacitățile de acțiune a furnizorilor de servicii transfrontaliere și la reducerea birocrației și a poverii administrative; subliniază că o eventuală inițiativă nu ar trebui să conducă la introducerea principiului țării de origine; cu toate acestea, ar fi necesar să se clarifice mai mult profilul acestei propuneri; consideră că pașaportul privind serviciile reprezintă o soluție temporară până la realizarea unei piețe unice complet integrate;

| 19. | subliniază că piața achizițiilor publice constituie o parte semnificativă a pieței unice în întregul ei și contribuie în mod considerabil la creșterea economică a statelor membre și a întreprinderilor, precum și la crearea de locuri de muncă și la competitivitate; solicită Comisiei să sprijine transparența achizițiilor publice în sectorul public, concurența transfrontalieră și o mai bună utilizare a resurselor publice, precum și standardele sociale și de mediu; |
| --- | --- |

19.

subliniază că piața achizițiilor publice constituie o parte semnificativă a pieței unice în întregul ei și contribuie în mod considerabil la creșterea economică a statelor membre și a întreprinderilor, precum și la crearea de locuri de muncă și la competitivitate; solicită Comisiei să sprijine transparența achizițiilor publice în sectorul public, concurența transfrontalieră și o mai bună utilizare a resurselor publice, precum și standardele sociale și de mediu;

| 20. | reamintește că, în 2014, UE a adoptat o revizuire majoră a cadrului UE privind achizițiile, simplificând procedurile, făcând normele mai flexibile și adaptându-le pentru a servi mai bine alte politici din sectorul public; |
| --- | --- |

20.

reamintește că, în 2014, UE a adoptat o revizuire majoră a cadrului UE privind achizițiile, simplificând procedurile, făcând normele mai flexibile și adaptându-le pentru a servi mai bine alte politici din sectorul public;

| 21. | subliniază că există încă ineficiențe semnificative în domeniul achizițiilor publice în statele membre care limitează expansiunea transfrontalieră și creșterea economică a piețelor interne; subliniază necesitatea ca statele membre să transpună și să pună în aplicare în mod adecvat și la timp legislația privind achizițiile publice și concesiunile; consideră că punerea corectă în aplicare a procedurii din 2007 privind măsurile reparatorii ar asigura că achizițiile publice sunt mai eficiente, mai eficace și mai transparente; |
| --- | --- |

21.

subliniază că există încă ineficiențe semnificative în domeniul achizițiilor publice în statele membre care limitează expansiunea transfrontalieră și creșterea economică a piețelor interne; subliniază necesitatea ca statele membre să transpună și să pună în aplicare în mod adecvat și la timp legislația privind achizițiile publice și concesiunile; consideră că punerea corectă în aplicare a procedurii din 2007 privind măsurile reparatorii ar asigura că achizițiile publice sunt mai eficiente, mai eficace și mai transparente;

| 22. | salută al doilea program privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA2), care a început la 1 ianuarie 2016 și care va sprijini dezvoltarea unor soluții digitale interoperabile, disponibile gratuit în Europa pentru toate administrațiile publice, întreprinderile și cetățenii interesați; |
| --- | --- |

22.

salută al doilea program privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA2), care a început la 1 ianuarie 2016 și care va sprijini dezvoltarea unor soluții digitale interoperabile, disponibile gratuit în Europa pentru toate administrațiile publice, întreprinderile și cetățenii interesați;

| 23. | subliniază că dezvoltarea și utilizarea pe scară largă a guvernării electronice în statele membre va constitui un instrument vital pentru ca întreprinzătorii să poată opera cu mai multă facilitate pe piața unică, iar consumatorii să își poată exercita drepturile; solicită, prin urmare, Comisiei să se angajeze în favoarea dezvoltării guvernării electronice, aceasta fiind o prioritate fundamentală și urgentă; |
| --- | --- |

23.

subliniază că dezvoltarea și utilizarea pe scară largă a guvernării electronice în statele membre va constitui un instrument vital pentru ca întreprinzătorii să poată opera cu mai multă facilitate pe piața unică, iar consumatorii să își poată exercita drepturile; solicită, prin urmare, Comisiei să se angajeze în favoarea dezvoltării guvernării electronice, aceasta fiind o prioritate fundamentală și urgentă;

| 24. | subliniază că sectorul privat constituie un motor esențial pentru o creștere durabilă și pentru crearea de locuri de muncă; subliniază că reglementările și practicile naționale, cuplate cu o transpunere inadecvată a principiului recunoașterii reciproce, pot crea bariere inutile și dăunătoare pentru mediul de afaceri și consumatori; invită Comisia și statele membre să asigure respectarea corectă și o mai bună aplicare a principiului recunoașterii reciproce, precum și instrumente eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru reglementarea diferendelor; |
| --- | --- |

24.

subliniază că sectorul privat constituie un motor esențial pentru o creștere durabilă și pentru crearea de locuri de muncă; subliniază că reglementările și practicile naționale, cuplate cu o transpunere inadecvată a principiului recunoașterii reciproce, pot crea bariere inutile și dăunătoare pentru mediul de afaceri și consumatori; invită Comisia și statele membre să asigure respectarea corectă și o mai bună aplicare a principiului recunoașterii reciproce, precum și instrumente eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru reglementarea diferendelor;

| 25. | invită Comisia să consulte părțile interesate pentru a identifica sectoarele și piețele în care aplicarea principiului recunoașterii reciproce este insuficientă sau problematică; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să consulte părțile interesate pentru a identifica sectoarele și piețele în care aplicarea principiului recunoașterii reciproce este insuficientă sau problematică;

| 26. | consideră că consolidarea rolului actualelor puncte de informare despre produse ca puncte unice de acces pentru aspecte ținând de piața unică, relevante pentru agenții economici, va permite o mai bună înțelegere și cunoaștere a legislației aplicabile; |
| --- | --- |

26.

consideră că consolidarea rolului actualelor puncte de informare despre produse ca puncte unice de acces pentru aspecte ținând de piața unică, relevante pentru agenții economici, va permite o mai bună înțelegere și cunoaștere a legislației aplicabile;

| 27. | subliniază că aplicarea unor măsuri mai favorabile pentru lansarea de noi întreprinderi și IMM-uri poate avea ca rezultat intensificarea inovării și a creării de locuri de muncă și genera o creștere sustenabilă; reamintește că există numeroase obstacole, unele de natură birocratică, care împiedică dezvoltarea IMM-urilor la nivel național și internațional; solicită identificarea și eliminarea obstacolelor care împiedică creșterea la nivel național și internațional; |
| --- | --- |

27.

subliniază că aplicarea unor măsuri mai favorabile pentru lansarea de noi întreprinderi și IMM-uri poate avea ca rezultat intensificarea inovării și a creării de locuri de muncă și genera o creștere sustenabilă; reamintește că există numeroase obstacole, unele de natură birocratică, care împiedică dezvoltarea IMM-urilor la nivel național și internațional; solicită identificarea și eliminarea obstacolelor care împiedică creșterea la nivel național și internațional;

| 28. | subliniază că acumularea de capitaluri tangibile și intangibile în UE a fost mai puțin intensă în perioada de după criză în comparație cu concurenții, ceea ce este în detrimentul dezvoltării economice și sociale; subliniază că investițiile, inclusiv în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor, sunt extrem de importante pentru a restabili productivitatea și creșterea pe termen lung în UE; consideră că, pentru a schimba această tendință negativă, este necesar să se aprofundeze piața unică și să se elimine obstacolele din calea investițiilor; solicită ca investițiile să fie orientate către finanțarea economiei reale și să se ia măsuri susținute în continuare pentru a atinge acest obiectiv; |
| --- | --- |

28.

subliniază că acumularea de capitaluri tangibile și intangibile în UE a fost mai puțin intensă în perioada de după criză în comparație cu concurenții, ceea ce este în detrimentul dezvoltării economice și sociale; subliniază că investițiile, inclusiv în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor, sunt extrem de importante pentru a restabili productivitatea și creșterea pe termen lung în UE; consideră că, pentru a schimba această tendință negativă, este necesar să se aprofundeze piața unică și să se elimine obstacolele din calea investițiilor; solicită ca investițiile să fie orientate către finanțarea economiei reale și să se ia măsuri susținute în continuare pentru a atinge acest obiectiv;

| 29. | solicită abolirea imediată a restricțiilor teritoriale nejustificate cunoscute ca blocare geografică, în special prin aplicarea integrală a articolului 20 din Directiva privind serviciile, punând astfel capăt discriminărilor privind accesul la bunuri și servicii, precum și discriminărilor nejustificate de preț bazate pe localizarea geografică sau pe naționalitate; |
| --- | --- |

29.

solicită abolirea imediată a restricțiilor teritoriale nejustificate cunoscute ca blocare geografică, în special prin aplicarea integrală a articolului 20 din Directiva privind serviciile, punând astfel capăt discriminărilor privind accesul la bunuri și servicii, precum și discriminărilor nejustificate de preț bazate pe localizarea geografică sau pe naționalitate;

| 30. | solicită actualizarea imediată a sistemului european de standardizare pentru sprijinirea politicilor UE în domeniul inovării digitale, al protecției ciberneticii și al unei interoperabilități îmbunătățite; |
| --- | --- |

30.

solicită actualizarea imediată a sistemului european de standardizare pentru sprijinirea politicilor UE în domeniul inovării digitale, al protecției ciberneticii și al unei interoperabilități îmbunătățite;

| 31. | îndeamnă statele membre să pună în aplicare în mod adecvat și la timp normele pieței unice și să asigure respectarea acestora; subliniază importanța de a pune în aplicare recomandările specifice fiecărei țări – inclusiv reformele piețelor naționale de produse și servicii – în deblocarea potențialului de creștere al statelor membre; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă statele membre să pună în aplicare în mod adecvat și la timp normele pieței unice și să asigure respectarea acestora; subliniază importanța de a pune în aplicare recomandările specifice fiecărei țări – inclusiv reformele piețelor naționale de produse și servicii – în deblocarea potențialului de creștere al statelor membre;

| 32. | consideră că statele membre trebuie să își intensifice eforturile pentru a-și moderniza administrațiile publice, oferind servicii digitale mai multe și mai accesibile pentru cetățeni și întreprinderi și pentru a facilita cooperarea transfrontalieră și interoperabilitatea administrațiilor publice; |
| --- | --- |

32.

consideră că statele membre trebuie să își intensifice eforturile pentru a-și moderniza administrațiile publice, oferind servicii digitale mai multe și mai accesibile pentru cetățeni și întreprinderi și pentru a facilita cooperarea transfrontalieră și interoperabilitatea administrațiilor publice;

O piață unică pentru secolul XXI

| 33. | subliniază că noțiunea de economie modernă evoluează rapid din cauza progreselor tehnologice și digitale, a concurenței internaționale mai acerbe și a tendințelor în comportamentul actorilor economici și al consumatorilor; |
| --- | --- |

33.

subliniază că noțiunea de economie modernă evoluează rapid din cauza progreselor tehnologice și digitale, a concurenței internaționale mai acerbe și a tendințelor în comportamentul actorilor economici și al consumatorilor;

| 34. | observă estomparea delimitării dintre produse și servicii; subliniază importanța crescândă a serviciilor dedicate întreprinderilor și a sistemelor cu produse și servicii integrate; consideră că cadrul juridic al pieței unice trebuie să se adapteze acestor transformări; |
| --- | --- |

34.

observă estomparea delimitării dintre produse și servicii; subliniază importanța crescândă a serviciilor dedicate întreprinderilor și a sistemelor cu produse și servicii integrate; consideră că cadrul juridic al pieței unice trebuie să se adapteze acestor transformări;

| 35. | salută noile modele de afaceri ale economiei colaborative și recunoaște potențialul lor enorm de inovare, care ar trebui exploatat în conformitate cu standardele juridice și de protecție a consumatorilor existente, precum și respectând condițiile concurențiale echitabile; subliniază importanța de a asigura cele mai bune condiții posibile pentru dezvoltarea și prosperitatea economiei colaborative; invită Comisia să adopte o abordare strategică care să le permită întreprinderilor de consum colaborativ să concureze cu întreprinderile tradiționale într-un mediu echitabil; |
| --- | --- |

35.

salută noile modele de afaceri ale economiei colaborative și recunoaște potențialul lor enorm de inovare, care ar trebui exploatat în conformitate cu standardele juridice și de protecție a consumatorilor existente, precum și respectând condițiile concurențiale echitabile; subliniază importanța de a asigura cele mai bune condiții posibile pentru dezvoltarea și prosperitatea economiei colaborative; invită Comisia să adopte o abordare strategică care să le permită întreprinderilor de consum colaborativ să concureze cu întreprinderile tradiționale într-un mediu echitabil;

| 36. | subliniază că modelele de investiții ale întreprinderilor au cunoscut modificări importante, investițiile în active intangibile au crescut ca volum și importanță în comparație cu investițiile în active tangibile; subliniază că, față de activele intangibile, doar 17 % din investițiile întreprinderilor sunt în beneficiul cercetării și dezvoltării științifice; solicită factorilor politici să depună eforturi pentru a înlătura barierele de reglementare care împiedică realizarea întregului potențial al acestui nou vector de inovare; |
| --- | --- |

36.

subliniază că modelele de investiții ale întreprinderilor au cunoscut modificări importante, investițiile în active intangibile au crescut ca volum și importanță în comparație cu investițiile în active tangibile; subliniază că, față de activele intangibile, doar 17 % din investițiile întreprinderilor sunt în beneficiul cercetării și dezvoltării științifice; solicită factorilor politici să depună eforturi pentru a înlătura barierele de reglementare care împiedică realizarea întregului potențial al acestui nou vector de inovare;

| 37. | salută strategia privind piața unică care schițează modul în care diverse acțiuni ale Comisiei (uniunea piețelor de capital, piața unică digitală, uniunea energetică etc.) vizează un obiectiv principal – valorificarea potențialului pieței unice a UE; subliniază că în Comunicarea referitoare la strategia privind piața unică se prevede că piața unică ar trebui să reprezinte un aspect căruia să i se acorde o atenție mai mare în cadrul procesului semestrului european; |
| --- | --- |

37.

salută strategia privind piața unică care schițează modul în care diverse acțiuni ale Comisiei (uniunea piețelor de capital, piața unică digitală, uniunea energetică etc.) vizează un obiectiv principal – valorificarea potențialului pieței unice a UE; subliniază că în Comunicarea referitoare la strategia privind piața unică se prevede că piața unică ar trebui să reprezinte un aspect căruia să i se acorde o atenție mai mare în cadrul procesului semestrului european;

| 38. | salută strategia pentru piața unică digitală ca fiind abordarea corectă pentru adaptarea UE la era digitală; solicită prezentarea și implementarea rapidă a acestei strategii pentru a asigura că UE recâștigă terenul pierdut prin adoptarea lentă a tehnologiilor digitale în trecut; consideră, în acest sens, că este nevoie de o alocare a resurselor de la nivel național și european pentru a asigura infrastructura necesară, cu precădere în zonele rurale; ia act de faptul că este, de asemenea, important să se promoveze inovarea digitală și îmbunătățirea interoperabilității și că o atenție deosebită ar trebui să se acorde problemei securității cibernetice; |
| --- | --- |

38.

salută strategia pentru piața unică digitală ca fiind abordarea corectă pentru adaptarea UE la era digitală; solicită prezentarea și implementarea rapidă a acestei strategii pentru a asigura că UE recâștigă terenul pierdut prin adoptarea lentă a tehnologiilor digitale în trecut; consideră, în acest sens, că este nevoie de o alocare a resurselor de la nivel național și european pentru a asigura infrastructura necesară, cu precădere în zonele rurale; ia act de faptul că este, de asemenea, important să se promoveze inovarea digitală și îmbunătățirea interoperabilității și că o atenție deosebită ar trebui să se acorde problemei securității cibernetice;

| 39. | subliniază că un serviciu de coletărie mai accesibil, mai convenabil, mai eficient și cu o calitate mai ridicată constituie o condiție preliminară esențială pentru un comerț electronic transfrontalier prosper în beneficiul IMM-urilor și al consumatorilor în special; |
| --- | --- |

39.

subliniază că un serviciu de coletărie mai accesibil, mai convenabil, mai eficient și cu o calitate mai ridicată constituie o condiție preliminară esențială pentru un comerț electronic transfrontalier prosper în beneficiul IMM-urilor și al consumatorilor în special;

| 40. | reamintește că integrarea pieței unice pentru bunuri și servicii este aproape întotdeauna susținută de date, interoperabilitatea fiind catalizatorul ce facilitează comunicarea de-a lungul lanțului de aprovizionare și asigură o comunicare eficientă între componentele digitale; solicită Comisiei să inițieze fără întârziere actualizarea cadrului european de interoperabilitate, împreună cu un plan de standardizare integrată care să identifice și să definească prioritățile-cheie; |
| --- | --- |

40.

reamintește că integrarea pieței unice pentru bunuri și servicii este aproape întotdeauna susținută de date, interoperabilitatea fiind catalizatorul ce facilitează comunicarea de-a lungul lanțului de aprovizionare și asigură o comunicare eficientă între componentele digitale; solicită Comisiei să inițieze fără întârziere actualizarea cadrului european de interoperabilitate, împreună cu un plan de standardizare integrată care să identifice și să definească prioritățile-cheie;

| 41. | subliniază că investițiile publice și private în rețele de comunicații rapide și ultrarapide constituie o cerință pentru orice progres digital și trebuie încurajat printr-un cadru de reglementare european stabil care să le permită tuturor actorilor să facă investiții, inclusiv în zone rurale și îndepărtate; |
| --- | --- |

41.

subliniază că investițiile publice și private în rețele de comunicații rapide și ultrarapide constituie o cerință pentru orice progres digital și trebuie încurajat printr-un cadru de reglementare european stabil care să le permită tuturor actorilor să facă investiții, inclusiv în zone rurale și îndepărtate;

| 42. | subliniază importanța de a pune în aplicare cu succes Fondul european de investiții strategice pentru a maximiza investițiile și a sprijini întreprinderile inovatoare în diferite etape de finanțare a dezvoltării lor; subliniază, în cazurile de disfuncționalitate a pieței, că este important să se exploateze pe deplin fondurile publice disponibile deja pentru investiții digitale și să se faciliteze sinergiile între programele UE, cum ar fi Orizont 2020, Mecanismul pentru interconectarea Europei, alte fonduri structurale relevante și alte instrumente; |
| --- | --- |

42.

subliniază importanța de a pune în aplicare cu succes Fondul european de investiții strategice pentru a maximiza investițiile și a sprijini întreprinderile inovatoare în diferite etape de finanțare a dezvoltării lor; subliniază, în cazurile de disfuncționalitate a pieței, că este important să se exploateze pe deplin fondurile publice disponibile deja pentru investiții digitale și să se faciliteze sinergiile între programele UE, cum ar fi Orizont 2020, Mecanismul pentru interconectarea Europei, alte fonduri structurale relevante și alte instrumente;

| 43. | invită Comisia să evalueze dacă actuala strategie privind banda largă pentru rețele fixe și mobile, inclusiv obiectivele, are un viitor sigur și îndeplinește condițiile de înaltă conectivitate pentru toți, pentru a evita diviziunea digitală, și garantează satisfacerea necesităților economiei bazate pe date, precum și dezvoltarea rapidă a tehnologiei 5G; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să evalueze dacă actuala strategie privind banda largă pentru rețele fixe și mobile, inclusiv obiectivele, are un viitor sigur și îndeplinește condițiile de înaltă conectivitate pentru toți, pentru a evita diviziunea digitală, și garantează satisfacerea necesităților economiei bazate pe date, precum și dezvoltarea rapidă a tehnologiei 5G;

| 44. | subliniază că UE ar trebui să-și consolideze avantajul concurențial prin crearea unei pepiniere perfecte pentru întreprinderi inovatoare, însă acest lucru necesită o politică industrială modernă și o infrastructură mai bine integrată care să pună accentul prioritar pe adoptarea tehnologiei și pe un mediu de reglementare favorabil inovațiilor și întreprinzătorilor; solicită ca orice viitor cadru digital propus să fie accesibil, favorabil incluziunii și să asigure un nivel ridicat de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

44.

subliniază că UE ar trebui să-și consolideze avantajul concurențial prin crearea unei pepiniere perfecte pentru întreprinderi inovatoare, însă acest lucru necesită o politică industrială modernă și o infrastructură mai bine integrată care să pună accentul prioritar pe adoptarea tehnologiei și pe un mediu de reglementare favorabil inovațiilor și întreprinzătorilor; solicită ca orice viitor cadru digital propus să fie accesibil, favorabil incluziunii și să asigure un nivel ridicat de protecție a consumatorilor;

Guvernanța pieței unice

| 45. | subliniază că, pentru o mai bună guvernanță a pieței unice și asumarea la toate nivelurile, este necesar să se clarifice împărțirea sarcinilor între diferitele niveluri și să se prevadă cadre care să ofere stimulente mai bune și să asigure o responsabilitate clară pentru punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației privind piața unică, cu scopul de a da acesteia un nou impuls; |
| --- | --- |

45.

subliniază că, pentru o mai bună guvernanță a pieței unice și asumarea la toate nivelurile, este necesar să se clarifice împărțirea sarcinilor între diferitele niveluri și să se prevadă cadre care să ofere stimulente mai bune și să asigure o responsabilitate clară pentru punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației privind piața unică, cu scopul de a da acesteia un nou impuls;

| 46. | subliniază că responsabilitatea pe multiple niveluri a unei guvernanțe eficiente a pieței interne s-ar putea realiza în mod eficace, pe de o parte, printr-o mai bună reglementare și, pe de altă parte, prin îmbunătățirea culturii aplicării dispozițiilor; solicită dezvoltarea capitalului uman, printre altele, printr-o mai mare disponibilitate a informațiilor și o instruire adecvată, pentru a crește nivelul de cunoștințe și de conștientizare; |
| --- | --- |

46.

subliniază că responsabilitatea pe multiple niveluri a unei guvernanțe eficiente a pieței interne s-ar putea realiza în mod eficace, pe de o parte, printr-o mai bună reglementare și, pe de altă parte, prin îmbunătățirea culturii aplicării dispozițiilor; solicită dezvoltarea capitalului uman, printre altele, printr-o mai mare disponibilitate a informațiilor și o instruire adecvată, pentru a crește nivelul de cunoștințe și de conștientizare;

| 47. | solicită Comisiei să se asigure că statele membre pun cu consecvență în aplicare normele pieței unice, făcând uz de toate informațiile, datele și instrumentele aflate la dispoziția sa și impunând consecințele prevăzute în tratate în cazurile în care statele membre nu respectă politicile și legislația UE; |
| --- | --- |

47.

solicită Comisiei să se asigure că statele membre pun cu consecvență în aplicare normele pieței unice, făcând uz de toate informațiile, datele și instrumentele aflate la dispoziția sa și impunând consecințele prevăzute în tratate în cazurile în care statele membre nu respectă politicile și legislația UE;

| 48. | subliniază importanța monitorizării și a colectării de date, precum și necesitatea unui sistem integrat și robust; este preocupat de faptul că informațiile privind consultarea publică în majoritatea cazurilor sunt disponibile într-o singură limbă, fapt care nu permite tuturor părților interesate să facă observații asupra chestiunilor importante și a propunerilor; consideră că ar trebui să se aibă în vedere datele și dovezile acumulate la luarea de decizii strategice vitale pentru finalizarea pieței unice, reducerea decalajelor dintre statele membre și consolidarea guvernanței pieței unice, de exemplu atunci când se stabilesc prioritățile de acțiune și de aplicare, când se evaluează integrarea și competitivitatea pieței unice, precum și în cadrul dialogului structurat cu statele membre privind conformitatea cu piața unică; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța monitorizării și a colectării de date, precum și necesitatea unui sistem integrat și robust; este preocupat de faptul că informațiile privind consultarea publică în majoritatea cazurilor sunt disponibile într-o singură limbă, fapt care nu permite tuturor părților interesate să facă observații asupra chestiunilor importante și a propunerilor; consideră că ar trebui să se aibă în vedere datele și dovezile acumulate la luarea de decizii strategice vitale pentru finalizarea pieței unice, reducerea decalajelor dintre statele membre și consolidarea guvernanței pieței unice, de exemplu atunci când se stabilesc prioritățile de acțiune și de aplicare, când se evaluează integrarea și competitivitatea pieței unice, precum și în cadrul dialogului structurat cu statele membre privind conformitatea cu piața unică;

| 49. | invită Comisia să elaboreze un raport anual privind barierele existente în calea pieței unice din diferite state membre și UE în ansamblu și să emită recomandări, în cadrul recomandărilor specifice fiecărei țări, care să vizeze înlăturarea acestora; subliniază că piața unică ar trebui să joace un rol mai important în recomandările specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

49.

invită Comisia să elaboreze un raport anual privind barierele existente în calea pieței unice din diferite state membre și UE în ansamblu și să emită recomandări, în cadrul recomandărilor specifice fiecărei țări, care să vizeze înlăturarea acestora; subliniază că piața unică ar trebui să joace un rol mai important în recomandările specifice fiecărei țări;

| 50. | solicită Comisiei să utilizeze toate măsurile disponibile, inclusiv procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, după caz, pentru a asigura punerea deplină în aplicare a legislației pieței unice; își manifestă îngrijorarea cu privire la durata excesivă a recursurilor introduse în urma procedurii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în cazul în care se examinează sau se solicită reparații privind încălcarea normelor pieței unice, și își exprimă preocuparea cu privire la numărul extrem de ridicat al cazurilor pendinte; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei să utilizeze toate măsurile disponibile, inclusiv procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, după caz, pentru a asigura punerea deplină în aplicare a legislației pieței unice; își manifestă îngrijorarea cu privire la durata excesivă a recursurilor introduse în urma procedurii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în cazul în care se examinează sau se solicită reparații privind încălcarea normelor pieței unice, și își exprimă preocuparea cu privire la numărul extrem de ridicat al cazurilor pendinte;

| 51. | ia act de beneficiile oferite de SOLVIT; solicită ca SOLVIT să fie consolidat și conectat mai bine cu serviciile Comisiei și cu baze de date și proiecte deja existente, cum ar fi CHAP și EU Pilot, pentru a crea sinergii informaționale și a schimba bune practici; solicită Comisiei să urmărească în mod consecvent cauzele nesoluționate; îndeamnă Comisia și statele membre să asigure sprijinul și expertiza necesare pentru ca SOLVIT să soluționeze în mod eficient cazurile primite; |
| --- | --- |

51.

ia act de beneficiile oferite de SOLVIT; solicită ca SOLVIT să fie consolidat și conectat mai bine cu serviciile Comisiei și cu baze de date și proiecte deja existente, cum ar fi CHAP și EU Pilot, pentru a crea sinergii informaționale și a schimba bune practici; solicită Comisiei să urmărească în mod consecvent cauzele nesoluționate; îndeamnă Comisia și statele membre să asigure sprijinul și expertiza necesare pentru ca SOLVIT să soluționeze în mod eficient cazurile primite;

| 52. | este de părere că autoritățile de supraveghere a pieței din cadrul pieței unice trebuie consolidate, conectate mai bine și dotate cu personalul necesar pentru a face față provocărilor actuale, în special cele din concurența globală; îndeamnă autoritățile naționale de supraveghere a pieței să coopereze mai îndeaproape și să procedeze la schimburi de informații și de bune practici pentru a soluționa diferitele forme de concurență neloială de pe piața unică, printre care numărul ridicat de produse ilegale și neconforme ce cauzează pierderi considerabile întreprinderilor ce respectă legislația și prezintă riscuri ridicate pentru consumatori, îndeosebi pentru cei mai vulnerabili; este extrem de preocupat de întârzierea înregistrată de Consiliul Uniunii Europene în adoptarea pachetului de acte legislative privind siguranța produselor și supravegherea pieței, ceea ce este în detrimentul siguranței produselor din UE; invită Consiliul să îl adopte imediat; |
| --- | --- |

52.

este de părere că autoritățile de supraveghere a pieței din cadrul pieței unice trebuie consolidate, conectate mai bine și dotate cu personalul necesar pentru a face față provocărilor actuale, în special cele din concurența globală; îndeamnă autoritățile naționale de supraveghere a pieței să coopereze mai îndeaproape și să procedeze la schimburi de informații și de bune practici pentru a soluționa diferitele forme de concurență neloială de pe piața unică, printre care numărul ridicat de produse ilegale și neconforme ce cauzează pierderi considerabile întreprinderilor ce respectă legislația și prezintă riscuri ridicate pentru consumatori, îndeosebi pentru cei mai vulnerabili; este extrem de preocupat de întârzierea înregistrată de Consiliul Uniunii Europene în adoptarea pachetului de acte legislative privind siguranța produselor și supravegherea pieței, ceea ce este în detrimentul siguranței produselor din UE; invită Consiliul să îl adopte imediat;

| 53. | salută inițiativa Comisiei de a crea un portal general accesibil care să raționalizeze și să simplifice accesul la informații și să promoveze platformele pentru utilizatori deja existente; subliniază rolul autorităților naționale și regionale în promovarea acestor platforme, facilitând accesul la acestea și contribuind la informarea utilizatorilor; solicită Comisiei să consolideze și să simplifice în continuare instrumentele online ale pieței unice; |
| --- | --- |

53.

salută inițiativa Comisiei de a crea un portal general accesibil care să raționalizeze și să simplifice accesul la informații și să promoveze platformele pentru utilizatori deja existente; subliniază rolul autorităților naționale și regionale în promovarea acestor platforme, facilitând accesul la acestea și contribuind la informarea utilizatorilor; solicită Comisiei să consolideze și să simplifice în continuare instrumentele online ale pieței unice;

| 54. | recunoaște importanța principiilor privind o mai bună reglementare și a inițiativei REFIT, precum și necesitatea asigurării unui cadru juridic stabil și predictibil în elaborarea de noi inițiative legislative; subliniază faptul că principiul unei mai bune legiferări nu ar trebui să aducă atingere dreptului Uniunii și al statelor membre de a legifera în domenii esențiale, de interes general, cum ar fi sănătatea și mediul; |
| --- | --- |

54.

recunoaște importanța principiilor privind o mai bună reglementare și a inițiativei REFIT, precum și necesitatea asigurării unui cadru juridic stabil și predictibil în elaborarea de noi inițiative legislative; subliniază faptul că principiul unei mai bune legiferări nu ar trebui să aducă atingere dreptului Uniunii și al statelor membre de a legifera în domenii esențiale, de interes general, cum ar fi sănătatea și mediul;

o

o o

| 55. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

55.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0067.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0069.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0130.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0038.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0054.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/117 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/117

---

P8_TA(2016)0061

Deschiderea negocierilor pentru un acord de liber schimb între UE și Tunisia

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru un acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Tunisia (2015/2791(RSP))

(2018/C 035/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere deschiderea, la 13 octombrie 2015, a negocierilor pentru un acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Tunisia, |
| --- | --- |

—

având în vedere deschiderea, la 13 octombrie 2015, a negocierilor pentru un acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Tunisia,

| — | având în vedere articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 3, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 3, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere declarațiile comisarului Cecilia Malmström din 13 octombrie 2015, de la Tunis, cu ocazia deschiderii negocierilor pentru acordul de liber schimb cuprinzător și aprofundat între UE și Tunisia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comisarului Cecilia Malmström din 13 octombrie 2015, de la Tunis, cu ocazia deschiderii negocierilor pentru acordul de liber schimb cuprinzător și aprofundat între UE și Tunisia,

| — | având în vedere decizia din 9 octombrie 2015 de a conferi Premiul Nobel pentru Pace pe 2015 Cvartetului pentru dialog național ce reprezintă societatea civilă tunisiană, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia din 9 octombrie 2015 de a conferi Premiul Nobel pentru Pace pe 2015 Cvartetului pentru dialog național ce reprezintă societatea civilă tunisiană,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene privind Tunisia din 20 iulie 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene privind Tunisia din 20 iulie 2015 (1),

| — | având în vedere recomandarea nr. 1/2015 a Consiliului de asociere UE-Tunisia din 17 martie 2015 referitoare la punerea în aplicare a planului de acțiune UE-Tunisia pentru perioada 2013-2017, de implementare a parteneriatului privilegiat în cadrul politicii europene de vecinătate (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea nr. 1/2015 a Consiliului de asociere UE-Tunisia din 17 martie 2015 referitoare la punerea în aplicare a planului de acțiune UE-Tunisia pentru perioada 2013-2017, de implementare a parteneriatului privilegiat în cadrul politicii europene de vecinătate (2),

| — | având în vedere Decizia nr. 534/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind acordarea de asistență macrofinanciară Republicii Tunisia (3), precum și punerea la dispoziție a primei tranșe la 26 aprilie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 534/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind acordarea de asistență macrofinanciară Republicii Tunisia (3), precum și punerea la dispoziție a primei tranșe la 26 aprilie 2015,

| — | având în vedere analizele de realizate de Ecorys cu privire la impactul comerțului asupra dezvoltării sustenabile, care vin în sprijinul negocierilor pentru un acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător între UE și Tunisia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere analizele de realizate de Ecorys cu privire la impactul comerțului asupra dezvoltării sustenabile, care vin în sprijinul negocierilor pentru un acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător între UE și Tunisia (4),

| — | având în vedere evaluarea de impact privind dezvoltarea sustenabilă a zonei de liber schimb euro-mediteraneene (ZLSEM), raportul final al Proiectului SIA-ZLSEM și proiectul de consultare din 2007, realizat de Impact Assessment Research Centre (Centrul de cercetări privind studiile de impact), Institute for Development Policy and Management (Institutul de politici și gestiune a dezvoltării), Universitatea din Manchester (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea de impact privind dezvoltarea sustenabilă a zonei de liber schimb euro-mediteraneene (ZLSEM), raportul final al Proiectului SIA-ZLSEM și proiectul de consultare din 2007, realizat de Impact Assessment Research Centre (Centrul de cercetări privind studiile de impact), Institute for Development Policy and Management (Institutul de politici și gestiune a dezvoltării), Universitatea din Manchester (5),

| — | având în vedere acordurile de asociere euro-mediteraneene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte și Tunisia, pe de alta (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de asociere euro-mediteraneene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte și Tunisia, pe de alta (6),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 noiembrie 2015, intitulată „Revizuirea politicii europene de vecinătate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 noiembrie 2015, intitulată „Revizuirea politicii europene de vecinătate”,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Uniunea pentru Mediterana și la vecinătatea sudică, în special Rezoluția sa din 10 mai 2012 intitulată „Comerțul, promotor al schimbării: strategia comercială și de investiții a Uniunii Europene în sudul bazinului mediteranean în urma revoluțiilor din lumea arabă” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Uniunea pentru Mediterana și la vecinătatea sudică, în special Rezoluția sa din 10 mai 2012 intitulată „Comerțul, promotor al schimbării: strategia comercială și de investiții a Uniunii Europene în sudul bazinului mediteranean în urma revoluțiilor din lumea arabă” (7),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru comerț internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru comerț internațional,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât între UE și Tunisia există relații strânse și îndelungate, Uniunea Europeană este cel mai mare partener comercial al Tunisiei, iar Tunisia este al 34-lea partener al UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât între UE și Tunisia există relații strânse și îndelungate, Uniunea Europeană este cel mai mare partener comercial al Tunisiei, iar Tunisia este al 34-lea partener al UE;

| B. | întrucât primul acord de cooperare comercială încheiat între UE și Tunisia datează din 1969, iar Tunisia a devenit prima țară de pe țărmul sudic al Mediteranei care a semnat un acord de asociere cu Uniunea Europeană în 1995; |
| --- | --- |

B.

întrucât primul acord de cooperare comercială încheiat între UE și Tunisia datează din 1969, iar Tunisia a devenit prima țară de pe țărmul sudic al Mediteranei care a semnat un acord de asociere cu Uniunea Europeană în 1995;

| C. | întrucât, la 13 octombrie 2015, Uniunea Europeană și Tunisia au lansat negocieri pentru un acord de liber schimb ambițios, pe baza mandatului adoptat la 14 decembrie 2011 în unanimitate de către statele membre ale UE, iar o primă rundă a negocierilor a avut loc în perioada 19-22 octombrie 2015; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 13 octombrie 2015, Uniunea Europeană și Tunisia au lansat negocieri pentru un acord de liber schimb ambițios, pe baza mandatului adoptat la 14 decembrie 2011 în unanimitate de către statele membre ale UE, iar o primă rundă a negocierilor a avut loc în perioada 19-22 octombrie 2015;

| D. | întrucât discuțiile preliminare dintre UE și Tunisia pe tema ALSAC au durat patru ani, iar Tunisia a înființat o comisie națională pentru a defini prioritățile acestuia; |
| --- | --- |

D.

întrucât discuțiile preliminare dintre UE și Tunisia pe tema ALSAC au durat patru ani, iar Tunisia a înființat o comisie națională pentru a defini prioritățile acestuia;

| E. | întrucât aprofundarea relațiilor comerciale dintre UE și Tunisia prin încheierea unui parteneriat comercial ambițios trebuie să deschidă perspective de creștere economică și de apropiere pentru economiile Tunisiei și Uniunii Europene; întrucât acest parteneriat trebuie să contribuie la stabilizarea politică și democratică a Tunisiei; |
| --- | --- |

E.

întrucât aprofundarea relațiilor comerciale dintre UE și Tunisia prin încheierea unui parteneriat comercial ambițios trebuie să deschidă perspective de creștere economică și de apropiere pentru economiile Tunisiei și Uniunii Europene; întrucât acest parteneriat trebuie să contribuie la stabilizarea politică și democratică a Tunisiei;

| F. | întrucât parteneriatul comercial se înscrie în cadrul mai larg al relațiilor de vecinătate dintre Uniunea Europeană și Tunisia, reglementate de Acordul de asociere euro-mediteraneean din 1995, care prevede crearea unei zone de liber schimb, precum și dispoziții referitoare la agricultură și servicii; întrucât, la 17 martie 2015, Consiliul de asociere UE-Tunisia a adoptat un nou plan de acțiune de punere în aplicare a parteneriatului privilegiat, pentru a ajunge la un nivel ridicat de integrare economică; întrucât reexaminarea politicii europene de vecinătate trebuie să promoveze valorile și interesele comune ale UE și ale Tunisiei, o dezvoltare economico-socială solidară și crearea de locuri de muncă pentru tineri, precum și să conducă la o stabilizare economică; |
| --- | --- |

F.

întrucât parteneriatul comercial se înscrie în cadrul mai larg al relațiilor de vecinătate dintre Uniunea Europeană și Tunisia, reglementate de Acordul de asociere euro-mediteraneean din 1995, care prevede crearea unei zone de liber schimb, precum și dispoziții referitoare la agricultură și servicii; întrucât, la 17 martie 2015, Consiliul de asociere UE-Tunisia a adoptat un nou plan de acțiune de punere în aplicare a parteneriatului privilegiat, pentru a ajunge la un nivel ridicat de integrare economică; întrucât reexaminarea politicii europene de vecinătate trebuie să promoveze valorile și interesele comune ale UE și ale Tunisiei, o dezvoltare economico-socială solidară și crearea de locuri de muncă pentru tineri, precum și să conducă la o stabilizare economică;

| G. | întrucât Tunisia, țara de origine a evenimentelor cunoscute sub denumirea de „Primăvară arabă”, este singura țară din regiunea Orientului Apropiat și Mijlociu și a Africii de Nord în care s-a instaurat un proces de tranziție democratică și politică și, ca atare, constituie un exemplu pentru întreaga regiune; |
| --- | --- |

G.

întrucât Tunisia, țara de origine a evenimentelor cunoscute sub denumirea de „Primăvară arabă”, este singura țară din regiunea Orientului Apropiat și Mijlociu și a Africii de Nord în care s-a instaurat un proces de tranziție democratică și politică și, ca atare, constituie un exemplu pentru întreaga regiune;

| H. | întrucât stabilitatea politică și dezvoltarea economică sunt complementare și întrucât acest acord comercial trebuie să își propună să ofere perspective reale economiilor tunisiene și europene; |
| --- | --- |

H.

întrucât stabilitatea politică și dezvoltarea economică sunt complementare și întrucât acest acord comercial trebuie să își propună să ofere perspective reale economiilor tunisiene și europene;

| I. | întrucât, în paralel cu aceste negocieri, UE trebuie să continue și să își intensifice ajutorul acordat Tunisiei și să furnizeze acesteia asistență tehnică și financiară adecvată pe parcursul negocierilor și apoi în implementarea dispozițiilor acordului, prin elaborarea unui parteneriat veritabil, în care să se țină seama de interesele populațiilor aflate pe ambele țărmuri ale Mării Mediterane; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în paralel cu aceste negocieri, UE trebuie să continue și să își intensifice ajutorul acordat Tunisiei și să furnizeze acesteia asistență tehnică și financiară adecvată pe parcursul negocierilor și apoi în implementarea dispozițiilor acordului, prin elaborarea unui parteneriat veritabil, în care să se țină seama de interesele populațiilor aflate pe ambele țărmuri ale Mării Mediterane;

| J. | întrucât Tunisia și UE au tot interesul să promoveze și să consolideze procesul de integrare regională „Sud-Sud” între Tunisia și țările vecine, în special prin Acordul de la Agadir; întrucât negocierile privind liberul schimb între UE și Tunisia trebuie să completeze aceste eforturi; |
| --- | --- |

J.

întrucât Tunisia și UE au tot interesul să promoveze și să consolideze procesul de integrare regională „Sud-Sud” între Tunisia și țările vecine, în special prin Acordul de la Agadir; întrucât negocierile privind liberul schimb între UE și Tunisia trebuie să completeze aceste eforturi;

| K. | întrucât tranziția democratică din Tunisia rămâne un exemplu pentru celelalte țări din regiune, întrucât, la 26 ianuarie 2014, Adunarea națională constituantă a adoptat noua Constituție a Tunisiei, întrucât aceasta este exemplară în ceea ce privește protejarea drepturilor și a libertăților; întrucât, la 21 decembrie 2014, dl Beji Caid Essebsi a fost ales președinte al Republicii Tunisiene în urma unor alegeri libere, pluraliste și transparente; |
| --- | --- |

K.

întrucât tranziția democratică din Tunisia rămâne un exemplu pentru celelalte țări din regiune, întrucât, la 26 ianuarie 2014, Adunarea națională constituantă a adoptat noua Constituție a Tunisiei, întrucât aceasta este exemplară în ceea ce privește protejarea drepturilor și a libertăților; întrucât, la 21 decembrie 2014, dl Beji Caid Essebsi a fost ales președinte al Republicii Tunisiene în urma unor alegeri libere, pluraliste și transparente;

| L. | întrucât societatea civilă tunisiană, prin dinamismul și nivelul său de educație, joacă un rol esențial în tranziția spre democrație a acestei țări; întrucât aceasta trebuie să fie în continuare implicată îndeaproape în procesul de deliberări politice, inclusiv în negocierile în curs; |
| --- | --- |

L.

întrucât societatea civilă tunisiană, prin dinamismul și nivelul său de educație, joacă un rol esențial în tranziția spre democrație a acestei țări; întrucât aceasta trebuie să fie în continuare implicată îndeaproape în procesul de deliberări politice, inclusiv în negocierile în curs;

| M. | întrucât conferirea Premiului Nobel pentru pace Cvartetului pentru dialog național tunisian reprezintă o recunoaștere a eforturilor depuse pentru consolidarea democrației și constituie o încurajare de a continua pe această cale; întrucât este imperios necesar să se încheie un acord exemplar, capabil să răspundă îngrijorărilor exprimate de societatea civilă; |
| --- | --- |

M.

întrucât conferirea Premiului Nobel pentru pace Cvartetului pentru dialog național tunisian reprezintă o recunoaștere a eforturilor depuse pentru consolidarea democrației și constituie o încurajare de a continua pe această cale; întrucât este imperios necesar să se încheie un acord exemplar, capabil să răspundă îngrijorărilor exprimate de societatea civilă;

Analiză a situației economice, politice și sociale din Tunisia

| 1. | condamnă cu fermitate atacurile teroriste comise în Tunisia în cursul ultimelor luni, soldate cu numeroase victime; consideră că Tunisia se confruntă cu o amenințare teroristă foarte gravă și reamintește că atentatul din 24 noiembrie 2015, care a vizat un autobuz al serviciului de securitate prezidențial, atacurile teroriste din 26 iunie 2015, de la Sousse, precum și atentatul comis la 18 martie 2015 la muzeul din Bardo au compromis în mod grav perspectivele turismului pentru vara anului 2015, în condițiile în care turismul și sectoarele conexe reprezintă 15 % din PIB-ul național; își exprimă deplina solidaritate cu Tunisia și își reafirmă sprijinul față de eforturile autorităților tunisiene de combatere a terorismului, cu respectarea drepturilor omului și a preeminenței legii; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu fermitate atacurile teroriste comise în Tunisia în cursul ultimelor luni, soldate cu numeroase victime; consideră că Tunisia se confruntă cu o amenințare teroristă foarte gravă și reamintește că atentatul din 24 noiembrie 2015, care a vizat un autobuz al serviciului de securitate prezidențial, atacurile teroriste din 26 iunie 2015, de la Sousse, precum și atentatul comis la 18 martie 2015 la muzeul din Bardo au compromis în mod grav perspectivele turismului pentru vara anului 2015, în condițiile în care turismul și sectoarele conexe reprezintă 15 % din PIB-ul național; își exprimă deplina solidaritate cu Tunisia și își reafirmă sprijinul față de eforturile autorităților tunisiene de combatere a terorismului, cu respectarea drepturilor omului și a preeminenței legii;

| 2. | constată că economia tunisiană se confruntă cu dificultăți semnificative, că rata de creștere a PIB a fost de 2,3 % în 2014, că rata șomajului în 2015 se ridică la 15 % din populația activă, că 28,6 % din absolvenții de universitate sunt șomeri și că șomajul în rândul tinerilor tunisieni este în creștere; |
| --- | --- |

2.

constată că economia tunisiană se confruntă cu dificultăți semnificative, că rata de creștere a PIB a fost de 2,3 % în 2014, că rata șomajului în 2015 se ridică la 15 % din populația activă, că 28,6 % din absolvenții de universitate sunt șomeri și că șomajul în rândul tinerilor tunisieni este în creștere;

| 3. | subliniază faptul că există un dezechilibru demografic și economic evident între UE și Tunisia, fapt care justifică o strategie asimetrică și progresivă în cadrul negocierilor; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că există un dezechilibru demografic și economic evident între UE și Tunisia, fapt care justifică o strategie asimetrică și progresivă în cadrul negocierilor;

| 4. | reamintește că Tunisia este caracterizată de disparități regionale puternice între capitala Tunis și alte regiuni ale țării, de diferențe foarte mari de dezvoltare între zonele de coastă și regiunile din centrul țării, mai ales în ceea ce privește rata șomajului, accesul la asistență medicală și la educație, și că aceste diferențe s-ar putea agrava din cauza schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

4.

reamintește că Tunisia este caracterizată de disparități regionale puternice între capitala Tunis și alte regiuni ale țării, de diferențe foarte mari de dezvoltare între zonele de coastă și regiunile din centrul țării, mai ales în ceea ce privește rata șomajului, accesul la asistență medicală și la educație, și că aceste diferențe s-ar putea agrava din cauza schimbărilor climatice;

| 5. | reamintește că Tunisia se confruntă cu discrepanțe ocupaționale între diferitele sectoare implicate în acordul comercial care, dacă nu sunt resorbite, ar putea duce la un exces de forță de muncă în sectorul agricol și la dispariția altor sectoare importante pentru diversificarea economiei tunisiene cum ar fi sectorul manufacturier și sectorul minier; |
| --- | --- |

5.

reamintește că Tunisia se confruntă cu discrepanțe ocupaționale între diferitele sectoare implicate în acordul comercial care, dacă nu sunt resorbite, ar putea duce la un exces de forță de muncă în sectorul agricol și la dispariția altor sectoare importante pentru diversificarea economiei tunisiene cum ar fi sectorul manufacturier și sectorul minier;

| 6. | remarcă faptul că procesul de tranziție democratică a Tunisiei este cel mai avansat din întreaga regiune, că această țară a ales un model unic de dezvoltare politică și economică față de țările de pe țărmul sudic al Mediteranei și solicită Comisiei Europene să țină cont pe deplin de acest lucru în cadrul negocierilor; consideră că UE trebuie să ia toate măsurile posibile pentru a sprijini Tunisia în tranziția sa democratică orientată către o societate stabilă și pluralistă; |
| --- | --- |

6.

remarcă faptul că procesul de tranziție democratică a Tunisiei este cel mai avansat din întreaga regiune, că această țară a ales un model unic de dezvoltare politică și economică față de țările de pe țărmul sudic al Mediteranei și solicită Comisiei Europene să țină cont pe deplin de acest lucru în cadrul negocierilor; consideră că UE trebuie să ia toate măsurile posibile pentru a sprijini Tunisia în tranziția sa democratică orientată către o societate stabilă și pluralistă;

| 7. | constată că Tunisia suferă din cauza unui mediu regional extrem de instabil, îndeosebi din cauza conflictului din Libia și din cauza violențelor ocazionale din Algeria, două țări vecine; |
| --- | --- |

7.

constată că Tunisia suferă din cauza unui mediu regional extrem de instabil, îndeosebi din cauza conflictului din Libia și din cauza violențelor ocazionale din Algeria, două țări vecine;

| 8. | constată că Tunisia a primit peste 1,8 milioane de refugiați libieni și că acest număr corespunde unui procent de 16 % din populația totală a Tunisiei; |
| --- | --- |

8.

constată că Tunisia a primit peste 1,8 milioane de refugiați libieni și că acest număr corespunde unui procent de 16 % din populația totală a Tunisiei;

Condițiile reușitei unui acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Tunisia

| 9. | salută deschiderea negocierilor în toamna anului 2015 pentru încheierea unui acord de liber schimb între UE și Tunisia, pe baza mandatului adoptat de Consiliu în 2011 ca urmare a „Primăverii arabe”; constată că, începând cu 2011, Tunisia și-a consolidat tranziția democratică prin proclamarea noii Constituții la 26 ianuarie 2014 și prin organizarea de alegeri legislative și prezidențiale care au avut loc la 26 octombrie și, respectiv, 23 noiembrie 2014; |
| --- | --- |

9.

salută deschiderea negocierilor în toamna anului 2015 pentru încheierea unui acord de liber schimb între UE și Tunisia, pe baza mandatului adoptat de Consiliu în 2011 ca urmare a „Primăverii arabe”; constată că, începând cu 2011, Tunisia și-a consolidat tranziția democratică prin proclamarea noii Constituții la 26 ianuarie 2014 și prin organizarea de alegeri legislative și prezidențiale care au avut loc la 26 octombrie și, respectiv, 23 noiembrie 2014;

| 10. | consideră că acest acord depășește simpla dimensiune comercială și că trebuie în mod imperativ să aibă drept obiectiv contribuția la stabilitatea Tunisiei, la consolidarea democrației și revitalizarea economiei sale și să aibă un impact pozitiv atât asupra prețurilor de consum, ocupării forței de muncă, salariilor lucrătorilor calificați și necalificați, cât și asupra reducerii inegalităților; solicită ca conținutul acordului să răspundă acestor provocări majore înainte de încheierea sa; |
| --- | --- |

10.

consideră că acest acord depășește simpla dimensiune comercială și că trebuie în mod imperativ să aibă drept obiectiv contribuția la stabilitatea Tunisiei, la consolidarea democrației și revitalizarea economiei sale și să aibă un impact pozitiv atât asupra prețurilor de consum, ocupării forței de muncă, salariilor lucrătorilor calificați și necalificați, cât și asupra reducerii inegalităților; solicită ca conținutul acordului să răspundă acestor provocări majore înainte de încheierea sa;

| 11. | îndeamnă negociatorii să încheie un acord progresiv și asimetric, ținând seama de disparitățile economice importante dintre cele două părți, să dea dovadă de flexibilitate și capacitate de reacție, de inovare, de transparență și capacitate de adaptare, să aibă în vedere faptul că acest acord, avantajos pentru ambele părți, trebuie încheiat în beneficiul economiei și al societăților tunisiană și europeană, cu respectarea, bineînțeles, a caracteristicilor specifice, a sensibilităților, a culturii și sferelor socioeconomice locale, fără o deviere a comerțului intraregional al Tunisiei cu țările din regiune; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă negociatorii să încheie un acord progresiv și asimetric, ținând seama de disparitățile economice importante dintre cele două părți, să dea dovadă de flexibilitate și capacitate de reacție, de inovare, de transparență și capacitate de adaptare, să aibă în vedere faptul că acest acord, avantajos pentru ambele părți, trebuie încheiat în beneficiul economiei și al societăților tunisiană și europeană, cu respectarea, bineînțeles, a caracteristicilor specifice, a sensibilităților, a culturii și sferelor socioeconomice locale, fără o deviere a comerțului intraregional al Tunisiei cu țările din regiune;

| 12. | salută faptul că guvernul tunisian a prezentat un plan de reforme pe cinci ani (2015-2020) în domeniul economiei, care vizează reducerea ratei șomajului și a disparităților regionale din țară, precum și diversificarea peisajului economic; consideră că acordul de liber schimb trebuie să fie în concordanță cu obiectivele acestui plan; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că guvernul tunisian a prezentat un plan de reforme pe cinci ani (2015-2020) în domeniul economiei, care vizează reducerea ratei șomajului și a disparităților regionale din țară, precum și diversificarea peisajului economic; consideră că acordul de liber schimb trebuie să fie în concordanță cu obiectivele acestui plan;

| 13. | reamintește că este vorba de prima negociere comercială de această amploare pentru Tunisia și că, astfel, este important ca deschiderea sectoarelor economice tunisiene să se facă progresiv, treptat și în mod asimetric și că negocierea prevede perioade de tranziție pentru sectoarele sensibile, excluzând de la negocieri anumite produse considerate sensibile de către părți; |
| --- | --- |

13.

reamintește că este vorba de prima negociere comercială de această amploare pentru Tunisia și că, astfel, este important ca deschiderea sectoarelor economice tunisiene să se facă progresiv, treptat și în mod asimetric și că negocierea prevede perioade de tranziție pentru sectoarele sensibile, excluzând de la negocieri anumite produse considerate sensibile de către părți;

| 14. | consideră că este esențial ca Tunisia să primească un sprijin financiar și tehnic substanțial din partea Uniunii Europene, precum și asistență la negocierile comerciale pentru implementarea adecvată a diferitelor dispoziții din acordul de liber schimb; solicită ca asistența financiară să fie acordată în mod transparent și ca destinatarii ei să beneficieze în mod efectiv de ea; |
| --- | --- |

14.

consideră că este esențial ca Tunisia să primească un sprijin financiar și tehnic substanțial din partea Uniunii Europene, precum și asistență la negocierile comerciale pentru implementarea adecvată a diferitelor dispoziții din acordul de liber schimb; solicită ca asistența financiară să fie acordată în mod transparent și ca destinatarii ei să beneficieze în mod efectiv de ea;

| 15. | salută sprijinul acordat de Banca Europeană de Investiții pentru numeroase proiecte desfășurate în Tunisia; subliniază faptul că un astfel de sprijin contribuie la diversificarea economică a Tunisiei, precum și la crearea de locuri de muncă, în special pentru tineri; |
| --- | --- |

15.

salută sprijinul acordat de Banca Europeană de Investiții pentru numeroase proiecte desfășurate în Tunisia; subliniază faptul că un astfel de sprijin contribuie la diversificarea economică a Tunisiei, precum și la crearea de locuri de muncă, în special pentru tineri;

| 16. | salută faptul că Uniunea Europeană a transformat Tunisia într-una dintre țările prioritare în politica sa de vecinătate față de țările din sudul Mediteranei și că a acordat Tunisiei un împrumut de 300 de milioane de euro ca asistență macrofinanciară pentru demararea reformelor economice; |
| --- | --- |

16.

salută faptul că Uniunea Europeană a transformat Tunisia într-una dintre țările prioritare în politica sa de vecinătate față de țările din sudul Mediteranei și că a acordat Tunisiei un împrumut de 300 de milioane de euro ca asistență macrofinanciară pentru demararea reformelor economice;

| 17. | solicită, cu toate acestea, UE, la fel ca și statelor sale membre, BEI și BERD, să continue să fie alături de tunisieni și să își intensifice programele sale de ajutor și asistență, inclusiv prin instituirea unor măsuri comerciale autonome excepționale și prin eventuala renegociere a împrumuturilor în caz de dezechilibru al balanței de plăți, pentru a fi alături de Tunisia în consolidarea procesului său democratic; salută punerea în aplicare, de către unele state membre, a unor „parteneriate pentru transformare” a Tunisiei; invită Uniunea Europeană să își continue programul de reducere a inegalităților regionale în ceea ce privește accesul la îngrijiri de primă necesitate în Tunisia; |
| --- | --- |

17.

solicită, cu toate acestea, UE, la fel ca și statelor sale membre, BEI și BERD, să continue să fie alături de tunisieni și să își intensifice programele sale de ajutor și asistență, inclusiv prin instituirea unor măsuri comerciale autonome excepționale și prin eventuala renegociere a împrumuturilor în caz de dezechilibru al balanței de plăți, pentru a fi alături de Tunisia în consolidarea procesului său democratic; salută punerea în aplicare, de către unele state membre, a unor „parteneriate pentru transformare” a Tunisiei; invită Uniunea Europeană să își continue programul de reducere a inegalităților regionale în ceea ce privește accesul la îngrijiri de primă necesitate în Tunisia;

| 18. | invită Uniunea Europeană să ia în considerare situația specifică a Tunisiei în cadrul acestor negocieri, în special din perspectiva tranziției democratice fragile și a diferențelor de dezvoltare economică dintre Uniunea Europeană și Tunisia, având întotdeauna în vedere că cele mai bune soluții sunt cele care avantajează ambii parteneri; |
| --- | --- |

18.

invită Uniunea Europeană să ia în considerare situația specifică a Tunisiei în cadrul acestor negocieri, în special din perspectiva tranziției democratice fragile și a diferențelor de dezvoltare economică dintre Uniunea Europeană și Tunisia, având întotdeauna în vedere că cele mai bune soluții sunt cele care avantajează ambii parteneri;

| 19. | invită Comisia să se asigure că aceste negocieri vor aduce rapid beneficii concrete economiei UE și celei a Tunisiei în principalele sectoare, precum și tuturor părților interesate, îndeosebi IMM-urilor și microîntreprinderilor; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să se asigure că aceste negocieri vor aduce rapid beneficii concrete economiei UE și celei a Tunisiei în principalele sectoare, precum și tuturor părților interesate, îndeosebi IMM-urilor și microîntreprinderilor;

| 20. | subliniază că acest acord trebuie să contribuie la dezvoltarea și la diversificarea economiei tunisiene, care se bazează în prezent în special pe agricultură, la reducerea dezechilibrelor regionale, și că trebuie să aducă beneficii concrete tuturor tunisienilor și europenilor; |
| --- | --- |

20.

subliniază că acest acord trebuie să contribuie la dezvoltarea și la diversificarea economiei tunisiene, care se bazează în prezent în special pe agricultură, la reducerea dezechilibrelor regionale, și că trebuie să aducă beneficii concrete tuturor tunisienilor și europenilor;

| 21. | salută faptul că Tunisia a inițiat reforme sociale și economice importante; insistă ca aceste reforme să continue chiar și în timpul negocierilor, pentru a permite țării să valorifice la maximum beneficiile aduse de acord; |
| --- | --- |

21.

salută faptul că Tunisia a inițiat reforme sociale și economice importante; insistă ca aceste reforme să continue chiar și în timpul negocierilor, pentru a permite țării să valorifice la maximum beneficiile aduse de acord;

| 22. | consideră că acordul ar trebui să contribuie la intensificarea cooperării economice dintre Uniunea Europeană și Tunisia, care este deja într-un stadiu destul de avansat datorită eliminării taxelor vamale pentru produsele industriale în temeiul acordului de asociere; propune astfel noua denumire de „parteneriat economic între Uniunea Europeană și Tunisia”; |
| --- | --- |

22.

consideră că acordul ar trebui să contribuie la intensificarea cooperării economice dintre Uniunea Europeană și Tunisia, care este deja într-un stadiu destul de avansat datorită eliminării taxelor vamale pentru produsele industriale în temeiul acordului de asociere; propune astfel noua denumire de „parteneriat economic între Uniunea Europeană și Tunisia”;

| 23. | îndeamnă ferm Comisia și guvernul tunisian să stabilească un proces clar și precis de implicare a societății civile tunisiene și a celei europene pe întreaga durată a negocierilor și să dea dovadă de un spirit inovator; în acest sens, își exprimă satisfacția în legătură cu rolul jucat de societatea civilă tunisiană în prima rundă de negocieri și solicită consultații deschise, transparente și care să aibă în vedere într-o mai mare măsură diversitatea agenților societății civile tunisiene, bazându-se pe cele mai bune practici, precum cele care au fost stabilite în cadrul unor negocieri asemănătoare; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă ferm Comisia și guvernul tunisian să stabilească un proces clar și precis de implicare a societății civile tunisiene și a celei europene pe întreaga durată a negocierilor și să dea dovadă de un spirit inovator; în acest sens, își exprimă satisfacția în legătură cu rolul jucat de societatea civilă tunisiană în prima rundă de negocieri și solicită consultații deschise, transparente și care să aibă în vedere într-o mai mare măsură diversitatea agenților societății civile tunisiene, bazându-se pe cele mai bune practici, precum cele care au fost stabilite în cadrul unor negocieri asemănătoare;

| 24. | în această privință, salută crearea de către Ministerul comerțului și al meșteșugurilor a unui site web consacrat furnizării de informații privind acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător publicului, precum și dorința negociatorilor de a publica textul final în versiune trilingvă; consideră că societatea civilă tunisiană ar putea fi implicată, de asemenea, în cadrul negocierilor prin intermediul unui comitet de supraveghere a evaluărilor impactului; |
| --- | --- |

24.

în această privință, salută crearea de către Ministerul comerțului și al meșteșugurilor a unui site web consacrat furnizării de informații privind acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător publicului, precum și dorința negociatorilor de a publica textul final în versiune trilingvă; consideră că societatea civilă tunisiană ar putea fi implicată, de asemenea, în cadrul negocierilor prin intermediul unui comitet de supraveghere a evaluărilor impactului;

| 25. | îndeamnă Consiliul să publice mandatul de negociere adoptat de statele membre în unanimitate la 14 decembrie 2011; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă Consiliul să publice mandatul de negociere adoptat de statele membre în unanimitate la 14 decembrie 2011;

| 26. | speră ca, pe parcursul negocierilor dintre deputații tunisieni și cei europeni, să se stabilească un dialog periodic; în această privință, salută crearea unei comisii parlamentare mixte UE-Tunisia, care va juca un rol central, permițând deputaților europeni și tunisieni să se reunească periodic și să efectueze o monitorizare reală a negocierilor acordului de liber schimb; |
| --- | --- |

26.

speră ca, pe parcursul negocierilor dintre deputații tunisieni și cei europeni, să se stabilească un dialog periodic; în această privință, salută crearea unei comisii parlamentare mixte UE-Tunisia, care va juca un rol central, permițând deputaților europeni și tunisieni să se reunească periodic și să efectueze o monitorizare reală a negocierilor acordului de liber schimb;

| 27. | speră ca acest dialog să permită o mai bună evaluare a așteptărilor și preocupărilor ambelor părți și, prin urmare, o îmbunătățire a condițiilor acordului; |
| --- | --- |

27.

speră ca acest dialog să permită o mai bună evaluare a așteptărilor și preocupărilor ambelor părți și, prin urmare, o îmbunătățire a condițiilor acordului;

| 28. | reamintește că Uniunea pentru Mediterana susține dezvoltarea unor proiecte concrete în regiune și, în acest sens, poate furniza consiliere de specialitate pe parcursul negocierilor acordului; |
| --- | --- |

28.

reamintește că Uniunea pentru Mediterana susține dezvoltarea unor proiecte concrete în regiune și, în acest sens, poate furniza consiliere de specialitate pe parcursul negocierilor acordului;

| 29. | solicită ca ambele părți, inclusiv Parlamentul European, cu participarea experților tunisieni, să efectueze evaluări ale impactului și evaluări sectoriale riguroase și transparente în ceea ce privește efectele acordului în diferite domenii, în special în domeniul serviciilor, al achizițiilor publice, al competitivității IMM-urilor, al locurilor de muncă, al agriculturii, al mediului și în orice alt sector prioritar; remarcă faptul că Tunisia dorește să implice de la început specialiștii tunisieni pentru a garanta credibilitatea datelor evaluării impactului chiar în Tunisia; |
| --- | --- |

29.

solicită ca ambele părți, inclusiv Parlamentul European, cu participarea experților tunisieni, să efectueze evaluări ale impactului și evaluări sectoriale riguroase și transparente în ceea ce privește efectele acordului în diferite domenii, în special în domeniul serviciilor, al achizițiilor publice, al competitivității IMM-urilor, al locurilor de muncă, al agriculturii, al mediului și în orice alt sector prioritar; remarcă faptul că Tunisia dorește să implice de la început specialiștii tunisieni pentru a garanta credibilitatea datelor evaluării impactului chiar în Tunisia;

| 30. | solicită ca respectivele evaluări ale impactului și evaluări sectoriale să fie finanțate de către Uniunea Europeană și ca, în conformitate cu solicitarea mai multor organizații ale societății civile tunisiene, să fie precedate, după caz, de o evaluare ex post a impactelor sociale și economice ale acordului de asociere din 1995; |
| --- | --- |

30.

solicită ca respectivele evaluări ale impactului și evaluări sectoriale să fie finanțate de către Uniunea Europeană și ca, în conformitate cu solicitarea mai multor organizații ale societății civile tunisiene, să fie precedate, după caz, de o evaluare ex post a impactelor sociale și economice ale acordului de asociere din 1995;

| 31. | îndeamnă Comisia să determine caracterul mixt sau exclusiv al acordului cât mai curând posibil și solicită Comisiei să implice parlamentele naționale ale statelor membre în dezbatere chiar de la începutul discuțiilor; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă Comisia să determine caracterul mixt sau exclusiv al acordului cât mai curând posibil și solicită Comisiei să implice parlamentele naționale ale statelor membre în dezbatere chiar de la începutul discuțiilor;

| 32. | subliniază că, în cadrul negocierilor, trebuie avute în vedere condițiile de mediu din bazinul mediteranean, în special deficitul de apă, care are consecințe negative asupra activităților agricole, și că trebuie promovat un model economic durabil din punct de vedere ecologic și al gestionării resurselor naturale; |
| --- | --- |

32.

subliniază că, în cadrul negocierilor, trebuie avute în vedere condițiile de mediu din bazinul mediteranean, în special deficitul de apă, care are consecințe negative asupra activităților agricole, și că trebuie promovat un model economic durabil din punct de vedere ecologic și al gestionării resurselor naturale;

| 33. | subliniază faptul că negocierile comerciale cu Tunisia fac parte dintr-un cadru mai amplu al relațiilor comerciale euro-mediteraneene; insistă ca cea de-a zecea Conferință a miniștrilor comerțului din țările Uniunii pentru Mediterana, amânată pe termen nedefinit din 2013, să aibă loc în curând, pentru a analiza provocările comerciale cu care se confruntă regiunea și prioritățile de lucru care trebuie stabilite pentru următorii ani; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că negocierile comerciale cu Tunisia fac parte dintr-un cadru mai amplu al relațiilor comerciale euro-mediteraneene; insistă ca cea de-a zecea Conferință a miniștrilor comerțului din țările Uniunii pentru Mediterana, amânată pe termen nedefinit din 2013, să aibă loc în curând, pentru a analiza provocările comerciale cu care se confruntă regiunea și prioritățile de lucru care trebuie stabilite pentru următorii ani;

Abordarea sectorială a negocierii

| 34. | solicită ca acest acord să acorde importanța necesară sectorului serviciilor, care reprezintă un mare potențial de creștere pentru economia tunisiană și care ar trebui să atragă investiții strategice; consideră că, având în vedere că această negociere comercială este prima de această anvergură pentru Tunisia, capitolul privind serviciile ar trebui să enumere în mod explicit sectoarele în care părțile doresc să își asume angajamente în ceea ce privește accesul pe piață sau tratamentul național; |
| --- | --- |

34.

solicită ca acest acord să acorde importanța necesară sectorului serviciilor, care reprezintă un mare potențial de creștere pentru economia tunisiană și care ar trebui să atragă investiții strategice; consideră că, având în vedere că această negociere comercială este prima de această anvergură pentru Tunisia, capitolul privind serviciile ar trebui să enumere în mod explicit sectoarele în care părțile doresc să își asume angajamente în ceea ce privește accesul pe piață sau tratamentul național;

| 35. | reamintește că sectorul public deține o importanță fundamentală pentru Tunisia și că acesta concentrează majoritatea locurilor de muncă calificate din această țară; |
| --- | --- |

35.

reamintește că sectorul public deține o importanță fundamentală pentru Tunisia și că acesta concentrează majoritatea locurilor de muncă calificate din această țară;

| 36. | reamintește că Tunisia are numeroase întreprinderi nou-înființate, microîntreprinderi și IMM-uri foarte dinamice în domeniul tehnologiilor de vârf și solicită ca acordul să promoveze capacitatea lor de dezvoltare și de internaționalizare; ia act de solicitarea Tunisiei de a include în acord dispoziții ambițioase și echilibrate privind comerțul electronic; |
| --- | --- |

36.

reamintește că Tunisia are numeroase întreprinderi nou-înființate, microîntreprinderi și IMM-uri foarte dinamice în domeniul tehnologiilor de vârf și solicită ca acordul să promoveze capacitatea lor de dezvoltare și de internaționalizare; ia act de solicitarea Tunisiei de a include în acord dispoziții ambițioase și echilibrate privind comerțul electronic;

| 37. | invită ambele părți să stimuleze, inclusiv prin inițiative comune, creșterea ocupării forței de muncă, condiție esențială pentru redresarea economică și stabilitatea politică a Tunisiei; |
| --- | --- |

37.

invită ambele părți să stimuleze, inclusiv prin inițiative comune, creșterea ocupării forței de muncă, condiție esențială pentru redresarea economică și stabilitatea politică a Tunisiei;

| 38. | consideră că acordul trebuie să fie benefic pentru micii producători și micii întreprinzători din Tunisia, care sunt indispensabili pentru viața economică tunisiană; încurajează stabilirea unui dialog periodic între întreprinzători, organizațiile profesionale și organismele de formare, care va facilita, în special, promovarea bunelor practici și o mai bună înțelegere a dificultăților și așteptărilor fiecărei părți; |
| --- | --- |

38.

consideră că acordul trebuie să fie benefic pentru micii producători și micii întreprinzători din Tunisia, care sunt indispensabili pentru viața economică tunisiană; încurajează stabilirea unui dialog periodic între întreprinzători, organizațiile profesionale și organismele de formare, care va facilita, în special, promovarea bunelor practici și o mai bună înțelegere a dificultăților și așteptărilor fiecărei părți;

| 39. | consideră că, în cadrul negocierii unui capitol privind concurența, este important să se acționeze cu prudență, progresivitate și flexibilitate, având în vedere faptul că ajutoarele de stat au un rol strategic pentru dezvoltarea economică tunisiană; |
| --- | --- |

39.

consideră că, în cadrul negocierii unui capitol privind concurența, este important să se acționeze cu prudență, progresivitate și flexibilitate, având în vedere faptul că ajutoarele de stat au un rol strategic pentru dezvoltarea economică tunisiană;

| 40. | reamintește importanța de a crea camere de comerț bilateral care să constituie forumuri permanente în care diversele părți interesate să poată stabili parteneriate și să își poată dezvolta activitățile economice și comerciale; |
| --- | --- |

40.

reamintește importanța de a crea camere de comerț bilateral care să constituie forumuri permanente în care diversele părți interesate să poată stabili parteneriate și să își poată dezvolta activitățile economice și comerciale;

| 41. | solicită Comisiei să faciliteze acordarea de vize de scurtă ședere pentru exercitarea serviciilor de tip „MOVE 4”, care implică deplasarea persoanelor pentru o durată limitată și în condiții concrete stabilite în contracte și în legislația națională; subliniază că nicio dispoziție a acordului nu ar trebui să împiedice UE și statele sale membre să aplice măsuri de reglementare a intrării persoanelor fizice pe teritoriul lor sau a șederii temporare a acestora, inclusiv măsurile necesare pentru a asigura un flux ordonat de persoane fizice în afara frontierelor sale, cum ar fi stabilirea condițiilor de intrare; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei să faciliteze acordarea de vize de scurtă ședere pentru exercitarea serviciilor de tip „MOVE 4”, care implică deplasarea persoanelor pentru o durată limitată și în condiții concrete stabilite în contracte și în legislația națională; subliniază că nicio dispoziție a acordului nu ar trebui să împiedice UE și statele sale membre să aplice măsuri de reglementare a intrării persoanelor fizice pe teritoriul lor sau a șederii temporare a acestora, inclusiv măsurile necesare pentru a asigura un flux ordonat de persoane fizice în afara frontierelor sale, cum ar fi stabilirea condițiilor de intrare;

| 42. | speră ca acest acord să contribuie la instalarea și menținerea în Tunisia a unui climat favorabil, care să promoveze investițiile pe termen lung în sectoare economice cheie, dinamice și cu o mare valoare adăugată, precum turismul, energia, inclusiv din surse regenerabile, serviciile tehnologiilor de vârf, economia digitală și schimbul de date; îndeamnă Comisia să includă un capitol privind investițiile pentru a facilita investițiile străine directe între Uniunea Europeană și Tunisia și să accelereze punerea în aplicare a mecanismului euro-mediteranean de facilitare a investițiilor și schimburilor comerciale, care va permite colectarea de informații și de date relevante, va consolida parteneriatele de afaceri și va aduce beneficii în special Tunisiei; |
| --- | --- |

42.

speră ca acest acord să contribuie la instalarea și menținerea în Tunisia a unui climat favorabil, care să promoveze investițiile pe termen lung în sectoare economice cheie, dinamice și cu o mare valoare adăugată, precum turismul, energia, inclusiv din surse regenerabile, serviciile tehnologiilor de vârf, economia digitală și schimbul de date; îndeamnă Comisia să includă un capitol privind investițiile pentru a facilita investițiile străine directe între Uniunea Europeană și Tunisia și să accelereze punerea în aplicare a mecanismului euro-mediteranean de facilitare a investițiilor și schimburilor comerciale, care va permite colectarea de informații și de date relevante, va consolida parteneriatele de afaceri și va aduce beneficii în special Tunisiei;

| 43. | consideră că acordul ar trebui să includă dispoziții privind achizițiile publice, dar că, în același timp, trebuie negociat cu precauție gradul de deschidere a piețelor atât de partea europeană, cât și de cea tunisiană, și să se țină cont de structura și condițiile specifice ale economiei tunisiene; |
| --- | --- |

43.

consideră că acordul ar trebui să includă dispoziții privind achizițiile publice, dar că, în același timp, trebuie negociat cu precauție gradul de deschidere a piețelor atât de partea europeană, cât și de cea tunisiană, și să se țină cont de structura și condițiile specifice ale economiei tunisiene;

| 44. | consideră că Uniunea Europeană și Tunisia vor beneficia din plin de îmbunătățirea accesului reciproc la piețele lor agricole și că acordul trebuie să contribuie la reducerea tarifelor vamale, la eliminarea barierelor netarifare și la îmbunătățirea procedurilor pentru exporturi; |
| --- | --- |

44.

consideră că Uniunea Europeană și Tunisia vor beneficia din plin de îmbunătățirea accesului reciproc la piețele lor agricole și că acordul trebuie să contribuie la reducerea tarifelor vamale, la eliminarea barierelor netarifare și la îmbunătățirea procedurilor pentru exporturi;

| 45. | remarcă faptul că Tunisia s-a axat pe dezvoltarea agriculturii ecologice și că, prin intermediul acestui acord, produsele agricole bio din Tunisia trebuie să aibă posibilitatea de a intra pe piețe noi; |
| --- | --- |

45.

remarcă faptul că Tunisia s-a axat pe dezvoltarea agriculturii ecologice și că, prin intermediul acestui acord, produsele agricole bio din Tunisia trebuie să aibă posibilitatea de a intra pe piețe noi;

| 46. | speră ca negocierile să nu afecteze economia niciunei părți; solicită Uniunii și Tunisiei să țină cont de faptul că există mai multe sectoare agricole sensibile pe ambele țărmuri ale Mediteranei, pentru care ar trebui convenite, în cadrul procesului de negociere, liste complete care să prevadă perioade tranzitorii și cote adecvate, și, dacă este necesar, excluderea lor din sfera negocierilor; |
| --- | --- |

46.

speră ca negocierile să nu afecteze economia niciunei părți; solicită Uniunii și Tunisiei să țină cont de faptul că există mai multe sectoare agricole sensibile pe ambele țărmuri ale Mediteranei, pentru care ar trebui convenite, în cadrul procesului de negociere, liste complete care să prevadă perioade tranzitorii și cote adecvate, și, dacă este necesar, excluderea lor din sfera negocierilor;

| 47. | îndeamnă Comisia să negocieze aplicarea unor standarde sanitare și fitosanitare ridicate și stricte, precum și să rezolve problemele veterinare și cele legate de controlul cărnii, al fructelor și al legumelor, cu care se confruntă în continuare Tunisia; invită Comisia să includă dispoziții specifice privind asistența tehnică necesară producătorilor tunisieni în vederea respectării standardelor sanitare și fitosanitare mai stricte ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

47.

îndeamnă Comisia să negocieze aplicarea unor standarde sanitare și fitosanitare ridicate și stricte, precum și să rezolve problemele veterinare și cele legate de controlul cărnii, al fructelor și al legumelor, cu care se confruntă în continuare Tunisia; invită Comisia să includă dispoziții specifice privind asistența tehnică necesară producătorilor tunisieni în vederea respectării standardelor sanitare și fitosanitare mai stricte ale Uniunii Europene;

| 48. | consideră că acordul trebuie să contribuie la definirea unor standarde ridicate în materie de dezvoltare durabilă, în special în ceea ce privește normale sociale; |
| --- | --- |

48.

consideră că acordul trebuie să contribuie la definirea unor standarde ridicate în materie de dezvoltare durabilă, în special în ceea ce privește normale sociale;

| 49. | speră ca guvernul tunisian și instituțiile europene să elaboreze dispoziții adecvate pentru a identifica în mod clar originea, proveniența și trasabilitatea produselor tunisiene, cât și pentru a garanta o mai mare transparență pentru producători, intermediari și consumatori; |
| --- | --- |

49.

speră ca guvernul tunisian și instituțiile europene să elaboreze dispoziții adecvate pentru a identifica în mod clar originea, proveniența și trasabilitatea produselor tunisiene, cât și pentru a garanta o mai mare transparență pentru producători, intermediari și consumatori;

| 50. | speră ca acordul să conțină un capitol ambițios privind sectoarele legate de drepturile de proprietate intelectuală, în special în ceea ce privește recunoașterea și o mai mare protecție a indicațiilor geografice, garantând o recunoaștere deplină a indicațiilor geografice ale Uniunii Europene și ale Tunisiei, trasabilitatea produselor respective și protecția expertizei producătorilor; |
| --- | --- |

50.

speră ca acordul să conțină un capitol ambițios privind sectoarele legate de drepturile de proprietate intelectuală, în special în ceea ce privește recunoașterea și o mai mare protecție a indicațiilor geografice, garantând o recunoaștere deplină a indicațiilor geografice ale Uniunii Europene și ale Tunisiei, trasabilitatea produselor respective și protecția expertizei producătorilor;

| 51. | îndeamnă Comisia să extindă protecția indicațiilor geografice la produsele neagricole, în special în cadrul acestui acord, dat fiind faptul că Tunisia le recunoaște la rândul său; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă Comisia să extindă protecția indicațiilor geografice la produsele neagricole, în special în cadrul acestui acord, dat fiind faptul că Tunisia le recunoaște la rândul său;

| 52. | speră ca acest acord să permită industriei tunisiene să se modernizeze și să își consolideze expertiza pentru a acoperi sectoare mai ample ale lanțurilor de aprovizionare cu produse și, prin urmare, să recurgă la competențe mai înalte și să angajeze personal mai calificat pe plan local; |
| --- | --- |

52.

speră ca acest acord să permită industriei tunisiene să se modernizeze și să își consolideze expertiza pentru a acoperi sectoare mai ample ale lanțurilor de aprovizionare cu produse și, prin urmare, să recurgă la competențe mai înalte și să angajeze personal mai calificat pe plan local;

| 53. | îndeamnă Comisia să includă în acord un capitol ambițios privind energia și materiile prime, care să permită amplificarea activităților de cercetare și a colaborării în domeniul energiei electrice, al gazelor naturale, al energiei eoliene și solare și al altor surse regenerabile de energie; |
| --- | --- |

53.

îndeamnă Comisia să includă în acord un capitol ambițios privind energia și materiile prime, care să permită amplificarea activităților de cercetare și a colaborării în domeniul energiei electrice, al gazelor naturale, al energiei eoliene și solare și al altor surse regenerabile de energie;

| 54. | speră ca, odată cu acest acord, să se consolideze cooperarea științifică între universitățile, centrele de cercetare și instituțiile de învățământ din Europa și Tunisia, în domenii precum cercetarea, inovarea, dezvoltarea de noi tehnologii și, mai general, cultura și educația, și ca aceste inițiative să poată contribui, de asemenea, la susținerea pieței muncii tunisiene; |
| --- | --- |

54.

speră ca, odată cu acest acord, să se consolideze cooperarea științifică între universitățile, centrele de cercetare și instituțiile de învățământ din Europa și Tunisia, în domenii precum cercetarea, inovarea, dezvoltarea de noi tehnologii și, mai general, cultura și educația, și ca aceste inițiative să poată contribui, de asemenea, la susținerea pieței muncii tunisiene;

| 55. | salută faptul că Tunisia a fost inclusă în Programul european de cercetare Orizont 2020 și îndeamnă Comisia și guvernul tunisian să includă în acord un capitol ambițios privind dezvoltarea durabilă, care să promoveze standarde sociale și de muncă ridicate, în conformitate cu dispozițiile convențiilor Organizației Internaționale a Muncii și cu standardele de mediu prevăzute de acordurile multilaterale de protecție a mediului; |
| --- | --- |

55.

salută faptul că Tunisia a fost inclusă în Programul european de cercetare Orizont 2020 și îndeamnă Comisia și guvernul tunisian să includă în acord un capitol ambițios privind dezvoltarea durabilă, care să promoveze standarde sociale și de muncă ridicate, în conformitate cu dispozițiile convențiilor Organizației Internaționale a Muncii și cu standardele de mediu prevăzute de acordurile multilaterale de protecție a mediului;

| 56. | reamintește faptul că Tunisia a ratificat toate convențiile OIM, dar că, potrivit unui organism de monitorizare independent, aceasta trebuie să își intensifice eforturile pentru a promova standarde ridicate de muncă; dorește ca acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător să ajute Tunisia să elaboreze standarde sociale și de muncă care să asigure mai multă protecție, mai ales în ceea ce privește respectarea drepturilor sindicale; speră ca, în contextul tranziției democratice și al amenințărilor teroriste cu care se confruntă Tunisia, acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător să încurajeze consolidarea statului de drept și a libertăților fundamentale, inclusiv a libertății de asociere, de exprimare și de informare; |
| --- | --- |

56.

reamintește faptul că Tunisia a ratificat toate convențiile OIM, dar că, potrivit unui organism de monitorizare independent, aceasta trebuie să își intensifice eforturile pentru a promova standarde ridicate de muncă; dorește ca acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător să ajute Tunisia să elaboreze standarde sociale și de muncă care să asigure mai multă protecție, mai ales în ceea ce privește respectarea drepturilor sindicale; speră ca, în contextul tranziției democratice și al amenințărilor teroriste cu care se confruntă Tunisia, acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător să încurajeze consolidarea statului de drept și a libertăților fundamentale, inclusiv a libertății de asociere, de exprimare și de informare;

| 57. | invită Comisia să includă în textul acordului clauza privind drepturile omului, în virtutea căreia Uniunea poate suspenda unilateral punerea în aplicare a acordului în cazul încălcării drepturilor omului de către cealaltă parte contractantă; |
| --- | --- |

57.

invită Comisia să includă în textul acordului clauza privind drepturile omului, în virtutea căreia Uniunea poate suspenda unilateral punerea în aplicare a acordului în cazul încălcării drepturilor omului de către cealaltă parte contractantă;

| 58. | invită părțile să aibă în vedere introducerea unei clauze de bună guvernanță în chestiuni fiscale, bazată pe activitatea Platformei pentru o bună guvernanță fiscală a Comisiei Europene, pentru a evita orice situație de dublă neimpozitare; |
| --- | --- |

58.

invită părțile să aibă în vedere introducerea unei clauze de bună guvernanță în chestiuni fiscale, bazată pe activitatea Platformei pentru o bună guvernanță fiscală a Comisiei Europene, pentru a evita orice situație de dublă neimpozitare;

| 59. | salută interesul comun pentru aprofundarea Parteneriatului pentru mobilitate instituit la 3 martie 2014 și speră să se semneze un acord de facilitare a eliberării vizelor și un acord de readmisie; |
| --- | --- |

59.

salută interesul comun pentru aprofundarea Parteneriatului pentru mobilitate instituit la 3 martie 2014 și speră să se semneze un acord de facilitare a eliberării vizelor și un acord de readmisie;

| 60. | invită instituțiile europene să adopte măsuri compensatorii adecvate în cazul unor prejudicii efective sau eventuale suferite de unul sau mai multe sectoare comerciale vizate de acord; |
| --- | --- |

60.

invită instituțiile europene să adopte măsuri compensatorii adecvate în cazul unor prejudicii efective sau eventuale suferite de unul sau mai multe sectoare comerciale vizate de acord;

o

o o

| 61. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

61.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Concluziile Consiliului Uniunii Europene, RELEX 626 11076/15 din 20 iulie 2015

(2)  JO L 151, 18.6.2015, p. 25.

(3)  JO L 151, 21.5.2014, p. 9.

(4)  http://www.trade-sia.com/tunisia/the-study/?lang=fr

(5)  http://www.sia-trade.org/emfta

(6)  JO L 97, 30.3.1998, p. 2.

(7)  JO C 261 E, 10.9.2013, p. 21.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/125 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/125

---

P8_TA(2016)0062

Raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2014

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2014 (2015/2231(INI))

(2018/C 035/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2014,

| — | având în vedere articolul 228 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 228 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 11, 19, 41, 42 și 43 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11, 19, 41, 42 și 43 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Decizia 94/262/CECO/CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale de exercitare a atribuțiilor Ombudsmanului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 94/262/CECO/CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale de exercitare a atribuțiilor Ombudsmanului (1),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la activitățile Ombudsmanului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la activitățile Ombudsmanului European,

| — | având în vedere articolul 220 alineatul (2) a doua și a treia teză din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 220 alineatul (2) a doua și a treia teză din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comitetului pentru petiții (A8-0020/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului pentru petiții (A8-0020/2016),

| A. | întrucât raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2014 a fost prezentat oficial Președintelui Parlamentului la 26 mai 2015, iar Ombudsmanul, Emily O’Reilly, a prezentat raportul Comisiei pentru petiții la Bruxelles, la 23 iunie 2015; |
| --- | --- |

A.

întrucât raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2014 a fost prezentat oficial Președintelui Parlamentului la 26 mai 2015, iar Ombudsmanul, Emily O’Reilly, a prezentat raportul Comisiei pentru petiții la Bruxelles, la 23 iunie 2015;

| B. | întrucât Emily O’Reilly a fost realeasă de Parlament în funcția de Ombudsman European în ședința plenară de la Strasbourg, la 16 decembrie 2014; |
| --- | --- |

B.

întrucât Emily O’Reilly a fost realeasă de Parlament în funcția de Ombudsman European în ședința plenară de la Strasbourg, la 16 decembrie 2014;

| C. | întrucât principala prioritate a Ombudsmanului European este aceea de a se asigura că drepturile cetățenilor sunt respectate în totalitate și că dreptul la bună administrare reflectă standardele de cel mai înalt nivel, conform așteptărilor legate de instituțiile, organismele, birourile și agențiile Uniunii; întrucât Ombudsmanul joacă un rol vital, ajutând instituțiile UE să devină mai deschise, mai eficiente și mai apropiate de cetățeni pentru a consolida încrederea cetățenilor în Uniune; |
| --- | --- |

C.

întrucât principala prioritate a Ombudsmanului European este aceea de a se asigura că drepturile cetățenilor sunt respectate în totalitate și că dreptul la bună administrare reflectă standardele de cel mai înalt nivel, conform așteptărilor legate de instituțiile, organismele, birourile și agențiile Uniunii; întrucât Ombudsmanul joacă un rol vital, ajutând instituțiile UE să devină mai deschise, mai eficiente și mai apropiate de cetățeni pentru a consolida încrederea cetățenilor în Uniune;

| D. | întrucât, potrivit Eurobarometrului din mai 2015, 40 % dintre cetățeni au încredere în Uniunea Europeană, iar 46 % nu au încredere; întrucât capacitatea instituțiilor de a se controla una pe alta este esențială pentru a îmbunătăți nivelul de satisfacție a cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit Eurobarometrului din mai 2015, 40 % dintre cetățeni au încredere în Uniunea Europeană, iar 46 % nu au încredere; întrucât capacitatea instituțiilor de a se controla una pe alta este esențială pentru a îmbunătăți nivelul de satisfacție a cetățenilor europeni;

| E. | întrucât articolul 24 din TFUE prevede că „orice cetățean al Uniunii se poate adresa Ombudsmanului instituit în conformitate cu dispozițiile articolului 228”; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 24 din TFUE prevede că „orice cetățean al Uniunii se poate adresa Ombudsmanului instituit în conformitate cu dispozițiile articolului 228”;

| F. | întrucât articolul 228 din TFUE împuternicește Ombudsmanul European să primească plângeri care privesc cazuri de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organismelor, birourilor și agențiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcțiilor sale jurisdicționale; întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale stipulează că „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor și organelor Uniunii”; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 228 din TFUE împuternicește Ombudsmanul European să primească plângeri care privesc cazuri de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organismelor, birourilor și agențiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcțiilor sale jurisdicționale; întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale stipulează că „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor și organelor Uniunii”;

| G. | întrucât articolul 43 din Carta drepturilor fundamentale prevede că: „orice cetățean al Uniunii, precum și orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau sediul social într-un stat membru au dreptul de a sesiza Ombudsmanul cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcției sale jurisdicționale”; |
| --- | --- |

G.

întrucât articolul 43 din Carta drepturilor fundamentale prevede că: „orice cetățean al Uniunii, precum și orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau sediul social într-un stat membru au dreptul de a sesiza Ombudsmanul cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcției sale jurisdicționale”;

| H. | întrucât, potrivit primului Ombudsman European, „administrarea defectuoasă survine atunci când un organism public nu acționează în conformitate cu o normă sau un principiu obligatoriu care i se aplică” (2); întrucât acest lucru impune instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii nu doar să își respecte obligațiile juridice, ci și să fie în serviciul cetățenilor și să se asigure că aceștia sunt tratați în mod corespunzător și se bucură pe deplin de drepturile lor; întrucât noțiunea de bună administrare ar trebui înțeleasă ca un proces continuu de îmbunătățire; |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit primului Ombudsman European, „administrarea defectuoasă survine atunci când un organism public nu acționează în conformitate cu o normă sau un principiu obligatoriu care i se aplică” (2); întrucât acest lucru impune instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii nu doar să își respecte obligațiile juridice, ci și să fie în serviciul cetățenilor și să se asigure că aceștia sunt tratați în mod corespunzător și se bucură pe deplin de drepturile lor; întrucât noțiunea de bună administrare ar trebui înțeleasă ca un proces continuu de îmbunătățire;

| I. | întrucât 23 072 de cetățeni au apelat la serviciile Ombudsmanului în 2014; întrucât 19 170 de cetățeni au beneficiat de consiliere prin intermediul ghidului interactiv de pe site-ul său; întrucât, în 2014, Ombudsmanul a înregistrat 2 079 de plângeri și a primit 1 823 de cereri de informații; |
| --- | --- |

I.

întrucât 23 072 de cetățeni au apelat la serviciile Ombudsmanului în 2014; întrucât 19 170 de cetățeni au beneficiat de consiliere prin intermediul ghidului interactiv de pe site-ul său; întrucât, în 2014, Ombudsmanul a înregistrat 2 079 de plângeri și a primit 1 823 de cereri de informații;

| J. | întrucât din numărul total de 2 163 de plângeri analizate de Ombudsman, 736 s-au înscris în aria de acțiune a competențelor sale, iar 1 427 s-au aflat în afara acestora; |
| --- | --- |

J.

întrucât din numărul total de 2 163 de plângeri analizate de Ombudsman, 736 s-au înscris în aria de acțiune a competențelor sale, iar 1 427 s-au aflat în afara acestora;

| K. | întrucât, din cele 2 163 de plângeri analizate, în 1 217 cazuri Ombudsmanul a oferit consultanță reclamantului sau a transferat cazul, în 621 de cazuri reclamantul a fost informat că nu i se poate oferi consiliere suplimentară, iar în 325 de cazuri a fost inițiată o anchetă; |
| --- | --- |

K.

întrucât, din cele 2 163 de plângeri analizate, în 1 217 cazuri Ombudsmanul a oferit consultanță reclamantului sau a transferat cazul, în 621 de cazuri reclamantul a fost informat că nu i se poate oferi consiliere suplimentară, iar în 325 de cazuri a fost inițiată o anchetă;

| L. | întrucât Ombudsmanul a deschis 342 de anchete, dintre care 325 s-au bazat pe plângeri, iar 17 au fost anchete din proprie inițiativă; întrucât Ombudsmanul a încheiat 400 de anchete, dintre care 13 au fost anchete din proprie inițiativă; întrucât, dintre anchetele încheiate, 335 au fost inițiate în urma reclamațiilor petițiilor depuse individual, de cetățeni, și 52 în urma unor reclamații depuse de firme, asociații și de alte persoane juridice; |
| --- | --- |

L.

întrucât Ombudsmanul a deschis 342 de anchete, dintre care 325 s-au bazat pe plângeri, iar 17 au fost anchete din proprie inițiativă; întrucât Ombudsmanul a încheiat 400 de anchete, dintre care 13 au fost anchete din proprie inițiativă; întrucât, dintre anchetele încheiate, 335 au fost inițiate în urma reclamațiilor petițiilor depuse individual, de cetățeni, și 52 în urma unor reclamații depuse de firme, asociații și de alte persoane juridice;

| M. | întrucât Ombudsmanul a transferat 772 de plângeri către membri ai Rețelei europene de ombudsmani, inclusiv 86 de plângeri transferate Comisiei pentru petiții, 144 către Comisie și 524 către alte instituții și organisme; întrucât majoritatea anchetelor priveau Comisia (59,6 %), urmată de agențiile UE (13,7 %), EPSO (9,4 %), alte instituții (8,5 %), SEAE (3,8 %), Parlamentul (3,5 %) și OLAF (3,2 %); |
| --- | --- |

M.

întrucât Ombudsmanul a transferat 772 de plângeri către membri ai Rețelei europene de ombudsmani, inclusiv 86 de plângeri transferate Comisiei pentru petiții, 144 către Comisie și 524 către alte instituții și organisme; întrucât majoritatea anchetelor priveau Comisia (59,6 %), urmată de agențiile UE (13,7 %), EPSO (9,4 %), alte instituții (8,5 %), SEAE (3,8 %), Parlamentul (3,5 %) și OLAF (3,2 %);

| N. | întrucât, dintre anchetele încheiate de Ombudsman, 21,5 % se refereau la solicitarea anumitor informații și la accesul la documente, 19,3 % la rolul Comisiei de gardian al tratatelor, 19,3 % la concursurile și procedurile de selecție, 16 % la chestiuni politice și instituționale, 11,3 % la administrație și la statutul funcționarilor, 8,3 % la atribuirea contractelor de achiziții sau a subvențiilor și 6 % la executarea contractelor; |
| --- | --- |

N.

întrucât, dintre anchetele încheiate de Ombudsman, 21,5 % se refereau la solicitarea anumitor informații și la accesul la documente, 19,3 % la rolul Comisiei de gardian al tratatelor, 19,3 % la concursurile și procedurile de selecție, 16 % la chestiuni politice și instituționale, 11,3 % la administrație și la statutul funcționarilor, 8,3 % la atribuirea contractelor de achiziții sau a subvențiilor și 6 % la executarea contractelor;

| O. | întrucât, dintre anchetele încheiate, 133 de cazuri au fost soluționate de instituții sau încheiate după ce s-a ajuns la o soluție amiabilă, iar în 163 de cazuri, Ombudsmanul a considerat că nu se justifică continuarea anchetelor; |
| --- | --- |

O.

întrucât, dintre anchetele încheiate, 133 de cazuri au fost soluționate de instituții sau încheiate după ce s-a ajuns la o soluție amiabilă, iar în 163 de cazuri, Ombudsmanul a considerat că nu se justifică continuarea anchetelor;

| P. | întrucât, în 76 de cazuri, nu a fost identificată o administrare defectuoasă; întrucât, în 39 de cazuri a fost identificată o administrare defectuoasă, iar în 13 cazuri s-a recurs la alte modalități de clasare a acestora; întrucât, în cazurile în care a fost constatată o administrare defectuoasă, Ombudsmanul a formulat comentarii critice în 27 dintre ele și proiecte de recomandare în 12 situații; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în 76 de cazuri, nu a fost identificată o administrare defectuoasă; întrucât, în 39 de cazuri a fost identificată o administrare defectuoasă, iar în 13 cazuri s-a recurs la alte modalități de clasare a acestora; întrucât, în cazurile în care a fost constatată o administrare defectuoasă, Ombudsmanul a formulat comentarii critice în 27 dintre ele și proiecte de recomandare în 12 situații;

| Q. | întrucât majoritatea anchetelor încheiate în 2014 au durat între 3 și 18 luni; întrucât durata medie de închidere a unei anchete a fost de 11 luni; |
| --- | --- |

Q.

întrucât majoritatea anchetelor încheiate în 2014 au durat între 3 și 18 luni; întrucât durata medie de închidere a unei anchete a fost de 11 luni;

| R. | întrucât instituțiile au dat curs propunerilor Ombudsmanului în 80 % dintre cazuri; întrucât 20 % dintre propunerile care fi trebuit implementate de instituțiile respective nu au fost încă aplicate; |
| --- | --- |

R.

întrucât instituțiile au dat curs propunerilor Ombudsmanului în 80 % dintre cazuri; întrucât 20 % dintre propunerile care fi trebuit implementate de instituțiile respective nu au fost încă aplicate;

| S. | întrucât Comisia pentru petiții, care numai în anul 2014 a primit 2 714 petiții, reprezintă o componentă importantă a funcționării instituționale a Uniunii Europene, aducând Parlamentul European mai aproape de cetățeni; întrucât o relație strânsă între Ombudsman și Comisia pentru petiții ar îmbunătăți nivelul de control democratic al activității instituțiilor europene, |
| --- | --- |

S.

întrucât Comisia pentru petiții, care numai în anul 2014 a primit 2 714 petiții, reprezintă o componentă importantă a funcționării instituționale a Uniunii Europene, aducând Parlamentul European mai aproape de cetățeni; întrucât o relație strânsă între Ombudsman și Comisia pentru petiții ar îmbunătăți nivelul de control democratic al activității instituțiilor europene,

| 1. | aprobă raportul anual pentru anul 2014 prezentat de Ombudsmanul European; |
| --- | --- |

1.

aprobă raportul anual pentru anul 2014 prezentat de Ombudsmanul European;

| 2. | o felicită pe Emily O’Reilly pentru realegerea sa ca Ombudsman European și pentru activitatea sa excelentă; sprijină obiectivul său de a asista instituțiile UE în eforturile lor de a le oferi cetățenilor și rezidenților din Europa un serviciu de cea mai bună calitate posibilă; consideră că este esențial că Ombudsmanul a pus accent pe transparență pentru a garanta buna administrare; |
| --- | --- |

2.

o felicită pe Emily O’Reilly pentru realegerea sa ca Ombudsman European și pentru activitatea sa excelentă; sprijină obiectivul său de a asista instituțiile UE în eforturile lor de a le oferi cetățenilor și rezidenților din Europa un serviciu de cea mai bună calitate posibilă; consideră că este esențial că Ombudsmanul a pus accent pe transparență pentru a garanta buna administrare;

| 3. | salută și sprijină în totalitate faptul că Ombudsmanul își folosește în mai mare măsură atribuțiile sale pentru a lansa investigații strategice din proprie inițiativă; salută numirea, în biroului acesteia, a unui coordonator pentru anchetele din proprie inițiativă și introducerea unor reguli interne noi cu privire la semnalarea disfuncționalităților; felicită Ombudsmanul pentru eforturile depuse în reorganizarea biroului său, ceea ce a dus la câștiguri importante în termeni de eficiență; salută și sprijină abordarea Ombudsmanului orientată spre viitor și adoptarea noii strategii cincinale intitulată „Către 2019”, care introduce o abordare mai strategică în ceea ce privește rezolvarea unor aspecte sistemice și promovarea bunei administrări; |
| --- | --- |

3.

salută și sprijină în totalitate faptul că Ombudsmanul își folosește în mai mare măsură atribuțiile sale pentru a lansa investigații strategice din proprie inițiativă; salută numirea, în biroului acesteia, a unui coordonator pentru anchetele din proprie inițiativă și introducerea unor reguli interne noi cu privire la semnalarea disfuncționalităților; felicită Ombudsmanul pentru eforturile depuse în reorganizarea biroului său, ceea ce a dus la câștiguri importante în termeni de eficiență; salută și sprijină abordarea Ombudsmanului orientată spre viitor și adoptarea noii strategii cincinale intitulată „Către 2019”, care introduce o abordare mai strategică în ceea ce privește rezolvarea unor aspecte sistemice și promovarea bunei administrări;

| 4. | salută anchetele inițiate de Ombudsman în 2014, în cadrul cărora au fost identificate următoarele aspecte principale: transparența din cadrul instituțiilor UE, transparența activității de lobby și a testelor clinice, drepturile fundamentale, probleme de etică, participarea cetățenilor la luarea deciziilor în UE, programele și proiectele finanțate de UE și politica UE în domeniul concurenței; |
| --- | --- |

4.

salută anchetele inițiate de Ombudsman în 2014, în cadrul cărora au fost identificate următoarele aspecte principale: transparența din cadrul instituțiilor UE, transparența activității de lobby și a testelor clinice, drepturile fundamentale, probleme de etică, participarea cetățenilor la luarea deciziilor în UE, programele și proiectele finanțate de UE și politica UE în domeniul concurenței;

| 5. | reamintește că, de-a lungul anilor, între 20 și 30 % dintre plângeri s-au referit la transparență, iar cele mai multe dintre aspectele legate de transparență invocate privesc refuzul instituțiilor de a acorda accesul la documente și/sau informații; consideră că deschiderea și accesul la documente, în conformitate cu articolul 15 din TFUE și articolul 42 din Cartă, constituie o parte esențială a sistemului de asigurare a echilibrului între puteri; susține orice inițiativă pe care Comisia și instituțiile UE o iau în scopul asigurării unui acces echitabil, rapid și simplu la toate documentele UE; remarcă cu satisfacție o mai mare transparență ca urmare a existenței Registrului public online al documentelor; invită Ombudsmanul să investigheze aspectele legate de transparență în ceea ce privește accesul Parlamentului, în timp util, la documentele relevante ale Comisiei ce vizează procedurile privind constatarea neîndeplinirii obligațiilor și procedurile EU Pilot, mai ales când acestea au legătură cu petiții în curs de soluționare; consideră că este nevoie de identificarea și aplicarea unor mecanisme adecvate pentru a se asigura un dialog interinstituțional veritabil; |
| --- | --- |

5.

reamintește că, de-a lungul anilor, între 20 și 30 % dintre plângeri s-au referit la transparență, iar cele mai multe dintre aspectele legate de transparență invocate privesc refuzul instituțiilor de a acorda accesul la documente și/sau informații; consideră că deschiderea și accesul la documente, în conformitate cu articolul 15 din TFUE și articolul 42 din Cartă, constituie o parte esențială a sistemului de asigurare a echilibrului între puteri; susține orice inițiativă pe care Comisia și instituțiile UE o iau în scopul asigurării unui acces echitabil, rapid și simplu la toate documentele UE; remarcă cu satisfacție o mai mare transparență ca urmare a existenței Registrului public online al documentelor; invită Ombudsmanul să investigheze aspectele legate de transparență în ceea ce privește accesul Parlamentului, în timp util, la documentele relevante ale Comisiei ce vizează procedurile privind constatarea neîndeplinirii obligațiilor și procedurile EU Pilot, mai ales când acestea au legătură cu petiții în curs de soluționare; consideră că este nevoie de identificarea și aplicarea unor mecanisme adecvate pentru a se asigura un dialog interinstituțional veritabil;

| 6. | avertizează că nu toate dispozițiile referitoare la Convenția de la Aarhus și reglementările ei conexe (CE) nr. 1367/2006 și (CE) nr. 1049/2001 sunt respectate corespunzător și efectiv; consideră că încă există multe posibilități de îmbunătățire a transparenței din partea Comisiei, în special cu privire la accesibilitatea cantitativă și calitativă a informațiilor furnizate cetățenilor și organizațiilor societății civile, în urma solicitării acestora de a avea acces la documente; invită Ombudsmanul să deruleze o anchetă pe baza petiției detaliate nr. 0134/2012 privind aceste aspecte, pentru a identifica și corecta orice posibilă administrare defectuoasă referitoare la aplicarea acestor reglementări de către respectivele instituții ale UE; |
| --- | --- |

6.

avertizează că nu toate dispozițiile referitoare la Convenția de la Aarhus și reglementările ei conexe (CE) nr. 1367/2006 și (CE) nr. 1049/2001 sunt respectate corespunzător și efectiv; consideră că încă există multe posibilități de îmbunătățire a transparenței din partea Comisiei, în special cu privire la accesibilitatea cantitativă și calitativă a informațiilor furnizate cetățenilor și organizațiilor societății civile, în urma solicitării acestora de a avea acces la documente; invită Ombudsmanul să deruleze o anchetă pe baza petiției detaliate nr. 0134/2012 privind aceste aspecte, pentru a identifica și corecta orice posibilă administrare defectuoasă referitoare la aplicarea acestor reglementări de către respectivele instituții ale UE;

| 7. | salută anchetele Ombudsmanului în cazurile de „uși turnante” în care au fost implicați funcționari UE de rang înalt; observă că Ombudsmanul a examinat reclamațiile a cinci ONG-uri și a analizat 54 de dosare ale Comisiei Europene; încurajează Ombudsmanul să contribuie la elaborarea și instituirea unor criterii clare și precise și a unor mecanisme de asigurare a respectării pentru a identifica, investiga și, acolo unde este posibil, pentru a preveni conflictele de interes la orice nivel al instituțiilor, organismelor și agențiilor europene; |
| --- | --- |

7.

salută anchetele Ombudsmanului în cazurile de „uși turnante” în care au fost implicați funcționari UE de rang înalt; observă că Ombudsmanul a examinat reclamațiile a cinci ONG-uri și a analizat 54 de dosare ale Comisiei Europene; încurajează Ombudsmanul să contribuie la elaborarea și instituirea unor criterii clare și precise și a unor mecanisme de asigurare a respectării pentru a identifica, investiga și, acolo unde este posibil, pentru a preveni conflictele de interes la orice nivel al instituțiilor, organismelor și agențiilor europene;

| 8. | consideră că noțiunea de conflict de interese nu se limitează la o simplă chestiune de transparență și că garantarea unei administrări publice europene fără conflicte de interese reprezintă o preocupare fundamentală atunci când se urmărește construirea unei democrații europene veritabile și păstrarea încrederii cetățenilor europeni, în rândurilor funcționarilor, dar și în instituții; recomandă Ombudsmanului ca, în investigațiile sale, să țină seama de prevederile Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC), de orientările OCDE pentru gestionarea conflictelor de interes în serviciul public și, de asemenea, de recomandările specifice elaborate de Transparency International; |
| --- | --- |

8.

consideră că noțiunea de conflict de interese nu se limitează la o simplă chestiune de transparență și că garantarea unei administrări publice europene fără conflicte de interese reprezintă o preocupare fundamentală atunci când se urmărește construirea unei democrații europene veritabile și păstrarea încrederii cetățenilor europeni, în rândurilor funcționarilor, dar și în instituții; recomandă Ombudsmanului ca, în investigațiile sale, să țină seama de prevederile Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC), de orientările OCDE pentru gestionarea conflictelor de interes în serviciul public și, de asemenea, de recomandările specifice elaborate de Transparency International;

| 9. | remarcă faptul că anchetele Ombudsmanului au avut ca rezultat publicarea de către Comisie a unor documente privind intrarea Greciei în zona euro, Banca Centrală Europeană a făcut publică o scrisoare adresată guvernului irlandez privind criza financiară, precum și faptul că Comisia Europeană, în urma recomandărilor Ombudsmanului, a făcut publice documente referitoare la reforma politicii comune în domeniul pescuitului, chiar dacă a făcut-o după ce s-a ajuns la un acord asupra acesteia; |
| --- | --- |

9.

remarcă faptul că anchetele Ombudsmanului au avut ca rezultat publicarea de către Comisie a unor documente privind intrarea Greciei în zona euro, Banca Centrală Europeană a făcut publică o scrisoare adresată guvernului irlandez privind criza financiară, precum și faptul că Comisia Europeană, în urma recomandărilor Ombudsmanului, a făcut publice documente referitoare la reforma politicii comune în domeniul pescuitului, chiar dacă a făcut-o după ce s-a ajuns la un acord asupra acesteia;

| 10. | salută progresele înregistrate în ceea ce privește deschiderea la nivelul negocierilor curente cu privire la TTIP în urma anchetelor Ombudsmanului vizând transparența acestor negocieri; remarcă faptul că Consiliul a publicat, între timp, directivele pe care UE le folosește la negocierea TTIP, iar Comisia a anunțat că o serie de planuri pentru o mai mare transparență a activităților de lobby și extinderea accesului la documentele privind TTIP; observă preocupările cetățenilor privind transparența în negocierile pe marginea TTIP; |
| --- | --- |

10.

salută progresele înregistrate în ceea ce privește deschiderea la nivelul negocierilor curente cu privire la TTIP în urma anchetelor Ombudsmanului vizând transparența acestor negocieri; remarcă faptul că Consiliul a publicat, între timp, directivele pe care UE le folosește la negocierea TTIP, iar Comisia a anunțat că o serie de planuri pentru o mai mare transparență a activităților de lobby și extinderea accesului la documentele privind TTIP; observă preocupările cetățenilor privind transparența în negocierile pe marginea TTIP;

| 11. | reamintește că la Comisia pentru petiții ajung multe plângeri anonime din partea unor grupuri și cetățeni referitoare la lipsa de transparență a negocierilor privind TTIP, ceea ce demonstrează o mare preocupare publică la nivel european legată de TTIP; |
| --- | --- |

11.

reamintește că la Comisia pentru petiții ajung multe plângeri anonime din partea unor grupuri și cetățeni referitoare la lipsa de transparență a negocierilor privind TTIP, ceea ce demonstrează o mare preocupare publică la nivel european legată de TTIP;

| 12. | se întreabă dacă întârzierile mari în procesele decizionale legate de o serie de inițiative legislative în Consiliul, cum ar fi directiva orizontală de combatere a discriminării, care a fost înghețată timp de peste șase ani sau ratificarea Tratatului de la Marrakech privind facilitarea accesului persoanelor cu deficiențe de vedere și al persoanelor cu deficiențe de citire a materialelor tipărite, nu s-ar putea încadra în categoria de administrare defectuoasă, întrucât ele dau naștere multor frustrări din partea cetățenilor față de instituțiile UE; îndeamnă Consiliul și, în special, minoritățile de blocaj să ia măsurile necesare pentru soluționarea acestor situații insuportabile; sugerează Ombudsmanului să analizeze acest aspect din perspectiva competențelor sale; |
| --- | --- |

12.

se întreabă dacă întârzierile mari în procesele decizionale legate de o serie de inițiative legislative în Consiliul, cum ar fi directiva orizontală de combatere a discriminării, care a fost înghețată timp de peste șase ani sau ratificarea Tratatului de la Marrakech privind facilitarea accesului persoanelor cu deficiențe de vedere și al persoanelor cu deficiențe de citire a materialelor tipărite, nu s-ar putea încadra în categoria de administrare defectuoasă, întrucât ele dau naștere multor frustrări din partea cetățenilor față de instituțiile UE; îndeamnă Consiliul și, în special, minoritățile de blocaj să ia măsurile necesare pentru soluționarea acestor situații insuportabile; sugerează Ombudsmanului să analizeze acest aspect din perspectiva competențelor sale;

| 13. | salută interesul tot mai mare și necesar al Ombudsmanului asupra transparenței activităților de lobby și eforturile sale în sensul instituirii unui registru obligatoriu de transparență, astfel ca cetățenii să poată afla cine încearcă să îi influențeze pe decidenții UE; salută ancheta Ombudsmanului privind componența și transparența grupurilor de experți ale Comisiei, în special a celor care asigură consilierea în domeniul politicii agricole comune (PAC), pentru care UE cheltuiește peste o treime din bugetul său; sprijină abordarea Ombudsmanului față de aceste grupuri și o încurajează să fie atentă la transparența componenței acestor grupuri, pentru a garanta reprezentarea echilibrată și echilibrul de gen la nivelul multitudinii de grupuri de interese economice și neeconomice din toate domeniile de politică; |
| --- | --- |

13.

salută interesul tot mai mare și necesar al Ombudsmanului asupra transparenței activităților de lobby și eforturile sale în sensul instituirii unui registru obligatoriu de transparență, astfel ca cetățenii să poată afla cine încearcă să îi influențeze pe decidenții UE; salută ancheta Ombudsmanului privind componența și transparența grupurilor de experți ale Comisiei, în special a celor care asigură consilierea în domeniul politicii agricole comune (PAC), pentru care UE cheltuiește peste o treime din bugetul său; sprijină abordarea Ombudsmanului față de aceste grupuri și o încurajează să fie atentă la transparența componenței acestor grupuri, pentru a garanta reprezentarea echilibrată și echilibrul de gen la nivelul multitudinii de grupuri de interese economice și neeconomice din toate domeniile de politică;

| 14. | observă că s-au înscris în mod voluntar peste 7 000 de instituții în Registrul de transparență, ceea ce reflectă diversitatea părților interesate publice și private cu care lucrează instituțiile europene; aprobă sprijinul acordat de Ombudsman planului vicepreședintelui Timmermans de a lua măsuri pentru ca registrul să devină obligatoriu; salută decizia Comisiei din 1 decembrie 2014 de a-i obliga pe toți membrii Comisiei și întregul său personal superior de a da publicității toate contactele și întâlnirile pe care le au cu părțile interesate și cu lobby-iștii; salută faptul că registrul trebuie să conțină informații despre resursele umane, materiale și financiare de care dispun lobby-iștii, ceea ce determină o mai mare respectare a normelor și prevederilor din tratate cu privire la deschiderea și buna guvernare în instituțiile UE; |
| --- | --- |

14.

observă că s-au înscris în mod voluntar peste 7 000 de instituții în Registrul de transparență, ceea ce reflectă diversitatea părților interesate publice și private cu care lucrează instituțiile europene; aprobă sprijinul acordat de Ombudsman planului vicepreședintelui Timmermans de a lua măsuri pentru ca registrul să devină obligatoriu; salută decizia Comisiei din 1 decembrie 2014 de a-i obliga pe toți membrii Comisiei și întregul său personal superior de a da publicității toate contactele și întâlnirile pe care le au cu părțile interesate și cu lobby-iștii; salută faptul că registrul trebuie să conțină informații despre resursele umane, materiale și financiare de care dispun lobby-iștii, ceea ce determină o mai mare respectare a normelor și prevederilor din tratate cu privire la deschiderea și buna guvernare în instituțiile UE;

| 15. | încurajează Ombudsmanul să rămână vigilent și hotărât și să continue să îndemne Comisia să fie total transparentă în ceea ce privește membrii și reuniunile tuturor grupurilor de experți, platformelor tehnologice și ale agențiilor; reamintește condițiile puse în 2012 de Parlamentul European când a ridicat sancțiunea de înghețare a bugetului grupurilor de experți; |
| --- | --- |

15.

încurajează Ombudsmanul să rămână vigilent și hotărât și să continue să îndemne Comisia să fie total transparentă în ceea ce privește membrii și reuniunile tuturor grupurilor de experți, platformelor tehnologice și ale agențiilor; reamintește condițiile puse în 2012 de Parlamentul European când a ridicat sancțiunea de înghețare a bugetului grupurilor de experți;

| 16. | remarcă faptul că, în 2014, Ombudsmanul a jucat un rol esențial în transparența datelor referitoare la testele clinice, contribuind la configurarea unor măsuri proactive în materie de transparență ale Agenției Europene pentru Medicamente (EMA); constată că, în octombrie 2014, EMA a hotărât să publice, din proprie inițiativă, rapoartele sale privind testele clinice; încurajează Ombudsmanul să monitorizeze în continuare modul în care EMA dă publicității datele privind testele clinice și să asigure respectarea celor mai înalte standarde de transparență; |
| --- | --- |

16.

remarcă faptul că, în 2014, Ombudsmanul a jucat un rol esențial în transparența datelor referitoare la testele clinice, contribuind la configurarea unor măsuri proactive în materie de transparență ale Agenției Europene pentru Medicamente (EMA); constată că, în octombrie 2014, EMA a hotărât să publice, din proprie inițiativă, rapoartele sale privind testele clinice; încurajează Ombudsmanul să monitorizeze în continuare modul în care EMA dă publicității datele privind testele clinice și să asigure respectarea celor mai înalte standarde de transparență;

| 17. | îndeamnă statele membre să dea dovadă de o mai mare diligență în colaborarea lor obligatorie cu Ombudsmanul; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă statele membre să dea dovadă de o mai mare diligență în colaborarea lor obligatorie cu Ombudsmanul;

| 18. | îndeamnă Ombudsmanul să promoveze în continuare o mai mare transparență în cazul testelor clinice, în special în evaluarea calității rezultatelor de către Agenția Europeană pentru Medicamente; reamintește că această evaluare ar trebui să se bazeze pe valoarea adăugată a medicamentelor inovatoare și pe costul real al cercetării pentru a ajuta statele membre să elaboreze modele de stabilire a prețurilor și modele de finanțare; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă Ombudsmanul să promoveze în continuare o mai mare transparență în cazul testelor clinice, în special în evaluarea calității rezultatelor de către Agenția Europeană pentru Medicamente; reamintește că această evaluare ar trebui să se bazeze pe valoarea adăugată a medicamentelor inovatoare și pe costul real al cercetării pentru a ajuta statele membre să elaboreze modele de stabilire a prețurilor și modele de finanțare;

| 19. | solicită Ombudsmanului să continue să sprijine inițiativele vizând asigurarea unei mai mari transparențe în cercetare și dezvoltare, astfel încât să asigure accesul la sănătate, în limitele atribuțiilor biroului său; |
| --- | --- |

19.

solicită Ombudsmanului să continue să sprijine inițiativele vizând asigurarea unei mai mari transparențe în cercetare și dezvoltare, astfel încât să asigure accesul la sănătate, în limitele atribuțiilor biroului său;

| 20. | salută noul Regulament UE privind testele clinice, care impune publicarea informațiilor privind testele clinice; remarcă faptul că „Ziua Internațională a Dreptului de a ști” pe 2014 a Ombudsmanului a fost dedicată transparenței datelor privind testele clinice; |
| --- | --- |

20.

salută noul Regulament UE privind testele clinice, care impune publicarea informațiilor privind testele clinice; remarcă faptul că „Ziua Internațională a Dreptului de a ști” pe 2014 a Ombudsmanului a fost dedicată transparenței datelor privind testele clinice;

| 21. | salută ancheta Ombudsmanului privind protejarea drepturilor fundamentale în toate cazurile de implementare a politicii de coeziune a UE, care a fost aplicată pentru a genera creștere și locuri de muncă, a aduce soluții în ceea ce privește schimbările climatice și dependența energetică și pentru a reduce sărăcia și excluziunea socială; |
| --- | --- |

21.

salută ancheta Ombudsmanului privind protejarea drepturilor fundamentale în toate cazurile de implementare a politicii de coeziune a UE, care a fost aplicată pentru a genera creștere și locuri de muncă, a aduce soluții în ceea ce privește schimbările climatice și dependența energetică și pentru a reduce sărăcia și excluziunea socială;

| 22. | remarcă faptul că Orizont 2020 este cel de al treilea pachet de investiții de la buget în ordinea importanței, după PAC și fondurile structurale, cu un buget de aproape 80 000 milioane de euro și că acesta este cheia dezvoltării economice și sociale viitoare; îi solicită Ombudsmanului să garanteze în continuare transparența în întregul proces de analizare și atribuire a proiectelor în cadrul Orizont 2020; |
| --- | --- |

22.

remarcă faptul că Orizont 2020 este cel de al treilea pachet de investiții de la buget în ordinea importanței, după PAC și fondurile structurale, cu un buget de aproape 80 000 milioane de euro și că acesta este cheia dezvoltării economice și sociale viitoare; îi solicită Ombudsmanului să garanteze în continuare transparența în întregul proces de analizare și atribuire a proiectelor în cadrul Orizont 2020;

| 23. | invită Frontex să asigure respectarea drepturilor persoanelor returnate pe durate zborului de întoarcere, prcum și aplicarea corectă a Codul de conduită pentru operațiunile comune de returnare; salută invitația adresată de Frontex Ombudsmanul de a crea un mecanism de depunere a plângerilor pentru cazurile de posibilă încălcare a drepturilor fundamentale; invită Ombudsmanul să acorde mai multă atenție acestui aspect în contextul actual al creșterii numărului de refugiați la toate frontierele UE; |
| --- | --- |

23.

invită Frontex să asigure respectarea drepturilor persoanelor returnate pe durate zborului de întoarcere, prcum și aplicarea corectă a Codul de conduită pentru operațiunile comune de returnare; salută invitația adresată de Frontex Ombudsmanul de a crea un mecanism de depunere a plângerilor pentru cazurile de posibilă încălcare a drepturilor fundamentale; invită Ombudsmanul să acorde mai multă atenție acestui aspect în contextul actual al creșterii numărului de refugiați la toate frontierele UE;

| 24. | salută ancheta Ombudsmanului privind verificarea modului în care instituțiile UE își respectă obligația de a adopta norme interne privind semnalarea disfuncționalităților; reamintește celor nouă instituții ale UE contactate de Ombudsman, inclusiv Comisiei, Parlamentului și Consiliului, să o informeze cu privire la normele în vigoare sau pe care intenționează să le introducă; |
| --- | --- |

24.

salută ancheta Ombudsmanului privind verificarea modului în care instituțiile UE își respectă obligația de a adopta norme interne privind semnalarea disfuncționalităților; reamintește celor nouă instituții ale UE contactate de Ombudsman, inclusiv Comisiei, Parlamentului și Consiliului, să o informeze cu privire la normele în vigoare sau pe care intenționează să le introducă;

| 25. | felicită Ombudsmanul pentru investigațiile sale în legătură cu dreptul cetățenilor de participare la procesul decizional al UE și maia ales ce legate de funcționarea Inițiativei cetățenești europene (ECI); observă că, în 2014, Ombudsmanul a invitat organizatorii ICE, organizațiile societății civile și celelalte părți interesate să formuleze comentarii cu privire la ICE, în scopul îmbunătățirii acesteia; remarcă cu îngrijorare că reprezentanții organizațiilor care depun petiții cer o mai bună armonizare și o îmbunătățire a metodelor de colectare și înregistrare; așteaptă și alte sugestii de îmbunătățiri, în special în ceea ce privește actualele constrângeri tehnice sau legate de protecția datelor în procesul de colectare a semnăturilor; invită Ombudsmanul să își folosească experiența și să contribuie la viitoarea revizuire a Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană; |
| --- | --- |

25.

felicită Ombudsmanul pentru investigațiile sale în legătură cu dreptul cetățenilor de participare la procesul decizional al UE și maia ales ce legate de funcționarea Inițiativei cetățenești europene (ECI); observă că, în 2014, Ombudsmanul a invitat organizatorii ICE, organizațiile societății civile și celelalte părți interesate să formuleze comentarii cu privire la ICE, în scopul îmbunătățirii acesteia; remarcă cu îngrijorare că reprezentanții organizațiilor care depun petiții cer o mai bună armonizare și o îmbunătățire a metodelor de colectare și înregistrare; așteaptă și alte sugestii de îmbunătățiri, în special în ceea ce privește actualele constrângeri tehnice sau legate de protecția datelor în procesul de colectare a semnăturilor; invită Ombudsmanul să își folosească experiența și să contribuie la viitoarea revizuire a Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană;

| 26. | salută faptul că instituțiile UE s-au respectat în proporție de 80 % sugestiile Ombudsmanului; este preocupat că mai există încă 20 % de situații de nerespectare; este conștient că sugestiile Ombudsmanului nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic; solicită instituțiilor, organismelor și agențiilor să reacționeze prompt, eficient și responsabil la comentariile critice ale Ombudsmanului și la proiectele de recomandări; sprijină Ombudsmanul ca în viitoarele investigații din mandatul său să identifice eventualele probleme legate de transparență în execuția bugetului UE, cooperând când este necesar cu Curtea de Conturi, OLAF și cu Comisia pentru control bugetar a Parlamentului; |
| --- | --- |

26.

salută faptul că instituțiile UE s-au respectat în proporție de 80 % sugestiile Ombudsmanului; este preocupat că mai există încă 20 % de situații de nerespectare; este conștient că sugestiile Ombudsmanului nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic; solicită instituțiilor, organismelor și agențiilor să reacționeze prompt, eficient și responsabil la comentariile critice ale Ombudsmanului și la proiectele de recomandări; sprijină Ombudsmanul ca în viitoarele investigații din mandatul său să identifice eventualele probleme legate de transparență în execuția bugetului UE, cooperând când este necesar cu Curtea de Conturi, OLAF și cu Comisia pentru control bugetar a Parlamentului;

| 27. | reamintește că Ombudsmanul are, de asemenea, atribuția, deci și datoria, de a controla Parlamentul în ceea ce privește modul în care se desfășoară bună administrare pentru cetățenii UE; |
| --- | --- |

27.

reamintește că Ombudsmanul are, de asemenea, atribuția, deci și datoria, de a controla Parlamentul în ceea ce privește modul în care se desfășoară bună administrare pentru cetățenii UE;

| 28. | felicită Ombudsmanul pentru inițiativa sa, lansată în perioada premergătoare alegerilor europene, de a găzdui un eveniment denumit „Lista dorințelor dumneavoastră în legătură cu Europa”, străduindu-se să plaseze cetățenii în centrul procesului decizional; |
| --- | --- |

28.

felicită Ombudsmanul pentru inițiativa sa, lansată în perioada premergătoare alegerilor europene, de a găzdui un eveniment denumit „Lista dorințelor dumneavoastră în legătură cu Europa”, străduindu-se să plaseze cetățenii în centrul procesului decizional;

| 29. | încurajează Ombudsmanul să promoveze în continuare Rețeaua europeană a ombudsmanilor, cu scopul de a-i informa mai bine pe cetățenii UE despre distribuția responsabilităților între Ombudsmanul European, ombudsmanii naționali și Comisia sa pentru petiții; recunoaște contribuția importantă a rețelei la încurajarea schimbului de bune practici și informații legate de prerogativele și atribuțiile membrilor săi; constată că 59,3 % dintre plângerile analizate în 2014 s-au înscris în sfera de competență a unui membru al rețelei; invită Comisia pentru petiții să fie un membru mai activ în rețea și să consolideze colaborarea cu rețeaua pentru politicile comune, care intră în domeniul de aplicare al activităților Uniunii Europene; remarcă faptul că, în 2014, Ombudsmanul a transferat 86 de plângeri Comisiei pentru petiții; |
| --- | --- |

29.

încurajează Ombudsmanul să promoveze în continuare Rețeaua europeană a ombudsmanilor, cu scopul de a-i informa mai bine pe cetățenii UE despre distribuția responsabilităților între Ombudsmanul European, ombudsmanii naționali și Comisia sa pentru petiții; recunoaște contribuția importantă a rețelei la încurajarea schimbului de bune practici și informații legate de prerogativele și atribuțiile membrilor săi; constată că 59,3 % dintre plângerile analizate în 2014 s-au înscris în sfera de competență a unui membru al rețelei; invită Comisia pentru petiții să fie un membru mai activ în rețea și să consolideze colaborarea cu rețeaua pentru politicile comune, care intră în domeniul de aplicare al activităților Uniunii Europene; remarcă faptul că, în 2014, Ombudsmanul a transferat 86 de plângeri Comisiei pentru petiții;

| 30. | încurajează Ombudsmanul să investigheze împreună cu Curtea de Conturi Europeană programele și proiectele finanțate de Uniunea Europeană, mai ales finanțarea proiectelor destinate reducerii disparităților de dezvoltare; |
| --- | --- |

30.

încurajează Ombudsmanul să investigheze împreună cu Curtea de Conturi Europeană programele și proiectele finanțate de Uniunea Europeană, mai ales finanțarea proiectelor destinate reducerii disparităților de dezvoltare;

| 31. | este de acord cu Ombudsmanul că instituțiile europene ar trebui să garanteze accesibilitatea serviciilor lor pentru persoanele cu dizabilități și că aceste persoane au acces la informații și la mijloacele de comunicare; îndeamnă instituțiile să garanteze caracterul deschis, incluziv și accesibil a mediului de lucru pentru persoanele cu dizabilități, pentru ca acestea să poată participa efectiv și plenar la viața publică și politică; |
| --- | --- |

31.

este de acord cu Ombudsmanul că instituțiile europene ar trebui să garanteze accesibilitatea serviciilor lor pentru persoanele cu dizabilități și că aceste persoane au acces la informații și la mijloacele de comunicare; îndeamnă instituțiile să garanteze caracterul deschis, incluziv și accesibil a mediului de lucru pentru persoanele cu dizabilități, pentru ca acestea să poată participa efectiv și plenar la viața publică și politică;

| 32. | solicită creșterea bugetului anual a Biroului Ombudsmanului; |
| --- | --- |

32.

solicită creșterea bugetului anual a Biroului Ombudsmanului;

| 33. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și acest raport Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, Guvernelor și Parlamentelor statelor membre, precum și ombudsmanilor sau altor organisme similare. |
| --- | --- |

33.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și acest raport Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, Guvernelor și Parlamentelor statelor membre, precum și ombudsmanilor sau altor organisme similare.

---

(1)  JO L 113, 4.5.1994, p. 15.

(2)  „Ombudsmanul European – Raport Anual pe 1999” (JO C 260, 11.9.2000, p. 1).

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/131 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/131

---

P8_TA(2016)0063

Raportul anual al Băncii Centrale Europene pentru 2014

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la Raportul anual al Băncii Centrale Europene pentru 2014 (2015/2115(INI))

(2018/C 035/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul anual al Băncii Centrale Europene pentru 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Băncii Centrale Europene pentru 2014,

| — | având în vedere articolul 284 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 284 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere hotărârea CJUE în cauza C-62/14 din 16 iunie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea CJUE în cauza C-62/14 din 16 iunie 2015,

| — | având în vedere statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 15, |
| --- | --- |

—

având în vedere statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 15,

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0012/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0012/2016),

| A. | întrucât, potrivit ultimelor previziuni din toamnă ale Comisiei, redresarea economică în zona euro ar trebui să se accelereze, anticipându-se o creștere a PIB-ului real cu 1,4 % în 2015, 1,7 % în 2016 și 1,8 % în 2017; întrucât bazele creșterii sunt fragile; întrucât un angajament politic ferm în vederea implementării unor reforme structurale sustenabile și echilibrate din punct de vedere social este esențial pentru consolidarea creșterii economice; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit ultimelor previziuni din toamnă ale Comisiei, redresarea economică în zona euro ar trebui să se accelereze, anticipându-se o creștere a PIB-ului real cu 1,4 % în 2015, 1,7 % în 2016 și 1,8 % în 2017; întrucât bazele creșterii sunt fragile; întrucât un angajament politic ferm în vederea implementării unor reforme structurale sustenabile și echilibrate din punct de vedere social este esențial pentru consolidarea creșterii economice;

| B. | întrucât, potrivit acelorași previziuni, se preconizează ca șomajul în zona euro să înregistreze o ușoară scădere, de la 11,6 % la sfârșitul lui 2014 la 10,5 % la sfârșitul lui 2016; întrucât există disparități majore între diferitele state membre în ceea ce privește rata șomajului, cu valori situate între 6,4 % în Germania și 26,6 % în Grecia; întrucât ratele șomajului se situează în continuare la niveluri alarmante în numeroase state membre, afectând în principal tinerii și șomerii de lungă durată; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit acelorași previziuni, se preconizează ca șomajul în zona euro să înregistreze o ușoară scădere, de la 11,6 % la sfârșitul lui 2014 la 10,5 % la sfârșitul lui 2016; întrucât există disparități majore între diferitele state membre în ceea ce privește rata șomajului, cu valori situate între 6,4 % în Germania și 26,6 % în Grecia; întrucât ratele șomajului se situează în continuare la niveluri alarmante în numeroase state membre, afectând în principal tinerii și șomerii de lungă durată;

| C. | întrucât, potrivit acelorași previziuni, perspectivele fiscale ale zonei euro ar trebui să prezinte o ameliorare, cu diminuări prevăzute ale deficitului public (de la 2,4 % în 2014 la 1,7 % în 2016) și ale datoriei publice (de la 94 % la sfârșitul lui 2014 la 92,5 % la sfârșitul lui 2016); |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit acelorași previziuni, perspectivele fiscale ale zonei euro ar trebui să prezinte o ameliorare, cu diminuări prevăzute ale deficitului public (de la 2,4 % în 2014 la 1,7 % în 2016) și ale datoriei publice (de la 94 % la sfârșitul lui 2014 la 92,5 % la sfârșitul lui 2016);

| D. | întrucât prețurile scăzute la energie, deși au un impact negativ asupra anticipării inflației, ar putea să contribuie la redresarea economică; |
| --- | --- |

D.

întrucât prețurile scăzute la energie, deși au un impact negativ asupra anticipării inflației, ar putea să contribuie la redresarea economică;

| E. | întrucât aceste procese sunt sprijinite în principal de consumul privat, exporturi și factori externi, precum prețurile scăzute la energie, în special la țiței, în timp ce investițiile private și publice în zona euro demarează progresiv, înregistrând niveluri semnificativ mai scăzute decât cele de dinaintea crizei, iar ponderea relativă a investițiilor în PIB a scăzut constant în ultimele decenii; |
| --- | --- |

E.

întrucât aceste procese sunt sprijinite în principal de consumul privat, exporturi și factori externi, precum prețurile scăzute la energie, în special la țiței, în timp ce investițiile private și publice în zona euro demarează progresiv, înregistrând niveluri semnificativ mai scăzute decât cele de dinaintea crizei, iar ponderea relativă a investițiilor în PIB a scăzut constant în ultimele decenii;

| F. | întrucât, potrivit prognozei BCE din septembrie 2015, rata medie a inflației în zona euro, după ce a rămas aproape de zero în prima jumătate a lui 2015, ar trebui să crească până la 1,1 % 2016 și 1,7 % în 2017; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit prognozei BCE din septembrie 2015, rata medie a inflației în zona euro, după ce a rămas aproape de zero în prima jumătate a lui 2015, ar trebui să crească până la 1,1 % 2016 și 1,7 % în 2017;

| G. | întrucât articolul 127 alineatul (2) din TFUE prevede „promovarea bunei funcționări a sistemelor de plăți” de către Sistemul European al Băncilor Centrale; |
| --- | --- |

G.

întrucât articolul 127 alineatul (2) din TFUE prevede „promovarea bunei funcționări a sistemelor de plăți” de către Sistemul European al Băncilor Centrale;

| H. | întrucât, în 2014, BCE și-a redus ratele de refinanțare de referință până la limita minimă efectivă și nivelul ratei dobânzii la facilitatea de depozit până la -0,20 %; întrucât ratele reale mai scăzute nu s-au tradus prin credite acordate gospodăriilor sau întreprinderilor, îndeosebi IMM-urilor, fapt care a contribuit la orientarea BCE către adoptarea unor măsuri neconvenționale de politică monetară; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în 2014, BCE și-a redus ratele de refinanțare de referință până la limita minimă efectivă și nivelul ratei dobânzii la facilitatea de depozit până la -0,20 %; întrucât ratele reale mai scăzute nu s-au tradus prin credite acordate gospodăriilor sau întreprinderilor, îndeosebi IMM-urilor, fapt care a contribuit la orientarea BCE către adoptarea unor măsuri neconvenționale de politică monetară;

| I. | întrucât, până în prezent, în îndeplinirea rolului său de supraveghere, BCE nu a luat întotdeauna suficient în considerare principiul proporționalității; |
| --- | --- |

I.

întrucât, până în prezent, în îndeplinirea rolului său de supraveghere, BCE nu a luat întotdeauna suficient în considerare principiul proporționalității;

| J. | întrucât IMM-urile constituie coloana vertebrală a economiei europene, iar sistemul bancar are un rol determinant în garantarea competitivității și a creșterii lor; întrucât facilitarea fluxului de credit către microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii (MIMM-uri) este fundamentală, ținând seama de faptul că acestea reprezintă 99 % dintre totalul întreprinderilor și generează 80 % din locurile de muncă din Uniune, având, astfel, un rol-cheie în generarea de creștere economică, crearea de locuri de muncă și reducerea disparităților sociale; întrucât volumul împrumuturilor bancare crește încet; |
| --- | --- |

J.

întrucât IMM-urile constituie coloana vertebrală a economiei europene, iar sistemul bancar are un rol determinant în garantarea competitivității și a creșterii lor; întrucât facilitarea fluxului de credit către microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii (MIMM-uri) este fundamentală, ținând seama de faptul că acestea reprezintă 99 % dintre totalul întreprinderilor și generează 80 % din locurile de muncă din Uniune, având, astfel, un rol-cheie în generarea de creștere economică, crearea de locuri de muncă și reducerea disparităților sociale; întrucât volumul împrumuturilor bancare crește încet;

| K. | întrucât, în 2014, BCE a introdus o serie de operațiuni țintite de refinanțare pe termen mai lung (TLTRO) și programe de cumpărare a unor active selectate din sectorul privat cu scopul de a sprijini creditarea economiei reale; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în 2014, BCE a introdus o serie de operațiuni țintite de refinanțare pe termen mai lung (TLTRO) și programe de cumpărare a unor active selectate din sectorul privat cu scopul de a sprijini creditarea economiei reale;

| L. | întrucât, la 22 ianuarie 2015, BCE a lansat un program extins de achiziționare de active (PAA) în valoare de 1,1 mii de miliarde EUR planificat să dureze până în septembrie 2016 și, în orice caz, până la o ajustare susținută a evoluției inflației; |
| --- | --- |

L.

întrucât, la 22 ianuarie 2015, BCE a lansat un program extins de achiziționare de active (PAA) în valoare de 1,1 mii de miliarde EUR planificat să dureze până în septembrie 2016 și, în orice caz, până la o ajustare susținută a evoluției inflației;

| M. | întrucât, prin implicarea în programul său de achiziționare de obligațiuni, BCE a atras un nivel de risc considerabil în bilanțul său; |
| --- | --- |

M.

întrucât, prin implicarea în programul său de achiziționare de obligațiuni, BCE a atras un nivel de risc considerabil în bilanțul său;

| N. | întrucât mecanismul unic de supraveghere (MUS), primul pilon al uniunii bancare, a devenit pe deplin operațional la 4 noiembrie 2014, odată cu transferul către BCE al responsabilității supravegherii directe a celor mai mari 122 de bănci din zona euro; întrucât, în paralel, a fost realizată și finalizată, la 26 octombrie 2014, o evaluare cuprinzătoare a impactului care constă într-o evaluare a calității activelor și un test de rezistență al acestor bănci importante; întrucât mecanismul unic de rezoluție (MUR), al doilea pilon al uniunii bancare, a intrat în vigoare la începutul lui 2015, în timp ce cel de-al treilea pilon, sistemul unic de garantare a depozitelor, nu a fost încă instituit, |
| --- | --- |

N.

întrucât mecanismul unic de supraveghere (MUS), primul pilon al uniunii bancare, a devenit pe deplin operațional la 4 noiembrie 2014, odată cu transferul către BCE al responsabilității supravegherii directe a celor mai mari 122 de bănci din zona euro; întrucât, în paralel, a fost realizată și finalizată, la 26 octombrie 2014, o evaluare cuprinzătoare a impactului care constă într-o evaluare a calității activelor și un test de rezistență al acestor bănci importante; întrucât mecanismul unic de rezoluție (MUR), al doilea pilon al uniunii bancare, a intrat în vigoare la începutul lui 2015, în timp ce cel de-al treilea pilon, sistemul unic de garantare a depozitelor, nu a fost încă instituit,

| 1. | reamintește că redresarea modestă și inegală din punct de vedere geografic așteptată în următorii ani în zona euro va trebui consolidată, iar potențiala creștere economică va trebui sporită pentru a reduce ratele ridicate ale șomajului înregistrate în multe state membre din zona euro și pentru a reduce datoriile; subliniază că multe state membre se confruntă cu provocări macroeconomice similare; subliniază necesitatea de a îmbunătăți condițiile atât pentru investiții publice, cât și pentru cele private, care vizează stimularea creșterii și crearea de locuri de muncă și solicită depunerea de eforturi suplimentare pentru a garanta finanțarea economiei reale; consideră că statele membre trebuie să își respecte angajamentul de a pune în aplicare reforme structurale sustenabile și echilibrate din punct de vedere social: |
| --- | --- |

1.

reamintește că redresarea modestă și inegală din punct de vedere geografic așteptată în următorii ani în zona euro va trebui consolidată, iar potențiala creștere economică va trebui sporită pentru a reduce ratele ridicate ale șomajului înregistrate în multe state membre din zona euro și pentru a reduce datoriile; subliniază că multe state membre se confruntă cu provocări macroeconomice similare; subliniază necesitatea de a îmbunătăți condițiile atât pentru investiții publice, cât și pentru cele private, care vizează stimularea creșterii și crearea de locuri de muncă și solicită depunerea de eforturi suplimentare pentru a garanta finanțarea economiei reale; consideră că statele membre trebuie să își respecte angajamentul de a pune în aplicare reforme structurale sustenabile și echilibrate din punct de vedere social:

| 2. | regretă că, deși acestea se reduc progresiv, există în continuare discrepanțe între ratele de finanțare acordate IMM-rilor și cele acordate societăților mai mari, între ratele dobânzilor aplicare împrumuturilor mici și cele aplicate împrumuturilor mari, precum și între condițiile de credit propuse IMM-urilor aflate în diferite țări din zona euro, însă recunoaște limitele politicii monetare în acest sens; ia act, în acest sens, de rolul pe care îl joacă casele de economii, cooperativele de credit și băncile mutuale și subliniază că cadrul de reglementare ar trebui să se adapteze la principiile lor de funcționare speciale și să respecte misiunea specifică a acestora, iar autoritățile de control ar trebui să cunoască aceste aspecte și să le ia în considerare în practicile și strategiile lor; |
| --- | --- |

2.

regretă că, deși acestea se reduc progresiv, există în continuare discrepanțe între ratele de finanțare acordate IMM-rilor și cele acordate societăților mai mari, între ratele dobânzilor aplicare împrumuturilor mici și cele aplicate împrumuturilor mari, precum și între condițiile de credit propuse IMM-urilor aflate în diferite țări din zona euro, însă recunoaște limitele politicii monetare în acest sens; ia act, în acest sens, de rolul pe care îl joacă casele de economii, cooperativele de credit și băncile mutuale și subliniază că cadrul de reglementare ar trebui să se adapteze la principiile lor de funcționare speciale și să respecte misiunea specifică a acestora, iar autoritățile de control ar trebui să cunoască aceste aspecte și să le ia în considerare în practicile și strategiile lor;

| 3. | subliniază că, în ciuda faptului că BCE își continuă acțiunile de menținere a unor condiții de finanțare favorabile, investițiile private și publice în zona euro sunt în continuare mult sub nivelurile înregistrate înainte de criză; salută, în această privință, crearea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS), precum și planul Comisiei de instituire a unei veritabile uniuni a piețelor de capital, care ar trebui să diversifice sursele de finanțare din economia UE, să stimuleze investițiile transfrontaliere și să sporească accesul la finanțare pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în ciuda faptului că BCE își continuă acțiunile de menținere a unor condiții de finanțare favorabile, investițiile private și publice în zona euro sunt în continuare mult sub nivelurile înregistrate înainte de criză; salută, în această privință, crearea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS), precum și planul Comisiei de instituire a unei veritabile uniuni a piețelor de capital, care ar trebui să diversifice sursele de finanțare din economia UE, să stimuleze investițiile transfrontaliere și să sporească accesul la finanțare pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri;

| 4. | ia act de faptul că, ca reacție la situația complexă, marcată de criza datoriei suverane, scăderea inflației, tendința descendentă a activității de creditare și ritmul lent de creștere economică, și cu ratele de referință ale dobânzilor aproape de limita minimă, BCE a recurs la instrumente de politică monetară neconvenționale; |
| --- | --- |

4.

ia act de faptul că, ca reacție la situația complexă, marcată de criza datoriei suverane, scăderea inflației, tendința descendentă a activității de creditare și ritmul lent de creștere economică, și cu ratele de referință ale dobânzilor aproape de limita minimă, BCE a recurs la instrumente de politică monetară neconvenționale;

| 5. | ia act de impactul pozitiv, dar modest, al programului de achiziționare de active (PAA) asupra dinamicii masei monetare și a creditului, cu împrumuturi încă reduse pentru întreprinderi, dar favorizate de o relaxare graduală a standardelor de creditare, o relaxare continuă a termenilor și condițiilor pentru noile împrumuturi, o scădere a numărului de cereri respinse, o creștere a cererii de împrumuturi și o relansare progresivă a investițiilor private în cursul primelor trei trimestre ale anului 2015, deși persistă diferențe semnificative între economiile zonei euro; constată, de asemenea, că de la lansarea PAA, anticipațiile privind inflația pe termen mediu au început să crească și să conveargă progresiv către obiectivul de 2 %, în timp ce riscurile de a cădea într-o capcană deflaționistă este posibil să fi scăzut; solicită BCE, atunci când este posibil, să aplice PAA în toate statele membre, fără discriminare, respectând totodată normele cărora BCE trebuie să se conformeze; |
| --- | --- |

5.

ia act de impactul pozitiv, dar modest, al programului de achiziționare de active (PAA) asupra dinamicii masei monetare și a creditului, cu împrumuturi încă reduse pentru întreprinderi, dar favorizate de o relaxare graduală a standardelor de creditare, o relaxare continuă a termenilor și condițiilor pentru noile împrumuturi, o scădere a numărului de cereri respinse, o creștere a cererii de împrumuturi și o relansare progresivă a investițiilor private în cursul primelor trei trimestre ale anului 2015, deși persistă diferențe semnificative între economiile zonei euro; constată, de asemenea, că de la lansarea PAA, anticipațiile privind inflația pe termen mediu au început să crească și să conveargă progresiv către obiectivul de 2 %, în timp ce riscurile de a cădea într-o capcană deflaționistă este posibil să fi scăzut; solicită BCE, atunci când este posibil, să aplice PAA în toate statele membre, fără discriminare, respectând totodată normele cărora BCE trebuie să se conformeze;

| 6. | se așteaptă ca BCE să contribuie la politicile economice generale ale Uniunii și la realizarea obiectivelor lor, în conformitate cu articolul 282 din TFUE, cu condiția ca principala sa sarcină, care constă în garantarea stabilității prețurilor, să nu fie compromisă; |
| --- | --- |

6.

se așteaptă ca BCE să contribuie la politicile economice generale ale Uniunii și la realizarea obiectivelor lor, în conformitate cu articolul 282 din TFUE, cu condiția ca principala sa sarcină, care constă în garantarea stabilității prețurilor, să nu fie compromisă;

| 7. | subliniază că contribuția BCE include depunerea de eforturi în vederea creșterii numărului de împrumuturi la costuri reduse către economia reală și facilitarea redresării economice axate pe crearea de locuri de muncă, creștere și stabilitate; |
| --- | --- |

7.

subliniază că contribuția BCE include depunerea de eforturi în vederea creșterii numărului de împrumuturi la costuri reduse către economia reală și facilitarea redresării economice axate pe crearea de locuri de muncă, creștere și stabilitate;

| 8. | este preocupat de posibilele consecințe nedorite și de efectele pe termen lung ale instrumentelor de politică monetară neconvenționale ale BCE; este conștient că ieșirea din cadrul acestor măsuri va fi un demers complex, care va trebui planificat cu grijă pentru a preveni distorsiunile nedorite ale pieței, mai ales în ceea ce privește gestionarea corespunzătoare, prudentă și la timp a acestei ieșiri; solicită BCE să monitorizeze cu atenție riscurile asociate programelor sale de achiziționare; insistă asupra faptului că politica monetară nu poate rezolva problemele fiscale și economice din multe state membre și nu poate fi un substitut pentru reformele structurale sustenabile și echilibrate din punct de vedere social necesare, consolidarea fiscală și investițiile cu obiective precise; |
| --- | --- |

8.

este preocupat de posibilele consecințe nedorite și de efectele pe termen lung ale instrumentelor de politică monetară neconvenționale ale BCE; este conștient că ieșirea din cadrul acestor măsuri va fi un demers complex, care va trebui planificat cu grijă pentru a preveni distorsiunile nedorite ale pieței, mai ales în ceea ce privește gestionarea corespunzătoare, prudentă și la timp a acestei ieșiri; solicită BCE să monitorizeze cu atenție riscurile asociate programelor sale de achiziționare; insistă asupra faptului că politica monetară nu poate rezolva problemele fiscale și economice din multe state membre și nu poate fi un substitut pentru reformele structurale sustenabile și echilibrate din punct de vedere social necesare, consolidarea fiscală și investițiile cu obiective precise;

| 9. | rămâne precaut în ceea ce privește riscurile potențiale pe care le implică ratele scăzute îndelungate ale dobânzilor pentru stabilitatea financiară în anumite state membre, care ar putea avea un efect negativ asupra asigurărilor de viață și al sistemelor de pensii; recunoaște că ratele pe termen lung ale dobânzii reflectă condițiile macroeconomice subiacente și alegerile în materie de politică monetară; |
| --- | --- |

9.

rămâne precaut în ceea ce privește riscurile potențiale pe care le implică ratele scăzute îndelungate ale dobânzilor pentru stabilitatea financiară în anumite state membre, care ar putea avea un efect negativ asupra asigurărilor de viață și al sistemelor de pensii; recunoaște că ratele pe termen lung ale dobânzii reflectă condițiile macroeconomice subiacente și alegerile în materie de politică monetară;

| 10. | solicită Comisiei să prezinte propuneri de îmbunătățire a supravegherii macroprudențiale și a instrumentelor de politică disponibile pentru reducerea riscurilor din sistemul bancar paralel, având în vedere că BCE a avertizat în raportul său anual că, având în vedere expansiunea constantă din ultimul deceniu – la active în valoare de 22 de mii de miliarde EUR – a activității de creditare desfășurate de instituții financiare nebancare, sunt necesare inițiative suplimentare de monitorizare și evaluare a vulnerabilităților sectorului bancar paralel aflat în expansiune; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să prezinte propuneri de îmbunătățire a supravegherii macroprudențiale și a instrumentelor de politică disponibile pentru reducerea riscurilor din sistemul bancar paralel, având în vedere că BCE a avertizat în raportul său anual că, având în vedere expansiunea constantă din ultimul deceniu – la active în valoare de 22 de mii de miliarde EUR – a activității de creditare desfășurate de instituții financiare nebancare, sunt necesare inițiative suplimentare de monitorizare și evaluare a vulnerabilităților sectorului bancar paralel aflat în expansiune;

| 11. | salută faptul că BCE a afirmat cu fermitate în august 2012 că „va face tot posibilul” să apere moneda euro; |
| --- | --- |

11.

salută faptul că BCE a afirmat cu fermitate în august 2012 că „va face tot posibilul” să apere moneda euro;

| 12. | concluzionează că programul de achiziționare de titluri de creanță publice și private pe piețele secundare ar putea fi mai eficace; |
| --- | --- |

12.

concluzionează că programul de achiziționare de titluri de creanță publice și private pe piețele secundare ar putea fi mai eficace;

| 13. | evidențiază preocupările exprimate în hotărârea CEJ din 16 iunie 2015 în cauza C-62/14, care menționează că, atunci când BCE achiziționează obligațiuni de stat pe piețele secundare, este posibil să se expună unui risc considerabil de pierderi, precum și riscului de reducere a datoriei; ia act de faptul că aceeași hotărâre precizează că acest lucru nu afectează concluzia potrivit căreia BCE este autorizată să achiziționeze obligațiuni de stat pe piețele secundare și că aceste achiziții nu sunt incompatibile cu interzicerea finanțării monetare a statelor membre; |
| --- | --- |

13.

evidențiază preocupările exprimate în hotărârea CEJ din 16 iunie 2015 în cauza C-62/14, care menționează că, atunci când BCE achiziționează obligațiuni de stat pe piețele secundare, este posibil să se expună unui risc considerabil de pierderi, precum și riscului de reducere a datoriei; ia act de faptul că aceeași hotărâre precizează că acest lucru nu afectează concluzia potrivit căreia BCE este autorizată să achiziționeze obligațiuni de stat pe piețele secundare și că aceste achiziții nu sunt incompatibile cu interzicerea finanțării monetare a statelor membre;

| 14. | subliniază că nivelurile înalte și divergente de îndatorare publică și privată în unele state membre, pe lângă punctele slabe structurale de acum remediate din sectorul bancar, sunt obstacole în calea transmiterii corecte a politicii monetare, iar politica monetară neconvențională aplicată de BCE nu poate schimba, ea singură, această situație; |
| --- | --- |

14.

subliniază că nivelurile înalte și divergente de îndatorare publică și privată în unele state membre, pe lângă punctele slabe structurale de acum remediate din sectorul bancar, sunt obstacole în calea transmiterii corecte a politicii monetare, iar politica monetară neconvențională aplicată de BCE nu poate schimba, ea singură, această situație;

| 15. | îndeamnă statele membre din zona euro care fac obiectul unui program de ajustare macroeconomică să ia măsuri în conformitate cu articolul 7 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 pentru a realiza un audit complet al propriilor finanțe publice menit, printre altele, să evalueze motivele care au dus la acumularea unor niveluri excesive ale datoriei, precum și să detecteze orice eventuale nereguli; subliniază că scopul acestui audit ar trebui să fie acela de a înțelege mai bine greșelile din trecut, și nu de a începe un proces ad-hoc de restructurare a datoriei, care ar risca să declanșeze din nou o criză a datoriei în unele state membre; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă statele membre din zona euro care fac obiectul unui program de ajustare macroeconomică să ia măsuri în conformitate cu articolul 7 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 pentru a realiza un audit complet al propriilor finanțe publice menit, printre altele, să evalueze motivele care au dus la acumularea unor niveluri excesive ale datoriei, precum și să detecteze orice eventuale nereguli; subliniază că scopul acestui audit ar trebui să fie acela de a înțelege mai bine greșelile din trecut, și nu de a începe un proces ad-hoc de restructurare a datoriei, care ar risca să declanșeze din nou o criză a datoriei în unele state membre;

| 16. | subliniază că normele actualului cadru de guvernanță economică ar trebui respectate și aplicate în mod corespunzător, fără a face diferența între statele membre mici și cele mari; reiterează faptul că respectarea obiectivului pe termen mediu al unor poziții bugetare care sunt aproape de sold sau în excedent bugetar, în termeni ajustați ciclic și în afara măsurilor punctuale și temporare, va permite statelor membre să facă față fluctuațiilor ciclice normale, menținând în același timp deficitul public în limitele a 3 % din valoarea de referință a PIB; consideră că toate instrumentele existente în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere consolidat ar trebui aplicate pentru a sprijini mai bine stabilitatea și creșterea; |
| --- | --- |

16.

subliniază că normele actualului cadru de guvernanță economică ar trebui respectate și aplicate în mod corespunzător, fără a face diferența între statele membre mici și cele mari; reiterează faptul că respectarea obiectivului pe termen mediu al unor poziții bugetare care sunt aproape de sold sau în excedent bugetar, în termeni ajustați ciclic și în afara măsurilor punctuale și temporare, va permite statelor membre să facă față fluctuațiilor ciclice normale, menținând în același timp deficitul public în limitele a 3 % din valoarea de referință a PIB; consideră că toate instrumentele existente în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere consolidat ar trebui aplicate pentru a sprijini mai bine stabilitatea și creșterea;

| 17. | afirmă angajamentul său de a respecta independența BCE în coordonarea politicii monetare, consacrată în tratate; consideră că independența băncii centrale este esențială pentru atingerea obiectivului de a menține stabilitatea prețurilor; subliniază că toate guvernele și autoritățile publice naționale ar trebui, prin urmare, să se abțină să solicite BCE să ia măsuri specifice; |
| --- | --- |

17.

afirmă angajamentul său de a respecta independența BCE în coordonarea politicii monetare, consacrată în tratate; consideră că independența băncii centrale este esențială pentru atingerea obiectivului de a menține stabilitatea prețurilor; subliniază că toate guvernele și autoritățile publice naționale ar trebui, prin urmare, să se abțină să solicite BCE să ia măsuri specifice;

| 18. | reamintește că articolul 127 din TFUE prevede că, fără a aduce atingere obiectivului său principal de a menține stabilitatea prețurilor, BCE susține politicile economice generale din Uniune, acest lucru fiind, de asemenea, specificat la articolul 282 din TFUE; |
| --- | --- |

18.

reamintește că articolul 127 din TFUE prevede că, fără a aduce atingere obiectivului său principal de a menține stabilitatea prețurilor, BCE susține politicile economice generale din Uniune, acest lucru fiind, de asemenea, specificat la articolul 282 din TFUE;

| 19. | atrage atenția asupra articolului 123 din TFUE, a articolului 21 din statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și asupra articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 3603/93 al Consiliului din 13 decembrie 1993, care interzice achiziționarea directă de către băncile centrale naționale sau BCE a unor titluri de creanță emise de UE sau de autoritățile sau organismele publice naționale; reamintește totuși că aceste achiziții sunt permise pe piețele secundare; |
| --- | --- |

19.

atrage atenția asupra articolului 123 din TFUE, a articolului 21 din statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și asupra articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 3603/93 al Consiliului din 13 decembrie 1993, care interzice achiziționarea directă de către băncile centrale naționale sau BCE a unor titluri de creanță emise de UE sau de autoritățile sau organismele publice naționale; reamintește totuși că aceste achiziții sunt permise pe piețele secundare;

| 20. | salută eforturile BCE de a crește inflația până la un procent cu puțin sub 2 %, deoarece acest lucru ar putea contribui, de asemenea, la succesul altor politici ale UE și ar putea consolida competitivitatea, creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Europa, dacă sunt însoțite de investiții specifice, de reforme structurale ambițioase și echilibrate din punct de vedere social și de o consolidare fiscală; |
| --- | --- |

20.

salută eforturile BCE de a crește inflația până la un procent cu puțin sub 2 %, deoarece acest lucru ar putea contribui, de asemenea, la succesul altor politici ale UE și ar putea consolida competitivitatea, creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Europa, dacă sunt însoțite de investiții specifice, de reforme structurale ambițioase și echilibrate din punct de vedere social și de o consolidare fiscală;

| 21. | salută pasul înainte făcut de BCE prin publicarea rezumatelor proceselor-verbale ale reuniunilor sale și așteaptă cu interes anunțarea altor măsuri care să vizeze creșterea transparenței canalelor sale de comunicare; consideră că se mai pot face și alte progrese, mai ales în cadrul MUS; |
| --- | --- |

21.

salută pasul înainte făcut de BCE prin publicarea rezumatelor proceselor-verbale ale reuniunilor sale și așteaptă cu interes anunțarea altor măsuri care să vizeze creșterea transparenței canalelor sale de comunicare; consideră că se mai pot face și alte progrese, mai ales în cadrul MUS;

| 22. | salută tendința de acum generalizată a băncilor centrale importante de a explica public deciziile monetare imediat după ce au fost luate, practică ce a fost promovată de BCE; salută, de asemenea, publicarea mai clară și mai transparentă a procedurilor legate de aportul urgent de lichidități (emergency liquidity assistance – ELA) în favoarea instituțiilor financiare solvabile (în special băncile naționale) care se confruntă cu probleme temporare legate de lichidități; |
| --- | --- |

22.

salută tendința de acum generalizată a băncilor centrale importante de a explica public deciziile monetare imediat după ce au fost luate, practică ce a fost promovată de BCE; salută, de asemenea, publicarea mai clară și mai transparentă a procedurilor legate de aportul urgent de lichidități (emergency liquidity assistance – ELA) în favoarea instituțiilor financiare solvabile (în special băncile naționale) care se confruntă cu probleme temporare legate de lichidități;

| 23. | reiterează solicitarea ca raportul anual al BCE să includă feedback privind contribuțiile prezentate în raportul anual al Parlamentului; consideră că ar fi util ca, pe lângă evaluarea condițiilor monetare și financiare, BCE să prezinte, în declarația publicată în urma reuniunii lunare a Consiliului guvernatorilor BCE, propria evaluare a amplorii diferențelor de producție din zona euro; |
| --- | --- |

23.

reiterează solicitarea ca raportul anual al BCE să includă feedback privind contribuțiile prezentate în raportul anual al Parlamentului; consideră că ar fi util ca, pe lângă evaluarea condițiilor monetare și financiare, BCE să prezinte, în declarația publicată în urma reuniunii lunare a Consiliului guvernatorilor BCE, propria evaluare a amplorii diferențelor de producție din zona euro;

| 24. | reamintește că dialogul monetar trimestrial este important pentru a asigura transparența politicii monetare față de Parlament și de publicul larg; salută practica prin care reprezentanții BCE oferă răspunsuri precise și detaliate la întrebările adresate de deputați; salută, de asemenea, practica BCE de a oferi informații suplimentare în scris atunci când răspunsurile oferite în timpul discuțiilor nu sunt pe deplin satisfăcătoare și/sau complete; |
| --- | --- |

24.

reamintește că dialogul monetar trimestrial este important pentru a asigura transparența politicii monetare față de Parlament și de publicul larg; salută practica prin care reprezentanții BCE oferă răspunsuri precise și detaliate la întrebările adresate de deputați; salută, de asemenea, practica BCE de a oferi informații suplimentare în scris atunci când răspunsurile oferite în timpul discuțiilor nu sunt pe deplin satisfăcătoare și/sau complete;

| 25. | subliniază că rolul de supraveghere al BCE și funcția sa de elaborate și aplicare a politicii monetare trebuie diferențiate clar, iar combinarea acestor funcții nu ar trebui să genereze niciun conflict de interese pentru BCE; reamintește, în acest sens, principiul director potrivit căruia instrumentul utilizat pentru elaborarea politicilor, monetare sau de supraveghere, ar trebui să fie ales în funcție de obiectivul urmărit și de problema în cauză; |
| --- | --- |

25.

subliniază că rolul de supraveghere al BCE și funcția sa de elaborate și aplicare a politicii monetare trebuie diferențiate clar, iar combinarea acestor funcții nu ar trebui să genereze niciun conflict de interese pentru BCE; reamintește, în acest sens, principiul director potrivit căruia instrumentul utilizat pentru elaborarea politicilor, monetare sau de supraveghere, ar trebui să fie ales în funcție de obiectivul urmărit și de problema în cauză;

| 26. | subliniază necesitatea unei responsabilități democratice în perspectiva noilor responsabilități conferite BCE în ceea ce privește sarcinile de supraveghere, precum și rolul său consultativ în programele troicii și cvadripartidei; |
| --- | --- |

26.

subliniază necesitatea unei responsabilități democratice în perspectiva noilor responsabilități conferite BCE în ceea ce privește sarcinile de supraveghere, precum și rolul său consultativ în programele troicii și cvadripartidei;

| 27. | subliniază importanța independenței organizatorice a Comitetului european pentru risc sistemic și invită BCE să aibă în vedere modalități de consolidare a independenței acestui comitet; |
| --- | --- |

27.

subliniază importanța independenței organizatorice a Comitetului european pentru risc sistemic și invită BCE să aibă în vedere modalități de consolidare a independenței acestui comitet;

| 28. | invită BCE să reformuleze complet propunerea de stabilire a unui set complet de date analitice privind creditele (AnaCredit), ținând seama în special de principiul proporționalității, și să se axeze, pentru a realiza acest lucru, pe stabilirea unor praguri corespunzătoare în efortul de a minimiza costurile administrative, în special pentru instituțiile financiare mai mici; |
| --- | --- |

28.

invită BCE să reformuleze complet propunerea de stabilire a unui set complet de date analitice privind creditele (AnaCredit), ținând seama în special de principiul proporționalității, și să se axeze, pentru a realiza acest lucru, pe stabilirea unor praguri corespunzătoare în efortul de a minimiza costurile administrative, în special pentru instituțiile financiare mai mici;

| 29. | salută voința exprimată de Mario Draghi în cursul dialogului monetar din 23 septembrie 2015„de a informa Parlamentul European cu privire la pozițiile luate de BCE” în cadrul organismelor precum Consiliul pentru Stabilitate Financiară sau Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară; |
| --- | --- |

29.

salută voința exprimată de Mario Draghi în cursul dialogului monetar din 23 septembrie 2015„de a informa Parlamentul European cu privire la pozițiile luate de BCE” în cadrul organismelor precum Consiliul pentru Stabilitate Financiară sau Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară;

| 30. | reamintește că rolul BCE include protecția stabilității financiare și, prin urmare, necesitatea de a asigura suficiente lichidități pentru a evita recurgerea la băncile publice solvabile conectate la rețeaua Eurosistemului; |
| --- | --- |

30.

reamintește că rolul BCE include protecția stabilității financiare și, prin urmare, necesitatea de a asigura suficiente lichidități pentru a evita recurgerea la băncile publice solvabile conectate la rețeaua Eurosistemului;

| 31. | reamintește că rolul BCE în cadrul troicii și al cvadripartidei a fost codificat în pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetare (articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013); ia act de hotărârea CEJ din 16 iunie 2015 în cauza C-62/14 și invită BCE să țină seama de aceasta în acțiunile sale; îndeamnă BCE să reevalueze și, dacă este necesar, să își consolideze independența față de deciziile politice; |
| --- | --- |

31.

reamintește că rolul BCE în cadrul troicii și al cvadripartidei a fost codificat în pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetare (articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013); ia act de hotărârea CEJ din 16 iunie 2015 în cauza C-62/14 și invită BCE să țină seama de aceasta în acțiunile sale; îndeamnă BCE să reevalueze și, dacă este necesar, să își consolideze independența față de deciziile politice;

| 32. | solicită o evaluare aprofundată a modului de funcționare a troicii și a participării BCE la troică și la cvadripartidă, pentru a clarifica domeniul de competență și a garanta o mai mare responsabilitate democratică în adoptarea și punerea în aplicare a programelor de asistență; |
| --- | --- |

32.

solicită o evaluare aprofundată a modului de funcționare a troicii și a participării BCE la troică și la cvadripartidă, pentru a clarifica domeniul de competență și a garanta o mai mare responsabilitate democratică în adoptarea și punerea în aplicare a programelor de asistență;

| 33. | reamintește raportul Parlamentului din 28 februarie 2014 referitor la investigarea rolului și operațiunilor troicii, care solicită viitorului Parlament să continue munca la acest raport, să aprofundeze principalele sale concluzii și să investigheze în continuare; |
| --- | --- |

33.

reamintește raportul Parlamentului din 28 februarie 2014 referitor la investigarea rolului și operațiunilor troicii, care solicită viitorului Parlament să continue munca la acest raport, să aprofundeze principalele sale concluzii și să investigheze în continuare;

| 34. | invită statele membre, Consiliul și BCE să depună toate eforturile pentru a garanta echilibrul de gen în cadrul organelor de decizie ale BCE și să acorde o atenție deosebită acestui factor în momentul reînnoirii componenței acestor organe, în special în cazul Consiliului guvernatorilor și al Comitetului executiv; |
| --- | --- |

34.

invită statele membre, Consiliul și BCE să depună toate eforturile pentru a garanta echilibrul de gen în cadrul organelor de decizie ale BCE și să acorde o atenție deosebită acestui factor în momentul reînnoirii componenței acestor organe, în special în cazul Consiliului guvernatorilor și al Comitetului executiv;

| 35. | ia act de faptul că Comisia a propus la 24 noiembrie 2015 crearea, la nivelul întregii zone euro, a unui sistem european de garantare a depozitelor pentru depozitele bancare; |
| --- | --- |

35.

ia act de faptul că Comisia a propus la 24 noiembrie 2015 crearea, la nivelul întregii zone euro, a unui sistem european de garantare a depozitelor pentru depozitele bancare;

| 36. | salută proiectul uniunii piețelor de capital și capacitatea sa de a reechilibra canalele de finanțare, nu prin reducerea mijloacelor de finanțare sau menținerea lor la nivelurile actuale, ci mai degrabă prin creșterea și diversificarea lor, contribuind astfel la reducerea dependenței excesive a economiilor din zona euro de sistemul bancar și la crearea unui amortizor esențial pentru uniunea monetară; avertizează totuși că uniunea piețelor de capital nu ar trebui să descurajeze serviciile bancare personalizate axate pe economia reală, deoarece aceasta este cea mai potrivită formă de finanțare a întreprinderilor mai mici; |
| --- | --- |

36.

salută proiectul uniunii piețelor de capital și capacitatea sa de a reechilibra canalele de finanțare, nu prin reducerea mijloacelor de finanțare sau menținerea lor la nivelurile actuale, ci mai degrabă prin creșterea și diversificarea lor, contribuind astfel la reducerea dependenței excesive a economiilor din zona euro de sistemul bancar și la crearea unui amortizor esențial pentru uniunea monetară; avertizează totuși că uniunea piețelor de capital nu ar trebui să descurajeze serviciile bancare personalizate axate pe economia reală, deoarece aceasta este cea mai potrivită formă de finanțare a întreprinderilor mai mici;

| 37. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

37.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și Băncii Centrale Europene.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/136 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/136

---

P8_TA(2016)0064

Deschiderea de negocieri pentru acorduri de liber schimb cu Australia și Noua Zeelandă

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru Acorduri de liber schimb (ALS) cu Australia și Noua Zeelandă (2015/2932(RSP))

(2018/C 035/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015, intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015, intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere declarațiile comune ale Președintelui Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker și Președintelui Consiliului European, Donald Tusk, împreună cu Prim-ministrul Noii Zeelande, John Key, la 29 octombrie 2015, și împreună cu Prim-ministrul Australiei, Malcolm Turnbull, la 15 noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune ale Președintelui Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker și Președintelui Consiliului European, Donald Tusk, împreună cu Prim-ministrul Noii Zeelande, John Key, la 29 octombrie 2015, și împreună cu Prim-ministrul Australiei, Malcolm Turnbull, la 15 noiembrie 2015,

| — | având în vedere Parteneriatul-cadru UE-Australia din 29 octombrie 2008 și Declarația comună UE – Noua Zeelandă privind relațiile și cooperarea din 21 septembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul-cadru UE-Australia din 29 octombrie 2008 și Declarația comună UE – Noua Zeelandă privind relațiile și cooperarea din 21 septembrie 2007,

| — | având în vedere alte acorduri bilaterale încheiate de UE cu Australia, îndeosebi Acordul privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, de certificate și de marcaje, precum și Acordul privind comerțul cu vin, |
| --- | --- |

—

având în vedere alte acorduri bilaterale încheiate de UE cu Australia, îndeosebi Acordul privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, de certificate și de marcaje, precum și Acordul privind comerțul cu vin,

| — | având în vedere alte acorduri bilaterale încheiate de UE cu Noua Zeelandă, îndeosebi Acordul privind măsurile sanitare aplicabile în comerțul cu animale vii și produse de origine animală și Acordul privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, |
| --- | --- |

—

având în vedere alte acorduri bilaterale încheiate de UE cu Noua Zeelandă, îndeosebi Acordul privind măsurile sanitare aplicabile în comerțul cu animale vii și produse de origine animală și Acordul privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special poziţiile sale din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Australia de modificare a Acordului privind recunoașterea reciprocă (1), precum și cea din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de modificare a Acordului privind recunoașterea reciprocă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special poziţiile sale din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Australia de modificare a Acordului privind recunoașterea reciprocă (1), precum și cea din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de modificare a Acordului privind recunoașterea reciprocă (2),

| — | având în vedere comunicatul emis în urma reuniunii G20 a șefilor de stat și de guvern de la Brisbane, din 15-16 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul emis în urma reuniunii G20 a șefilor de stat și de guvern de la Brisbane, din 15-16 noiembrie 2014,

| — | având în vedere declarația comună din 22 aprilie 2015 a Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Ministrului de Externe australian, intitulată „Către un parteneriat mai strâns între UE și Australia” și declarația comună din 25 martie 2014 a Președintelui Van Rompuy, a Președintelui Barroso și a Prim-ministrului Key cu privire la aprofundarea parteneriatului dintre Noua Zeelandă și Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 22 aprilie 2015 a Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Ministrului de Externe australian, intitulată „Către un parteneriat mai strâns între UE și Australia” și declarația comună din 25 martie 2014 a Președintelui Van Rompuy, a Președintelui Barroso și a Prim-ministrului Key cu privire la aprofundarea parteneriatului dintre Noua Zeelandă și Uniunea Europeană,

| — | având în vedere caracterul sensibil al anumitor sectoare agricole în cadrul acestor negocieri, |
| --- | --- |

—

având în vedere caracterul sensibil al anumitor sectoare agricole în cadrul acestor negocieri,

| — | având în vedere numărul deja important de acorduri în curs de negociere între UE și principalii săi parteneri comerciali, |
| --- | --- |

—

având în vedere numărul deja important de acorduri în curs de negociere între UE și principalii săi parteneri comerciali,

| — | având în vedere articolul 207 alineatul (3) și articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 207 alineatul (3) și articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind deschiderea negocierilor pentru Acorduri de liber schimb cu Australia și Noua Zeelandă (O-000154/2015 — B8-0101/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind deschiderea negocierilor pentru Acorduri de liber schimb cu Australia și Noua Zeelandă (O-000154/2015 — B8-0101/2016),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Australia și Noua Zeelandă se numără printre cei mai vechi și mai apropiați parteneri ai UE, împărtășind valori comune și fiind angajate în promovarea prosperității și securității în cadrul unui sistem mondial bazat pe reguli; |
| --- | --- |

A.

întrucât Australia și Noua Zeelandă se numără printre cei mai vechi și mai apropiați parteneri ai UE, împărtășind valori comune și fiind angajate în promovarea prosperității și securității în cadrul unui sistem mondial bazat pe reguli;

| B. | întrucât UE, Australia și Noua Zeelandă colaborează în ceea ce privește afruntarea provocărilor comune legate de o gamă largă de aspecte și cooperează în cadrul mai multor foruri internaționale; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE, Australia și Noua Zeelandă colaborează în ceea ce privește afruntarea provocărilor comune legate de o gamă largă de aspecte și cooperează în cadrul mai multor foruri internaționale;

| C. | întrucât UE și Noua Zeelandă sunt părți la Acordul privind achizițiile publice, iar Australia se află în curs de aderare la acesta; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE și Noua Zeelandă sunt părți la Acordul privind achizițiile publice, iar Australia se află în curs de aderare la acesta;

| D. | întrucât UE, Australia și Noua Zeelandă sunt angajate în negocieri multilaterale pentru a continua liberalizarea schimburilor comerciale de produse ecologice (Acordul privind bunurile de mediu) și a comerțului cu servicii (TiSA); |
| --- | --- |

D.

întrucât UE, Australia și Noua Zeelandă sunt angajate în negocieri multilaterale pentru a continua liberalizarea schimburilor comerciale de produse ecologice (Acordul privind bunurile de mediu) și a comerțului cu servicii (TiSA);

| E. | întrucât atât Australia, cât și Noua Zeelandă sunt părți la recent încheiatele negocieri pentru un parteneriat transpacific (TPP), precum și la negocierile în curs privind un parteneriat economic regional cuprinzător (RCEP) în Asia de Est, reunind cei mai importanți parteneri comerciali ai Australiei și Noii Zeelande; |
| --- | --- |

E.

întrucât atât Australia, cât și Noua Zeelandă sunt părți la recent încheiatele negocieri pentru un parteneriat transpacific (TPP), precum și la negocierile în curs privind un parteneriat economic regional cuprinzător (RCEP) în Asia de Est, reunind cei mai importanți parteneri comerciali ai Australiei și Noii Zeelande;

| F. | întrucât Australia și Noua Zeelandă sunt doi din cei șase membri ai OMC care nu au acces preferențial la piața UE sau care nu poartă actualmente negocieri în acest sens; |
| --- | --- |

F.

întrucât Australia și Noua Zeelandă sunt doi din cei șase membri ai OMC care nu au acces preferențial la piața UE sau care nu poartă actualmente negocieri în acest sens;

| G. | întrucât Australia și Noua Zeelandă sunt țări caracterizate pe deplin de statul de drept și întrucât, în prezent, ele oferă un nivel ridicat de protecție a mediului, precum și o protecție solidă a drepturilor omului, a drepturilor sociale și a drepturilor lucrătorilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât Australia și Noua Zeelandă sunt țări caracterizate pe deplin de statul de drept și întrucât, în prezent, ele oferă un nivel ridicat de protecție a mediului, precum și o protecție solidă a drepturilor omului, a drepturilor sociale și a drepturilor lucrătorilor;

| H. | întrucât încheierea acordurilor de liber schimb între UE și Australia și între UE și Noua Zeelandă va aprofunda relațiile comerciale și de investiții și întrucât nu se poate afirma că aceste acorduri ar afecta negativ capacitatea părților de a introduce, de a menține sau de a-și consolida standardele sociale, de mediu sau de muncă; |
| --- | --- |

H.

întrucât încheierea acordurilor de liber schimb între UE și Australia și între UE și Noua Zeelandă va aprofunda relațiile comerciale și de investiții și întrucât nu se poate afirma că aceste acorduri ar afecta negativ capacitatea părților de a introduce, de a menține sau de a-și consolida standardele sociale, de mediu sau de muncă;

| I. | întrucât, la 30 iulie 2014, UE a încheiat negocierile pentru Acordul de parteneriat UE – Noua Zeelandă privind relațiile și cooperarea (PARC), iar la 22 aprilie 2015, negocierile pentru Acordul-cadru UE – Australia (FA); |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 30 iulie 2014, UE a încheiat negocierile pentru Acordul de parteneriat UE – Noua Zeelandă privind relațiile și cooperarea (PARC), iar la 22 aprilie 2015, negocierile pentru Acordul-cadru UE – Australia (FA);

| J. | întrucât UE este al treilea partener comercial ca importanță, atât pentru Australia, cât și pentru Noua Zeelandă, care sunt al 21-lea și, respectiv, al 51-lea partener comercial pentru UE (2014); |
| --- | --- |

J.

întrucât UE este al treilea partener comercial ca importanță, atât pentru Australia, cât și pentru Noua Zeelandă, care sunt al 21-lea și, respectiv, al 51-lea partener comercial pentru UE (2014);

| K. | întrucât Noua Zeelandă este una dintre puținele țări recunoscute de Comisie ca dispunând de un nivel adecvat de protecție a datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

K.

întrucât Noua Zeelandă este una dintre puținele țări recunoscute de Comisie ca dispunând de un nivel adecvat de protecție a datelor cu caracter personal;

| L. | întrucât încheierea unor acorduri moderne, ambițioase, echilibrate și cuprinzătoare ar avansa relațiile economice la un nou nivel; |
| --- | --- |

L.

întrucât încheierea unor acorduri moderne, ambițioase, echilibrate și cuprinzătoare ar avansa relațiile economice la un nou nivel;

| M. | întrucât Parlamentul va trebui să decidă cu privire la aprobarea potențialelor ALS UE – Australia și UE – Noua Zeelandă; |
| --- | --- |

M.

întrucât Parlamentul va trebui să decidă cu privire la aprobarea potențialelor ALS UE – Australia și UE – Noua Zeelandă;

| 1. | evidențiază importanța aprofundării relațiilor dintre UE și regiunea Asia-Pacific pentru creșterea economică din Europa și subliniază că acest lucru se reflectă în politica comercială a Uniunii Europene; recunoaște că Australia și Noua Zeelandă reprezintă o componentă esențială a acestei strategii și că extinderea și aprofundarea schimburilor comerciale cu acești parteneri pot contribui la realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

1.

evidențiază importanța aprofundării relațiilor dintre UE și regiunea Asia-Pacific pentru creșterea economică din Europa și subliniază că acest lucru se reflectă în politica comercială a Uniunii Europene; recunoaște că Australia și Noua Zeelandă reprezintă o componentă esențială a acestei strategii și că extinderea și aprofundarea schimburilor comerciale cu acești parteneri pot contribui la realizarea acestui obiectiv;

| 2. | felicită Australia și Noua Zeelandă pentru angajamentul ferm și consecvent față de agenda comerțului multilateral; |
| --- | --- |

2.

felicită Australia și Noua Zeelandă pentru angajamentul ferm și consecvent față de agenda comerțului multilateral;

| 3. | consideră că potențialul strategiilor bilaterale și regionale de cooperare ale Uniunii poate fi realizat în totalitate numai prin încheierea unor ALS de înaltă calitate atât cu Australia, cât și cu Noua Zeelandă, într-un spirit al reciprocității și al avantajului reciproc, fără a submina sau a deturna în vreun fel resursele și atenția de la ambiția de a realiza progrese la nivel multilateral și de a implementa acordurile multilaterale și bilaterale deja încheiate; |
| --- | --- |

3.

consideră că potențialul strategiilor bilaterale și regionale de cooperare ale Uniunii poate fi realizat în totalitate numai prin încheierea unor ALS de înaltă calitate atât cu Australia, cât și cu Noua Zeelandă, într-un spirit al reciprocității și al avantajului reciproc, fără a submina sau a deturna în vreun fel resursele și atenția de la ambiția de a realiza progrese la nivel multilateral și de a implementa acordurile multilaterale și bilaterale deja încheiate;

| 4. | consideră că negocierea unor ALS moderne, ambițioase, echilibrate și cuprinzătoare cu Australia și Noua Zeelandă, în funcție de trăsăturile specifice ale economiilor lor, reprezintă o modalitate pragmatică de aprofundare a parteneriatelor bilaterale și de consolidare a relațiilor comerciale și de investiții bilaterale existente, deja mature, contribuind, de asemenea, la atenuarea potențialelor efectelor de diversiune ale recent încheiatului TPP; consideră că rezultatul negocierilor poate servi drept model pentru viitoarele acorduri de liber schimb; |
| --- | --- |

4.

consideră că negocierea unor ALS moderne, ambițioase, echilibrate și cuprinzătoare cu Australia și Noua Zeelandă, în funcție de trăsăturile specifice ale economiilor lor, reprezintă o modalitate pragmatică de aprofundare a parteneriatelor bilaterale și de consolidare a relațiilor comerciale și de investiții bilaterale existente, deja mature, contribuind, de asemenea, la atenuarea potențialelor efectelor de diversiune ale recent încheiatului TPP; consideră că rezultatul negocierilor poate servi drept model pentru viitoarele acorduri de liber schimb;

| 5. | invită Comisia să studieze în detaliu, la definirea sferei acordurilor, toate oportunitățile suplimentare de acces pe piață pentru operatorii economici din UE, îndeosebi IMM-uri, oferite de posibilele ALS cu Australia și Noua Zeelandă și să le evalueze în raport cu toate eventualele interese defensive, având în vedere și faptul că atât Australia, cât și Noua Zeelandă au deja piețe relativ deschise și tarife scăzute la nivel internațional; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să studieze în detaliu, la definirea sferei acordurilor, toate oportunitățile suplimentare de acces pe piață pentru operatorii economici din UE, îndeosebi IMM-uri, oferite de posibilele ALS cu Australia și Noua Zeelandă și să le evalueze în raport cu toate eventualele interese defensive, având în vedere și faptul că atât Australia, cât și Noua Zeelandă au deja piețe relativ deschise și tarife scăzute la nivel internațional;

| 6. | subliniază faptul că acordurile ambițioase dintre cele trei economii avansate trebuie să trateze în mod inteligent investițiile, comerțul cu bunuri și servicii (bazându-se pe recomandările recente ale Parlamentului European în ceea ce privește marja de manevră politică și sectoarele sensibile), comerțul electronic, achizițiile publice, energia, întreprinderile de stat, concurența, combaterea corupției, aspecte reglementare precum obstacolele sanitare și fitosanitare, cercetarea în domeniul tehnologiei și, în special, necesitățile IMM-urilor, și pot fi benefice pentru guvernanța economică mondială, prin intensificarea convergenței și a cooperării privind standardele internaționale, fără a diminua nivelurile de protecție a consumatorilor (de ex. siguranța alimentară) și a mediului (de ex. sănătatea și calitatea vieții animalelor, sănătatea plantelor) sau de protecție socială și a muncii; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că acordurile ambițioase dintre cele trei economii avansate trebuie să trateze în mod inteligent investițiile, comerțul cu bunuri și servicii (bazându-se pe recomandările recente ale Parlamentului European în ceea ce privește marja de manevră politică și sectoarele sensibile), comerțul electronic, achizițiile publice, energia, întreprinderile de stat, concurența, combaterea corupției, aspecte reglementare precum obstacolele sanitare și fitosanitare, cercetarea în domeniul tehnologiei și, în special, necesitățile IMM-urilor, și pot fi benefice pentru guvernanța economică mondială, prin intensificarea convergenței și a cooperării privind standardele internaționale, fără a diminua nivelurile de protecție a consumatorilor (de ex. siguranța alimentară) și a mediului (de ex. sănătatea și calitatea vieții animalelor, sănătatea plantelor) sau de protecție socială și a muncii;

| 7. | subliniază că aceste acorduri ar trebui să ia pe deplin în considerare, într-un capitol separat, nevoile și interesele IMM-urilor legate de facilitarea accesului pe piață, pentru a genera oportunități concrete de afaceri; |
| --- | --- |

7.

subliniază că aceste acorduri ar trebui să ia pe deplin în considerare, într-un capitol separat, nevoile și interesele IMM-urilor legate de facilitarea accesului pe piață, pentru a genera oportunități concrete de afaceri;

| 8. | consideră că un capitolul consistent și ambițios dedicat dezvoltării sustenabile, care să cuprindă, printre altele, standardele fundamentale de muncă și cele patru convenții prioritare privind guvernarea ale OIM, precum și acorduri multilaterale de mediu, constituie o parte indispensabilă a oricărui potențial acord de liber schimb; consideră că acordul ar trebui să prevadă, de asemenea, înființarea unui for comun al societății civile, care să monitorizeze și să discute implementarea acordului și respectarea de către părți a angajamentelor și obligațiilor lor privind drepturile omului, standardele de muncă și protecția mediului; |
| --- | --- |

8.

consideră că un capitolul consistent și ambițios dedicat dezvoltării sustenabile, care să cuprindă, printre altele, standardele fundamentale de muncă și cele patru convenții prioritare privind guvernarea ale OIM, precum și acorduri multilaterale de mediu, constituie o parte indispensabilă a oricărui potențial acord de liber schimb; consideră că acordul ar trebui să prevadă, de asemenea, înființarea unui for comun al societății civile, care să monitorizeze și să discute implementarea acordului și respectarea de către părți a angajamentelor și obligațiilor lor privind drepturile omului, standardele de muncă și protecția mediului;

| 9. | constată că agricultura este un sector sensibil și că, pentru un rezultat final echilibrat la capitolele agriculturii și pescuitului, trebuie luate în considerare în mod corespunzător interesele tuturor producătorilor europeni, cum ar fi cei de carne, lapte, zahăr, cereale și de textile, precum și producătorii din regiunile ultraperiferice, de exemplu prin introducerea unor perioade de tranziție sau a unor cote adecvate, ori prin neluarea niciunui angajament în sectoarele cele mai sensibile; consideră că numai astfel se poate stimula competitivitatea și se pot aduce beneficii atât consumatorilor, cât și producătorilor; solicită includerea unor măsuri bilaterale eficiente de protecție pentru a preveni o creștere bruscă a importurilor care ar cauza sau ar amenința să cauzeze prejudicii grave pentru producătorii europeni din sectoarele sensibile, precum și luarea unor măsuri specifice de protejare a producției sensibile din regiunile ultraperiferice, în special excluderea zaharurilor speciale; |
| --- | --- |

9.

constată că agricultura este un sector sensibil și că, pentru un rezultat final echilibrat la capitolele agriculturii și pescuitului, trebuie luate în considerare în mod corespunzător interesele tuturor producătorilor europeni, cum ar fi cei de carne, lapte, zahăr, cereale și de textile, precum și producătorii din regiunile ultraperiferice, de exemplu prin introducerea unor perioade de tranziție sau a unor cote adecvate, ori prin neluarea niciunui angajament în sectoarele cele mai sensibile; consideră că numai astfel se poate stimula competitivitatea și se pot aduce beneficii atât consumatorilor, cât și producătorilor; solicită includerea unor măsuri bilaterale eficiente de protecție pentru a preveni o creștere bruscă a importurilor care ar cauza sau ar amenința să cauzeze prejudicii grave pentru producătorii europeni din sectoarele sensibile, precum și luarea unor măsuri specifice de protejare a producției sensibile din regiunile ultraperiferice, în special excluderea zaharurilor speciale;

| 10. | subliniază că negocierile vor trebui să aibă ca rezultat o serie de prevederi solide, a căror respectare poate fi asigurată, cu privire la protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv a indicațiilor geografice (IG); |
| --- | --- |

10.

subliniază că negocierile vor trebui să aibă ca rezultat o serie de prevederi solide, a căror respectare poate fi asigurată, cu privire la protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv a indicațiilor geografice (IG);

| 11. | invită Comisia să efectueze cât mai curând o serie de evaluări de impact cuprinzătoare privind sustenabilitatea potențialelor acorduri, pentru a putea fi în măsură să evalueze în mod aprofundat beneficiile și pierderile posibile care ar rezulta în urma intensificării relațiilor comerciale și de investiții UE – Australia și UE – Noua Zeelandă, în beneficiul populației și mediului de afaceri ale ambelor părți, inclusiv al celor din regiunile ultraperiferice și din țările și teritoriile de peste mări; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să efectueze cât mai curând o serie de evaluări de impact cuprinzătoare privind sustenabilitatea potențialelor acorduri, pentru a putea fi în măsură să evalueze în mod aprofundat beneficiile și pierderile posibile care ar rezulta în urma intensificării relațiilor comerciale și de investiții UE – Australia și UE – Noua Zeelandă, în beneficiul populației și mediului de afaceri ale ambelor părți, inclusiv al celor din regiunile ultraperiferice și din țările și teritoriile de peste mări;

| 12. | solicită Comisiei să condiționeze deschiderea negocierilor cu Australia și Noua Zeelandă de angajamentul tuturor părților, încă de la început, de a purta negocierile într-un mod cât mai transparent, respectând întru totul cele mai bune practici consacrate în alte negocieri și dialogând permanent cu partenerii sociali și societatea civilă, precum și să includă nivelul de ambiție așteptat în această privință în definirea sferei acordurilor; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să condiționeze deschiderea negocierilor cu Australia și Noua Zeelandă de angajamentul tuturor părților, încă de la început, de a purta negocierile într-un mod cât mai transparent, respectând întru totul cele mai bune practici consacrate în alte negocieri și dialogând permanent cu partenerii sociali și societatea civilă, precum și să includă nivelul de ambiție așteptat în această privință în definirea sferei acordurilor;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernelor și parlamentelor Australiei și Noii Zeelande. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernelor și parlamentelor Australiei și Noii Zeelande.

---

(1)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 210.

(2)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 210.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/139 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/139

---

P8_TA(2016)0065

Introducerea unor sisteme compatibile de înregistrare a animalelor de companie la nivelul tuturor statelor membre

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la introducerea unor sisteme compatibile de înregistrare a animalelor de companie la nivelul tuturor statelor membre (2016/2540(RSP))

(2018/C 035/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere declarația Comisiei din 4 februarie 2016 privind introducerea unor sisteme compatibile de înregistrare a animalelor de companie la nivelul tuturor statelor membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei din 4 februarie 2016 privind introducerea unor sisteme compatibile de înregistrare a animalelor de companie la nivelul tuturor statelor membre,

| — | având în vedere articolul 43 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), referitor la funcționarea politicii agricole comune, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 43 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), referitor la funcționarea politicii agricole comune,

| — | având în vedere articolul 114 din TFUE, referitor la instituirea și funcționarea pieței interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 114 din TFUE, referitor la instituirea și funcționarea pieței interne,

| — | având în vedere articolul 168 alineatul (4) litera (b) din TFUE, referitor la măsuri în domeniile veterinar și fitosanitar, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 168 alineatul (4) litera (b) din TFUE, referitor la măsuri în domeniile veterinar și fitosanitar,

| — | având în vedere articolul 169 din TFUE, referitor la măsurile de protecție a consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 169 din TFUE, referitor la măsurile de protecție a consumatorilor,

| — | având în vedere articolul 13 din TFUE, care prevede că, la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor Uniunii, Uniunea și statele membre țin seama de toate cerințele bunăstării animalelor ca ființe sensibile, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 13 din TFUE, care prevede că, la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor Uniunii, Uniunea și statele membre țin seama de toate cerințele bunăstării animalelor ca ființe sensibile,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 576/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind circulația necomercială a animalelor de companie și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 577/2013 al Comisiei din 28 iunie 2013 privind modelele de documente de identificare pentru circulația necomercială a câinilor, pisicilor și dihorilor domestici, stabilirea de liste de teritorii și țări terțe și cerințele referitoare la format, punere în pagină și limbă ale declarațiilor care atestă respectarea anumitor condiții prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 576/2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 576/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind circulația necomercială a animalelor de companie și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 577/2013 al Comisiei din 28 iunie 2013 privind modelele de documente de identificare pentru circulația necomercială a câinilor, pisicilor și dihorilor domestici, stabilirea de liste de teritorii și țări terțe și cerințele referitoare la format, punere în pagină și limbă ale declarațiilor care atestă respectarea anumitor condiții prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 576/2013,

| — | având în vedere Directiva 92/65/CEE a Consiliului din 13 iulie 1992 de definire a cerințelor de sănătate animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de animale, material seminal, ovule și embrioni care nu se supun, în ceea ce privește cerințele de sănătate animală, reglementărilor comunitare speciale prevăzute în anexa A punctul I la Directiva 90/425/CEE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/65/CEE a Consiliului din 13 iulie 1992 de definire a cerințelor de sănătate animală care reglementează schimburile și importurile în Comunitate de animale, material seminal, ovule și embrioni care nu se supun, în ceea ce privește cerințele de sănătate animală, reglementărilor comunitare speciale prevăzute în anexa A punctul I la Directiva 90/425/CEE,

| — | având în vedere poziția sa din 15 aprilie 2014 referitoare la propunerea de regulament privind sănătatea animalelor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 15 aprilie 2014 referitoare la propunerea de regulament privind sănătatea animalelor (1),

| — | având în vedere concluziile celei de a 3050-a reuniuni a Consiliului Agricultură și Pescuit din 29 noiembrie 2010 privind bunăstarea câinilor și a pisicilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celei de a 3050-a reuniuni a Consiliului Agricultură și Pescuit din 29 noiembrie 2010 privind bunăstarea câinilor și a pisicilor,

| — | având în vedere Regulamentului (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentului (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea,

| — | având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 792/2012 din 23 august 2012 al Comisiei de stabilire a modelelor pentru permisele, certificatele și alte documente prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 865/2006 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 792/2012 din 23 august 2012 al Comisiei de stabilire a modelelor pentru permisele, certificatele și alte documente prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 865/2006 al Comisiei,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la asigurarea de îngrijiri medicale mai sigure în Europa: îmbunătățirea siguranței pacienților și combaterea rezistenței la antimicrobiene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la asigurarea de îngrijiri medicale mai sigure în Europa: îmbunătățirea siguranței pacienților și combaterea rezistenței la antimicrobiene (2),

| — | având în vedere concluziile studiului realizat de Centrul de reflecție strategic multisectorial, interprofesional și interdisciplinar pentru animalele de companie referitor la zoonoze (CALLISTO), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile studiului realizat de Centrul de reflecție strategic multisectorial, interprofesional și interdisciplinar pentru animalele de companie referitor la zoonoze (CALLISTO),

| — | având în vedere primele rezultate ale studiului UE privind câinii și pisicile care fac obiectul unor practici comerciale, realizat în 12 state membre, ca urmare a declarației Comisiei anexată Regulamentului (UE) nr. 576/2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere primele rezultate ale studiului UE privind câinii și pisicile care fac obiectul unor practici comerciale, realizat în 12 state membre, ca urmare a declarației Comisiei anexată Regulamentului (UE) nr. 576/2013,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisia a finanțat un studiu privind bunăstarea câinilor și pisicilor care fac obiectul practicilor comerciale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia a finanțat un studiu privind bunăstarea câinilor și pisicilor care fac obiectul practicilor comerciale;

| B. | întrucât organizațiile neguvernamentale, serviciile de asigurare a respectării legii, autoritățile competente și medicii veterinari au demonstrat o creștere a comerțului ilegal cu animale de companie, cu numeroase abuzuri în sistemul de circulație a animalelor de companie, evitarea controalelor și falsificarea documentelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât organizațiile neguvernamentale, serviciile de asigurare a respectării legii, autoritățile competente și medicii veterinari au demonstrat o creștere a comerțului ilegal cu animale de companie, cu numeroase abuzuri în sistemul de circulație a animalelor de companie, evitarea controalelor și falsificarea documentelor;

| C. | întrucât organizațiile neguvernamentale, serviciile de asigurare a respectării legii și autoritățile competente asociază din ce în ce mai des comerțul ilegal cu animale de companie, inclusiv animale sălbatice și exotice, cu criminalitatea organizată și gravă; |
| --- | --- |

C.

întrucât organizațiile neguvernamentale, serviciile de asigurare a respectării legii și autoritățile competente asociază din ce în ce mai des comerțul ilegal cu animale de companie, inclusiv animale sălbatice și exotice, cu criminalitatea organizată și gravă;

| D. | întrucât, în pofida unor îmbunătățiri recente, există încă preocupări importante în privința informațiilor conținute în pașapoartele animalelor de companie, în special privind modul în care se poate dovedi că vârsta indicată pentru un anumit animal este corectă; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în pofida unor îmbunătățiri recente, există încă preocupări importante în privința informațiilor conținute în pașapoartele animalelor de companie, în special privind modul în care se poate dovedi că vârsta indicată pentru un anumit animal este corectă;

| E. | întrucât animalele de companie comercializate ilegal sunt adesea crescute în condiții deficitare, au puține contacte cu alte animale și prezintă un risc crescut de îmbolnăvire și întrucât 70 % din bolile nou apărute la om în ultimele decenii sunt de origine animală, iar animalele crescute în mod obișnuit ca animale de companie sunt purtătoare de numeroase zoonoze, printre care rabia; |
| --- | --- |

E.

întrucât animalele de companie comercializate ilegal sunt adesea crescute în condiții deficitare, au puține contacte cu alte animale și prezintă un risc crescut de îmbolnăvire și întrucât 70 % din bolile nou apărute la om în ultimele decenii sunt de origine animală, iar animalele crescute în mod obișnuit ca animale de companie sunt purtătoare de numeroase zoonoze, printre care rabia;

| F. | întrucât majoritatea statelor membre au instituit deja anumite cerințe pentru înregistrarea și/sau identificarea animalelor de companie; întrucât cele mai multe dintre aceste baze de date nu sunt încă compatibile, iar trasabilitatea animalelor de companie deplasate în UE este limitată; |
| --- | --- |

F.

întrucât majoritatea statelor membre au instituit deja anumite cerințe pentru înregistrarea și/sau identificarea animalelor de companie; întrucât cele mai multe dintre aceste baze de date nu sunt încă compatibile, iar trasabilitatea animalelor de companie deplasate în UE este limitată;

| G. | întrucât instituirea de cerințe compatibile pentru identificarea și înregistrarea animalelor de companie ar fi un pas important pentru protecția calității vieții animalelor și a sănătății publice și a animalelor și ar asigura o trasabilitate efectivă a animalelor de companie în interiorul Uniunii; |
| --- | --- |

G.

întrucât instituirea de cerințe compatibile pentru identificarea și înregistrarea animalelor de companie ar fi un pas important pentru protecția calității vieții animalelor și a sănătății publice și a animalelor și ar asigura o trasabilitate efectivă a animalelor de companie în interiorul Uniunii;

| H. | întrucât unele state membre (Țările de Jos și Belgia) dispun deja de liste pozitive pentru creșterea și/sau vânzarea animalelor de companie, |
| --- | --- |

H.

întrucât unele state membre (Țările de Jos și Belgia) dispun deja de liste pozitive pentru creșterea și/sau vânzarea animalelor de companie,

| 1. | subliniază contribuția pozitivă adusă de animalele de companie în viața a milioane de proprietari individuali și de familii din întreaga UE și își reiterează afirmația potrivit căreia proprietarii ar trebui să aibă posibilitatea de a călători cu animalele lor de companie în întreaga Uniune, în condiții de siguranță, controlate; |
| --- | --- |

1.

subliniază contribuția pozitivă adusă de animalele de companie în viața a milioane de proprietari individuali și de familii din întreaga UE și își reiterează afirmația potrivit căreia proprietarii ar trebui să aibă posibilitatea de a călători cu animalele lor de companie în întreaga Uniune, în condiții de siguranță, controlate;

| 2. | salută îmbunătățirile aduse la sistemul de circulație a animalelor prin Regulamentul (UE) nr. 576/2013, inclusiv noile elemente de securitate ale pașapoartelor pentru animalele de companie și îmbunătățirile ulterioare, ce vor rezulta din legislația privind sănătatea animalelor, după adoptarea de către colegiuitori; |
| --- | --- |

2.

salută îmbunătățirile aduse la sistemul de circulație a animalelor prin Regulamentul (UE) nr. 576/2013, inclusiv noile elemente de securitate ale pașapoartelor pentru animalele de companie și îmbunătățirile ulterioare, ce vor rezulta din legislația privind sănătatea animalelor, după adoptarea de către colegiuitori;

| 3. | ia act cu îngrijorare de dovezile aduse de organizațiile neguvernamentale, serviciile de asigurare a respectării legii, autoritățile competente și medicii veterinari, care demonstrează clar că sistemul de circulație a animalelor de companie este exploatat în mod ilegal în scop comercial; |
| --- | --- |

3.

ia act cu îngrijorare de dovezile aduse de organizațiile neguvernamentale, serviciile de asigurare a respectării legii, autoritățile competente și medicii veterinari, care demonstrează clar că sistemul de circulație a animalelor de companie este exploatat în mod ilegal în scop comercial;

| 4. | constată că lipsa vaccinării, a tratamentului antiviral adecvat și a îngrijirilor veterinare și sanitare în rândul animalelor de companie comercializate ilegal duce deseori la necesitatea tratării lor cu antibiotice; subliniază faptul că acest lucru mărește riscul rezistenței la antimicrobiene; |
| --- | --- |

4.

constată că lipsa vaccinării, a tratamentului antiviral adecvat și a îngrijirilor veterinare și sanitare în rândul animalelor de companie comercializate ilegal duce deseori la necesitatea tratării lor cu antibiotice; subliniază faptul că acest lucru mărește riscul rezistenței la antimicrobiene;

| 5. | ia act cu îngrijorare de intensificarea comerțului – atât legal, cât și ilegal – cu animale sălbatice crescute în mod obișnuit ca animale de companie; observă că creșterea unor animale sălbatice ca animale de companie reduce în mod semnificativ calitatea vieții animalelor respective și amenință sănătatea și siguranța oamenilor; observă că această formă de comerț are implicații serioase asupra conservării speciilor supuse capturii din sălbăticie pentru aprovizionarea comerțului; invită Comisia să adopte măsuri temeinice și eficace pentru combaterea comerțului ilicit cu animale de companie, inclusiv cu animale sălbatice ținute ca animale de companie; |
| --- | --- |

5.

ia act cu îngrijorare de intensificarea comerțului – atât legal, cât și ilegal – cu animale sălbatice crescute în mod obișnuit ca animale de companie; observă că creșterea unor animale sălbatice ca animale de companie reduce în mod semnificativ calitatea vieții animalelor respective și amenință sănătatea și siguranța oamenilor; observă că această formă de comerț are implicații serioase asupra conservării speciilor supuse capturii din sălbăticie pentru aprovizionarea comerțului; invită Comisia să adopte măsuri temeinice și eficace pentru combaterea comerțului ilicit cu animale de companie, inclusiv cu animale sălbatice ținute ca animale de companie;

| 6. | observă că, deși multe state membre au instituit sisteme obligatorii de identificare și înregistrare a animalelor de companie, există discrepanțe în ceea ce privește tipul de informații deținute, animalele care fac obiectul cerințelor de identificare și înregistrare și nivelul de guvernanță la care sunt deținute informațiile; |
| --- | --- |

6.

observă că, deși multe state membre au instituit sisteme obligatorii de identificare și înregistrare a animalelor de companie, există discrepanțe în ceea ce privește tipul de informații deținute, animalele care fac obiectul cerințelor de identificare și înregistrare și nivelul de guvernanță la care sunt deținute informațiile;

| 7. | observă că existența unor sisteme compatibile de identificare și înregistrare pentru câini (Canis lupus familiaris) și pisici (Felis silvestris catus) ar reduce fenomenul falsificării documentelor și al comerțului ilegal, îmbunătățind astfel calitatea vieții animalelor, protejând sănătatea publică și sănătatea animalelor și permițând o trasabilitate efectivă în interiorul Uniunii; |
| --- | --- |

7.

observă că existența unor sisteme compatibile de identificare și înregistrare pentru câini (Canis lupus familiaris) și pisici (Felis silvestris catus) ar reduce fenomenul falsificării documentelor și al comerțului ilegal, îmbunătățind astfel calitatea vieții animalelor, protejând sănătatea publică și sănătatea animalelor și permițând o trasabilitate efectivă în interiorul Uniunii;

| 8. | invită Comisia ca, după intrarea în vigoare a Regulamentului privind bolile transmisibile ale animalelor (Legea privind sănătatea animală), să adopte un act delegat de stabilire a unor norme în conformitate cu articolele 109 și 118 din regulament cu privire la instituirea unor sisteme detaliate și compatibile pentru mijloacele și metodele de identificare și înregistrare a câinilor (Canis lupus familiaris) și pisicilor (Felis silvestris catus); subliniază faptul că datele cu caracter personal referitoare la proprietarii și vânzătorii de animale de companie ar trebui să fie respectate în conformitate cu standardele juridice relevante ale UE privind protecția datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia ca, după intrarea în vigoare a Regulamentului privind bolile transmisibile ale animalelor (Legea privind sănătatea animală), să adopte un act delegat de stabilire a unor norme în conformitate cu articolele 109 și 118 din regulament cu privire la instituirea unor sisteme detaliate și compatibile pentru mijloacele și metodele de identificare și înregistrare a câinilor (Canis lupus familiaris) și pisicilor (Felis silvestris catus); subliniază faptul că datele cu caracter personal referitoare la proprietarii și vânzătorii de animale de companie ar trebui să fie respectate în conformitate cu standardele juridice relevante ale UE privind protecția datelor cu caracter personal;

| 9. | invită Comisia ca, după intrarea în vigoare a Regulamentului privind bolile transmisibile ale animalelor, să ia în considerare adoptarea unor acte delegate de stabilire a unor norme în conformitate cu articolele 109 și 118 din regulament cu privire la instituirea unor sisteme detaliate și compatibile pentru mijloacele și metodele de identificare și înregistrare a animalelor de companie, conform definițiilor din anexa 1 la același regulament; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia ca, după intrarea în vigoare a Regulamentului privind bolile transmisibile ale animalelor, să ia în considerare adoptarea unor acte delegate de stabilire a unor norme în conformitate cu articolele 109 și 118 din regulament cu privire la instituirea unor sisteme detaliate și compatibile pentru mijloacele și metodele de identificare și înregistrare a animalelor de companie, conform definițiilor din anexa 1 la același regulament;

| 10. | îndeamnă Comisia să publice fără întârziere concluziile studiului privind bunăstarea câinilor și pisicilor care fac obiectul practicilor comerciale; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Comisia să publice fără întârziere concluziile studiului privind bunăstarea câinilor și pisicilor care fac obiectul practicilor comerciale;

| 11. | consideră că beneficiile unui sistem compatibil pentru identificarea și înregistrarea animalelor de companie la nivelul UE vor depăși simpla combatere a comerțului ilegal; consideră că aceste beneficii includ identificarea sursei focarelor de boală, combaterea maltratării animalelor și înlăturarea altor preocupări legate de calitatea vieții animalelor; |
| --- | --- |

11.

consideră că beneficiile unui sistem compatibil pentru identificarea și înregistrarea animalelor de companie la nivelul UE vor depăși simpla combatere a comerțului ilegal; consideră că aceste beneficii includ identificarea sursei focarelor de boală, combaterea maltratării animalelor și înlăturarea altor preocupări legate de calitatea vieții animalelor;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0381.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0197.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/142 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/142

---

P8_TA(2016)0066

Situația umanitară din Yemen

Rezoluţia Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la situația umanitară din Yemen (2016/2515(RSP))

(2018/C 035/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Yemen, în special Rezoluția din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Yemen (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Yemen, în special Rezoluția din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Yemen (1),

| — | având în vedere declarația comună din 10 ianuarie 2016 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, și a Comisarului pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, Christos Stylianides, privind atacul asupra unui centru medical al organizației Médecins Sans Frontières (Medici fără Frontiere) (MSF) din Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 10 ianuarie 2016 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, și a Comisarului pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, Christos Stylianides, privind atacul asupra unui centru medical al organizației Médecins Sans Frontières (Medici fără Frontiere) (MSF) din Yemen,

| — | având în vedere declarația din 15 decembrie 2015 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind reluarea discuțiilor mediate de ONU cu privire la Yemen și declarația comună din 2 octombrie 2015 a VP/ÎR, Federica Mogherini, și a Comisarului pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, Christos Stylianides, referitoare la Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 15 decembrie 2015 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind reluarea discuțiilor mediate de ONU cu privire la Yemen și declarația comună din 2 octombrie 2015 a VP/ÎR, Federica Mogherini, și a Comisarului pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, Christos Stylianides, referitoare la Yemen,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe referitoare la Yemen, în special cele din 20 aprilie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe referitoare la Yemen, în special cele din 20 aprilie 2015,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Yemen, în special Rezoluțiile 2216 (2015), 2201 (2015) și 2140 (2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Yemen, în special Rezoluțiile 2216 (2015), 2201 (2015) și 2140 (2014),

| — | având în vedere declarațiile din 10 ianuarie 2016 și din 8 ianuarie 2016 ale purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU referitoare la Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 10 ianuarie 2016 și din 8 ianuarie 2016 ale purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU referitoare la Yemen,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât actuala criză din Yemen este rezultatul eșecului guvernelor succesive de a îndeplini aspirațiile legitime ale poporului yemenit către democrație, dezvoltare economică și socială, stabilitate și securitate; întrucât acest eșec a creat condițiile pentru izbucnirea unui conflict violent, ca urmare a imposibilității de a forma un guvern favorabil incluziunii și care să fie dispus să împartă puterea în mod echitabil, precum și a ignorării sistematice a numeroaselor tensiuni tribale din țară, a insecurității generalizate și a blocajului economic; |
| --- | --- |

A.

întrucât actuala criză din Yemen este rezultatul eșecului guvernelor succesive de a îndeplini aspirațiile legitime ale poporului yemenit către democrație, dezvoltare economică și socială, stabilitate și securitate; întrucât acest eșec a creat condițiile pentru izbucnirea unui conflict violent, ca urmare a imposibilității de a forma un guvern favorabil incluziunii și care să fie dispus să împartă puterea în mod echitabil, precum și a ignorării sistematice a numeroaselor tensiuni tribale din țară, a insecurității generalizate și a blocajului economic;

| B. | întrucât intervenția militară în Yemen condusă de Arabia Saudită, efectuată la cererea președintelui Yemenului, Abd Rabbuh Mansur Hadi, inclusiv folosirea de muniție cu dispersie, interzisă la nivel internațional, a provocat o situație umanitară dezastruoasă ce afectează populația din întreaga țară, are implicații grave pentru întreaga regiune și constituie o amenințare pentru pacea și securitatea internațională; întrucât populația civilă yemenită, deja afectată de condiții de viață extrem de precare, este principala victimă a escaladării militare actuale; |
| --- | --- |

B.

întrucât intervenția militară în Yemen condusă de Arabia Saudită, efectuată la cererea președintelui Yemenului, Abd Rabbuh Mansur Hadi, inclusiv folosirea de muniție cu dispersie, interzisă la nivel internațional, a provocat o situație umanitară dezastruoasă ce afectează populația din întreaga țară, are implicații grave pentru întreaga regiune și constituie o amenințare pentru pacea și securitatea internațională; întrucât populația civilă yemenită, deja afectată de condiții de viață extrem de precare, este principala victimă a escaladării militare actuale;

| C. | întrucât rebelii Houthi au asediat orașul Taiz, cel de-al treilea oraș din Yemen, împiedicând furnizarea de ajutoare umane; întrucât, potrivit lui Stephen O’Brien, Secretar general adjunct al ONU pentru afaceri umanitare și coordonator pentru asistența de urgență, circa 200 000 de civili blocați în asediu se confruntă cu lipsa acută de apă potabilă, de alimente, de asistență medicală, precum și de celelalte forme vitale de asistență și protecție; |
| --- | --- |

C.

întrucât rebelii Houthi au asediat orașul Taiz, cel de-al treilea oraș din Yemen, împiedicând furnizarea de ajutoare umane; întrucât, potrivit lui Stephen O’Brien, Secretar general adjunct al ONU pentru afaceri umanitare și coordonator pentru asistența de urgență, circa 200 000 de civili blocați în asediu se confruntă cu lipsa acută de apă potabilă, de alimente, de asistență medicală, precum și de celelalte forme vitale de asistență și protecție;

| D. | întrucât, de la începerea conflictului, cel puțin 5 979 de persoane au fost ucise, aproape jumătate fiind civili, iar 28 208 persoane au fost rănite; întrucât printre victime se numără sute de femei și copii; întrucât impactul umanitar asupra populației civile al luptelor neîntrerupte dintre diferitele miliții, al bombardamentelor și al întreruperii furnizării serviciilor esențiale capătă proporții alarmante; |
| --- | --- |

D.

întrucât, de la începerea conflictului, cel puțin 5 979 de persoane au fost ucise, aproape jumătate fiind civili, iar 28 208 persoane au fost rănite; întrucât printre victime se numără sute de femei și copii; întrucât impactul umanitar asupra populației civile al luptelor neîntrerupte dintre diferitele miliții, al bombardamentelor și al întreruperii furnizării serviciilor esențiale capătă proporții alarmante;

| E. | întrucât, potrivit Raportului general privind nevoile umanitare estimate pentru 2016, emis în noiembrie 2015, 21,2 milioane de persoane (82 % din populație) au în prezent nevoie de asistență umanitară sub o formă sau alta; întrucât, în mod similar, se estimează că, în prezent, aproape 2,1 milioane de persoane sunt malnutrite, dintre care peste 1,3 milioane de copii ce suferă de malnutriție acută gravă; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit Raportului general privind nevoile umanitare estimate pentru 2016, emis în noiembrie 2015, 21,2 milioane de persoane (82 % din populație) au în prezent nevoie de asistență umanitară sub o formă sau alta; întrucât, în mod similar, se estimează că, în prezent, aproape 2,1 milioane de persoane sunt malnutrite, dintre care peste 1,3 milioane de copii ce suferă de malnutriție acută gravă;

| F. | întrucât, în 2015, UE a furnizat un nou ajutor umanitar în valoare de 52 milioane EUR pentru criza din Yemen și impactul acesteia asupra regiunii Cornului Africii: întrucât UE va oferi fonduri de până la 2 milioane EUR pentru crearea mecanismului ONU de verificare și inspecție (UNVIM) pentru transporturile maritime comerciale către Yemen, facilitând astfel fluxul liber de produse comerciale și de ajutor umanitar către Yemen; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în 2015, UE a furnizat un nou ajutor umanitar în valoare de 52 milioane EUR pentru criza din Yemen și impactul acesteia asupra regiunii Cornului Africii: întrucât UE va oferi fonduri de până la 2 milioane EUR pentru crearea mecanismului ONU de verificare și inspecție (UNVIM) pentru transporturile maritime comerciale către Yemen, facilitând astfel fluxul liber de produse comerciale și de ajutor umanitar către Yemen;

| G. | întrucât, potrivit mai multor surse, atacurile aeriene ale coaliției conduse de Arabia Saudită în Yemen au lovit ținte civile, inclusiv spitale, școli, piețe, depozite de cereale, porturi și o tabără pentru persoanele strămutate, aducând prejudicii grave infrastructurii esențiale pentru furnizarea ajutorului și contribuind la deficitul sever de alimente și de combustibil din țară; întrucât, la 10 ianuarie 2016, un spital sprijinit de organizația Medici fără Frontiere/ Médecins Sans Frontières (MSF) din nordul Yemenului a fost bombardat, incident care s-a soldat cu moartea a cel puțin șase persoane, cu rănirea a 12 persoane, printre care se numără și membri ai personalului MSF, și cu distrugerea gravă a unității medicale; întrucât acest atac este cel mai recent dintr-o serie de atacuri îndreptate împotriva unităților medicale; întrucât multe monumente istorice și situri arheologice au fost, de asemenea, afectate sau distruse în mod ireparabil, inclusiv unele părți ale orașului vechi Sana’a, sit care face parte din patrimoniul mondial al UNESCO; |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit mai multor surse, atacurile aeriene ale coaliției conduse de Arabia Saudită în Yemen au lovit ținte civile, inclusiv spitale, școli, piețe, depozite de cereale, porturi și o tabără pentru persoanele strămutate, aducând prejudicii grave infrastructurii esențiale pentru furnizarea ajutorului și contribuind la deficitul sever de alimente și de combustibil din țară; întrucât, la 10 ianuarie 2016, un spital sprijinit de organizația Medici fără Frontiere/ Médecins Sans Frontières (MSF) din nordul Yemenului a fost bombardat, incident care s-a soldat cu moartea a cel puțin șase persoane, cu rănirea a 12 persoane, printre care se numără și membri ai personalului MSF, și cu distrugerea gravă a unității medicale; întrucât acest atac este cel mai recent dintr-o serie de atacuri îndreptate împotriva unităților medicale; întrucât multe monumente istorice și situri arheologice au fost, de asemenea, afectate sau distruse în mod ireparabil, inclusiv unele părți ale orașului vechi Sana’a, sit care face parte din patrimoniul mondial al UNESCO;

| H. | întrucât, din cauza capacității portuare reduse și a congestionării cauzate de distrugerea infrastructurii și a facilităților, doar 15 % din volumul de importuri de combustibili anterior crizei mai ajunge în țară; întrucât, conform Cadrului integrat al clasificării securității alimentare elaborat de Organizația pentru Alimentație și Agricultură, opt provincii sunt în prezent clasificate la nivel de urgență în ceea ce privește securitatea alimentară – Sa’ada, Hajjah, Hodeida, Taiz, Al-Dhale, Lahj, Abyan și Hadramaut; |
| --- | --- |

H.

întrucât, din cauza capacității portuare reduse și a congestionării cauzate de distrugerea infrastructurii și a facilităților, doar 15 % din volumul de importuri de combustibili anterior crizei mai ajunge în țară; întrucât, conform Cadrului integrat al clasificării securității alimentare elaborat de Organizația pentru Alimentație și Agricultură, opt provincii sunt în prezent clasificate la nivel de urgență în ceea ce privește securitatea alimentară – Sa’ada, Hajjah, Hodeida, Taiz, Al-Dhale, Lahj, Abyan și Hadramaut;

| I. | întrucât, potrivit organizației „Salvați copiii”, în 18 dintre cele 22 de provincii ale țării, spitalele au fost închise sau grav afectate ca urmare a conflictelor sau a lipsei de combustibil; întrucât, în special, au fost închise 153 de centre medicale care asigurau hrana pentru un număr de peste 450 000 de copiii expuși riscurilor, precum și 158 de clinici ambulatorii care furnizau servicii medicale de bază pentru aproximativ jumătate de milion de copii cu vârsta de sub cinci ani; |
| --- | --- |

I.

întrucât, potrivit organizației „Salvați copiii”, în 18 dintre cele 22 de provincii ale țării, spitalele au fost închise sau grav afectate ca urmare a conflictelor sau a lipsei de combustibil; întrucât, în special, au fost închise 153 de centre medicale care asigurau hrana pentru un număr de peste 450 000 de copiii expuși riscurilor, precum și 158 de clinici ambulatorii care furnizau servicii medicale de bază pentru aproximativ jumătate de milion de copii cu vârsta de sub cinci ani;

| J. | întrucât, potrivit UNICEF, conflictul din Yemen are, de asemenea, un impact grav asupra accesului copiilor la educație, suspendat în cazul a aproape 2 milioane de copii, 3 584 de școli fiind închise (una din patru); întrucât 860 dintre aceste școli sunt avariate ori servesc drept adăpost pentru persoanele strămutate; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit UNICEF, conflictul din Yemen are, de asemenea, un impact grav asupra accesului copiilor la educație, suspendat în cazul a aproape 2 milioane de copii, 3 584 de școli fiind închise (una din patru); întrucât 860 dintre aceste școli sunt avariate ori servesc drept adăpost pentru persoanele strămutate;

| K. | întrucât, la 15 decembrie 2015, a fost declarată încetarea focului la nivel național, însă aceasta a fost ulterior încălcată pe scară largă; întrucât tratativele de pace dintre părțile participante la conflict, care au avut loc în Elveția la mijlocul lunii decembrie 2015, nu au condus la progrese majore în vederea încetării conflictului; întrucât reluarea negocierilor de pace conduse de ONU, sub auspiciile trimisului special al ONU în Yemen, Ismail Ould Cheikh Ahmed, programată să aibă loc la 14 ianuarie 2016, a fost temporar amânată în contextul continuării violențelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 15 decembrie 2015, a fost declarată încetarea focului la nivel național, însă aceasta a fost ulterior încălcată pe scară largă; întrucât tratativele de pace dintre părțile participante la conflict, care au avut loc în Elveția la mijlocul lunii decembrie 2015, nu au condus la progrese majore în vederea încetării conflictului; întrucât reluarea negocierilor de pace conduse de ONU, sub auspiciile trimisului special al ONU în Yemen, Ismail Ould Cheikh Ahmed, programată să aibă loc la 14 ianuarie 2016, a fost temporar amânată în contextul continuării violențelor;

| L. | întrucât situația din Yemen prezintă riscuri grave pentru stabilitatea regiunii, în special cea din Cornul Africii, Marea Roșie și Orientul Mijlociu în general; întrucât gruparea Al-Qaeda din Peninsula Arabică (AQAP) a putut beneficia de deteriorarea situației politice și de securitate din Yemen, extinzându-și prezența și crescând numărul și amploarea atacurilor sale teroriste; întrucât așa-numitul Stat Islamic (ISIS) /Daesh a devenit prezent în Yemen și a comis atacuri teroriste împotriva unor moschei șiite, care s-au soldat cu moartea a sute de persoane; |
| --- | --- |

L.

întrucât situația din Yemen prezintă riscuri grave pentru stabilitatea regiunii, în special cea din Cornul Africii, Marea Roșie și Orientul Mijlociu în general; întrucât gruparea Al-Qaeda din Peninsula Arabică (AQAP) a putut beneficia de deteriorarea situației politice și de securitate din Yemen, extinzându-și prezența și crescând numărul și amploarea atacurilor sale teroriste; întrucât așa-numitul Stat Islamic (ISIS) /Daesh a devenit prezent în Yemen și a comis atacuri teroriste împotriva unor moschei șiite, care s-au soldat cu moartea a sute de persoane;

| M. | întrucât stabilitatea și securitatea din Yemen, precum și un guvern care să funcționeze în mod adecvat reprezintă factori extrem de importanți pentru eforturile internaționale de combatere a extremismului și violenței în regiune și dincolo de aceasta, precum și pentru pacea și stabilitatea din Yemen; |
| --- | --- |

M.

întrucât stabilitatea și securitatea din Yemen, precum și un guvern care să funcționeze în mod adecvat reprezintă factori extrem de importanți pentru eforturile internaționale de combatere a extremismului și violenței în regiune și dincolo de aceasta, precum și pentru pacea și stabilitatea din Yemen;

| N. | întrucât unele state membre ale UE au continuat să autorizeze, încă de la începutul războiului, transferuri de arme și obiecte aferente către Arabia Saudită; întrucât aceste transferuri încalcă Poziția comună a UE privind controlul exporturilor de arme (2008/944/PESC), care interzice explicit autorizarea de către statele membre a licențelor pentru arme dacă există riscul clar că tehnologia sau echipamentele militare care urmează să fie exportate pot fi folosite pentru a comite încălcări grave ale dreptului umanitar internațional și pentru a submina pacea, securitatea și stabilitatea regională, |
| --- | --- |

N.

întrucât unele state membre ale UE au continuat să autorizeze, încă de la începutul războiului, transferuri de arme și obiecte aferente către Arabia Saudită; întrucât aceste transferuri încalcă Poziția comună a UE privind controlul exporturilor de arme (2008/944/PESC), care interzice explicit autorizarea de către statele membre a licențelor pentru arme dacă există riscul clar că tehnologia sau echipamentele militare care urmează să fie exportate pot fi folosite pentru a comite încălcări grave ale dreptului umanitar internațional și pentru a submina pacea, securitatea și stabilitatea regională,

| 1. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la deteriorarea alarmantă a situației umanitare din Yemen, caracterizată de generalizarea insecurității alimentare și a malnutriției severe, de atacuri realizate fără discriminare împotriva civililor și a personalului medical și umanitar, de distrugerea infrastructurii civile și medicale, ca urmare a unui conflict intern preexistent, de intensificarea atacurilor aeriene ale coaliției conduse de Arabia Saudită, de lupte la sol și de atacuri de artilerie, în ciuda apelurilor repetate la o nouă încetare a ostilităților; regretă profund pierderile de vieți omenești cauzate de conflict și suferința celor prinși în acest conflict și își exprimă condoleanțele față de familiile victimelor; își reafirmă angajamentul de a continua să sprijine Yemenul și poporul yemenit; |
| --- | --- |

1.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la deteriorarea alarmantă a situației umanitare din Yemen, caracterizată de generalizarea insecurității alimentare și a malnutriției severe, de atacuri realizate fără discriminare împotriva civililor și a personalului medical și umanitar, de distrugerea infrastructurii civile și medicale, ca urmare a unui conflict intern preexistent, de intensificarea atacurilor aeriene ale coaliției conduse de Arabia Saudită, de lupte la sol și de atacuri de artilerie, în ciuda apelurilor repetate la o nouă încetare a ostilităților; regretă profund pierderile de vieți omenești cauzate de conflict și suferința celor prinși în acest conflict și își exprimă condoleanțele față de familiile victimelor; își reafirmă angajamentul de a continua să sprijine Yemenul și poporul yemenit;

| 2. | își exprimă îngrijorarea profundă față de atacurile aeriene ale coaliției conduse de Arabia Saudită și blocada navală pe care a impus-o Yemenului, care au dus la moartea a mii de oameni, au destabilizat și mai mult Yemenul, au distrus infrastructura fizică a țării, au creat instabilitate care a fost exploatată de organizațiile teroriste și extremiste, cum ar fi ISIS/Daesh și Al-Qaida din Peninsula Arabică și au exacerbat o situație umanitară deja critică; condamnă ferm și acțiunile violente și destabilizatoare ale grupării Houthi, sprijinită de Iran, inclusiv asediul orașului Taiz, cu consecințe umanitare dezastruoase pentru locuitori; |
| --- | --- |

2.

își exprimă îngrijorarea profundă față de atacurile aeriene ale coaliției conduse de Arabia Saudită și blocada navală pe care a impus-o Yemenului, care au dus la moartea a mii de oameni, au destabilizat și mai mult Yemenul, au distrus infrastructura fizică a țării, au creat instabilitate care a fost exploatată de organizațiile teroriste și extremiste, cum ar fi ISIS/Daesh și Al-Qaida din Peninsula Arabică și au exacerbat o situație umanitară deja critică; condamnă ferm și acțiunile violente și destabilizatoare ale grupării Houthi, sprijinită de Iran, inclusiv asediul orașului Taiz, cu consecințe umanitare dezastruoase pentru locuitori;

| 3. | subliniază necesitatea unei acțiuni umanitare coordonate sub egida ONU și cere tuturor țărilor să contribuie la satisfacerea necesităților umanitare; cere tuturor părților să permită intrarea și furnizarea de alimente, medicamente, combustibil și a altor tipuri de asistență necesare de urgență, prin intermediul canalelor umanitare ale ONU și internaționale, pentru a satisface necesitățile urgente ale civililor afectați de criză, în conformitate cu principiile imparțialității, neutralității și independenței; solicită o încetare a focului umanitară, care să permită acordarea urgentă a unei asistențe vitale populației yemenite; reamintește, de asemenea, că este esențial să se faciliteze și mai mult accesul navelor comerciale în Yemen; |
| --- | --- |

3.

subliniază necesitatea unei acțiuni umanitare coordonate sub egida ONU și cere tuturor țărilor să contribuie la satisfacerea necesităților umanitare; cere tuturor părților să permită intrarea și furnizarea de alimente, medicamente, combustibil și a altor tipuri de asistență necesare de urgență, prin intermediul canalelor umanitare ale ONU și internaționale, pentru a satisface necesitățile urgente ale civililor afectați de criză, în conformitate cu principiile imparțialității, neutralității și independenței; solicită o încetare a focului umanitară, care să permită acordarea urgentă a unei asistențe vitale populației yemenite; reamintește, de asemenea, că este esențial să se faciliteze și mai mult accesul navelor comerciale în Yemen;

| 4. | cere tuturor părților să respecte dreptul umanitar internațional și dreptul internațional al drepturilor omului, să asigure protecția civililor și să nu vizeze în mod direct infrastructurile civile, în special infrastructurile medicale și sistemele de aprovizionare cu apă; solicită o anchetă independentă în legătură cu toate acuzațiile de abuzuri, tortură, ucidere cu intenție a civililor și alte încălcări ale dreptului internațional umanitar și al drepturilor omului; |
| --- | --- |

4.

cere tuturor părților să respecte dreptul umanitar internațional și dreptul internațional al drepturilor omului, să asigure protecția civililor și să nu vizeze în mod direct infrastructurile civile, în special infrastructurile medicale și sistemele de aprovizionare cu apă; solicită o anchetă independentă în legătură cu toate acuzațiile de abuzuri, tortură, ucidere cu intenție a civililor și alte încălcări ale dreptului internațional umanitar și al drepturilor omului;

| 5. | reamintește tuturor părților că spitalele și personalul medical sunt protejate în mod explicit de dreptul umanitar internațional și că acțiunile deliberate care vizează populația și infrastructura civilă constituie crime de război; cere să se realizeze o anchetă imparțială și independentă a tuturor presupuselor încălcări ale dreptului internațional al drepturilor omului și ale dreptului umanitar internațional, inclusiv ultimele atacuri care au vizat infrastructura și personalul umanitar; solicită tuturor părților să respecte drepturile omului și libertățile tuturor cetățenilor yemeniți și subliniază importanța creșterii securității tuturor celor care lucrează în misiuni de pace și în misiuni umanitare în această țară, inclusiv personalul umanitar, medici și jurnaliști; |
| --- | --- |

5.

reamintește tuturor părților că spitalele și personalul medical sunt protejate în mod explicit de dreptul umanitar internațional și că acțiunile deliberate care vizează populația și infrastructura civilă constituie crime de război; cere să se realizeze o anchetă imparțială și independentă a tuturor presupuselor încălcări ale dreptului internațional al drepturilor omului și ale dreptului umanitar internațional, inclusiv ultimele atacuri care au vizat infrastructura și personalul umanitar; solicită tuturor părților să respecte drepturile omului și libertățile tuturor cetățenilor yemeniți și subliniază importanța creșterii securității tuturor celor care lucrează în misiuni de pace și în misiuni umanitare în această țară, inclusiv personalul umanitar, medici și jurnaliști;

| 6. | solicită UE să promoveze în mod eficace respectarea legislației umanitare internaționale, astfel cum prevăd principiile UE aplicabile; subliniază, în special, că este necesar ca UE, în cadrul dialogului său politic cu Arabia Saudită, să releve necesitatea respectării dreptului umanitar internațional și, în cazul în care acest dialog nu dă rezultate, să aibă în vedere aplicarea altor măsuri, în conformitate cu Orientările UE privind promovarea respectării dreptului umanitar internațional; |
| --- | --- |

6.

solicită UE să promoveze în mod eficace respectarea legislației umanitare internaționale, astfel cum prevăd principiile UE aplicabile; subliniază, în special, că este necesar ca UE, în cadrul dialogului său politic cu Arabia Saudită, să releve necesitatea respectării dreptului umanitar internațional și, în cazul în care acest dialog nu dă rezultate, să aibă în vedere aplicarea altor măsuri, în conformitate cu Orientările UE privind promovarea respectării dreptului umanitar internațional;

| 7. | invită VP/ÎR să lanseze o inițiativă care să vizeze impunerea unui embargo al UE asupra armelor împotriva Arabiei Saudite, având în vedere acuzațiile grave de încălcare în Yemen a dreptului umanitar internațional de către Arabia Saudită și faptul că autorizarea în continuare a vânzărilor de arme către Arabia Saudită ar încălca, prin urmare, Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008; |
| --- | --- |

7.

invită VP/ÎR să lanseze o inițiativă care să vizeze impunerea unui embargo al UE asupra armelor împotriva Arabiei Saudite, având în vedere acuzațiile grave de încălcare în Yemen a dreptului umanitar internațional de către Arabia Saudită și faptul că autorizarea în continuare a vânzărilor de arme către Arabia Saudită ar încălca, prin urmare, Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008;

| 8. | consideră că Arabia Saudită și Iranul sunt indispensabile pentru rezolvarea crizei și îndeamnă ambele părți să acționeze în mod pragmatic și cu bună credință pentru a pune capăt conflictului din Yemen; |
| --- | --- |

8.

consideră că Arabia Saudită și Iranul sunt indispensabile pentru rezolvarea crizei și îndeamnă ambele părți să acționeze în mod pragmatic și cu bună credință pentru a pune capăt conflictului din Yemen;

| 9. | consideră că numai o soluție politică, deschisă și bazată pe negocieri a acestui conflict poate reinstaura pacea și poate păstra unitatea, suveranitatea, independența și integritatea teritorială a Yemenului; solicită tuturor părților să se angajeze, cu bună credință și fără condiții prealabile, într-o nouă rundă de negocieri pentru pace sub egida ONU, cât mai curând posibil, inclusiv prin rezolvarea diferențelor de poziție prin dialog și consultări, respingând actele de violență în slujba obiectivelor politice și abținându-se de la acțiuni provocatoare și de la orice acte unilaterale menite să pună în pericol soluția politică; sprijină eforturile trimisului special al ONU, Ismail Ould Cheikh Ahmed, de organizare a unor tratative de pace pentru Yemen, intermediate de ONU, în conformitate cu inițiativa Consiliului de Cooperare al Golfului, cu rezultatele Conferinței de dialog național și cu rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU, în special rezoluțiile 2140 (2014) și 2216 (2015); |
| --- | --- |

9.

consideră că numai o soluție politică, deschisă și bazată pe negocieri a acestui conflict poate reinstaura pacea și poate păstra unitatea, suveranitatea, independența și integritatea teritorială a Yemenului; solicită tuturor părților să se angajeze, cu bună credință și fără condiții prealabile, într-o nouă rundă de negocieri pentru pace sub egida ONU, cât mai curând posibil, inclusiv prin rezolvarea diferențelor de poziție prin dialog și consultări, respingând actele de violență în slujba obiectivelor politice și abținându-se de la acțiuni provocatoare și de la orice acte unilaterale menite să pună în pericol soluția politică; sprijină eforturile trimisului special al ONU, Ismail Ould Cheikh Ahmed, de organizare a unor tratative de pace pentru Yemen, intermediate de ONU, în conformitate cu inițiativa Consiliului de Cooperare al Golfului, cu rezultatele Conferinței de dialog național și cu rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU, în special rezoluțiile 2140 (2014) și 2216 (2015);

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Secretarului General al Consiliului de Cooperare al Golfului, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe, precum și guvernului Republicii Yemen. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Secretarului General al Consiliului de Cooperare al Golfului, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe, precum și guvernului Republicii Yemen.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0270.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 2 februarie 2016

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/146 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/146

---

P8_TA(2016)0030

Cerere de ridicare a imunității lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz

Decizia Parlamentului European din 2 februarie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz (2015/2313(IMM))

(2018/C 035/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz, transmisă la 13 august 2015 de către Procurorul General al Republicii Polone în legătură cu procedura ce urmează a fi deschisă la sesizarea Inspectoratului general polon al transportului rutier (nr. de ref. CAN-PST-SCW.7421.1209083.2014.9.A.0475) și anunțată în plen la 29 octombrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz, transmisă la 13 august 2015 de către Procurorul General al Republicii Polone în legătură cu procedura ce urmează a fi deschisă la sesizarea Inspectoratului general polon al transportului rutier (nr. de ref. CAN-PST-SCW.7421.1209083.2014.9.A.0475) și anunțată în plen la 29 octombrie 2015,

| — | având în vedere că Robert Jarosław Iwaszkiewicz a renunțat la dreptul său de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere că Robert Jarosław Iwaszkiewicz a renunțat la dreptul său de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (2) și articolul 108 din Constituția Republicii Polone, precum și articolul 7b alineatul (1) și articolul 7c alineatul (1) în coroborare cu articolul 10b din legea polonă din 9 mai 1996 privind exercitarea mandatului de deputat și senator, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (2) și articolul 108 din Constituția Republicii Polone, precum și articolul 7b alineatul (1) și articolul 7c alineatul (1) în coroborare cu articolul 10b din legea polonă din 9 mai 1996 privind exercitarea mandatului de deputat și senator,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0015/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0015/2016),

| A. | întrucât Procurorul General al Republicii Polone a transmis o cerere din partea Inspectorului General polon al transportului rutier prin care se solicită ridicarea imunității unui deputat în Parlamentul European ales în Polonia, Robert Jarosław Iwaszkiewicz, în legătură cu o infracțiune prevăzută la articolul 92a din Codul infracțiunilor minore din 20 mai 1971, coroborat cu articolul 20 alineatul (1) din Legea privind traficul rutier din 20 iunie 1997; |
| --- | --- |

A.

întrucât Procurorul General al Republicii Polone a transmis o cerere din partea Inspectorului General polon al transportului rutier prin care se solicită ridicarea imunității unui deputat în Parlamentul European ales în Polonia, Robert Jarosław Iwaszkiewicz, în legătură cu o infracțiune prevăzută la articolul 92a din Codul infracțiunilor minore din 20 mai 1971, coroborat cu articolul 20 alineatul (1) din Legea privind traficul rutier din 20 iunie 1997;

| B. | întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene stipulează că deputații în Parlamentul European trebuie să beneficieze, pe teritoriul statului membru din care provin, de imunitățile recunoscute deputaților în parlamentul statului membru respectiv; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene stipulează că deputații în Parlamentul European trebuie să beneficieze, pe teritoriul statului membru din care provin, de imunitățile recunoscute deputaților în parlamentul statului membru respectiv;

| C. | întrucât articolul 105 alineatul (2) și articolul 108 din Constituția Republicii Polone stipulează că răspunderea penală a unui deputat sau a unui senator nu poate fi angajată fără acordul Seimului sau, respectiv, al Senatului; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 105 alineatul (2) și articolul 108 din Constituția Republicii Polone stipulează că răspunderea penală a unui deputat sau a unui senator nu poate fi angajată fără acordul Seimului sau, respectiv, al Senatului;

| D. | întrucât, prin urmare, incumbă Parlamentului European să decidă dacă să ridice sau nu imunitatea lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz; |
| --- | --- |

D.

întrucât, prin urmare, incumbă Parlamentului European să decidă dacă să ridice sau nu imunitatea lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz;

| E. | întrucât Robert Jarosław Iwaszkiewicz este acuzat de a nu fi respectat limita de viteză într-o zonă rezidențială; |
| --- | --- |

E.

întrucât Robert Jarosław Iwaszkiewicz este acuzat de a nu fi respectat limita de viteză într-o zonă rezidențială;

| F. | întrucât presupusa infracțiune nu are o legătură directă sau evidentă cu exercitarea funcției lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

F.

întrucât presupusa infracțiune nu are o legătură directă sau evidentă cu exercitarea funcției lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz de deputat în Parlamentul European;

| G. | întrucât, în acest caz, Parlamentul nu a găsit nicio dovadă de fumus persecutionis, cu alte cuvinte nu a reținut nicio suspiciune suficient de serioasă și precisă că cererea ar fi fost făcută cu intenția de aduce prejudicii politice deputatului în cauză; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în acest caz, Parlamentul nu a găsit nicio dovadă de fumus persecutionis, cu alte cuvinte nu a reținut nicio suspiciune suficient de serioasă și precisă că cererea ar fi fost făcută cu intenția de aduce prejudicii politice deputatului în cauză;

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Polone și lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Polone și lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, Hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/148

---

P8_TA(2016)0031

Cerere de ridicare a imunității lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz

Decizia Parlamentului European din 2 februarie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz (2015/2240(IMM))

(2018/C 035/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz, transmisă la 13 august 2015 de Procurorul General al Republicii Polone în legătură cu procedura aflată pe rolul Inspectoratului general polon al transportului rutier (Nr. ref. CAN-PST-SCW.7421.1158450.2014.5.A.0475) și comunicată în plen la 9 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz, transmisă la 13 august 2015 de Procurorul General al Republicii Polone în legătură cu procedura aflată pe rolul Inspectoratului general polon al transportului rutier (Nr. ref. CAN-PST-SCW.7421.1158450.2014.5.A.0475) și comunicată în plen la 9 septembrie 2015,

| — | având în vedere că Robert Jarosław Iwaszkiewicz a renunțat la dreptul său de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere că Robert Jarosław Iwaszkiewicz a renunțat la dreptul său de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul (nr. 7) privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul (nr. 7) privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (2) și articolul 108 din Constituția Republicii Polone, precum și articolul 7b alineatul (1) și articolul 7c alineatul (1) coroborat cu articolul 10b din Legea polonă din 9 mai 1996 privind exercitarea mandatului de deputat și senator , |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (2) și articolul 108 din Constituția Republicii Polone, precum și articolul 7b alineatul (1) și articolul 7c alineatul (1) coroborat cu articolul 10b din Legea polonă din 9 mai 1996 privind exercitarea mandatului de deputat și senator ,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0016/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0016/2016),

| A. | întrucât Procurorul General al Republicii Polone a transmis o cerere din partea Inspectorului general polon al transportului rutier, prin care se solicită ridicarea imunității unui deputat în Parlamentul European ales în Polonia, Robert Jarosław Iwaszkiewicz, în legătură cu o infracțiune prevăzută la articolul 92a din Codul infracțiunilor minore din 20 mai 1971 coroborat cu articolul 20 alineatul (1) din Legea traficului rutier din 20 iunie 1997; |
| --- | --- |

A.

întrucât Procurorul General al Republicii Polone a transmis o cerere din partea Inspectorului general polon al transportului rutier, prin care se solicită ridicarea imunității unui deputat în Parlamentul European ales în Polonia, Robert Jarosław Iwaszkiewicz, în legătură cu o infracțiune prevăzută la articolul 92a din Codul infracțiunilor minore din 20 mai 1971 coroborat cu articolul 20 alineatul (1) din Legea traficului rutier din 20 iunie 1997;

| B. | întrucât articolul 9 din Protocolul (nr. 7) privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene stipulează că deputații în Parlamentul European trebuie să beneficieze, pe teritoriul statului membru din care provin, de imunitățile recunoscute deputaților în parlamentul statului membru respectiv; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 9 din Protocolul (nr. 7) privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene stipulează că deputații în Parlamentul European trebuie să beneficieze, pe teritoriul statului membru din care provin, de imunitățile recunoscute deputaților în parlamentul statului membru respectiv;

| C. | întrucât articolul 105 alineatul (2) și articolul 108 din Constituția Republicii Polone prevede că răspunderea penală a unui deputat sau a unui senator nu poate fi angajată fără acordul Seimului sau, respectiv, al Senatului; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 105 alineatul (2) și articolul 108 din Constituția Republicii Polone prevede că răspunderea penală a unui deputat sau a unui senator nu poate fi angajată fără acordul Seimului sau, respectiv, al Senatului;

| D. | întrucât, prin urmare, incumbă Parlamentului European să decidă dacă să ridice sau nu imunitatea lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz; |
| --- | --- |

D.

întrucât, prin urmare, incumbă Parlamentului European să decidă dacă să ridice sau nu imunitatea lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz;

| E. | întrucât Robert Jarosław Iwaszkiewicz este acuzat de nerespectarea limitei de viteză într-o zonă rezidențială; |
| --- | --- |

E.

întrucât Robert Jarosław Iwaszkiewicz este acuzat de nerespectarea limitei de viteză într-o zonă rezidențială;

| F. | întrucât presupusul delict nu are o legătură directă sau evidentă cu exercitarea funcțiilor lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz de deputat în Parlamentul European și nu constituie o opinie sau un vot exprimat în exercitarea funcțiilor de deputat în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul (nr. 7) privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât presupusul delict nu are o legătură directă sau evidentă cu exercitarea funcțiilor lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz de deputat în Parlamentul European și nu constituie o opinie sau un vot exprimat în exercitarea funcțiilor de deputat în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul (nr. 7) privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| G. | întrucât, în acest caz, Parlamentul nu a găsit nicio dovadă de fumus persecutionis, cu alte cuvinte nu a reținut nicio suspiciune suficient de serioasă și precisă potrivit căreia cererea ar fi fost făcută cu intenția de aduce prejudicii politice deputatului în cauză, |
| --- | --- |

G.

întrucât, în acest caz, Parlamentul nu a găsit nicio dovadă de fumus persecutionis, cu alte cuvinte nu a reținut nicio suspiciune suficient de serioasă și precisă potrivit căreia cererea ar fi fost făcută cu intenția de aduce prejudicii politice deputatului în cauză,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Polone și lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorităților competente ale Republicii Polone și lui Robert Jarosław Iwaszkiewicz.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/150 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/150

---

P8_TA(2016)0032

Cerere de ridicare a imunității lui Florian Philippot

Decizia Parlamentului European din 2 februarie 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Florian Philippot (2015/2267(IMM))

(2018/C 035/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Florian Philippot, transmisă la 2 septembrie 2015 de Ministrul Justiției al Republicii Franceze, în legătură cu procedura penală aflată pe rolul Tribunalului de mare instanță din Nanterre (nr. de referință JIJI215000010), și comunicată în plen la 16 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Florian Philippot, transmisă la 2 septembrie 2015 de Ministrul Justiției al Republicii Franceze, în legătură cu procedura penală aflată pe rolul Tribunalului de mare instanță din Nanterre (nr. de referință JIJI215000010), și comunicată în plen la 16 septembrie 2015,

| — | în urma audierii lui Florian Philippot în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Florian Philippot în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0014/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0014/2016),

| A. | întrucât autoritățile judiciare franceze au solicitat ridicarea imunității parlamentare a lui Florian Philippot, în legătură cu o acțiune penală deschisă de o țară din afara Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât autoritățile judiciare franceze au solicitat ridicarea imunității parlamentare a lui Florian Philippot, în legătură cu o acțiune penală deschisă de o țară din afara Uniunii Europene;

| B. | întrucât articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene prevede că deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene prevede că deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor;

| C. | întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene stipulează, de asemenea, că deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene stipulează, de asemenea, că deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului propriei țări;

| D. | întrucât articolul 26 din Constituția Republicii Franceze prevede că „niciun membru al Parlamentului nu poate fi urmărit, căutat, arestat, deținut sau judecat pentru opinii sau voturi exprimate în exercițiul funcțiunii” și că „niciun membru al Parlamentului nu poate face obiectul, în materie penală, arestării sau altei măsuri de privare sau restricționare de libertate” fără autorizația Parlamentului; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 26 din Constituția Republicii Franceze prevede că „niciun membru al Parlamentului nu poate fi urmărit, căutat, arestat, deținut sau judecat pentru opinii sau voturi exprimate în exercițiul funcțiunii” și că „niciun membru al Parlamentului nu poate face obiectul, în materie penală, arestării sau altei măsuri de privare sau restricționare de libertate” fără autorizația Parlamentului;

| E. | întrucât Florian Philippot este acuzat de guvernul unui stat terț, și anume Qatar, de a fi defăimat acest stat în cursul unei difuzări radiofonice din 9 ianuarie 2015 și al unei emisiuni de televiziune din 19 ianuarie 2015, insinuând că statul respectiv ar finanța terorismul; |
| --- | --- |

E.

întrucât Florian Philippot este acuzat de guvernul unui stat terț, și anume Qatar, de a fi defăimat acest stat în cursul unei difuzări radiofonice din 9 ianuarie 2015 și al unei emisiuni de televiziune din 19 ianuarie 2015, insinuând că statul respectiv ar finanța terorismul;

| F. | întrucât articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 26 din Constituția franceză interzic orice procedură civilă sau penală împotriva unui deputat pe motivul opiniilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor sale; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și articolul 26 din Constituția franceză interzic orice procedură civilă sau penală împotriva unui deputat pe motivul opiniilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor sale;

| G. | întrucât „dispozițiile din sistemul francez care protejează reprezentanții poporului în exercitarea îndatoririlor lor datează din 1789, fiind bazate pe respectarea expresiei voinței poporului și pe necesitatea ca, într-un stat democratic, reprezentanții aleși să-și exercite mandatul fără a se teme de acțiuni în justiție sau de interferența puterii executive ori a celei judecătorești” (2); |
| --- | --- |

G.

întrucât „dispozițiile din sistemul francez care protejează reprezentanții poporului în exercitarea îndatoririlor lor datează din 1789, fiind bazate pe respectarea expresiei voinței poporului și pe necesitatea ca, într-un stat democratic, reprezentanții aleși să-și exercite mandatul fără a se teme de acțiuni în justiție sau de interferența puterii executive ori a celei judecătorești” (2);

| H. | întrucât, pentru deputații în Parlamentului European, această imunitate se referă nu numai la opiniile exprimate de deputați în reuniunile oficiale ale Parlamentului, ci și la cele exprimate în afara acestuia din urmă, cum ar fi în media, atunci când există „o legătură între opinia formulată și [...] funcțiile parlamentare” (3); |
| --- | --- |

H.

întrucât, pentru deputații în Parlamentului European, această imunitate se referă nu numai la opiniile exprimate de deputați în reuniunile oficiale ale Parlamentului, ci și la cele exprimate în afara acestuia din urmă, cum ar fi în media, atunci când există „o legătură între opinia formulată și [...] funcțiile parlamentare” (3);

| I. | întrucât exprimarea publică a opiniilor cu privire la politica externă a Uniunii Europene și a statelor terțe se încadrează în funcțiile deputaților Parlamentului European; |
| --- | --- |

I.

întrucât exprimarea publică a opiniilor cu privire la politica externă a Uniunii Europene și a statelor terțe se încadrează în funcțiile deputaților Parlamentului European;

| J. | întrucât, prin urmare, nu sunt întrunite condițiile pentru ridicarea imunității lui Florian Philippot; |
| --- | --- |

J.

întrucât, prin urmare, nu sunt întrunite condițiile pentru ridicarea imunității lui Florian Philippot;

| K. | întrucât, chiar dacă s-ar considera (ceea ce nu este cazul) că articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene nu este aplicabil acestui caz, cererea autorităților franceze ar trebui considerată ca o cerere în sensul articolului 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și al articolului 26 alineatul (2) din Constituția Republicii Franceze, prin urmare ca o solicitare de autorizare pentru ca Florian Philippot să facă obiectul „în materie penală, unei arestări sau unei alte măsuri de privare sau restricționare de libertate”; |
| --- | --- |

K.

întrucât, chiar dacă s-ar considera (ceea ce nu este cazul) că articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene nu este aplicabil acestui caz, cererea autorităților franceze ar trebui considerată ca o cerere în sensul articolului 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și al articolului 26 alineatul (2) din Constituția Republicii Franceze, prin urmare ca o solicitare de autorizare pentru ca Florian Philippot să facă obiectul „în materie penală, unei arestări sau unei alte măsuri de privare sau restricționare de libertate”;

| L. | întrucât, în general, rolul imunității parlamentare este cel de a permite puterii legislative să-și îndeplinească atribuțiile constituționale fără interferențe externe necuvenite, în special din partea puterii executive (4); întrucât este evident că acest principiu se aplică inclusiv atunci când o țară din afara Uniunii Europene deschide o procedură penală pentru defăimare împotriva unui deputat; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în general, rolul imunității parlamentare este cel de a permite puterii legislative să-și îndeplinească atribuțiile constituționale fără interferențe externe necuvenite, în special din partea puterii executive (4); întrucât este evident că acest principiu se aplică inclusiv atunci când o țară din afara Uniunii Europene deschide o procedură penală pentru defăimare împotriva unui deputat;

| M. | întrucât, în consecință, nu este necesară examinarea existenței unui fumus persecutionis, adică a unei intenții, în deschiderea procedurii penale, de a prejudicia activitatea politică a deputatului, |
| --- | --- |

M.

întrucât, în consecință, nu este necesară examinarea existenței unui fumus persecutionis, adică a unei intenții, în deschiderea procedurii penale, de a prejudicia activitatea politică a deputatului,

| 1. | hotărăște să nu ridice imunitatea lui Florian Philippot, |
| --- | --- |

1.

hotărăște să nu ridice imunitatea lui Florian Philippot,

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorității competente a Republicii Franceze și lui Florian Philippot. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorității competente a Republicii Franceze și lui Florian Philippot.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului din 17 decembrie 2002 A./Regatul Unit, punctul 47.

(3)  Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, punctul 33.

(4)  „Parliamentary Immunity. A Comprehensive Study of the Systems of Parliamentary Immunity of the United Kingdom, France, and the Netherlands in a European Context”, Sascha Hardt, Intersentia, Seria „Ius Commune Europaeum”, Nr. 119, ISBN 978-1-78068-191-7, Maastricht, iulie 2013.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 2 februarie 2016

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/152 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/152

---

P8_TA(2016)0025

Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (Text codificat) (COM(2015)0008 – C8-0008/2015 – 2015/0006(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2018/C 035/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei adresată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei adresată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0008),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (e) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în conformitate cu care Comisia i-a prezentat propunerea Parlamentului (C8-0008/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (e) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în conformitate cu care Comisia i-a prezentat propunerea Parlamentului (C8-0008/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 – Metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 – Metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolul 103 și articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 și articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0359/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0359/2015),

| A. | întrucât, potrivit Grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, propunerea în cauză se limitează pur și simplu la o codificare a textelor existente, fără nicio modificare de substanță, |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit Grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, propunerea în cauză se limitează pur și simplu la o codificare a textelor existente, fără nicio modificare de substanță,

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2015)0006

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 februarie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (Text codificat)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/399.)

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/153 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/153

---

P8_TA(2016)0026

Modificările aduse Protocolului din 1998 la Convenția din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la metale grele ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind acceptarea modificărilor aduse Protocolului din 1998 la Convenția din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la metale grele (08648/2015 – C8-0157/2015 – 2014/0359(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 035/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08648/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08648/2015),

| — | având în vedere modificările aduse Protocolului din 1998 al Convenției din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la metale grele (08648/2015 ADD 1), |
| --- | --- |

—

având în vedere modificările aduse Protocolului din 1998 al Convenției din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la metale grele (08648/2015 ADD 1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0157/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0157/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0002/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0002/2016),

| 1. | aprobă acceptarea modificărilor aduse protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă acceptarea modificărilor aduse protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/154 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/154

---

P8_TA(2016)0027

Modificările aduse Protocolului din 1998 la Convenția din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la poluanții organici persistenți ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind acceptarea modificărilor aduse Protocolului din 1998 la Convenția din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la poluanții organici persistenți 08651/2015 – C8-0158/2015 – 2014/0358(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 035/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08651/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (08651/2015),

| — | având în vedere modificările aduse Protocolului din 1998 la Convenția din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la poluanții organici persistenți (08651/2015, ADD 1 și ADD 2), |
| --- | --- |

—

având în vedere modificările aduse Protocolului din 1998 la Convenția din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la poluanții organici persistenți (08651/2015, ADD 1 și ADD 2),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0158/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0158/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0001/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0001/2016),

| 1. | aprobă acceptarea modificărilor aduse protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă acceptarea modificărilor aduse protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/155 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/155

---

P8_TA(2016)0028

Acordul de cooperare dintre Eurojust și Ucraina *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de implementare a Consiliului de aprobare a încheierii de către Eurojust a Acordului de cooperare dintre Eurojust și Ucraina (11592/2015 – C8-0300/2015 – 2015/0810(CNS))

(Consultare)

(2018/C 035/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (11592/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (11592/2015),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0300/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0300/2015),

| — | având în vedere Decizia 2002/187/JAI a Consiliului din 28 februarie 2002 de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de criminalitate (1), în special articolul 26a alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2002/187/JAI a Consiliului din 28 februarie 2002 de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de criminalitate (1), în special articolul 26a alineatul (2),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8–0007/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8–0007/2016),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul Consiliului;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și Eurojust poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și Eurojust poziția Parlamentului.

---

(1)  JO L 63, 6.3.2002, p. 1.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/156 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/156

---

P8_TA(2016)0029

Acordul de cooperare dintre Eurojust și Muntenegru *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului de aprobare a încheierii de către Eurojust a Acordului de cooperare dintre Eurojust și Muntenegru (11596/2015 – C8-0299/2015 – 2015/0812(CNS)

(Consultare)

(2018/C 035/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (11596/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (11596/2015),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0299/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0299/2015),

| — | având în vedere Decizia 2002/187/JAI a Consiliului din 28 februarie 2002 de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de criminalitate (1), în special articolul 26a alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2002/187/JAI a Consiliului din 28 februarie 2002 de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de criminalitate (1), în special articolul 26a alineatul (2),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0008/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0008/2016),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul Consiliului;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și Eurojust poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și Eurojust poziția Parlamentului.

---

(1)  JO L 63, 6.3.2002, p. 1.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/157 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/157

---

P8_TA(2016)0033

Instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de prevenire și descurajare a muncii nedeclarate ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 februarie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de prevenire și descurajare a muncii nedeclarate (COM(2014)0221 – C7-0144/2014 – 2014/0124(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 035/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0221), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0221),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 153 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0144/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 153 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0144/2014),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Comunelor din Regatul Unit în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Comunelor din Regatul Unit în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 septembrie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 septembrie 2014 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 octombrie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 octombrie 2014 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 noiembrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 noiembrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0172/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0172/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 458, 19.12.2014, p. 43.

(2)  JO C 415, 20.11.2014, p. 37.

---

P8_TC1-COD(2014)0124

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 februarie 2016 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2016/... a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de combatere a muncii nedeclarate

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2016/344.)

---

Miercuri, 3 februarie 2016

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/158 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/158

---

P8_TA(2016)0035

Acordul de asociere UE-Moldova: clauza de salvgardare și mecanismul de prevenire a eludării ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de punere în aplicare a clauzei de salvgardare și a mecanismului de prevenire a eludării care permite suspendarea temporară a preferințelor tarifare din Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte (COM(2015)0154 – C8-0092/2015 – 2015/0079(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 035/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0154), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0154),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0092/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0092/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 decembrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 decembrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0364/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0364/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P8_TC1-COD(2015)0079

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 februarie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de punere în aplicare a clauzei de salvgardare și a mecanismului de prevenire a eludării prevăzute de Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/400.)

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/159 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/159

---

P8_TA(2016)0036

Acordul de asociere UE-Georgia: mecanismul de prevenire a eludării ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de punere în aplicare a mecanismului de prevenire a eludării care permite suspendarea temporară a preferințelor tarifare din Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte. (COM(2015)0155 – C8-0091/2015 – 2015/0080(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 035/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0155), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0155),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0091/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0091/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 decembrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 decembrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0365/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0365/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P8_TC1-COD(2015)0080

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 februarie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de punere în aplicare a mecanismului de prevenire a eludării prevăzut în Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Georgia, pe de altă parte

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/401)

---

Joi, 25 februarie 2016

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/160 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/160

---

P8_TA(2016)0052

Autorizarea Austriei să semneze și să ratifice și a Maltei să adere la Convenția de la Haga din 15 noiembrie 1965 ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a Republicii Austria să semneze și să ratifice și a Maltei să adere la Convenția de la Haga din 15 noiembrie 1965 privind notificarea și comunicarea în străinătate a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă sau comercială, în interesul Uniunii Europene (13777/2015 – C8-0401/2015 – 2013/0177(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 035/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13777/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13777/2015),

| — | având în vedere Convenția de la Haga din 15 noiembrie 1965 privind notificarea și comunicarea în străinătate a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă sau comercială (13777/15/ADD1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Haga din 15 noiembrie 1965 privind notificarea și comunicarea în străinătate a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă sau comercială (13777/15/ADD1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 81 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0401/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 81 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0401/2015),

| — | având în vedere avizul Curții de Justiție din 14 octombrie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Justiție din 14 octombrie 2014 (1),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0018/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0018/2016),

| 1. | îşi dă acordul cu privire la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a Republicii Austria să semneze și să ratifice și a Maltei să adere la Convenția de la Haga din 15 noiembrie 1965 privind notificarea și comunicarea în străinătate a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă sau comercială, în interesul Uniunii Europene |
| --- | --- |

1.

îşi dă acordul cu privire la proiectul de decizie a Consiliului de autorizare a Republicii Austria să semneze și să ratifice și a Maltei să adere la Convenția de la Haga din 15 noiembrie 1965 privind notificarea și comunicarea în străinătate a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă sau comercială, în interesul Uniunii Europene

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Biroului permanent al Conferinței de la Haga privind dreptul internațional privat. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Biroului permanent al Conferinței de la Haga privind dreptul internațional privat.

---

(1)  Avizul Curţii de Justiţie din 14 octombrie 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/161 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/161

---

P8_TA(2016)0053

Acordul dintre UE și San Marino privind schimbul automat de informații cu privire la conturile financiare *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica San Marino de stabilire a unor măsuri echivalente cu cele prevăzute de Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (COM(2015)0518 – C8-0370/2015 – 2015/0244(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 035/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2015)0518), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2015)0518),

| — | având în vedere proiectul de protocol de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica San Marino de stabilire a unor măsuri echivalente cu cele prevăzute de Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (13448/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol de modificare a Acordului dintre Comunitatea Europeană și Republica San Marino de stabilire a unor măsuri echivalente cu cele prevăzute de Directiva 2003/48/CE a Consiliului privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăților de dobânzi (13448/2015),

| — | având în vedere articolul 115 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Parlamentul a fost consultat de către Consiliu (C8-0370/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 115 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Parlamentul a fost consultat de către Consiliu (C8-0370/2015),

| — | având în vedere articolul 59, articolul 108 alineatul (7) și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59, articolul 108 alineatul (7) și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0025/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0025/2016),

| 1. | aprobă încheierea Protocolului de modificare a acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea Protocolului de modificare a acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii San Marino. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii San Marino.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/162 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/162

---

P8_TA(2016)0054

Aderarea Croației la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la recomandarea de decizie a Consiliului privind aderarea Croației la Convenția din 26 iulie 1995, încheiată în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, la Protocolul din 27 septembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene, la Protocolul din 29 noiembrie 1996, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, privind interpretarea de către Curtea de Justiție a Comunităților Europene, prin intermediul unor hotărâri preliminare, a Convenției privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene și la al doilea Protocol din 19 iunie 1997, încheiat în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, la Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene (COM(2015)0458 – C8-0296/2015 – 2015/0210(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 035/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0458), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0458),

| — | având în vedere articolul 3 alineatele (4) și (5) din Actul de aderare a Croației, în temeiul căruia Parlamentul a fost consultat de către Consiliu (C8-0296/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatele (4) și (5) din Actul de aderare a Croației, în temeiul căruia Parlamentul a fost consultat de către Consiliu (C8-0296/2015),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0019/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0019/2016),

| 1. | aprobă recomandarea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

aprobă recomandarea Comisiei;

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/163 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/163

---

P8_TA(2016)0055

Rețeaua europeană de servicii de ocupare a forței de muncă, accesul lucrătorilor la serviciile de mobilitate și integrarea în continuare a piețelor forței de muncă ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o rețea europeană de servicii de ocupare a forței de muncă, accesul lucrătorilor la serviciile de mobilitate și integrarea în continuare a piețelor forței de muncă (COM(2014)0006 – C7-0015/2014 – 2014/0002(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 035/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0006), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0006),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 46 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0015/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 46 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0015/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 4 iunie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 4 iunie 2014 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 25 iunie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 25 iunie 2014 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 2 decembrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 2 decembrie 2015, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8–0224/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8–0224/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 424, 26.11.2014, p. 27.

(2)  JO C 271, 19.8.2014, p. 70.

---

P8_TC1-COD(2014)0002

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 februarie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind o rețea europeană de servicii de ocupare a forței de muncă (EURES), accesul lucrătorilor la servicii de mobilitate și integrarea mai bună a piețelor forței de muncă și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 492/2011 și (UE) nr. 1296/2013

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/589.)

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/164 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/164

---

P8_TA(2016)0056

Introducerea de măsuri comerciale autonome de urgență pentru Republica Tunisia ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 25 februarie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea de măsuri comerciale autonome de urgență pentru Republica Tunisia (COM(2015)0460 – C8-0273/2015 – 2015/0218(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 035/41)

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI EUROPEAN (*1)

la propunerea Comisiei

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 61 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0013/2016).

(*1)  Amendamente: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▌.

---

REGULAMENTUL (UE) 2016/...

AL PARLAMENTULUI EUROPAN ȘI AL CONSILIULUI

privind introducerea de măsuri comerciale autonome de urgență pentru Republica Tunisia

[Amendamentele 1-4, dacă nu se menționează altfel]

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

| (1) | Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tunisiană, pe de altă parte (1) („acordul”) constituie baza relațiilor dintre Uniune și Tunisia. |
| --- | --- |

(1)

Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tunisiană, pe de altă parte (1) („acordul”) constituie baza relațiilor dintre Uniune și Tunisia.

| (2) | În urma atacului terorist din data de 26 iunie 2015 în vecinătatea localității Sousse din Tunisia, Consiliul, în concluziile sale din 20 iulie 2015, a afirmat că Uniunea, în consultare cu statele membre, va analiza posibilitatea de a lua măsuri excepționale
  și temporare
  de susținere a economiei tunisiene. |
| --- | --- |

(2)

În urma atacului terorist din data de 26 iunie 2015 în vecinătatea localității Sousse din Tunisia, Consiliul, în concluziile sale din 20 iulie 2015, a afirmat că Uniunea, în consultare cu statele membre, va analiza posibilitatea de a lua măsuri excepționale
  și temporare
  de susținere a economiei tunisiene.

| (3) | Uleiul de măsline este principalul produs agricol exportat de Tunisia către Uniune, iar industria uleiului de măsline reprezintă o parte importantă a economiei țării
  , la fel ca și pentru câteva regiuni din anumite state membre
  . |
| --- | --- |

(3)

Uleiul de măsline este principalul produs agricol exportat de Tunisia către Uniune, iar industria uleiului de măsline reprezintă o parte importantă a economiei țării
  , la fel ca și pentru câteva regiuni din anumite state membre
  .

| (4) | În conformitate cu obiectivele stabilite în cadrul politicii europene de vecinătate și prin acord, Uniunea poate sprijini cel mai bine economia Tunisiei prin oferirea unei piețe atractive și fiabile pentru exporturile de ulei de măsline ale Tunisiei. Oferirea unei astfel de piețe necesită introducerea unor măsuri comerciale autonome care să permită importul acestui produs în Uniune în baza unui contingent tarifar scutit de taxe vamale. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu obiectivele stabilite în cadrul politicii europene de vecinătate și prin acord, Uniunea poate sprijini cel mai bine economia Tunisiei prin oferirea unei piețe atractive și fiabile pentru exporturile de ulei de măsline ale Tunisiei. Oferirea unei astfel de piețe necesită introducerea unor măsuri comerciale autonome care să permită importul acestui produs în Uniune în baza unui contingent tarifar scutit de taxe vamale.

| (5) | Pentru a preveni fraudele
  și


  pentru a garanta că
  măsurile comerciale autonome avute în vedere
  vor aduce beneficii reale economiei tunisiene, măsurile respective
  ar trebui condiționate de respectarea de către Tunisia a normelor menţionate în acord, privind originea produselor, precum și a procedurilor aferente, și de eficacitatea cooperării administrative a Tunisiei cu Uniunea. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a preveni fraudele
  și


  pentru a garanta că
  măsurile comerciale autonome avute în vedere
  vor aduce beneficii reale economiei tunisiene, măsurile respective
  ar trebui condiționate de respectarea de către Tunisia a normelor menţionate în acord, privind originea produselor, precum și a procedurilor aferente, și de eficacitatea cooperării administrative a Tunisiei cu Uniunea.

| (6) | Pentru a se menține stabilitatea pieței uleiului de măsline din Uniune, este necesar ca volumul suplimentar generat de măsurile comerciale autonome să fie pus la dispoziție doar după epuizarea volumului aferent contingentului tarifar anual scutit de taxe vamale pentru uleiul de măsline netratat prevăzut la articolul 3 alineatul (1) din Protocolul nr. 1 la acord. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a se menține stabilitatea pieței uleiului de măsline din Uniune, este necesar ca volumul suplimentar generat de măsurile comerciale autonome să fie pus la dispoziție doar după epuizarea volumului aferent contingentului tarifar anual scutit de taxe vamale pentru uleiul de măsline netratat prevăzut la articolul 3 alineatul (1) din Protocolul nr. 1 la acord.

| (7) | Articolul 184 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește normele referitoare la administrarea contingentelor tarifare. Normele respective ar trebui să se aplice și măsurilor comerciale autonome prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(7)

Articolul 184 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilește normele referitoare la administrarea contingentelor tarifare. Normele respective ar trebui să se aplice și măsurilor comerciale autonome prevăzute în prezentul regulament.

| (8) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să îi fie conferite competențe de executare în ceea ce privește suspendarea temporară a regimurilor preferențiale stabilite prin prezentul regulament şi introducerea unor măsuri corective atunci când piaţa Uniunii este afectată de prezentul regulament. Competențele respective ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(8)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să îi fie conferite competențe de executare în ceea ce privește suspendarea temporară a regimurilor preferențiale stabilite prin prezentul regulament şi introducerea unor măsuri corective atunci când piaţa Uniunii este afectată de prezentul regulament. Competențele respective ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (9) | Măsurile comerciale autonome de urgență stabilite prin prezentul regulament sunt menite să îmbunătățească situația economică dificilă cu care se confruntă Tunisia în prezent, ca urmare a atacurilor teroriste. Prin urmare, măsurile respective ar trebui să se aplice pe o durată limitată și să nu aducă atingere negocierilor dintre Uniune și Tunisia în ceea ce privește instituirea unei zone de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ZLSAC). ▌ [AM 11, 15] |
| --- | --- |

(9)

Măsurile comerciale autonome de urgență stabilite prin prezentul regulament sunt menite să îmbunătățească situația economică dificilă cu care se confruntă Tunisia în prezent, ca urmare a atacurilor teroriste. Prin urmare, măsurile respective ar trebui să se aplice pe o durată limitată și să nu aducă atingere negocierilor dintre Uniune și Tunisia în ceea ce privește instituirea unei zone de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ZLSAC). ▌ [AM 11, 15]

| (10) | Având în vedere prejudiciile grave cauzate economiei Tunisiei, în special sectorului său turistic, de către atacul terorist din vecinătatea localității Sousse din data de 26 iunie 2015, precum și necesitatea de a lua măsuri comerciale autonome de urgență pentru a îmbunătăți situația economică a Tunisiei în viitorul apropiat, s-a considerat oportun să se prevadă o derogare de la termenul de opt săptămâni menționat la articolul 4 din Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere prejudiciile grave cauzate economiei Tunisiei, în special sectorului său turistic, de către atacul terorist din vecinătatea localității Sousse din data de 26 iunie 2015, precum și necesitatea de a lua măsuri comerciale autonome de urgență pentru a îmbunătăți situația economică a Tunisiei în viitorul apropiat, s-a considerat oportun să se prevadă o derogare de la termenul de opt săptămâni menționat la articolul 4 din Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regimuri preferențiale

Se deschide un contingent tarifar anual de import scutit de taxe vamale de 35 000 de tone pentru anii calendaristici 2016 și 2017 (denumit în continuare „contingentul tarifar anual de import”), pentru importurile în Uniune de ulei de măsline netratat originar din Tunisia care se încadrează la codurile NC 1509 10 10 și 1509 10 90
  , cu condiția ca acesta să fie obținut integral în Tunisia și transportat direct din Tunisia în Uniune
  . [AM 5, 12]

Articolul 2

Condiții de eligibilitate pentru contingentul tarifar anual de import

Dreptul la contingentul tarifar anual de import este condiționat de respectarea de către Tunisia a normelor privind originea produselor și a procedurilor aferente, prevăzute în Protocolul nr. 4 la acord.

Articolul 3

Acces la contingentul tarifar anual de import

Contingentul tarifar anual de import este pus la dispoziție doar după epuizarea volumului aferent contingentului tarifar anual scutit de taxe vamale pentru ulei de măsline netratat prevăzut la articolul 3 alineatul (1) din Protocolul nr. 1 la acord.

Articolul 4

Administrarea contingentului tarifar anual de import

Comisia administrează contingentul tarifar anual de import în conformitate cu articolul 184 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Articolul 5

Suspendare temporară

În cazul în care Comisia constată că există suficiente dovezi care indică nerespectarea de către Tunisia a condițiilor stabilite la articolul 2, Comisia poate adopta un act de punere în aplicare prin care suspendă temporar integral sau parțial regimurile preferențiale menționate la articolul 1. Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 7 alineatul (2).

Articolul 6

Evaluare intermediară

(1)
     
  Comisia realizează o evaluare intermediară a impactului prezentului regulament asupra pieței de ulei de măsline din Uniune ca urmare a intrării sale în vigoare şi prezintă concluziile acestei evaluări Parlamentului European şi Consiliului.

(2)
     
  În cazul în care se constată că piața de ulei de măsline din Uniune este afectată de dispozițiile prezentului regulament, Comisia este împuternicită să adopte un act de punere în aplicare, pentru a introduce măsuri corective care urmăresc să restabilească situația de pe piața în cauză. Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 7 alineatul (2).

Articolul 7

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru organizarea comună a piețelor agricole, instituit prin articolul 229 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Respectivul comitet reprezintă un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 8

Intrare în vigoare și aplicare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică până la 31 decembrie 2017.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO L 97, 30.3.1998, p. 2.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

3

---

| 31.1.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 35/167 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 35/167

---

P8_TA(2016)0057

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass

Rezoluția Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2015/007 – BE/Hainaut-Namur Glass, prezentată de Belgia) (COM(2016)0001 – C8-0013/2016 – 2016/2013(BUD))

(2018/C 035/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0001 – C8-0013/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0001 – C8-0013/2016),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13,

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0029/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0029/2016),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondială sau de criza economică și financiară mondială și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondială sau de criza economică și financiară mondială și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008 și cu respectarea AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG); |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008 și cu respectarea AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG);

| C. | întrucât adoptarea Regulamentului privind FEG reflectă acordul la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a stabili contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficacitatea prelucrării cererilor privind mobilizarea FEG la Comisie și în cadrul Parlamentului European și al Consiliului prin reducerea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni și de beneficiari eligibili prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța măsuri de stimulare pentru înființarea unor afaceri proprii; |
| --- | --- |

C.

întrucât adoptarea Regulamentului privind FEG reflectă acordul la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a stabili contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficacitatea prelucrării cererilor privind mobilizarea FEG la Comisie și în cadrul Parlamentului European și al Consiliului prin reducerea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni și de beneficiari eligibili prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța măsuri de stimulare pentru înființarea unor afaceri proprii;

| D. | întrucât Belgia a depus cererea EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass pentru o contribuție financiară din partea FEG ca urmare a disponibilizărilor care au avut loc în sectorul economic încadrat în NACE Rev.2 diviziunea 23 (Fabricarea altor produse din minerale nemetalice) în regiunile de nivel NUTS 2 Hainaut (BE32) și Namur (BE35) din Belgia și întrucât se preconizează că la aceste măsuri vor participa 412 lucrători disponibilizați, precum și 100 de tineri sub vârsta de 25 de ani din Provincia Hainaut care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET); întrucât 144 dintre acești lucrători au fost disponibilizați în urma închiderii uzinei din Roux (Hainaut), deținută de AGC Europe SA, iar 268, în urma închiderii uzinei din Auvelais (Provincia Namur), deținută de Saint-Gobain Glass Benelux; |
| --- | --- |

D.

întrucât Belgia a depus cererea EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass pentru o contribuție financiară din partea FEG ca urmare a disponibilizărilor care au avut loc în sectorul economic încadrat în NACE Rev.2 diviziunea 23 (Fabricarea altor produse din minerale nemetalice) în regiunile de nivel NUTS 2 Hainaut (BE32) și Namur (BE35) din Belgia și întrucât se preconizează că la aceste măsuri vor participa 412 lucrători disponibilizați, precum și 100 de tineri sub vârsta de 25 de ani din Provincia Hainaut care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET); întrucât 144 dintre acești lucrători au fost disponibilizați în urma închiderii uzinei din Roux (Hainaut), deținută de AGC Europe SA, iar 268, în urma închiderii uzinei din Auvelais (Provincia Namur), deținută de Saint-Gobain Glass Benelux;

| E. | întrucât, deși cererea nu îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG, aceasta a fost depusă în temeiul criteriilor de intervenție, care prevăd posibilitatea de a se acorda o derogare în împrejurări excepționale, mai exact în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG în cazul lucrătorilor disponibilizați și în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG în cazul tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET), |
| --- | --- |

E.

întrucât, deși cererea nu îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG, aceasta a fost depusă în temeiul criteriilor de intervenție, care prevăd posibilitatea de a se acorda o derogare în împrejurări excepționale, mai exact în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG în cazul lucrătorilor disponibilizați și în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG în cazul tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET),

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Belgia are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară de 1 095 544 EUR, reprezentând 60 % din costurile totale de 1 825 907 EUR; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Belgia are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară de 1 095 544 EUR, reprezentând 60 % din costurile totale de 1 825 907 EUR;

| 2. | remarcă faptul că autoritățile belgiene au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 19 august 2015 și că evaluarea acesteia a fost finalizată de către Comisie la 20 ianuarie 2016, iar Parlamentul a fost notificat în aceeași zi cu privire la acest lucru; |
| --- | --- |

2.

remarcă faptul că autoritățile belgiene au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 19 august 2015 și că evaluarea acesteia a fost finalizată de către Comisie la 20 ianuarie 2016, iar Parlamentul a fost notificat în aceeași zi cu privire la acest lucru;

| 3. | observă că, în ultimii ani, comerțul cu produse din sticlă din Uniune a fost grav afectat și subliniază că, în perioada 2000-2010, ocuparea forței de muncă din întregul sector al sticlei de la nivel european a scăzut cu 32 %; subliniază că în Regiunea Valonă, unde există o tradiție îndelungată de fabricare a sticlei, mai multe întreprinderi mari s-au confruntat cu dificultăți în ultimii ani, iar în provinciile Namur și Hainaut numărul locurilor de muncă din sectorul sticlei a scăzut cu 19 % între 2007 și 2012, în Regiunea Valonă înregistrându-se 1 236 de disponibilizări în 2013 și 1 878 de disponibilizări în 2014; |
| --- | --- |

3.

observă că, în ultimii ani, comerțul cu produse din sticlă din Uniune a fost grav afectat și subliniază că, în perioada 2000-2010, ocuparea forței de muncă din întregul sector al sticlei de la nivel european a scăzut cu 32 %; subliniază că în Regiunea Valonă, unde există o tradiție îndelungată de fabricare a sticlei, mai multe întreprinderi mari s-au confruntat cu dificultăți în ultimii ani, iar în provinciile Namur și Hainaut numărul locurilor de muncă din sectorul sticlei a scăzut cu 19 % între 2007 și 2012, în Regiunea Valonă înregistrându-se 1 236 de disponibilizări în 2013 și 1 878 de disponibilizări în 2014;

| 4. | subliniază că Provincia Hainaut, în special, se confruntă cu o situație deosebit de dificilă pe piața forței de muncă, cu o rată de ocupare a forței de muncă cu 9,2 % mai scăzută decât media pe țară; observă că piețele forței de muncă din cele două regiuni se caracterizează, de asemenea, printr-o pondere mare a forței de muncă slab calificate (aproape jumătate dintre solicitanții de locuri de muncă din ambele regiuni nu au absolvit învățământul secundar superior); |
| --- | --- |

4.

subliniază că Provincia Hainaut, în special, se confruntă cu o situație deosebit de dificilă pe piața forței de muncă, cu o rată de ocupare a forței de muncă cu 9,2 % mai scăzută decât media pe țară; observă că piețele forței de muncă din cele două regiuni se caracterizează, de asemenea, printr-o pondere mare a forței de muncă slab calificate (aproape jumătate dintre solicitanții de locuri de muncă din ambele regiuni nu au absolvit învățământul secundar superior);

| 5. | observă că, în 2013, grupul Saint-Gobain a fost obligat să închidă o altă uzină din Regiunea Valonă, care a făcut obiectul cererii EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit, referitoare la 257 de disponibilizări din același sector; remarcă faptul că în cele două cereri se menționează mai multe măsuri similare; |
| --- | --- |

5.

observă că, în 2013, grupul Saint-Gobain a fost obligat să închidă o altă uzină din Regiunea Valonă, care a făcut obiectul cererii EGF/2013/011 BE/Saint-Gobain Sekurit, referitoare la 257 de disponibilizări din același sector; remarcă faptul că în cele două cereri se menționează mai multe măsuri similare;

| 6. | salută faptul că autoritățile belgiene au început furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 10 septembrie 2014, cu mult înainte de decizia de acordare a unui sprijin FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că autoritățile belgiene au început furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 10 septembrie 2014, cu mult înainte de decizia de acordare a unui sprijin FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 7. | constată că, în acest caz, derogarea de la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din regulament se referă la un număr de disponibilizări care nu este semnificativ mai scăzut decât pragul de 500 de disponibilizări; salută faptul că cererea urmărește și sprijinirea a 100 de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET); |
| --- | --- |

7.

constată că, în acest caz, derogarea de la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din regulament se referă la un număr de disponibilizări care nu este semnificativ mai scăzut decât pragul de 500 de disponibilizări; salută faptul că cererea urmărește și sprijinirea a 100 de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET);

| 8. | constată că Belgia are în vedere șapte tipuri de măsuri pentru lucrătorii disponibilizați vizați de prezenta cerere: (i) sprijin/orientare/integrare, (ii) facilitarea căutării unui loc de muncă, (iii) formare integrată, (iv) transfer de experiență, (v) sprijin pentru înființarea de întreprinderi, (vi) sprijin pentru proiecte colective și (vii) indemnizații pentru căutarea unui loc de muncă și pentru formare; |
| --- | --- |

8.

constată că Belgia are în vedere șapte tipuri de măsuri pentru lucrătorii disponibilizați vizați de prezenta cerere: (i) sprijin/orientare/integrare, (ii) facilitarea căutării unui loc de muncă, (iii) formare integrată, (iv) transfer de experiență, (v) sprijin pentru înființarea de întreprinderi, (vi) sprijin pentru proiecte colective și (vii) indemnizații pentru căutarea unui loc de muncă și pentru formare;

| 9. | salută sprijinul pentru proiectele colective; solicită Comisiei să evalueze rezultatele acestui tip de măsuri în cazul altor cereri, pentru a determina avantajele pe care le prezintă acestea pentru participanți; |
| --- | --- |

9.

salută sprijinul pentru proiectele colective; solicită Comisiei să evalueze rezultatele acestui tip de măsuri în cazul altor cereri, pentru a determina avantajele pe care le prezintă acestea pentru participanți;

| 10. | salută faptul că cererea conține măsuri prin care se intenționează în mod expres să se ofere asistență tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET); constată că serviciile personalizate oferite tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) vor cuprinde următoarele: (i) mobilizare și orientare fie pentru a continua studiile/a urma cursuri de formare profesională, fie pentru a participa la sesiuni speciale de informare, (ii) formare, (iii) perfecționare personalizată și (iv) indemnizații pentru căutarea unui loc de muncă și pentru formare; |
| --- | --- |

10.

salută faptul că cererea conține măsuri prin care se intenționează în mod expres să se ofere asistență tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET); constată că serviciile personalizate oferite tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) vor cuprinde următoarele: (i) mobilizare și orientare fie pentru a continua studiile/a urma cursuri de formare profesională, fie pentru a participa la sesiuni speciale de informare, (ii) formare, (iii) perfecționare personalizată și (iv) indemnizații pentru căutarea unui loc de muncă și pentru formare;

| 11. | ia act cu satisfacție de faptul că indemnizațiile și stimulentele care urmează să fie oferite în cadrul măsurilor propuse sunt limitate la 5,52 % din costurile totale estimate; |
| --- | --- |

11.

ia act cu satisfacție de faptul că indemnizațiile și stimulentele care urmează să fie oferite în cadrul măsurilor propuse sunt limitate la 5,52 % din costurile totale estimate;

| 12. | constată că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu partenerii sociali, întreprinderile și serviciile publice de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

12.

constată că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu partenerii sociali, întreprinderile și serviciile publice de ocupare a forței de muncă;

| 13. | reamintește că, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind FEG, atunci când se concepe pachetul coordonat de servicii personalizate finanțate din FEG ar trebui să se anticipeze perspectivele de pe piața muncii și competențele necesare în viitor și să se asigure compatibilitatea cu tranziția către o economie eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor și durabilă; |
| --- | --- |

13.

reamintește că, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind FEG, atunci când se concepe pachetul coordonat de servicii personalizate finanțate din FEG ar trebui să se anticipeze perspectivele de pe piața muncii și competențele necesare în viitor și să se asigure compatibilitatea cu tranziția către o economie eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor și durabilă;

| 14. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea abilităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri; |
| --- | --- |

14.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea abilităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri;

| 15. | subliniază că, în cazul unor cereri succesive provenind din aceeași regiune geografică, Comisia ar trebui să colecteze și să analizeze experiențele dobândite în urma cererilor anterioare și să se asigure că se ține seama de toate concluziile acestei analize atunci când se depun noi cereri; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, în cazul unor cereri succesive provenind din aceeași regiune geografică, Comisia ar trebui să colecteze și să analizeze experiențele dobândite în urma cererilor anterioare și să se asigure că se ține seama de toate concluziile acestei analize atunci când se depun noi cereri;

| 16. | solicită Comisiei să prezinte, în propunerile viitoare, detalii suplimentare privind sectoarele în care lucrătorii ar putea să își găsească un loc de muncă și să precizeze dacă oferta în materie de formare corespunde perspectivelor economice și nevoilor viitoare de pe piața muncii din regiunile afectate de disponibilizări; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să prezinte, în propunerile viitoare, detalii suplimentare privind sectoarele în care lucrătorii ar putea să își găsească un loc de muncă și să precizeze dacă oferta în materie de formare corespunde perspectivelor economice și nevoilor viitoare de pe piața muncii din regiunile afectate de disponibilizări;

| 17. | observă că autoritățile belgiene confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale, pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și pentru a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

17.

observă că autoritățile belgiene confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale, pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și pentru a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune;

| 18. | reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; |
| --- | --- |

18.

reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate;

| 19. | salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului de a se accelera eliberarea subvențiilor; atrage atenția asupra timpului limitat prevăzut de noul calendar și asupra posibilului impact asupra eficacității prelucrării dosarelor; |
| --- | --- |

19.

salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului de a se accelera eliberarea subvențiilor; atrage atenția asupra timpului limitat prevăzut de noul calendar și asupra posibilului impact asupra eficacității prelucrării dosarelor;

| 20. | solicită Comisiei să asigure accesul public la toate documentele legate de cazurile FEG; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să asigure accesul public la toate documentele legate de cazurile FEG;

| 21. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

21.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 22. | încredințează Președintei sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintei sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

23.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cerere din partea Belgiei EGF/2015/007 BE/Hainaut-Namur Glass)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2016/407.)

---