# Jurnalul Oficial C 133/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.133.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 133 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 569 mai 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.133.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 133

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 569 mai 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic și Social European |
| | A 487-a sesiune plenară din 13 și 14 februarie 2013 |
| 2013/C 133/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Industriile nautice: o transformare accelerată de criză (aviz din proprie inițiativă) | 1 |
| 2013/C 133/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Modelele de afaceri orientate către o creștere durabilă, emisiile scăzute de CO2 și mutațiile industriale (aviz din proprie inițiativă) | 8 |
| 2013/C 133/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Relațiile comerciale dintre marea distribuție și furnizorii de produse alimentare – situația actuală (aviz din proprie inițiativă) | 16 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic și Social European

A 487-a sesiune plenară din 13 și 14 februarie 2013

2013/C 133/01

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Industriile nautice: o transformare accelerată de criză (aviz din proprie inițiativă)

1

2013/C 133/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Modelele de afaceri orientate către o creștere durabilă, emisiile scăzute de CO2 și mutațiile industriale (aviz din proprie inițiativă)

2

8

2013/C 133/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Relațiile comerciale dintre marea distribuție și furnizorii de produse alimentare – situația actuală (aviz din proprie inițiativă)

16

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN |
| | A 487-a sesiune plenară din 13 și 14 februarie 2013 |
| 2013/C 133/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Promovarea utilizării în comun a resurselor spectrului de frecvențe radio pe piața internă COM(2012) 478 final | 22 |
| 2013/C 133/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Eficientizarea pieței interne a energiei COM(2012) 663 final | 27 |
| 2013/C 133/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind derogarea temporară de la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității COM(2012) 697 final – 2012/328 (COD) | 30 |
| 2013/C 133/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului COM(2012) 628 final – 2012/0297 (NLE) | 33 |
| 2013/C 133/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții specifice privind pescuitul stocurilor de specii de adâncime din Atlanticul de Nord-Est și a unor dispoziții referitoare la pescuitul în apele internaționale din zona Atlanticului de Nord-Est și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2347/2002 COM(2012) 371 final | 41 |
| 2013/C 133/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind recomandarea de recomandare a Consiliului privind punerea în aplicare a orientărilor generale privind politicile economice ale statelor membre a căror monedă este euro COM(2012) 301 final | 44 |
| 2013/C 133/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozitivele medicale și de modificare a Directivei 2001/83/CE, a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 1223/2009 COM(2012) 542 final – 2012/0266 (COD); propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro COM(2012) 541 final – 2012/0267 (COD); Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Dispozitive medicale și dispozitive medicale pentru diagnostic in vitro sigure, eficiente și inovatoare în beneficiul pacienților, consumatorilor și cadrelor medicale COM(2012) 540 final | 52 |
| 2013/C 133/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio COM(2012) 584 final – 2012/0283 (COD) | 58 |
| 2013/C 133/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane COM(2012) 617 final – 2012/295 (COD) | 62 |
| 2013/C 133/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe COM(2012) 614 final – 2012/0299 (COD) | 68 |
| 2013/C 133/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre COM(2012) 709 final – 2012/0335 (NLE) | 77 |
| 2013/C 133/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei – Analiza anuală a creșterii pentru 2013 COM(2012) 750 final | 81 |
| 2013/C 133/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene COM(2012) 499 final – 2012/0237 (COD) | 90 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

A 487-a sesiune plenară din 13 și 14 februarie 2013

2013/C 133/04

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Promovarea utilizării în comun a resurselor spectrului de frecvențe radio pe piața internă COM(2012) 478 final

COM(2012) 478 final

22

2013/C 133/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Eficientizarea pieței interne a energiei COM(2012) 663 final

COM(2012) 663 final

27

2013/C 133/06

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind derogarea temporară de la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității COM(2012) 697 final – 2012/328 (COD)

COM(2012) 697 final – 2012/328 (COD)

30

2013/C 133/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului COM(2012) 628 final – 2012/0297 (NLE)

COM(2012) 628 final – 2012/0297 (NLE)

33

2013/C 133/08

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții specifice privind pescuitul stocurilor de specii de adâncime din Atlanticul de Nord-Est și a unor dispoziții referitoare la pescuitul în apele internaționale din zona Atlanticului de Nord-Est și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2347/2002 COM(2012) 371 final

COM(2012) 371 final

41

2013/C 133/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind recomandarea de recomandare a Consiliului privind punerea în aplicare a orientărilor generale privind politicile economice ale statelor membre a căror monedă este euro COM(2012) 301 final

COM(2012) 301 final

44

2013/C 133/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozitivele medicale și de modificare a Directivei 2001/83/CE, a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 1223/2009 COM(2012) 542 final – 2012/0266 (COD); propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro COM(2012) 541 final – 2012/0267 (COD); Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Dispozitive medicale și dispozitive medicale pentru diagnostic in vitro sigure, eficiente și inovatoare în beneficiul pacienților, consumatorilor și cadrelor medicale COM(2012) 540 final

COM(2012) 542 final – 2012/0266 (COD);

in vitro COM(2012) 541 final – 2012/0267 (COD);

in vitro

COM(2012) 540 final

52

2013/C 133/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio COM(2012) 584 final – 2012/0283 (COD)

COM(2012) 584 final – 2012/0283 (COD)

58

2013/C 133/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane COM(2012) 617 final – 2012/295 (COD)

COM(2012) 617 final – 2012/295 (COD)

62

2013/C 133/13

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe COM(2012) 614 final – 2012/0299 (COD)

COM(2012) 614 final – 2012/0299 (COD)

68

2013/C 133/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre COM(2012) 709 final – 2012/0335 (NLE)

COM(2012) 709 final – 2012/0335 (NLE)

77

2013/C 133/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei – Analiza anuală a creșterii pentru 2013 COM(2012) 750 final

COM(2012) 750 final

81

2013/C 133/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene COM(2012) 499 final – 2012/0237 (COD)

COM(2012) 499 final – 2012/0237 (COD)

90

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic și Social European

A 487-a sesiune plenară din 13 și 14 februarie 2013

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Industriile nautice: o transformare accelerată de criză” (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 133/01

Raportor: dl Edgardo Maria IOZIA

Coraportor: dl Patrizio PESCI

La 12 iulie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Industriile nautice: o transformare accelerată de criză.”

Comisia consultativă pentru mutații industriale, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 22 ianuarie 2013.

În cea de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 13 februarie 2013), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 70 de voturi pentru și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Activitatea nautică, adică utilizarea apelor în scopuri recreative, atât prin intermediul unei ambarcațiuni (cu vele sau cu motor, canoe, caiac sau de un alt tip), cât și prin alte oferte disponibile (windsurfing, kitesurfing, scufundări subacvatice, pescuit sportiv), este practicată de mulți ani în Europa de toate clasele sociale. Din acest punct de vedere, activitatea nautică nu este considerată în Europa doar una de petrecere a timpului liber din sezonul cald, ci contribuie și la dezvoltarea și comunicarea valorilor sportive, culturale, de mediu și sociale. În acest sens, activitatea nautică de masă îndeplinește în Europa un rol social important, sprijinind valorile Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.1

Activitatea nautică, adică utilizarea apelor în scopuri recreative, atât prin intermediul unei ambarcațiuni (cu vele sau cu motor, canoe, caiac sau de un alt tip), cât și prin alte oferte disponibile (windsurfing, kitesurfing, scufundări subacvatice, pescuit sportiv), este practicată de mulți ani în Europa de toate clasele sociale. Din acest punct de vedere, activitatea nautică nu este considerată în Europa doar una de petrecere a timpului liber din sezonul cald, ci contribuie și la dezvoltarea și comunicarea valorilor sportive, culturale, de mediu și sociale. În acest sens, activitatea nautică de masă îndeplinește în Europa un rol social important, sprijinind valorile Uniunii Europene.

| 1.2 | Prin intermediul activităților nautice, mai ales tinerele generații pot învăța să respecte natura, să fructifice munca în echipă și să fie responsabili. Aceste activități reprezintă o oportunitate de socializare, de practicare a unui sport de agrement și la un cost modest, de cunoaștere a unor noi regiuni prin turismul nautic și de a accede la zone marine de valoare deosebită. În ultimul timp, activitatea nautică a dobândit o funcție terapeutică pentru persoanele cu dizabilități sau pentru cele care și-au pierdut încrederea în sine, contribuind la reintegrarea lor și la redobândirea abilităților pierdute. |
| --- | --- |

1.2

Prin intermediul activităților nautice, mai ales tinerele generații pot învăța să respecte natura, să fructifice munca în echipă și să fie responsabili. Aceste activități reprezintă o oportunitate de socializare, de practicare a unui sport de agrement și la un cost modest, de cunoaștere a unor noi regiuni prin turismul nautic și de a accede la zone marine de valoare deosebită. În ultimul timp, activitatea nautică a dobândit o funcție terapeutică pentru persoanele cu dizabilități sau pentru cele care și-au pierdut încrederea în sine, contribuind la reintegrarea lor și la redobândirea abilităților pierdute.

| 1.3 | Avizul de față se bazează pe constatarea Comitetului Economic și Social European (CESE) că, în ceea ce privește activitățile nautice, piața unică europeană lasă încă de dorit. Audierea publică desfășurată în octombrie 2012 în timpul salonului nautic internațional din Genova (Italia), cu participarea reprezentanților Comisiei și ai Parlamentului European, ai industriei, ai lucrătorilor, utilizatorilor și consumatorilor, ai universităților și asociațiilor de mediu a scos în evidență faptul că există încă numeroase deficiențe în cadrul pieței europene din acest sector. De aceea, CESE invită Comisia Europeană să ia în considerare acțiunile propuse în avizul de față, care sunt necesare pentru finalizarea pieței unice și pentru eliminarea barierelor și a altor restricții care subzistă încă la nivel național și internațional. |
| --- | --- |

1.3

Avizul de față se bazează pe constatarea Comitetului Economic și Social European (CESE) că, în ceea ce privește activitățile nautice, piața unică europeană lasă încă de dorit. Audierea publică desfășurată în octombrie 2012 în timpul salonului nautic internațional din Genova (Italia), cu participarea reprezentanților Comisiei și ai Parlamentului European, ai industriei, ai lucrătorilor, utilizatorilor și consumatorilor, ai universităților și asociațiilor de mediu a scos în evidență faptul că există încă numeroase deficiențe în cadrul pieței europene din acest sector. De aceea, CESE invită Comisia Europeană să ia în considerare acțiunile propuse în avizul de față, care sunt necesare pentru finalizarea pieței unice și pentru eliminarea barierelor și a altor restricții care subzistă încă la nivel național și internațional.

| 1.4 | Industria nautică europeană a înregistrat în acești ani de criză o scădere a producției, cifrată, în funcție de țară, între 40% și 60%, cu o pierdere de 46 000 de locuri de muncă și o diminuare a cifrei de afaceri totale în sectorul de producție cuprinsă între 3 și 4,5 miliarde EUR. Cu toate acestea, rămâne cea mai importantă industrie nautică la nivel mondial, unde se înregistrează o slăbire a concurenței din partea Statelor Unite și o creștere a rolului jucat de noile țări emergente, precum Brazilia, China și Turcia. |
| --- | --- |

1.4

Industria nautică europeană a înregistrat în acești ani de criză o scădere a producției, cifrată, în funcție de țară, între 40% și 60%, cu o pierdere de 46 000 de locuri de muncă și o diminuare a cifrei de afaceri totale în sectorul de producție cuprinsă între 3 și 4,5 miliarde EUR. Cu toate acestea, rămâne cea mai importantă industrie nautică la nivel mondial, unde se înregistrează o slăbire a concurenței din partea Statelor Unite și o creștere a rolului jucat de noile țări emergente, precum Brazilia, China și Turcia.

| 1.5 | CESE consideră că este indispensabil să nu se piardă acest patrimoniu de competențe și de capacități inovatoare, care a permis întreprinderilor să reziste și să-și sporească vocația de exportatori, care este limitată însă aproape exclusiv la segmentul produselor din gama premium. |
| --- | --- |

1.5

CESE consideră că este indispensabil să nu se piardă acest patrimoniu de competențe și de capacități inovatoare, care a permis întreprinderilor să reziste și să-și sporească vocația de exportatori, care este limitată însă aproape exclusiv la segmentul produselor din gama premium.

| 1.6 | Marea Mediterană este regiunea în care se concentrează mai mult de 70% din turismul nautic mondial, creând beneficii foarte importante pentru țările riverane. Acest turism întâmpină piedici din cauza legislațiilor naționale care diferă între ele, de exemplu în ceea ce privește înregistrarea ambarcațiunilor de agrement, licențele de navigație, măsurile de securitate și cele fiscale, pentru a cita cele mai importante aspecte. |
| --- | --- |

1.6

Marea Mediterană este regiunea în care se concentrează mai mult de 70% din turismul nautic mondial, creând beneficii foarte importante pentru țările riverane. Acest turism întâmpină piedici din cauza legislațiilor naționale care diferă între ele, de exemplu în ceea ce privește înregistrarea ambarcațiunilor de agrement, licențele de navigație, măsurile de securitate și cele fiscale, pentru a cita cele mai importante aspecte.

| 1.7 | Deși este conștient de diversele sensibilități existente în unele țări cu lungă tradiție maritimă, CESE recomandă Comisiei să găsească soluții comune și consideră că este în interesul specific al sectorului să înceapă să experimenteze aplicarea principiului nediscriminării directe sau indirecte, care reglează piața internă în ceea ce privește circulația bunurilor, serviciilor și persoanelor. |
| --- | --- |

1.7

Deși este conștient de diversele sensibilități existente în unele țări cu lungă tradiție maritimă, CESE recomandă Comisiei să găsească soluții comune și consideră că este în interesul specific al sectorului să înceapă să experimenteze aplicarea principiului nediscriminării directe sau indirecte, care reglează piața internă în ceea ce privește circulația bunurilor, serviciilor și persoanelor.

| 1.8 | Deși cerințele de securitate și de mediu pentru construirea ambarcațiunilor de agrement sunt armonizate la nivel european, cadrul normativ privind mai ales condițiile de utilizare a acestora (licențe de navigație, înmatriculare, norme și echipamente de securitate, fiscalitate etc.) diferă de la o țară la alta. Aceste diferențe naționale fragmentează piața unică europeană, creând confuzie în rândul operatorilor economici și al utilizatorilor și o anumită formă de concurență neloială. Exemplul cel mai flagrant este desigur Marea Mediterană, unde activitatea nautică este reglementată în mod diferit, de la Spania la Grecia, trecând prin Franța, Italia, Slovenia și Croația. Aceste diferențe de tratament nu există în cazul altor mijloace de transport, cum ar fi de exemplu transportul rutier, feroviar sau aerian. |
| --- | --- |

1.8

Deși cerințele de securitate și de mediu pentru construirea ambarcațiunilor de agrement sunt armonizate la nivel european, cadrul normativ privind mai ales condițiile de utilizare a acestora (licențe de navigație, înmatriculare, norme și echipamente de securitate, fiscalitate etc.) diferă de la o țară la alta. Aceste diferențe naționale fragmentează piața unică europeană, creând confuzie în rândul operatorilor economici și al utilizatorilor și o anumită formă de concurență neloială. Exemplul cel mai flagrant este desigur Marea Mediterană, unde activitatea nautică este reglementată în mod diferit, de la Spania la Grecia, trecând prin Franța, Italia, Slovenia și Croația. Aceste diferențe de tratament nu există în cazul altor mijloace de transport, cum ar fi de exemplu transportul rutier, feroviar sau aerian.

| 1.9 | În cursul interesantei audieri desfășurate în timpul salonului nautic internațional de la Genova, reprezentanții întreprinderilor, în diversele lor componente, reprezentanții lucrătorilor din sector și asociațiile de protecție a mediului au cerut în unanimitate și hotărât Uniunii Europene să adopte măsuri adecvate pentru sprijinirea activităților din industria nautică. |
| --- | --- |

1.9

În cursul interesantei audieri desfășurate în timpul salonului nautic internațional de la Genova, reprezentanții întreprinderilor, în diversele lor componente, reprezentanții lucrătorilor din sector și asociațiile de protecție a mediului au cerut în unanimitate și hotărât Uniunii Europene să adopte măsuri adecvate pentru sprijinirea activităților din industria nautică.

| 1.10 | Pe lângă faptul că reprezintă un sector a cărui supraviețuire depinde în mod esențial de inovare, cercetare și dezvoltare, industria nautică – spre deosebire de atâtea alte domenii – nu are nevoie de măsuri extraordinare sau de asistență economică, ci doar de inițiative și acțiuni, astfel încât piața unică europeană din domeniu să devină realitate. |
| --- | --- |

1.10

Pe lângă faptul că reprezintă un sector a cărui supraviețuire depinde în mod esențial de inovare, cercetare și dezvoltare, industria nautică – spre deosebire de atâtea alte domenii – nu are nevoie de măsuri extraordinare sau de asistență economică, ci doar de inițiative și acțiuni, astfel încât piața unică europeană din domeniu să devină realitate.

| 1.11 | CESE împărtășește îngrijorările exprimate de reprezentanții sectorului nautic și solicită Comisiei să adopte, pe lângă revizuirea Directivei 94/25/CE privind ambarcațiunile de agrement cu o lungime de maximum 24 de metri, alte inițiative ce trebuie integrate într-un plan specific de acțiune. Ar fi foarte utilă pregătirea unei cărți verzi privind măsurile ce trebuie adoptate pentru industria nautică, implicând toate părțile interesate, stabilind apoi un plan de acțiune coerent cu principiile generale ale unei noi politici industriale europene (1) și ale unei politici europene pentru un turism durabil (2). |
| --- | --- |

1.11

CESE împărtășește îngrijorările exprimate de reprezentanții sectorului nautic și solicită Comisiei să adopte, pe lângă revizuirea Directivei 94/25/CE privind ambarcațiunile de agrement cu o lungime de maximum 24 de metri, alte inițiative ce trebuie integrate într-un plan specific de acțiune. Ar fi foarte utilă pregătirea unei cărți verzi privind măsurile ce trebuie adoptate pentru industria nautică, implicând toate părțile interesate, stabilind apoi un plan de acțiune coerent cu principiile generale ale unei noi politici industriale europene (1) și ale unei politici europene pentru un turism durabil (2).

| 1.12 | CESE evidențiază mai ales câteva aspecte ce trebuie abordate și rezolvate:






  — | negocierea cu țările terțe, în special cu SUA, China și Brazilia, a unor noi reguli de reciprocitate pentru accesul produselor europene pe piețele acestor țări; |
| --- | --- | --- |

1.12

CESE evidențiază mai ales câteva aspecte ce trebuie abordate și rezolvate:

—

negocierea cu țările terțe, în special cu SUA, China și Brazilia, a unor noi reguli de reciprocitate pentru accesul produselor europene pe piețele acestor țări;

| — | sporirea supravegherii piețelor, pentru a evita importurile din țări terțe de ambarcațiuni de agrement neconforme cu standardele europene privind poluarea fonică și emisiile, ceea ce ar da naștere unei concurențe neloiale; |
| --- | --- |

—

sporirea supravegherii piețelor, pentru a evita importurile din țări terțe de ambarcațiuni de agrement neconforme cu standardele europene privind poluarea fonică și emisiile, ceea ce ar da naștere unei concurențe neloiale;

| — | promovarea unei formări omogene și continue, care să permită recunoașterea calificărilor profesionale dobândite, prin favorizarea mobilității muncii. Forțele sociale solicită crearea unui pașaport european de formare în acest sector; |
| --- | --- |

—

promovarea unei formări omogene și continue, care să permită recunoașterea calificărilor profesionale dobândite, prin favorizarea mobilității muncii. Forțele sociale solicită crearea unui pașaport european de formare în acest sector;

| — | crearea unei bănci europene de date cu privire la accidentele în care sunt implicate ambarcațiunile de agrement și cele sportive, pentru a putea înțelege care sunt riscurile legate de aceste activități și pentru a adopta reglementările și standardele de securitate cele mai potrivite; |
| --- | --- |

—

crearea unei bănci europene de date cu privire la accidentele în care sunt implicate ambarcațiunile de agrement și cele sportive, pentru a putea înțelege care sunt riscurile legate de aceste activități și pentru a adopta reglementările și standardele de securitate cele mai potrivite;

| — | adoptarea unor regulamente de securitate uniforme pe teritoriul Uniunii și în special în bazinele maritime, cum sunt cele ale Mării Mediterane, Mării Baltice și ale altor mări din Europa; |
| --- | --- |

—

adoptarea unor regulamente de securitate uniforme pe teritoriul Uniunii și în special în bazinele maritime, cum sunt cele ale Mării Mediterane, Mării Baltice și ale altor mări din Europa;

| — | comandarea unui studiu tehnic pentru revizuirea sistemului actual de categorii de proiectare, așa cum a cerut și Parlamentul European în cadrul revizuirii Directivei 94/25/CE; |
| --- | --- |

—

comandarea unui studiu tehnic pentru revizuirea sistemului actual de categorii de proiectare, așa cum a cerut și Parlamentul European în cadrul revizuirii Directivei 94/25/CE;

| — | facilitarea accesului industriilor nautice la fondurile europene destinate cercetării, dezvoltării și inovării, așa cum se întâmplă în cazul industriilor legate de alte mijloace de transport; |
| --- | --- |

—

facilitarea accesului industriilor nautice la fondurile europene destinate cercetării, dezvoltării și inovării, așa cum se întâmplă în cazul industriilor legate de alte mijloace de transport;

| — | promovarea adoptării și utilizării unor standarde internaționale, care să fie respectate cu adevărat. Statele Unite, de exemplu, participă la elaborarea standardelor ISO, dar nu le recunosc și nici nu le utilizează la nivel național, preferând standardele americane; |
| --- | --- |

—

promovarea adoptării și utilizării unor standarde internaționale, care să fie respectate cu adevărat. Statele Unite, de exemplu, participă la elaborarea standardelor ISO, dar nu le recunosc și nici nu le utilizează la nivel național, preferând standardele americane;

| — | armonizarea tratamentelor fiscale din turismul nautic pe piața unică. Unele state membre aplică tarifelor portuare și charterelor o rată de TVA aliniată cotei reduse percepute în industria hotelieră, în timp ce altele aplică cota normală, ceea ce determină un dezavantaj evident și nejustificat pentru operatorii naționali; |
| --- | --- |

—

armonizarea tratamentelor fiscale din turismul nautic pe piața unică. Unele state membre aplică tarifelor portuare și charterelor o rată de TVA aliniată cotei reduse percepute în industria hotelieră, în timp ce altele aplică cota normală, ceea ce determină un dezavantaj evident și nejustificat pentru operatorii naționali;

| — | sporirea atractivității sectorului nautic pentru tinerele generații, atât din perspectivă profesională, cât și ca activitate recreativă și sportivă. |
| --- | --- |

—

sporirea atractivității sectorului nautic pentru tinerele generații, atât din perspectivă profesională, cât și ca activitate recreativă și sportivă.

2.   Industria nautică europeană

| 2.1 | În Europa, industria nautică este reprezentată în prezent de peste 37 000 de întreprinderi, în care lucrează nemijlocit 234 000 de persoane, generând o cifră de afaceri anuală ce se ridica în 2011 la 20 de miliarde EUR. Întreprinderile mici și mijlocii reprezintă 97% din total. Marile grupuri, mai structurate, sunt în jur de zece. Criza economică și financiară a provocat în 2008-2009 o scădere medie a vânzărilor și a producției industriale cuprinsă între 40 și 60%, toate segmente de produse fiind afectate. Începând cu 2009, criza economică a dus la pierderea a peste 46 000 de locuri de muncă și la o scădere a cifrei de afaceri totale a sectorului de producție cuprinsă între 3 și 4,5 miliarde EUR. Același procent de locuri de muncă a fost pierdut atât în întreprinderile mari, cât și în IMM-uri. Atât pierderea locurilor de muncă, cât și scăderea cifrei de afaceri se referă în principal la componenta industrială a sectorului (adică șantierele navale și producția de accesorii și componente). Serviciile (închirierea/navlosirea ambarcațiunilor de agrement, repararea și întreținerea, porturi de agrement și turistice), care rezistaseră în mare parte până acum, au început din acest an să resimtă criza. Deși criza a modificat profund contextul internațional, Europa rămâne în continuare lider mondial, în condițiile în care se constată slăbirea concurenței Statelor Unite și creșterea unor țări emergente, precum Brazilia, China și Turcia (3). |
| --- | --- |

2.1

În Europa, industria nautică este reprezentată în prezent de peste 37 000 de întreprinderi, în care lucrează nemijlocit 234 000 de persoane, generând o cifră de afaceri anuală ce se ridica în 2011 la 20 de miliarde EUR. Întreprinderile mici și mijlocii reprezintă 97% din total. Marile grupuri, mai structurate, sunt în jur de zece. Criza economică și financiară a provocat în 2008-2009 o scădere medie a vânzărilor și a producției industriale cuprinsă între 40 și 60%, toate segmente de produse fiind afectate. Începând cu 2009, criza economică a dus la pierderea a peste 46 000 de locuri de muncă și la o scădere a cifrei de afaceri totale a sectorului de producție cuprinsă între 3 și 4,5 miliarde EUR. Același procent de locuri de muncă a fost pierdut atât în întreprinderile mari, cât și în IMM-uri. Atât pierderea locurilor de muncă, cât și scăderea cifrei de afaceri se referă în principal la componenta industrială a sectorului (adică șantierele navale și producția de accesorii și componente). Serviciile (închirierea/navlosirea ambarcațiunilor de agrement, repararea și întreținerea, porturi de agrement și turistice), care rezistaseră în mare parte până acum, au început din acest an să resimtă criza. Deși criza a modificat profund contextul internațional, Europa rămâne în continuare lider mondial, în condițiile în care se constată slăbirea concurenței Statelor Unite și creșterea unor țări emergente, precum Brazilia, China și Turcia (3).

| 2.2 | Activitatea industrială din acest sector acoperă întregul cadru de producție al șantierelor navale, care se întinde de la mici ambarcațiuni la superiahturi de peste 100 de metri. Cel mai adesea, însă, industria nautică este consacrată producției de ambarcațiuni cu o lungime maximă de 24 de metri (a căror construcție este reglementată de Directiva 94/25/CE). Finalitatea acestor unități este diversă: este vorba despre ambarcațiuni de agrement, mici nave utilizate de personalul gărzii de coastă, al poliției maritime și al vămilor, mici nave de pasageri utilizate în zonele turistice și în insule, nave specializate. Industria produce echipamente și componente (motoare și sisteme de propulsie, echipamente de punte, sisteme electronice și de navigație, vele, vopsele, armături și garnituri), accesorii nautice (echipamente de siguranță, textile etc.) și echipamente pentru activitățile nautice sportive (scufundări, windsurfing, kitesurfing, caiac-canoe etc.). |
| --- | --- |

2.2

Activitatea industrială din acest sector acoperă întregul cadru de producție al șantierelor navale, care se întinde de la mici ambarcațiuni la superiahturi de peste 100 de metri. Cel mai adesea, însă, industria nautică este consacrată producției de ambarcațiuni cu o lungime maximă de 24 de metri (a căror construcție este reglementată de Directiva 94/25/CE). Finalitatea acestor unități este diversă: este vorba despre ambarcațiuni de agrement, mici nave utilizate de personalul gărzii de coastă, al poliției maritime și al vămilor, mici nave de pasageri utilizate în zonele turistice și în insule, nave specializate. Industria produce echipamente și componente (motoare și sisteme de propulsie, echipamente de punte, sisteme electronice și de navigație, vele, vopsele, armături și garnituri), accesorii nautice (echipamente de siguranță, textile etc.) și echipamente pentru activitățile nautice sportive (scufundări, windsurfing, kitesurfing, caiac-canoe etc.).

| 2.3 | Sectorul serviciilor cuprinde activități numeroase și diverse, înglobând gestionarea și dezvoltarea a 4 500 de porturi turistice și de agrement (oferind 1,75 milioane de locuri de acostare pentru o flotă europeană de 6,3 milioane de ambarcațiuni), dar și comerțul și întreținerea navelor, navlosirea și închirierea navelor maritime și fluviale (cu sau fără echipaj), școlile de navigație, experții maritimi, serviciile financiare și de asigurare specializate în navigația de agrement etc. |
| --- | --- |

2.3

Sectorul serviciilor cuprinde activități numeroase și diverse, înglobând gestionarea și dezvoltarea a 4 500 de porturi turistice și de agrement (oferind 1,75 milioane de locuri de acostare pentru o flotă europeană de 6,3 milioane de ambarcațiuni), dar și comerțul și întreținerea navelor, navlosirea și închirierea navelor maritime și fluviale (cu sau fără echipaj), școlile de navigație, experții maritimi, serviciile financiare și de asigurare specializate în navigația de agrement etc.

| 2.4 | În prezent există în Europa 48 de milioane de persoane care practică una sau mai multe activități nautice, iar 36 de milioane practică navigația (cu motor sau cu pânze) (4). Profilul utilizatorului de ambarcațiuni de agrement reflectă diversele categorii sociale din fiecare țară. În ciuda unei imagini media adesea asociată exclusiv și nejustificat luxului, aceste activități nu sunt rezervate elitei sociale. Din această perspectivă, se poate vorbi mai degrabă despre o activitate nautică de masă. |
| --- | --- |

2.4

În prezent există în Europa 48 de milioane de persoane care practică una sau mai multe activități nautice, iar 36 de milioane practică navigația (cu motor sau cu pânze) (4). Profilul utilizatorului de ambarcațiuni de agrement reflectă diversele categorii sociale din fiecare țară. În ciuda unei imagini media adesea asociată exclusiv și nejustificat luxului, aceste activități nu sunt rezervate elitei sociale. Din această perspectivă, se poate vorbi mai degrabă despre o activitate nautică de masă.

| 2.5 | În plus, în ultimii zece ani se constată un fenomen de creștere a mediei de vârstă a utilizatorilor de ambarcațiuni de agrement, în mod analog tendințelor demografice europene, lucru îngrijorător pentru viitorul industriei nautice. |
| --- | --- |

2.5

În plus, în ultimii zece ani se constată un fenomen de creștere a mediei de vârstă a utilizatorilor de ambarcațiuni de agrement, în mod analog tendințelor demografice europene, lucru îngrijorător pentru viitorul industriei nautice.

| 2.6 | În diverse țări europene, întreprinderile nautice și federațiile sportive au dezvoltat de mai mulți ani, prin intermediul propriilor asociații, inițiative prin care li se oferă tinerelor generații experiențe nautice. Aceste inițiative au drept scop popularizarea activității nautice atât ca activitate sportivă și turistică, cât și ca posibilitate profesională, oferind ucenicilor și studenților experiențe profesionale și stagii în întreprinderi. Aceste inițiative profesionale ar putea fi reluate și la nivel european, în sensul organizării unor acțiuni colective de promovare a sectorului nautic, cu ocazia unor evenimente precum Ziua maritimă europeană, la 20 mai (5). |
| --- | --- |

2.6

În diverse țări europene, întreprinderile nautice și federațiile sportive au dezvoltat de mai mulți ani, prin intermediul propriilor asociații, inițiative prin care li se oferă tinerelor generații experiențe nautice. Aceste inițiative au drept scop popularizarea activității nautice atât ca activitate sportivă și turistică, cât și ca posibilitate profesională, oferind ucenicilor și studenților experiențe profesionale și stagii în întreprinderi. Aceste inițiative profesionale ar putea fi reluate și la nivel european, în sensul organizării unor acțiuni colective de promovare a sectorului nautic, cu ocazia unor evenimente precum Ziua maritimă europeană, la 20 mai (5).

| 2.7 | Cu 66 000 de km de coaste, Europa este prima destinație mondială pentru navigația de agrement. În principal maritime, activitățile nautice sunt practicate și pe continent și sunt foarte dezvoltate în unele țări, atât de-a lungul celor 27 000 km de căi navigabile interioare, cât și pe lacuri (în Europa se găsesc 128 de lacuri cu o suprafață mai mare de 100 de km2). Marea Mediterană singură concentrează 70% din activitățile nautice mondiale de tip charter, pentru toate categoriile de lungime a ambarcațiunilor. |
| --- | --- |

2.7

Cu 66 000 de km de coaste, Europa este prima destinație mondială pentru navigația de agrement. În principal maritime, activitățile nautice sunt practicate și pe continent și sunt foarte dezvoltate în unele țări, atât de-a lungul celor 27 000 km de căi navigabile interioare, cât și pe lacuri (în Europa se găsesc 128 de lacuri cu o suprafață mai mare de 100 de km2). Marea Mediterană singură concentrează 70% din activitățile nautice mondiale de tip charter, pentru toate categoriile de lungime a ambarcațiunilor.

| 2.8 | Industria europeană este una deschisă și competitivă, comercializând aproximativ două treimi din producția pe piața internă și exportând pe piețe tradiționale precum SUA, Canada și Australia/Noua Zeelandă. În urma prăbușirii cererii din aceste țări, industria europeană înregistrează o creștere constantă a exporturilor spre piețele emergente din Asia (în principal în China) și din America Latină (în principal în Brazilia), unde cererea este puternică, dar autoritățile doresc să protejeze și să-și dezvolte propria industrie națională. În Asia, dificultățile administrative și formalitățile de import descurajează în primul rând IMM-urile europene. Marca comercială CE a produselor europene nu este recunoscută peste tot, iar șantierele trebuie să prezinte propria documentație tehnică pentru a obține omologarea, ceea ce pune serioase probleme industriei nautice europene în termeni de protecție a proprietății intelectuale, impune costuri exorbitante IMM-urilor și determină delocalizarea marilor companii. |
| --- | --- |

2.8

Industria europeană este una deschisă și competitivă, comercializând aproximativ două treimi din producția pe piața internă și exportând pe piețe tradiționale precum SUA, Canada și Australia/Noua Zeelandă. În urma prăbușirii cererii din aceste țări, industria europeană înregistrează o creștere constantă a exporturilor spre piețele emergente din Asia (în principal în China) și din America Latină (în principal în Brazilia), unde cererea este puternică, dar autoritățile doresc să protejeze și să-și dezvolte propria industrie națională. În Asia, dificultățile administrative și formalitățile de import descurajează în primul rând IMM-urile europene. Marca comercială CE a produselor europene nu este recunoscută peste tot, iar șantierele trebuie să prezinte propria documentație tehnică pentru a obține omologarea, ceea ce pune serioase probleme industriei nautice europene în termeni de protecție a proprietății intelectuale, impune costuri exorbitante IMM-urilor și determină delocalizarea marilor companii.

3.   Impactul legislației europene asupra industriei nautice

| 3.1 | În 1994 a fost adoptată Directiva 94/25/CE, care a permis armonizarea la nivel european a cerințelor de securitate pentru ambarcațiunile de agrement cu o lungime între 2,5 și 24 m. Această directivă a fost modificată în 2003 (Directiva 2003/44/CE), prin adăugarea noilor cerințe de mediu (reducerea nivelului emisiilor de gaze și sonore a motoarelor marine) și includerea motovehiculelor nautice (personal watercraft) în domeniul de aplicare a directivei. |
| --- | --- |

3.1

În 1994 a fost adoptată Directiva 94/25/CE, care a permis armonizarea la nivel european a cerințelor de securitate pentru ambarcațiunile de agrement cu o lungime între 2,5 și 24 m. Această directivă a fost modificată în 2003 (Directiva 2003/44/CE), prin adăugarea noilor cerințe de mediu (reducerea nivelului emisiilor de gaze și sonore a motoarelor marine) și includerea motovehiculelor nautice (personal watercraft) în domeniul de aplicare a directivei.

| 3.2 | Într-o perioadă de 15 ani, aplicarea directivei privind ambarcațiunile de agrement a determinat elaborarea la nivel internațional a peste 60 de standarde EN-ISO aplicabile ambarcațiunilor și motovehiculelor nautice. Aceste standarde de origine europeană sunt utilizate astăzi ca punct de referință tehnică la nivel internațional. Directiva 94/25/CE a permis și crearea unei piețe unice europene a ambarcațiunilor de agrement, facilitând astfel condițiile de exercitare a comerțului, a concurenței și a schimburilor intraeuropene. CESE cere Comisiei să înainteze propuneri coerente, pentru a permite realizarea unei piețe unice europene pentru serviciile nautice, creând astfel condiții armonizate de utilizare și de navigare în Europa. |
| --- | --- |

3.2

Într-o perioadă de 15 ani, aplicarea directivei privind ambarcațiunile de agrement a determinat elaborarea la nivel internațional a peste 60 de standarde EN-ISO aplicabile ambarcațiunilor și motovehiculelor nautice. Aceste standarde de origine europeană sunt utilizate astăzi ca punct de referință tehnică la nivel internațional. Directiva 94/25/CE a permis și crearea unei piețe unice europene a ambarcațiunilor de agrement, facilitând astfel condițiile de exercitare a comerțului, a concurenței și a schimburilor intraeuropene. CESE cere Comisiei să înainteze propuneri coerente, pentru a permite realizarea unei piețe unice europene pentru serviciile nautice, creând astfel condiții armonizate de utilizare și de navigare în Europa.

| 3.3 | Directiva 94/25/CE este în prezent în curs de revizuire și face obiectul dezbaterii dintre Parlamentul European și Consiliu [propunerea de directivă COM(2011) 456 final]. Principalele modificări se referă la reducerea suplimentară a nivelului emisiilor de gaze pentru motoarele marine, obligația de a instala la bord rezervoare sau sisteme de tratare a apelor uzate și alinierea la cerințele noului cadru legislativ european pentru comercializarea produselor armonizate (Decizia nr. 768/2008 și Regulamentul 765/2008/CE). CESE s-a exprimat în mod favorabil asupra acestei propuneri de revizuire (6). |
| --- | --- |

3.3

Directiva 94/25/CE este în prezent în curs de revizuire și face obiectul dezbaterii dintre Parlamentul European și Consiliu [propunerea de directivă COM(2011) 456 final]. Principalele modificări se referă la reducerea suplimentară a nivelului emisiilor de gaze pentru motoarele marine, obligația de a instala la bord rezervoare sau sisteme de tratare a apelor uzate și alinierea la cerințele noului cadru legislativ european pentru comercializarea produselor armonizate (Decizia nr. 768/2008 și Regulamentul 765/2008/CE). CESE s-a exprimat în mod favorabil asupra acestei propuneri de revizuire (6).

| 3.4 | În opinia CESE, noua directivă reprezintă ocazia de a revedea sistemul actual de clasificare a ambarcațiunilor de agrement. Astfel, directiva prevede că ambarcațiunile sunt împărțite în 4 categorii de proiectare, în funcție de capacitatea lor de a înfrunta anumite condiții meteorologice pe mare (forța vântului și înălțimea valurilor). Parlamentul European a solicitat Comisiei Europene să elaboreze un studiu tehnic cu privire la oportunitatea și la posibilitatea revizuirii sistemului actual al categoriilor de proiectare, astfel încât acesta să reflecte marea varietate a ambarcațiunilor de agrement prezente astăzi pe piață, furnizând totodată utilizatorului indicații precise cu privire la caracteristicile ambarcațiunii. Atât industria nautică europeană, cât și federația europeană a utilizatorilor s-au exprimat în favoarea inițiativei Parlamentului European (7). CESE solicită Comisiei să treacă la realizarea studiului. |
| --- | --- |

3.4

În opinia CESE, noua directivă reprezintă ocazia de a revedea sistemul actual de clasificare a ambarcațiunilor de agrement. Astfel, directiva prevede că ambarcațiunile sunt împărțite în 4 categorii de proiectare, în funcție de capacitatea lor de a înfrunta anumite condiții meteorologice pe mare (forța vântului și înălțimea valurilor). Parlamentul European a solicitat Comisiei Europene să elaboreze un studiu tehnic cu privire la oportunitatea și la posibilitatea revizuirii sistemului actual al categoriilor de proiectare, astfel încât acesta să reflecte marea varietate a ambarcațiunilor de agrement prezente astăzi pe piață, furnizând totodată utilizatorului indicații precise cu privire la caracteristicile ambarcațiunii. Atât industria nautică europeană, cât și federația europeană a utilizatorilor s-au exprimat în favoarea inițiativei Parlamentului European (7). CESE solicită Comisiei să treacă la realizarea studiului.

| 3.5 | În contextul transportului maritim, Comisia Europeană a demarat revizuirea Directivei 2009/45/CE privind dispozițiile și normele de securitate pentru navele de pasageri mai mari de 24 m, construite din materiale metalice și destinate curselor interne. În prezent, cele mai multe din aceste nave sunt construite din alte materiale decât oțelul (în special din fibre de sticlă și din materiale compozite), căzând astfel sub incidența legislației naționale. Propunerea de simplificare a acestei directive, aflată în pregătire la Comisia Europeană, ar putea permite, în opinia CESE, extinderea domeniului de aplicare, incluzând și navele de pasageri mai mici de 24 m și/sau construite din materiale nemetalice. Este important ca această extindere să nu prejudicieze șantierele navale europene în care sunt construite micile nave de pasageri. |
| --- | --- |

3.5

În contextul transportului maritim, Comisia Europeană a demarat revizuirea Directivei 2009/45/CE privind dispozițiile și normele de securitate pentru navele de pasageri mai mari de 24 m, construite din materiale metalice și destinate curselor interne. În prezent, cele mai multe din aceste nave sunt construite din alte materiale decât oțelul (în special din fibre de sticlă și din materiale compozite), căzând astfel sub incidența legislației naționale. Propunerea de simplificare a acestei directive, aflată în pregătire la Comisia Europeană, ar putea permite, în opinia CESE, extinderea domeniului de aplicare, incluzând și navele de pasageri mai mici de 24 m și/sau construite din materiale nemetalice. Este important ca această extindere să nu prejudicieze șantierele navale europene în care sunt construite micile nave de pasageri.

4.   Industria nautică europeană se confruntă cu problema cererii

| 4.1 | În condițiile profundei crize financiare și ale consecințelor dramatice ale acesteia în plan economic, industria nautică europeană a reacționat prompt, luând măsurile necesare pentru a găsi noi piețe de desfacere, pe lângă cele tradiționale (Europa, America de Nord, Australia/Noua Zeelandă), și pentru a investi în noi modele și în noi tehnologii, astfel încât să propună produse inovatoare, să reducă costurile de producție și să-și apere astfel poziția de lider mondial. În plus, prețurile actuale ale noilor ambarcațiuni apar a fi mai atractive pentru consumatori decât în trecut. |
| --- | --- |

4.1

În condițiile profundei crize financiare și ale consecințelor dramatice ale acesteia în plan economic, industria nautică europeană a reacționat prompt, luând măsurile necesare pentru a găsi noi piețe de desfacere, pe lângă cele tradiționale (Europa, America de Nord, Australia/Noua Zeelandă), și pentru a investi în noi modele și în noi tehnologii, astfel încât să propună produse inovatoare, să reducă costurile de producție și să-și apere astfel poziția de lider mondial. În plus, prețurile actuale ale noilor ambarcațiuni apar a fi mai atractive pentru consumatori decât în trecut.

| 4.2 | Trebuie abordată problema finanțării producției industriale și a achiziției ambarcațiunilor, ținând seama de dificultățile determinate în prezent de sistemul bancar european. Una dintre consecințele crizei financiare asupra sectorului nautic a fost reorientarea cererii, lucru normal în cazul produselor care nu sunt de primă necesitate. În plus, sistemul bancar nu mai garantează finanțarea cu valoarea ambarcațiunii, de teamă că această valoare va scădea considerabil. O consecință a crizei financiare este și stagnarea pieței de produse la mâna a doua, ambarcațiunile deținute de bănci fiind puse în vânzare la prețuri foarte scăzute. Leasingul, foarte popular în sectorul nautic, a intrat și el în criză. Sectorul traversează o situație asemănătoare celei observate în alte domenii, precum sectorul imobiliar din Spania. |
| --- | --- |

4.2

Trebuie abordată problema finanțării producției industriale și a achiziției ambarcațiunilor, ținând seama de dificultățile determinate în prezent de sistemul bancar european. Una dintre consecințele crizei financiare asupra sectorului nautic a fost reorientarea cererii, lucru normal în cazul produselor care nu sunt de primă necesitate. În plus, sistemul bancar nu mai garantează finanțarea cu valoarea ambarcațiunii, de teamă că această valoare va scădea considerabil. O consecință a crizei financiare este și stagnarea pieței de produse la mâna a doua, ambarcațiunile deținute de bănci fiind puse în vânzare la prețuri foarte scăzute. Leasingul, foarte popular în sectorul nautic, a intrat și el în criză. Sectorul traversează o situație asemănătoare celei observate în alte domenii, precum sectorul imobiliar din Spania.

| 4.3 | Înainte de criză, piețele tradiționale reprezentau aproximativ 80% din vânzările industriei nautice europene, restul de 20% revenind piețelor emergente. Scăderea cu 40-60% a vânzărilor pe piețele tradiționale, agravată de stagnarea lor actuală, nu a fost compensată decât într-o măsură modestă de creșterea cotei ce revine piețelor emergente. În plus, un mare număr de șantiere ce produc ambarcațiuni de agrement la nivel debutant (entry level), de exemplu ambarcațiuni și unități pneumatice, nu reușesc să găsească noi debușeuri pe piețele emergente, unde acest gen de produse nu este cerut (din pricina prețului sau din cauza unei culturi nautice încă inexistente în clasele populară și de mijloc din aceste țări). Prin urmare, industria nautică europeană trebuie să facă față, în cadrul acestor piețe, unei probleme de cerere, mai degrabă decât uneia de competitivitate. |
| --- | --- |

4.3

Înainte de criză, piețele tradiționale reprezentau aproximativ 80% din vânzările industriei nautice europene, restul de 20% revenind piețelor emergente. Scăderea cu 40-60% a vânzărilor pe piețele tradiționale, agravată de stagnarea lor actuală, nu a fost compensată decât într-o măsură modestă de creșterea cotei ce revine piețelor emergente. În plus, un mare număr de șantiere ce produc ambarcațiuni de agrement la nivel debutant (entry level), de exemplu ambarcațiuni și unități pneumatice, nu reușesc să găsească noi debușeuri pe piețele emergente, unde acest gen de produse nu este cerut (din pricina prețului sau din cauza unei culturi nautice încă inexistente în clasele populară și de mijloc din aceste țări). Prin urmare, industria nautică europeană trebuie să facă față, în cadrul acestor piețe, unei probleme de cerere, mai degrabă decât uneia de competitivitate.

| 4.4 | Legislația privind navigația de agrement rămâne în Europa în mare parte reglementată la nivel național. Deși construcția ambarcațiunilor de agrement este armonizată la nivel european, condițiile de utilizare (licențe de navigație, înmatriculare, echipamente de siguranță, fiscalitatea sectorului etc.) diferă enorm de la o țară la alta. CESE consideră că, în acest caz, principiul subsidiarității dăunează dezvoltării pieței unice europene. |
| --- | --- |

4.4

Legislația privind navigația de agrement rămâne în Europa în mare parte reglementată la nivel național. Deși construcția ambarcațiunilor de agrement este armonizată la nivel european, condițiile de utilizare (licențe de navigație, înmatriculare, echipamente de siguranță, fiscalitatea sectorului etc.) diferă enorm de la o țară la alta. CESE consideră că, în acest caz, principiul subsidiarității dăunează dezvoltării pieței unice europene.

| 4.5 | Supravegherea pieței lasă în prezent mult de dorit la nivel european. Numeroase ambarcațiuni de agrement neconforme cu parametrii europeni în materie de emisii de zgomote și de gaze sunt importate și vândute în Europa fără ca importatorii să fie controlați de autoritățile însărcinate cu supravegherea pieței, consecința fiind apariția concurenței neloiale. |
| --- | --- |

4.5

Supravegherea pieței lasă în prezent mult de dorit la nivel european. Numeroase ambarcațiuni de agrement neconforme cu parametrii europeni în materie de emisii de zgomote și de gaze sunt importate și vândute în Europa fără ca importatorii să fie controlați de autoritățile însărcinate cu supravegherea pieței, consecința fiind apariția concurenței neloiale.

| 4.6 | În lucrările sale, Comisia ar trebui să acorde o atenție specială modului în care se dezvoltă industria și serviciile din sectorul nautic de agrement. Această dezvoltare ar trebui să fie compatibilă cu principiile protecției mediului și ale conservării, mai ales în ceea ce privește protejarea resurselor și ecosistemelor naturale, combaterea poluării fonice în apele interne și a poluării bazinelor hidrologice cu deșeuri urbane și industriale, siguranța celor ce participă la diversele tipuri de activități de agrement acvatic sau desfășurate pe apă etc. |
| --- | --- |

4.6

În lucrările sale, Comisia ar trebui să acorde o atenție specială modului în care se dezvoltă industria și serviciile din sectorul nautic de agrement. Această dezvoltare ar trebui să fie compatibilă cu principiile protecției mediului și ale conservării, mai ales în ceea ce privește protejarea resurselor și ecosistemelor naturale, combaterea poluării fonice în apele interne și a poluării bazinelor hidrologice cu deșeuri urbane și industriale, siguranța celor ce participă la diversele tipuri de activități de agrement acvatic sau desfășurate pe apă etc.

5.   Ce poate face Europa?

| 5.1 | În timpul Salonului nautic internațional de la Genova (octombrie 2012), CESE a organizat o audiere publică, în cursul căreia a reușit, grație înaltului nivel de participare și de expertiză, să identifice puncte de vedere, aspecte problematice și așteptări ale actorilor europeni din sectorul nautic. |
| --- | --- |

5.1

În timpul Salonului nautic internațional de la Genova (octombrie 2012), CESE a organizat o audiere publică, în cursul căreia a reușit, grație înaltului nivel de participare și de expertiză, să identifice puncte de vedere, aspecte problematice și așteptări ale actorilor europeni din sectorul nautic.

| 5.2 | În ciuda actualei crize economice, industria nautică europeană este în prezent lider mondial, mulțumită inovărilor introduse constant de întreprinderi. Actualele dificultăți de finanțare prin sistemul bancar pun în pericol capacitatea întreprinderilor europene de a investi în cercetare, dezvoltare și inovare. Inovarea rămâne elementul determinant pentru păstrarea de către UE a poziției de lider în sectorul nautic. Trebuie facilitat accesul întreprinderilor din sectorul nautic la fondurile europene de cercetare, dezvoltare și inovare, disponibile în prezent pentru alte moduri de transport, dar greu de accesat pentru industria nautică. La nivel național, defiscalizarea investițiilor în cercetare, dezvoltare și inovare este un alt instrument ce trebuie promovat. Inovarea în industria nautică nu înseamnă doar inovare tehnologică, ci și utilizare inovatoare, inovare în întreținere, reparații și în servicii precum închiriere sau finanțare. |
| --- | --- |

5.2

În ciuda actualei crize economice, industria nautică europeană este în prezent lider mondial, mulțumită inovărilor introduse constant de întreprinderi. Actualele dificultăți de finanțare prin sistemul bancar pun în pericol capacitatea întreprinderilor europene de a investi în cercetare, dezvoltare și inovare. Inovarea rămâne elementul determinant pentru păstrarea de către UE a poziției de lider în sectorul nautic. Trebuie facilitat accesul întreprinderilor din sectorul nautic la fondurile europene de cercetare, dezvoltare și inovare, disponibile în prezent pentru alte moduri de transport, dar greu de accesat pentru industria nautică. La nivel național, defiscalizarea investițiilor în cercetare, dezvoltare și inovare este un alt instrument ce trebuie promovat. Inovarea în industria nautică nu înseamnă doar inovare tehnologică, ci și utilizare inovatoare, inovare în întreținere, reparații și în servicii precum închiriere sau finanțare.

| 5.3 | Situația în Europa este foarte eterogenă în ceea ce privește concesiunile publice acordate întreprinderilor nautice. În unele țări, investițiile în porturile turistice sunt limitate de condițiile în care sunt acordate concesiunile (fie din cauza duratei prea scurte, fie din cauza nesiguranței privind reînnoirea acestora). CESE recomandă elaborarea de către UE a unor orientări, pentru a facilita investițiile întreprinderilor europene în acest sector. |
| --- | --- |

5.3

Situația în Europa este foarte eterogenă în ceea ce privește concesiunile publice acordate întreprinderilor nautice. În unele țări, investițiile în porturile turistice sunt limitate de condițiile în care sunt acordate concesiunile (fie din cauza duratei prea scurte, fie din cauza nesiguranței privind reînnoirea acestora). CESE recomandă elaborarea de către UE a unor orientări, pentru a facilita investițiile întreprinderilor europene în acest sector.

| 5.4 | În urma adoptării Tratatului de la Lisabona, turismul face parte din competențele europene, iar UE poate prin urmare să propună inițiative în acest domeniu. Comisia Europeană a anunțat că în 2013 își va publica strategia pentru turismul de coastă și maritim. Această strategie ar trebui să permită extinderea navigației de agrement în toată Europa și să abordeze un anumit număr de probleme ce vor fi evidențiate în acest viitor document, precum diferențele de reglementare a licențelor de navigație și a înmatriculărilor sau chiar a cerințelor în materie de siguranță, ceea ce ar trebui să ducă la adoptarea unor măsuri de favorizare a convergenței dispozițiilor aflate în vigoare în Europa în domeniul navigației de agrement. |
| --- | --- |

5.4

În urma adoptării Tratatului de la Lisabona, turismul face parte din competențele europene, iar UE poate prin urmare să propună inițiative în acest domeniu. Comisia Europeană a anunțat că în 2013 își va publica strategia pentru turismul de coastă și maritim. Această strategie ar trebui să permită extinderea navigației de agrement în toată Europa și să abordeze un anumit număr de probleme ce vor fi evidențiate în acest viitor document, precum diferențele de reglementare a licențelor de navigație și a înmatriculărilor sau chiar a cerințelor în materie de siguranță, ceea ce ar trebui să ducă la adoptarea unor măsuri de favorizare a convergenței dispozițiilor aflate în vigoare în Europa în domeniul navigației de agrement.

| 5.5 | CESE se declară în favoarea dezvoltării zonelor marine protejate, care se înmulțesc în Europa și mai ales în zona mediteraneeană, dar observă că această situație determină nesiguranță în ceea ce privește regulile de navigație. CESE recomandă armonizarea la nivel european a regulilor privind accesul în zonele marine protejate al ambarcațiunilor de agrement, astfel încât utilizatorul să știe încă de la început dacă ambarcațiunea sa dispune sau nu de echipamentul necesar în aceste zone. |
| --- | --- |

5.5

CESE se declară în favoarea dezvoltării zonelor marine protejate, care se înmulțesc în Europa și mai ales în zona mediteraneeană, dar observă că această situație determină nesiguranță în ceea ce privește regulile de navigație. CESE recomandă armonizarea la nivel european a regulilor privind accesul în zonele marine protejate al ambarcațiunilor de agrement, astfel încât utilizatorul să știe încă de la început dacă ambarcațiunea sa dispune sau nu de echipamentul necesar în aceste zone.

| 5.6 | În vederea îmbunătățirii siguranței, ar fi util să se strângă date la nivel european cu privire la accidente, într-o bază de date comună care ar permite realizarea unui studiu comun și comparat și o mai bună înțelegere a riscurilor legate de practica activităților nautice, astfel încât să fie adoptate regulile cele mai adecvate riscurilor existente. CESE solicită Comisiei să elaboreze, împreună cu statele membre, un model de colectare a datelor, pentru a dispune de informații omogene și comparabile. |
| --- | --- |

5.6

În vederea îmbunătățirii siguranței, ar fi util să se strângă date la nivel european cu privire la accidente, într-o bază de date comună care ar permite realizarea unui studiu comun și comparat și o mai bună înțelegere a riscurilor legate de practica activităților nautice, astfel încât să fie adoptate regulile cele mai adecvate riscurilor existente. CESE solicită Comisiei să elaboreze, împreună cu statele membre, un model de colectare a datelor, pentru a dispune de informații omogene și comparabile.

| 5.7 | În plus, chestiunea formării profesionale și a recunoașterii calificărilor corespunzătoare la nivel european este fundamentală. Formarea pentru meseriile industriei nautice (în special în componenta industrială, pentru ucenici, precum și în meseriile din serviciile legate de reparații și întreținere) nu este disponibilă oriunde în Europa. Ar trebui reflectat la eventuale mijloace de elaborare a unor programe de formare recunoscute la nivel european, care să permită o instruire de calitate și să favorizeze îmbunătățirea mobilității lucrătorilor în Europa, atrăgând tinerii către meserii din industria nautică. Ar trebui instituit un „pașaport” european de formare, precum cel adoptat în cazul inginerilor minieri. Partenerii sociali ar trebui să contribuie la elaborarea unui sistem de recunoaștere a calificărilor la nivel european, propunând de exemplu un proiect-pilot în cadrul Sistemului european de credite pentru educație și formare profesională (European Credit system for Vocational Education & Training – ECVET) (8). De asemenea, formarea echipajelor și expertiza maritimă sunt două sectoare care ar putea profita de asemenea de o abordare europeană, permițând deschiderea piețelor muncii la nivelul UE. În trecut, industria nautică a suferit din cauza vizibilității scăzute și a faptului că școlile și universitățile cunoșteau puține lucruri despre posibilitățile profesionale pe care le oferea acest sector. În unele țări europene nu există nici acorduri sociale specifice industriei nautice, ceea ce scade din atractivitatea acestui sector. |
| --- | --- |

5.7

În plus, chestiunea formării profesionale și a recunoașterii calificărilor corespunzătoare la nivel european este fundamentală. Formarea pentru meseriile industriei nautice (în special în componenta industrială, pentru ucenici, precum și în meseriile din serviciile legate de reparații și întreținere) nu este disponibilă oriunde în Europa. Ar trebui reflectat la eventuale mijloace de elaborare a unor programe de formare recunoscute la nivel european, care să permită o instruire de calitate și să favorizeze îmbunătățirea mobilității lucrătorilor în Europa, atrăgând tinerii către meserii din industria nautică. Ar trebui instituit un „pașaport” european de formare, precum cel adoptat în cazul inginerilor minieri. Partenerii sociali ar trebui să contribuie la elaborarea unui sistem de recunoaștere a calificărilor la nivel european, propunând de exemplu un proiect-pilot în cadrul Sistemului european de credite pentru educație și formare profesională (European Credit system for Vocational Education & Training – ECVET) (8). De asemenea, formarea echipajelor și expertiza maritimă sunt două sectoare care ar putea profita de asemenea de o abordare europeană, permițând deschiderea piețelor muncii la nivelul UE. În trecut, industria nautică a suferit din cauza vizibilității scăzute și a faptului că școlile și universitățile cunoșteau puține lucruri despre posibilitățile profesionale pe care le oferea acest sector. În unele țări europene nu există nici acorduri sociale specifice industriei nautice, ceea ce scade din atractivitatea acestui sector.

| 5.8 | Industria nautică europeană utilizează de 15 ani standardele internaționale ISO, armonizate prin Directiva 94/25/CE. Este esențial ca utilizarea standardelor internaționale de tipul ISO să fie promovată ca unică referință tehnică pentru ambarcațiunile de agrement la nivel internațional, pentru a evita proliferarea standardelor naționale (braziliene, chinezești etc.), ceea ce ar fragmenta și mai mult cerințele tehnice, creând astfel adevărate bariere. |
| --- | --- |

5.8

Industria nautică europeană utilizează de 15 ani standardele internaționale ISO, armonizate prin Directiva 94/25/CE. Este esențial ca utilizarea standardelor internaționale de tipul ISO să fie promovată ca unică referință tehnică pentru ambarcațiunile de agrement la nivel internațional, pentru a evita proliferarea standardelor naționale (braziliene, chinezești etc.), ceea ce ar fragmenta și mai mult cerințele tehnice, creând astfel adevărate bariere.

| 5.9 | UE poate și trebuie să-și apere industria nautică, ameliorând măsurile directe și indirecte de control și supraveghere a pieței, aplicându-le efectiv și sprijinind accesul exporturilor la piețele din afara Europei. Pentru a da un exemplu, negocierile comerciale între UE și Mercosur ar trebui să reprezinte ocazia de a combate măsurile protecționiste și taxele vamale exorbitante impuse de unele țări din America de Sud pentru a îngrădi accesul la propriile piețe. |
| --- | --- |

5.9

UE poate și trebuie să-și apere industria nautică, ameliorând măsurile directe și indirecte de control și supraveghere a pieței, aplicându-le efectiv și sprijinind accesul exporturilor la piețele din afara Europei. Pentru a da un exemplu, negocierile comerciale între UE și Mercosur ar trebui să reprezinte ocazia de a combate măsurile protecționiste și taxele vamale exorbitante impuse de unele țări din America de Sud pentru a îngrădi accesul la propriile piețe.

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Comunicarea Comisiei Europene: „O industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei” – COM(2012) 582 final.

1

(2)  Comunicarea Comisiei Europene: „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” – COM(2010) 352 final.

2

(3)  Datele statistice provin din statisticile anuale ale sectorului nautic, publicate în anuarul statistic al sectorului nautic, al Consiliului internațional al asociațiilor din sectorul maritim (ICOMIA), 2007-2012.

3

(4)  Sursă: Sectorul nautic european (European Boating Industry), Asociația nautică europeană (European Boating Association), anuarul ICOMIA (Boating Industry Statistics Book).

4

European Boating Industry

European Boating Association

Boating Industry Statistics Book

(5)  În 2013, Ziua maritimă europeană se va concentra pe tema dezvoltării zonelor de coastă și a turismului maritim durabil și se va desfășura în perioada 21-22 mai, în Malta, cu sprijinul Comisiei Europene (DG Afaceri Maritime și Pescuit).

5

(6)  Avizul CESE privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind ambarcațiunile de agrement și motovehiculele nautice, COM(2011) 456 final - 2011/0197 (COD), JO C 43, 15.2.2012, p. 30.

6

propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind ambarcațiunile de agrement și motovehiculele nautice

(7)  Parlamentul European, DG pentru politici interne, Direcția A – politici economice și științifice, Design categories of Watercrafts, Briefing Note, IP/A/IMCO/NT2012-07, PE 475.122 (iunie 2012), cf. http://www.europarl.europa.eu/committees/en/imco/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=74331

7

Design categories of Watercrafts

Briefing Note

(8)  Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET) este noul instrument european de promovare a încrederii reciproce și a mobilității în învățământul profesional și formarea profesională.

8

ECVET

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/8

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Modelele de afaceri orientate către o creștere durabilă, emisiile scăzute de CO2 și mutațiile industriale” (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 133/02

Raportor: dl Joost VAN IERSEL

Coraportor: dl Enrico GIBELLIERI

La 12 iulie 2012, Comitetul Economic și Social European, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

Modelele de afaceri orientate către o creștere durabilă, emisiile scăzute de CO
  2
  și mutațiile industriale

(aviz din proprie inițiativă).

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI), însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 22 ianuarie 2013.

În cea de a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 13 februarie 2013), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 57 de voturi pentru, 4 voturi împotrivă și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Pentru o mare parte a industriei europene, sunt vremuri grele. Cu toate acestea, un număr tot mai mare de întreprinderi din Europa și din alte părți ale lumii se pregătesc pentru confruntarea cu multiplele provocări de la nivel global, printre care impactul evoluțiilor demografice, al schimbărilor climatice și în special al obiectivelor de scădere a emisiilor de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

1.1

Pentru o mare parte a industriei europene, sunt vremuri grele. Cu toate acestea, un număr tot mai mare de întreprinderi din Europa și din alte părți ale lumii se pregătesc pentru confruntarea cu multiplele provocări de la nivel global, printre care impactul evoluțiilor demografice, al schimbărilor climatice și în special al obiectivelor de scădere a emisiilor de dioxid de carbon.

| 1.2 | CESE dorește să evidențieze o schimbare a mentalităților care face loc unor modele de afaceri noi sau adaptate. Durabilitatea este o chestiune strategică în cadrul Consiliului mondial de afaceri pentru dezvoltare durabilă (World Business Council for Sustainable Development - WBCSD), în inițiativele demarate de întreprinderi la nivel național și în pregătirea foilor de parcurs sectoriale pentru emisii reduse de dioxid de carbon la nivelul UE. Schimbările din domeniile prioritare ale întreprinderilor și din structura întreprinderilor, precum și din lanțurile valorice internaționale duc la apariția unor noi modele de afaceri. |
| --- | --- |

1.2

CESE dorește să evidențieze o schimbare a mentalităților care face loc unor modele de afaceri noi sau adaptate. Durabilitatea este o chestiune strategică în cadrul Consiliului mondial de afaceri pentru dezvoltare durabilă (World Business Council for Sustainable Development - WBCSD), în inițiativele demarate de întreprinderi la nivel național și în pregătirea foilor de parcurs sectoriale pentru emisii reduse de dioxid de carbon la nivelul UE. Schimbările din domeniile prioritare ale întreprinderilor și din structura întreprinderilor, precum și din lanțurile valorice internaționale duc la apariția unor noi modele de afaceri.

| 1.3 | Un element important îl constituie asumarea în mod proactiv de către conducerile corporațiilor a unor angajamente care afectează și relațiile din amonte, și pe cele din aval. La toate nivelurile au loc un angajament și o inovare corespunzătoare, sprijinite prin dialog interactiv cu consiliile de întreprindere și prin programe specifice în întreprinderi, precum și prin intermediul dialogului social sectorial la nivel național și european. |
| --- | --- |

1.3

Un element important îl constituie asumarea în mod proactiv de către conducerile corporațiilor a unor angajamente care afectează și relațiile din amonte, și pe cele din aval. La toate nivelurile au loc un angajament și o inovare corespunzătoare, sprijinite prin dialog interactiv cu consiliile de întreprindere și prin programe specifice în întreprinderi, precum și prin intermediul dialogului social sectorial la nivel național și european.

| 1.4 | În procesul de tranziție către o economie cu emisii scăzute de CO2, trebuie asigurată disponibilitatea unor competențe actualizate și a unor locuri de muncă de înaltă calificare, pentru a se evita, pe cât posibil, discontinuitatea sau șomajul temporar. Ar trebui instituite programe la nivelul UE, la nivel național și regional, precum și acțiuni adaptate situației din interiorul întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.4

În procesul de tranziție către o economie cu emisii scăzute de CO2, trebuie asigurată disponibilitatea unor competențe actualizate și a unor locuri de muncă de înaltă calificare, pentru a se evita, pe cât posibil, discontinuitatea sau șomajul temporar. Ar trebui instituite programe la nivelul UE, la nivel național și regional, precum și acțiuni adaptate situației din interiorul întreprinderilor.

| 1.5 | Noi perspective și noi dinamici vor ameliora adaptabilitatea întreprinderilor și a lanțurilor valorice, asigurând investițiile și ocuparea forței de muncă. Crearea unei economii cu emisii reduse de CO2 necesită o coordonare continuă și minuțioasă între entitățile publice și cele private, care să cuprindă aranjamente financiare. Politicile publice ar trebui să valorifice opiniile și practicile existente în sectorul privat și să încorporeze abordările orientate al căror motor sunt întreprinderile, care adesea devansează practicile guvernamentale. |
| --- | --- |

1.5

Noi perspective și noi dinamici vor ameliora adaptabilitatea întreprinderilor și a lanțurilor valorice, asigurând investițiile și ocuparea forței de muncă. Crearea unei economii cu emisii reduse de CO2 necesită o coordonare continuă și minuțioasă între entitățile publice și cele private, care să cuprindă aranjamente financiare. Politicile publice ar trebui să valorifice opiniile și practicile existente în sectorul privat și să încorporeze abordările orientate al căror motor sunt întreprinderile, care adesea devansează practicile guvernamentale.

| 1.6 | Pentru a sprijini inițiativa vizând creșterea, CESE solicită UE și statelor membre să ia în considerare utilizarea unor fonduri în prezent nefolosite, sau chiar a unora complet noi, ca sursă pentru finanțarea de măsuri urgente. Comisia ar trebui să stimuleze cercetarea, dezvoltarea (C&D) și inovarea, acordând prioritate inițiativelor privind reducerea emisiilor de CO2 în cadrul viitorului program Orizont 2020, care nu trebuie în niciun caz să sufere tăieri bugetare. De asemenea, Comisia ar trebui să încurajeze înființarea de parteneriate operaționale public-privat (PPP) în strânsă cooperare cu Platformele tehnologice europene și cu sectoarele industriale care cuprind întregul lanț de inovare. |
| --- | --- |

1.6

Pentru a sprijini inițiativa vizând creșterea, CESE solicită UE și statelor membre să ia în considerare utilizarea unor fonduri în prezent nefolosite, sau chiar a unora complet noi, ca sursă pentru finanțarea de măsuri urgente. Comisia ar trebui să stimuleze cercetarea, dezvoltarea (C&D) și inovarea, acordând prioritate inițiativelor privind reducerea emisiilor de CO2 în cadrul viitorului program Orizont 2020, care nu trebuie în niciun caz să sufere tăieri bugetare. De asemenea, Comisia ar trebui să încurajeze înființarea de parteneriate operaționale public-privat (PPP) în strânsă cooperare cu Platformele tehnologice europene și cu sectoarele industriale care cuprind întregul lanț de inovare.

| 1.7 | Coerența este esențială. CESE subliniază necesitatea unui cadru UE bine definit, coerent și pe termen lung, discutat cu toate părțile implicate, a evitării reglementării excesive, a unei conexiuni puternice între C&D/inovare și politica în domeniul climei/energiei, precum și a unei infrastructuri energetice și a unor capacități de depozitare eficiente. Trebuie avute în vedere bunele practici și sistemele eficiente, stabilite de comun acord. Un asemenea cadru UE ar spori totodată acceptarea în rândul publicului și al persoanelor direct afectate. |
| --- | --- |

1.7

Coerența este esențială. CESE subliniază necesitatea unui cadru UE bine definit, coerent și pe termen lung, discutat cu toate părțile implicate, a evitării reglementării excesive, a unei conexiuni puternice între C&D/inovare și politica în domeniul climei/energiei, precum și a unei infrastructuri energetice și a unor capacități de depozitare eficiente. Trebuie avute în vedere bunele practici și sistemele eficiente, stabilite de comun acord. Un asemenea cadru UE ar spori totodată acceptarea în rândul publicului și al persoanelor direct afectate.

| 1.8 | UE este răspunzătoare pentru aproximativ 10 % din emisiile globale de gaze cu efect de seră. Acest procent va scădea la aproximativ 5 % în 2040-2050. Este indiscutabil faptul că UE se află în fruntea negocierilor mondiale pentru un acord global cu caracter obligatoriu în domeniul schimbărilor climatice. Cu toate acestea, CESE subliniază că trebuie evitate distorsiunile. Cât timp nu există condiții echitabile la nivel global în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și prețurile pentru CO2, dezechilibrele dintre UE și restul lumii trebuie rezolvate prin luarea de măsuri europene pentru sectoare globale. |
| --- | --- |

1.8

UE este răspunzătoare pentru aproximativ 10 % din emisiile globale de gaze cu efect de seră. Acest procent va scădea la aproximativ 5 % în 2040-2050. Este indiscutabil faptul că UE se află în fruntea negocierilor mondiale pentru un acord global cu caracter obligatoriu în domeniul schimbărilor climatice. Cu toate acestea, CESE subliniază că trebuie evitate distorsiunile. Cât timp nu există condiții echitabile la nivel global în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și prețurile pentru CO2, dezechilibrele dintre UE și restul lumii trebuie rezolvate prin luarea de măsuri europene pentru sectoare globale.

| 1.9 | Trebuie luate în considerare ultimele evoluții. CESE susține o evaluare actualizată a țintelor în materie de emisii reduse de CO2, având în vedere tendința îngrijorătoare de a transfera activitățile industriale către țări terțe, în special Statele Unite – pe baza politicii sale energetice pragmatice și de perspectivă, care se dovedește dezavantajoasă pentru investițiile europene și crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

1.9

Trebuie luate în considerare ultimele evoluții. CESE susține o evaluare actualizată a țintelor în materie de emisii reduse de CO2, având în vedere tendința îngrijorătoare de a transfera activitățile industriale către țări terțe, în special Statele Unite – pe baza politicii sale energetice pragmatice și de perspectivă, care se dovedește dezavantajoasă pentru investițiile europene și crearea de locuri de muncă.

| 1.10 | O societate deschisă și care învață are nevoie de forme de participare, norme și responsabilități flexibile. Trebuie dezvoltată o nouă cultură a inovării, bazată pe participarea grupurilor afectate. Aceasta trebuie să aibă ca obiectiv crearea unui consens elementar în societate. Este important să se înțeleagă în profunzime provocările și să se recunoască faptul că problemele complexe cu care se confruntă lumea nu pot fi depășite decât prin interacțiunea dintre industrie, știință, societate și politică. Ar trebui implicate toate părțile interesate - întreprinderile și personalul acestora, ONG-urile, partenerii sociali, furnizorii, clienții și consumatorii. Transparența ar trebui asigurată. |
| --- | --- |

1.10

O societate deschisă și care învață are nevoie de forme de participare, norme și responsabilități flexibile. Trebuie dezvoltată o nouă cultură a inovării, bazată pe participarea grupurilor afectate. Aceasta trebuie să aibă ca obiectiv crearea unui consens elementar în societate. Este important să se înțeleagă în profunzime provocările și să se recunoască faptul că problemele complexe cu care se confruntă lumea nu pot fi depășite decât prin interacțiunea dintre industrie, știință, societate și politică. Ar trebui implicate toate părțile interesate - întreprinderile și personalul acestora, ONG-urile, partenerii sociali, furnizorii, clienții și consumatorii. Transparența ar trebui asigurată.

| 1.11 | CESE insistă ca abordările evidențiate în prezentul aviz să fie integrate în politica industrială viitoare și în alte politici relevante. În ce privește politica sa în domeniul climei și competitivitatea, UE ar trebui să colaboreze strâns cu întreprinderile pentru a elabora soluții bazate pe fezabilitatea tehnică și pe viabilitatea economică a politicilor. |
| --- | --- |

1.11

CESE insistă ca abordările evidențiate în prezentul aviz să fie integrate în politica industrială viitoare și în alte politici relevante. În ce privește politica sa în domeniul climei și competitivitatea, UE ar trebui să colaboreze strâns cu întreprinderile pentru a elabora soluții bazate pe fezabilitatea tehnică și pe viabilitatea economică a politicilor.

2.   Introducere

| 2.1 | Tehnologia și inovarea, piețele financiare globalizate și comerțul globalizat, produsele personalizate, lanțurile valorice dinamice și reciclarea reprezintă factori-cheie în economia actuală. |
| --- | --- |

2.1

Tehnologia și inovarea, piețele financiare globalizate și comerțul globalizat, produsele personalizate, lanțurile valorice dinamice și reciclarea reprezintă factori-cheie în economia actuală.

| 2.2 | În paralel, populația mondială în creștere, decalajele veniturilor și problemele privind materiile prime, apa și hrana prezintă provocări suplimentare. Prioritare pe agenda internațională sunt schimbările climatice, dezvoltarea durabilă și energia – din perspectiva eficienței, a normelor în materie de emisii scăzute de CO2, a energiei din surse regenerabile și a accesului la resurse. Trebuie abordate noile obiective într-un climat de nesiguranță, în care Europa se confruntă cu o creștere economică limitată. |
| --- | --- |

2.2

În paralel, populația mondială în creștere, decalajele veniturilor și problemele privind materiile prime, apa și hrana prezintă provocări suplimentare. Prioritare pe agenda internațională sunt schimbările climatice, dezvoltarea durabilă și energia – din perspectiva eficienței, a normelor în materie de emisii scăzute de CO2, a energiei din surse regenerabile și a accesului la resurse. Trebuie abordate noile obiective într-un climat de nesiguranță, în care Europa se confruntă cu o creștere economică limitată.

| 2.3 | Companiile multinaționale și personalul acestora, precum și lanțurile valorice din avalul și amontele lor, se confruntă în măsură din ce în ce mai mare cu complexitatea situației actuale. Lanțurile valorice europene se află încă printre primele în lume. Poziția lor trebuie salvgardată. |
| --- | --- |

2.3

Companiile multinaționale și personalul acestora, precum și lanțurile valorice din avalul și amontele lor, se confruntă în măsură din ce în ce mai mare cu complexitatea situației actuale. Lanțurile valorice europene se află încă printre primele în lume. Poziția lor trebuie salvgardată.

| 2.4 | Prezentul aviz discută unele dintre tendințele actuale în materie de mentalități și atitudini existente în cadrul sectoarelor și al întreprinderilor care deschid drumuri pentru noi modele de afaceri. Dimensiunilor uriașe ale provocărilor cu care ne confruntăm nu li se poate răspunde cu succes decât prin abordări atât publice, cât și private, care presupun analize asupra cărora s-a ajuns la un acord, o coordonare minuțioasă și inițiative pentru crearea creșterii economice și a unor locuri de muncă durabile. Părțile implicate din domeniul public și cel privat trebuie să stabilească în parteneriat drumul care trebuie urmat. |
| --- | --- |

2.4

Prezentul aviz discută unele dintre tendințele actuale în materie de mentalități și atitudini existente în cadrul sectoarelor și al întreprinderilor care deschid drumuri pentru noi modele de afaceri. Dimensiunilor uriașe ale provocărilor cu care ne confruntăm nu li se poate răspunde cu succes decât prin abordări atât publice, cât și private, care presupun analize asupra cărora s-a ajuns la un acord, o coordonare minuțioasă și inițiative pentru crearea creșterii economice și a unor locuri de muncă durabile. Părțile implicate din domeniul public și cel privat trebuie să stabilească în parteneriat drumul care trebuie urmat.

| 2.5 | Este larg acceptată ideea că intensificarea emisiilor de CO2 de-a lungul multor decenii a cauzat efecte de seră semnificative, printre care o creștere a temperaturilor medii, modificări vizibile ale caracteristicilor meteorologice și efecte suplimentare neprevăzute, cum ar fi creșterea nivelului mării și modificări ecologice și ecosistemice care au un impact (negativ) asupra agriculturii, ducând la creșteri disproporționate ale prețurilor alimentelor, la foamete și sărăcie. |
| --- | --- |

2.5

Este larg acceptată ideea că intensificarea emisiilor de CO2 de-a lungul multor decenii a cauzat efecte de seră semnificative, printre care o creștere a temperaturilor medii, modificări vizibile ale caracteristicilor meteorologice și efecte suplimentare neprevăzute, cum ar fi creșterea nivelului mării și modificări ecologice și ecosistemice care au un impact (negativ) asupra agriculturii, ducând la creșteri disproporționate ale prețurilor alimentelor, la foamete și sărăcie.

| 2.6 | Problemele legate de schimbările climatice se intensifică (1). Oricât ar fi de complicat, concluzia care trebuie trasă este că este întru totul de dorit cooperarea la nivel mondial vizând politicile pentru limitarea CO2 și foile de parcurs pentru o economie cu emisii reduse de CO2. |
| --- | --- |

2.6

Problemele legate de schimbările climatice se intensifică (1). Oricât ar fi de complicat, concluzia care trebuie trasă este că este întru totul de dorit cooperarea la nivel mondial vizând politicile pentru limitarea CO2 și foile de parcurs pentru o economie cu emisii reduse de CO2.

| 2.7 | Între timp, în ciuda absenței unui cadru stabil pe termen lung, multe corporații întreprind acțiuni pentru dezvoltarea unor strategii de afaceri durabile, în amonte și în aval, și pentru crearea unor produse și servicii mai durabile, cu emisii reduse de CO2. Au totodată loc schimbări de anvergură, datorate restructurării, optimizării și revizuirii design-ului. Pentru găsirea unor soluții la nivel mondial este esențial să se pună accentul pe tehnologie și inovare cu emisii scăzute de CO2. |
| --- | --- |

2.7

Între timp, în ciuda absenței unui cadru stabil pe termen lung, multe corporații întreprind acțiuni pentru dezvoltarea unor strategii de afaceri durabile, în amonte și în aval, și pentru crearea unor produse și servicii mai durabile, cu emisii reduse de CO2. Au totodată loc schimbări de anvergură, datorate restructurării, optimizării și revizuirii design-ului. Pentru găsirea unor soluții la nivel mondial este esențial să se pună accentul pe tehnologie și inovare cu emisii scăzute de CO2.

| 2.8 | Lanțurile valorice sunt în continuare un mare avantaj socioeconomic al Europei. Producția durabilă necesită o bază de competitivitate, inovare, noi competențe și locuri de muncă de înaltă calitate. Tehnologiile generice esențiale, precum biotehnologia, nanotehnologia și noile materiale sunt cu atât mai necesare cu cât costurile tot mai scăzute ale comunicațiilor și coordonării facilitează distanțarea geografică a diverselor activități din cadrul lanțurilor de creare a valorii. Deși acesta nu este un proces liniar, el presupune adesea relocalizarea activităților care depind în mare măsură de forța de muncă și care se desfășoară prin mijloace digitale. |
| --- | --- |

2.8

Lanțurile valorice sunt în continuare un mare avantaj socioeconomic al Europei. Producția durabilă necesită o bază de competitivitate, inovare, noi competențe și locuri de muncă de înaltă calitate. Tehnologiile generice esențiale, precum biotehnologia, nanotehnologia și noile materiale sunt cu atât mai necesare cu cât costurile tot mai scăzute ale comunicațiilor și coordonării facilitează distanțarea geografică a diverselor activități din cadrul lanțurilor de creare a valorii. Deși acesta nu este un proces liniar, el presupune adesea relocalizarea activităților care depind în mare măsură de forța de muncă și care se desfășoară prin mijloace digitale.

| 2.9 | În tot mai multe companii se înrădăcinează convingerea că ordinea „oamenii, planeta, profitul” (People, Planet, Profit) – o faimoasă expresie care datează din anii '90 și a revenit recent în atenție – ar trebui luată ca linie directoare, în pofida dilemelor adesea complicate și a conflictelor dintre opțiuni. Această abordare ar trebui să ducă la o soluție economică, socială și de mediu al cărei motor să fie întreprinderile, și care să corespundă convingerilor, evoluțiilor și indicatorilor existenți în prezent la nivel global. |
| --- | --- |

2.9

În tot mai multe companii se înrădăcinează convingerea că ordinea „oamenii, planeta, profitul” (People, Planet, Profit) – o faimoasă expresie care datează din anii '90 și a revenit recent în atenție – ar trebui luată ca linie directoare, în pofida dilemelor adesea complicate și a conflictelor dintre opțiuni. Această abordare ar trebui să ducă la o soluție economică, socială și de mediu al cărei motor să fie întreprinderile, și care să corespundă convingerilor, evoluțiilor și indicatorilor existenți în prezent la nivel global.

| 2.10 | O abordare orientată, al cărei motor sunt întreprinderile și care este deja în curs de desfășurare în mai multe țări, va consolida poziția întreprinderilor cu sediul în Europa. Ea poate fi considerată o abordare strategică pentru viitor, care angajează directorii și consiliile de administrație, personalul, furnizorii și clienții, sindicatele și alți parteneri sociali și alte părți implicate. |
| --- | --- |

2.10

O abordare orientată, al cărei motor sunt întreprinderile și care este deja în curs de desfășurare în mai multe țări, va consolida poziția întreprinderilor cu sediul în Europa. Ea poate fi considerată o abordare strategică pentru viitor, care angajează directorii și consiliile de administrație, personalul, furnizorii și clienții, sindicatele și alți parteneri sociali și alte părți implicate.

3.   Considerații analitice

| 3.1 | Dominația de odinioară a vestului este înlocuită treptat de policentrism, cu mai multe centre de gravitație. Societățile multinaționale sunt în multe cazuri veriga dintre diversele centre. Starea actuală a economiei mondiale suferă presiunea constantă a diferitelor impulsuri politice și economice (cu caracter distorsionant). |
| --- | --- |

3.1

Dominația de odinioară a vestului este înlocuită treptat de policentrism, cu mai multe centre de gravitație. Societățile multinaționale sunt în multe cazuri veriga dintre diversele centre. Starea actuală a economiei mondiale suferă presiunea constantă a diferitelor impulsuri politice și economice (cu caracter distorsionant).

| 3.2 | Contextul este afectat totodată de obiectivele din domeniul schimbărilor climatice și al energiei. Națiunile Unite, OCDE și UE, precum și sectorul privat, elaborează analize și definesc politicile dezirabile ca reacție la aceste noi provocări. Depinde de Comisie și de Consiliu să își asume un rol conducător în stabilirea agendei, în definirea regulilor jocului și în crearea condițiilor pentru investiții și inovare. |
| --- | --- |

3.2

Contextul este afectat totodată de obiectivele din domeniul schimbărilor climatice și al energiei. Națiunile Unite, OCDE și UE, precum și sectorul privat, elaborează analize și definesc politicile dezirabile ca reacție la aceste noi provocări. Depinde de Comisie și de Consiliu să își asume un rol conducător în stabilirea agendei, în definirea regulilor jocului și în crearea condițiilor pentru investiții și inovare.

| 3.3 | Indicele de durabilitate Dow Jones din 1999 și Global Reporting Initiative (Inițiativa de raportare globală) promovează sensibilizarea cu privire la „sustenabilitate” a sectorului privat, alături de o largă gamă de actori, printre care cele mai mari societăți și angajații acestora, partenerii sociali și ONG-urile de toate tipurile. Consiliul mondial de afaceri privind dezvoltarea durabilă (WBCSD) de la Geneva reprezintă o rețea activă de întreprinderi care stabilește punctele de vedere ale mediului de afaceri în legătură cu negocierile mondiale privind schimbările climatice. Acesta se află totodată în prima linie a elaborării unor noi abordări pentru întreprinderi și a aducerii laolaltă a unor proiecte de mare diversitate din întreprinderi. Printre inițiativele sale majore se numără „Vision 2050” din 2010, urmată în 2012 de „Changing Pace”, care precizează rolul jucat de reglementare în stimularea unei conduite pozitive a întreprinderilor (2). |
| --- | --- |

3.3

Indicele de durabilitate Dow Jones din 1999 și Global Reporting Initiative (Inițiativa de raportare globală) promovează sensibilizarea cu privire la „sustenabilitate” a sectorului privat, alături de o largă gamă de actori, printre care cele mai mari societăți și angajații acestora, partenerii sociali și ONG-urile de toate tipurile. Consiliul mondial de afaceri privind dezvoltarea durabilă (WBCSD) de la Geneva reprezintă o rețea activă de întreprinderi care stabilește punctele de vedere ale mediului de afaceri în legătură cu negocierile mondiale privind schimbările climatice. Acesta se află totodată în prima linie a elaborării unor noi abordări pentru întreprinderi și a aducerii laolaltă a unor proiecte de mare diversitate din întreprinderi. Printre inițiativele sale majore se numără „Vision 2050” din 2010, urmată în 2012 de „Changing Pace”, care precizează rolul jucat de reglementare în stimularea unei conduite pozitive a întreprinderilor (2).

| 3.4 | Potrivit raportului „Changing Pace”, guvernele trebuie să facă o alegere clară între priorități și să instituie normele care definesc acele priorități din perspectiva obiectivelor de creștere economică și de putere de cumpărare, și stabilesc cum se pot obține cele mai bune rezultate. Scopul fundamental pentru întreprinderi este „să furnizeze bunuri și servicii mereu îmbunătățite unui număr tot mai mare de persoane, la prețuri accesibile, fără efecte nesustenabile și într-un mod susceptibil de a crea locuri de muncă și valoare economică” (3). |
| --- | --- |

3.4

Potrivit raportului „Changing Pace”, guvernele trebuie să facă o alegere clară între priorități și să instituie normele care definesc acele priorități din perspectiva obiectivelor de creștere economică și de putere de cumpărare, și stabilesc cum se pot obține cele mai bune rezultate. Scopul fundamental pentru întreprinderi este „să furnizeze bunuri și servicii mereu îmbunătățite unui număr tot mai mare de persoane, la prețuri accesibile, fără efecte nesustenabile și într-un mod susceptibil de a crea locuri de muncă și valoare economică” (3).

| 3.5 | „Changing Pace” identifică tendințele globale și politicile publice pe termen mediu și lung, oferind apoi o perspectivă a întreprinderilor cu privire la opțiunile politice. Capitolul privind „valorile individuale” discută, de asemenea, în mod explicit, ideea unor cetățeni și consumatori responsabili. |
| --- | --- |

3.5

„Changing Pace” identifică tendințele globale și politicile publice pe termen mediu și lung, oferind apoi o perspectivă a întreprinderilor cu privire la opțiunile politice. Capitolul privind „valorile individuale” discută, de asemenea, în mod explicit, ideea unor cetățeni și consumatori responsabili.

| 3.6 | Există un decalaj clar între analizele general acceptate și obiectivele îndeplinite cu adevărat de către guverne. Pare plauzibil ca actuala criză să afecteze în mod disproporționat economia europeană: multe întreprinderi trebuie să-și adapteze capacitatea de producție la scăderea cererii din lumea occidentală și, se pare, și din China și India. |
| --- | --- |

3.6

Există un decalaj clar între analizele general acceptate și obiectivele îndeplinite cu adevărat de către guverne. Pare plauzibil ca actuala criză să afecteze în mod disproporționat economia europeană: multe întreprinderi trebuie să-și adapteze capacitatea de producție la scăderea cererii din lumea occidentală și, se pare, și din China și India.

| 3.7 | UE are o poziție de frunte în combaterea schimbărilor climatice și în sporirea eficienței energetice, prin adoptarea Protocolului de la Kyoto și prin punerea în aplicare a unor dispoziții juridice. Între timp, alți actori principali din lume nu au adoptat încă principii comparabile și cu atât mai puțin o legislație cu caracter obligatoriu. Această situație dezechilibrată și nesatisfăcătoare continuă, în ciuda recentelor conferințe ONU. Lipsa de claritate pentru industriile producătoare din UE hrănește nesiguranța și neliniștea în rândurile forței de muncă din întreprinderile în cauză. Este indispensabilă o abordare bine coordonată și echilibrată între actorii publici și cei privați. |
| --- | --- |

3.7

UE are o poziție de frunte în combaterea schimbărilor climatice și în sporirea eficienței energetice, prin adoptarea Protocolului de la Kyoto și prin punerea în aplicare a unor dispoziții juridice. Între timp, alți actori principali din lume nu au adoptat încă principii comparabile și cu atât mai puțin o legislație cu caracter obligatoriu. Această situație dezechilibrată și nesatisfăcătoare continuă, în ciuda recentelor conferințe ONU. Lipsa de claritate pentru industriile producătoare din UE hrănește nesiguranța și neliniștea în rândurile forței de muncă din întreprinderile în cauză. Este indispensabilă o abordare bine coordonată și echilibrată între actorii publici și cei privați.

| 3.8 | În prezent, întreprinderile desfășoară un proces de raționalizare. Deși tehnologia, inovarea și lanțurile valorice puternice asigură rezultate bune, acestea sunt însoțite de efecte dăunătoare pentru întreprinderi și pentru ocuparea forței de muncă. În Europa șomajul a atins niveluri record, în timp ce șomajul în rândul tinerilor reprezintă aproape pretutindeni o sursă de îngrijorare. Este nevoie urgent de noi perspective. |
| --- | --- |

3.8

În prezent, întreprinderile desfășoară un proces de raționalizare. Deși tehnologia, inovarea și lanțurile valorice puternice asigură rezultate bune, acestea sunt însoțite de efecte dăunătoare pentru întreprinderi și pentru ocuparea forței de muncă. În Europa șomajul a atins niveluri record, în timp ce șomajul în rândul tinerilor reprezintă aproape pretutindeni o sursă de îngrijorare. Este nevoie urgent de noi perspective.

| 3.9 | Criza de pe piața europeană a forței de muncă afectează perspectivele pentru adoptarea unor politici ambițioase în domeniul schimbărilor climatice. Concedierile masive din întreprinderi și accesul insuficient sau chiar imposibil al tinerilor la piața forței de muncă subminează transferurile de cunoștințe și de expertiză care sunt indispensabile pentru tranziția către o economie cu emisii scăzute de CO2. |
| --- | --- |

3.9

Criza de pe piața europeană a forței de muncă afectează perspectivele pentru adoptarea unor politici ambițioase în domeniul schimbărilor climatice. Concedierile masive din întreprinderi și accesul insuficient sau chiar imposibil al tinerilor la piața forței de muncă subminează transferurile de cunoștințe și de expertiză care sunt indispensabile pentru tranziția către o economie cu emisii scăzute de CO2.

| 3.10 | Pe de altă parte, ampla conștientizare a schimbărilor climatice și a altor provocări creează noi oportunități. Întreprinderile europene integrează treptat această agendă în strategiile lor și încearcă să obțină avantaje concurențiale. O evoluție similară poate fi observată și în întreprinderile de marcă din SUA, Japonia și chiar din țări emergente precum China. În multe întreprinderi europene domină convingerea, de la conducere până la ultimul angajat, că asemenea adaptări vor avea rezultate pozitive, creând situații în care toată lumea are de câștigat. Rezultatele cele mai interesante au fost obținute cu ajutorul proceselor de utilizare a resurselor în manieră circulară (cradle-to-cradle) și prin dezvoltarea unei economii circulare, care să folosească resurse și materiale puține. |
| --- | --- |

3.10

Pe de altă parte, ampla conștientizare a schimbărilor climatice și a altor provocări creează noi oportunități. Întreprinderile europene integrează treptat această agendă în strategiile lor și încearcă să obțină avantaje concurențiale. O evoluție similară poate fi observată și în întreprinderile de marcă din SUA, Japonia și chiar din țări emergente precum China. În multe întreprinderi europene domină convingerea, de la conducere până la ultimul angajat, că asemenea adaptări vor avea rezultate pozitive, creând situații în care toată lumea are de câștigat. Rezultatele cele mai interesante au fost obținute cu ajutorul proceselor de utilizare a resurselor în manieră circulară (cradle-to-cradle) și prin dezvoltarea unei economii circulare, care să folosească resurse și materiale puține.

| 3.11 | În concluzie, CESE insistă asupra coordonării eficiente a analizelor, opiniilor și agendelor între factorii privați și cei publici. Acest lucru are o importanță crucială la mai multe niveluri – global, european, național și regional – pentru a asigura competitivitatea continuă a economiei europene, garantând totodată durabilitatea și inovarea socială. Cheia constă în tehnologie și în stimularea inovării, precum și în asigurarea unor competențe, abilități și gestionări actualizate. |
| --- | --- |

3.11

În concluzie, CESE insistă asupra coordonării eficiente a analizelor, opiniilor și agendelor între factorii privați și cei publici. Acest lucru are o importanță crucială la mai multe niveluri – global, european, național și regional – pentru a asigura competitivitatea continuă a economiei europene, garantând totodată durabilitatea și inovarea socială. Cheia constă în tehnologie și în stimularea inovării, precum și în asigurarea unor competențe, abilități și gestionări actualizate.

4.   Inițiative și practici în întreprinderi

| 4.1 | Obiectivele în materie de durabilitate sunt încorporate în tot mai mare măsură de către întreprinderi și în interiorul acestora ca partea a culturii de întreprindere, a politicilor în domeniul responsabilității sociale a întreprinderilor și a proceselor de gestionare a riscurilor. Așa cum, la nivel global, mai multe întreprinderi cu rol de lider au subscris la principiile prezentate în raportul „Changing Pace” (4), în Europa se iau inițiative similare la nivel de sector și de întreprindere. |
| --- | --- |

4.1

Obiectivele în materie de durabilitate sunt încorporate în tot mai mare măsură de către întreprinderi și în interiorul acestora ca partea a culturii de întreprindere, a politicilor în domeniul responsabilității sociale a întreprinderilor și a proceselor de gestionare a riscurilor. Așa cum, la nivel global, mai multe întreprinderi cu rol de lider au subscris la principiile prezentate în raportul „Changing Pace” (4), în Europa se iau inițiative similare la nivel de sector și de întreprindere.

| 4.2 | Această tendință se dezvoltă în ritmuri diferite în cadrul sectoarelor și al fiecărei întreprinderi. Pentru a introduce o nouă mentalitate care să favorizeze obiective redefinite este nevoie de timp și de foarte mari eforturi, în special într-o perioadă de creștere limitată. Și tendințele societale mai ample, așa cum sunt ele exprimate de ONG-uri și de consumatorii critici, promovează noi abordări și metode. |
| --- | --- |

4.2

Această tendință se dezvoltă în ritmuri diferite în cadrul sectoarelor și al fiecărei întreprinderi. Pentru a introduce o nouă mentalitate care să favorizeze obiective redefinite este nevoie de timp și de foarte mari eforturi, în special într-o perioadă de creștere limitată. Și tendințele societale mai ample, așa cum sunt ele exprimate de ONG-uri și de consumatorii critici, promovează noi abordări și metode.

| 4.3 | Această evoluție este dovedită în studii efectuate de Comisie și de experți. Anul trecut, concluzia unuia dintre rapoarte suna astfel: „Imaginea generală a performanțelor ecologice ale industriei UE sugerează un progres semnificativ către decuplarea creșterii economice de impactul asupra mediului în ultimele două decenii, în acest proces jucând un rol important durabilitatea mai mare și eficiența din punctul de vedere al utilizării resurselor” (5). |
| --- | --- |

4.3

Această evoluție este dovedită în studii efectuate de Comisie și de experți. Anul trecut, concluzia unuia dintre rapoarte suna astfel: „Imaginea generală a performanțelor ecologice ale industriei UE sugerează un progres semnificativ către decuplarea creșterii economice de impactul asupra mediului în ultimele două decenii, în acest proces jucând un rol important durabilitatea mai mare și eficiența din punctul de vedere al utilizării resurselor” (5).

| 4.4 | În vederea consolidării rezistenței viitoare a întreprinderilor, directorii și consiliile de administrație se angajează adesea la astfel de procese asumându-și direct răspunderea, ceea ce asigură eforturi mai structurate și mai orientate în cadrul întreprinderilor. În rețeaua WBCSD, angajamentul personal este o practică curentă. Acest exemplu este urmat de întreprinderile din unele țări. Relația dintre mediul de afaceri și durabilitate devine tot mai vizibilă și mai tangibilă. |
| --- | --- |

4.4

În vederea consolidării rezistenței viitoare a întreprinderilor, directorii și consiliile de administrație se angajează adesea la astfel de procese asumându-și direct răspunderea, ceea ce asigură eforturi mai structurate și mai orientate în cadrul întreprinderilor. În rețeaua WBCSD, angajamentul personal este o practică curentă. Acest exemplu este urmat de întreprinderile din unele țări. Relația dintre mediul de afaceri și durabilitate devine tot mai vizibilă și mai tangibilă.

| 4.5 | Întreprinderile europene demarează în prezent multe inițiative pentru corelarea obiectivelor din domeniul mediului de rezistența economică. Procesul, demarat în Europa de Nord, se intensifică și se extinde treptat pe întregul continent. Scopurile diverselor întreprinderi sunt exprimate prin declarații de misiune, proiecte și prin cooperarea cu mediul universitar, cu ONG-urile, cu partenerii sociali și cu alții. Printre organizațiile naționale se numără:






  — | Unternehmensnetzwerk: der Ulmer Initiativkreis Nachhaltige Wirtschaftsentwicklung în Germania, înființată în 1992; |
| --- | --- | --- |

4.5

Întreprinderile europene demarează în prezent multe inițiative pentru corelarea obiectivelor din domeniul mediului de rezistența economică. Procesul, demarat în Europa de Nord, se intensifică și se extinde treptat pe întregul continent. Scopurile diverselor întreprinderi sunt exprimate prin declarații de misiune, proiecte și prin cooperarea cu mediul universitar, cu ONG-urile, cu partenerii sociali și cu alții. Printre organizațiile naționale se numără:

—

Unternehmensnetzwerk: der Ulmer Initiativkreis Nachhaltige Wirtschaftsentwicklung în Germania, înființată în 1992;

| — | Entreprises pour l’Environnement în Franța, partenerul francez din cadrul WBCSD, constând din 40 de mari întreprinderi; o altă inițiativă, în cadrul Mouvement des Entreprises de France (MEDEF), privește 250 de întreprinderi care și-au asumat angajamente cu privire la Rio+20; |
| --- | --- |

—

Entreprises pour l’Environnement în Franța, partenerul francez din cadrul WBCSD, constând din 40 de mari întreprinderi; o altă inițiativă, în cadrul Mouvement des Entreprises de France (MEDEF), privește 250 de întreprinderi care și-au asumat angajamente cu privire la Rio+20;

| — | Într-o organizare similară, un grup de întreprinderi britanice colaborează în cadrul proiectului Prințului de Wales – Accounting for sustainability (Răspunzători pentru durabilitate); |
| --- | --- |

—

Într-o organizare similară, un grup de întreprinderi britanice colaborează în cadrul proiectului Prințului de Wales – Accounting for sustainability (Răspunzători pentru durabilitate);

| — | Dutch Sustainable Growth Coalition (Coaliția olandeză pentru creștere durabilă), înființată în 2012, cuprinde șapte întreprinderi de marcă din diferite sectoare de afaceri în cadrul asociației angajatorilor VNO-NCW. Coaliția elaborează obiective, practici și metode pentru a lucra în direcția creșterii durabile pe termen lung, incluzând lanțul din aval și din amonte; |
| --- | --- |

—

Dutch Sustainable Growth Coalition (Coaliția olandeză pentru creștere durabilă), înființată în 2012, cuprinde șapte întreprinderi de marcă din diferite sectoare de afaceri în cadrul asociației angajatorilor VNO-NCW. Coaliția elaborează obiective, practici și metode pentru a lucra în direcția creșterii durabile pe termen lung, incluzând lanțul din aval și din amonte;

| — | UK Sustainable Investment and Finance Association (Asociația Regatului Unit pentru investiții și finanțe durabile) a lansat recent o inițiativă prin care face apel la investiții pe termen lung din partea întreprinderilor și posesorilor de capital. Banking Environment Initiative Forum 2012 (Forumul de inițiativă al mediului bancar 2012), prima conferință anuală pentru băncile și corporațiile de la nivel global care se ocupă de investițiile durabile, s-a desfășurat la Londra în noiembrie 2012. |
| --- | --- |

—

UK Sustainable Investment and Finance Association (Asociația Regatului Unit pentru investiții și finanțe durabile) a lansat recent o inițiativă prin care face apel la investiții pe termen lung din partea întreprinderilor și posesorilor de capital. Banking Environment Initiative Forum 2012 (Forumul de inițiativă al mediului bancar 2012), prima conferință anuală pentru băncile și corporațiile de la nivel global care se ocupă de investițiile durabile, s-a desfășurat la Londra în noiembrie 2012.

| 4.6 | Există în continuare diferențe substanțiale de abordare, care se pot explica prin stadiul de dezvoltare economică și măsura în care economiile și C&D naționale sunt conectate la evoluțiile din afara contextului național și european. Însă, în viitorul previzibil, întreprinderile din Europa vor opera în același cadru global, care va necesita atitudini și reacții similare. Atât managementul, cât și educația și formarea vor trebui să se pregătească pentru această realitate. |
| --- | --- |

4.6

Există în continuare diferențe substanțiale de abordare, care se pot explica prin stadiul de dezvoltare economică și măsura în care economiile și C&D naționale sunt conectate la evoluțiile din afara contextului național și european. Însă, în viitorul previzibil, întreprinderile din Europa vor opera în același cadru global, care va necesita atitudini și reacții similare. Atât managementul, cât și educația și formarea vor trebui să se pregătească pentru această realitate.

| 4.7 | Se pot identifica anumite caracteristici comune.






  — | În continuare nu există decât puține rezultate tangibile în negocierile politice internaționale, din cauza viziunilor politice, a practicilor și a presiunilor socioeconomice diferite. În schimb, în mediile de afaceri se încetățenesc noi atitudini, în special în lumea occidentală. |
| --- | --- | --- |

4.7

Se pot identifica anumite caracteristici comune.

—

În continuare nu există decât puține rezultate tangibile în negocierile politice internaționale, din cauza viziunilor politice, a practicilor și a presiunilor socioeconomice diferite. În schimb, în mediile de afaceri se încetățenesc noi atitudini, în special în lumea occidentală.

| — | A apărut o tendință recentă în direcția angajamentelor la vârful întreprinderilor și a conducerii angajate, care duce la o abordare de management mai orientată. Soluțiile durabile au căpătat un grad mai ridicat de prioritate în discuțiile și procedurile interne ale întreprinderilor. Acest lucru marchează o fază care are drept consecință adaptări ale modelelor de afaceri, ale planificării formării și carierelor, precum și ajustări ale mentalităților angajaților din întreprinderi. |
| --- | --- |

—

A apărut o tendință recentă în direcția angajamentelor la vârful întreprinderilor și a conducerii angajate, care duce la o abordare de management mai orientată. Soluțiile durabile au căpătat un grad mai ridicat de prioritate în discuțiile și procedurile interne ale întreprinderilor. Acest lucru marchează o fază care are drept consecință adaptări ale modelelor de afaceri, ale planificării formării și carierelor, precum și ajustări ale mentalităților angajaților din întreprinderi.

| — | Există o tranziție către abordări pe termen mai lung, fără a se abandona abordările eficiente pe termen scurt. |
| --- | --- |

—

Există o tranziție către abordări pe termen mai lung, fără a se abandona abordările eficiente pe termen scurt.

| — | Adesea, furnizorii și clienții fac parte din procese. |
| --- | --- |

—

Adesea, furnizorii și clienții fac parte din procese.

| — | Pe lângă părțile implicate tradiționale, precum angajații și partenerii sociali, crește frecvența discuțiilor cu ONG-urile, iar clienții devin un factor de mai mare importanță. |
| --- | --- |

—

Pe lângă părțile implicate tradiționale, precum angajații și partenerii sociali, crește frecvența discuțiilor cu ONG-urile, iar clienții devin un factor de mai mare importanță.

| — | Crește atenția acordată formării profesionale și pe tot parcursul vieții, în paralel cu educația din universități și institute de studii economice. Tinerii salariați sunt atrași de noua perspectivă, care facilitează totodată accesul la piața forței de muncă. |
| --- | --- |

—

Crește atenția acordată formării profesionale și pe tot parcursul vieții, în paralel cu educația din universități și institute de studii economice. Tinerii salariați sunt atrași de noua perspectivă, care facilitează totodată accesul la piața forței de muncă.

| — | Aceste tendințe trebuie privite în lumina obiectivelor publice stabilite în materie de durabilitate și de competitivitate europeană. |
| --- | --- |

—

Aceste tendințe trebuie privite în lumina obiectivelor publice stabilite în materie de durabilitate și de competitivitate europeană.

5.   Strategii durabile pentru emisii reduse de CO2

| 5.1 | Strategiile în domeniul reducerii emisiilor vor juca un rol central în promovarea creșterii economice durabile. Acestea sunt legate de politica industrială a UE. |
| --- | --- |

5.1

Strategiile în domeniul reducerii emisiilor vor juca un rol central în promovarea creșterii economice durabile. Acestea sunt legate de politica industrială a UE.

| 5.2 | În prezent industria europeană trebuie să răspundă la un amestec amplu și complex de obiective politice și de instrumente elaborate la nivel european, național și chiar local, concentrate asupra reducerii emisiilor de CO2, energiei din surse regenerabile și eficienței energetice. Obiectivele și instrumentele sunt uneori ambigue, se suprapun sau nu sunt suficient integrate. Pentru ca industria să fie eficace și eficientă din punctul de vedere al costurilor, are nevoie de politici mai simple, mai previzibile și mai integrate. |
| --- | --- |

5.2

În prezent industria europeană trebuie să răspundă la un amestec amplu și complex de obiective politice și de instrumente elaborate la nivel european, național și chiar local, concentrate asupra reducerii emisiilor de CO2, energiei din surse regenerabile și eficienței energetice. Obiectivele și instrumentele sunt uneori ambigue, se suprapun sau nu sunt suficient integrate. Pentru ca industria să fie eficace și eficientă din punctul de vedere al costurilor, are nevoie de politici mai simple, mai previzibile și mai integrate.

| 5.3 | Tranziția către o economie durabilă cu emisii reduse de CO2 a făcut pași înainte mai ales datorită eforturilor de a reduce costurile generate de creșterea prețurilor petrolului și energiei, eforturi întreprinse înainte de apariția unei culturi de protecție a mediului care să aibă ca motor consecințele (reale sau prevăzute) ale schimbărilor climatice determinate de emisiile de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

5.3

Tranziția către o economie durabilă cu emisii reduse de CO2 a făcut pași înainte mai ales datorită eforturilor de a reduce costurile generate de creșterea prețurilor petrolului și energiei, eforturi întreprinse înainte de apariția unei culturi de protecție a mediului care să aibă ca motor consecințele (reale sau prevăzute) ale schimbărilor climatice determinate de emisiile de gaze cu efect de seră.

| 5.4 | În opinia CESE, un cadru coerent și consecvent pentru o aprovizionare cu energie mai sigură, mai competitivă și cu emisii reduse de CO2, pus în aplicare în mod sistematic în statele membre, ar trebui să constea din patru piloni principali:






  — | o politică coerentă în domeniile climei și energiei pentru sectoarele care fac parte din sistemul de comercializare a emisiilor (ETS), bazată pe rezultate dovedite științific; |
| --- | --- | --- |

5.4

În opinia CESE, un cadru coerent și consecvent pentru o aprovizionare cu energie mai sigură, mai competitivă și cu emisii reduse de CO2, pus în aplicare în mod sistematic în statele membre, ar trebui să constea din patru piloni principali:

—

o politică coerentă în domeniile climei și energiei pentru sectoarele care fac parte din sistemul de comercializare a emisiilor (ETS), bazată pe rezultate dovedite științific;

| — | valorificarea contribuțiilor potențiale ale sectoarelor non-ETS; |
| --- | --- |

—

valorificarea contribuțiilor potențiale ale sectoarelor non-ETS;

| — | o legătură mai strânsă între C&D și inovare, pe de o parte, și politica în domeniul energiei/climei, de cealaltă parte; și |
| --- | --- |

—

o legătură mai strânsă între C&D și inovare, pe de o parte, și politica în domeniul energiei/climei, de cealaltă parte; și

| — | infrastructură și norme în domeniul energetic care să permită transportul eficient al energiei și utilizarea inteligentă a rețelelor de energie, alături de capacități de depozitare moderne și control în cazul cererii flexibile. |
| --- | --- |

—

infrastructură și norme în domeniul energetic care să permită transportul eficient al energiei și utilizarea inteligentă a rețelelor de energie, alături de capacități de depozitare moderne și control în cazul cererii flexibile.

| 5.5 | Schema UE-ETS va reprezenta principalul instrument politic al UE pentru realizarea țintelor în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în mod armonizat și eficient din punctul de vedere al costurilor. Aceasta ar trebui implementată într-o manieră care să se bazeze pe piață. CESE semnalează existența a trei probleme esențiale la care trebuie încă să se găsească o soluție.






  — | ETS ar trebui să asigure stabilitatea pe termen lung a investițiilor pentru întreprinderi, ceea ce în prezent nu se întâmplă; |
| --- | --- | --- |

5.5

Schema UE-ETS va reprezenta principalul instrument politic al UE pentru realizarea țintelor în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în mod armonizat și eficient din punctul de vedere al costurilor. Aceasta ar trebui implementată într-o manieră care să se bazeze pe piață. CESE semnalează existența a trei probleme esențiale la care trebuie încă să se găsească o soluție.

—

ETS ar trebui să asigure stabilitatea pe termen lung a investițiilor pentru întreprinderi, ceea ce în prezent nu se întâmplă;

| — | suprareglementarea costisitoare și dăunătoare din Europa trebuie evitată, fiind preferabilă în schimb o coordonare fin reglată între actorii publici și cei privați; și |
| --- | --- |

—

suprareglementarea costisitoare și dăunătoare din Europa trebuie evitată, fiind preferabilă în schimb o coordonare fin reglată între actorii publici și cei privați; și

| — | ETS ar trebui să țină seama de variațiile manifestate în pozițiile concurențiale ale întreprinderilor și ale sectoarelor; Această chestiune va deveni și mai arzătoare în momentul în care se vor impune din nou obiective dificile și în cazul în care se va dovedi că alți actori de la nivel mondial nu doresc sau nu pot să elaboreze sau să îndeplinească obiective durabile în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2. Trebuie evitate abordările europene izolate, care sunt contraproductive pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă în sectoare globale. |
| --- | --- |

—

ETS ar trebui să țină seama de variațiile manifestate în pozițiile concurențiale ale întreprinderilor și ale sectoarelor; Această chestiune va deveni și mai arzătoare în momentul în care se vor impune din nou obiective dificile și în cazul în care se va dovedi că alți actori de la nivel mondial nu doresc sau nu pot să elaboreze sau să îndeplinească obiective durabile în ceea ce privește reducerea emisiilor de CO2. Trebuie evitate abordările europene izolate, care sunt contraproductive pentru investiții și pentru ocuparea forței de muncă în sectoare globale.

| 5.6 | În plus, aproape toate părțile sunt de acord că sunt necesare investiții substanțiale în infrastructura publică, în primă fază, adică în rețeaua energetică europeană. Va fi esențial angajamentul actorilor publici pentru realizarea investițiilor inițiale și stimularea încrederii în rândul investitorilor privați. Aceste aspecte ar trebui discutate în Consiliu și ar trebui să facă parte din inițiativa UE pentru creștere economică. |
| --- | --- |

5.6

În plus, aproape toate părțile sunt de acord că sunt necesare investiții substanțiale în infrastructura publică, în primă fază, adică în rețeaua energetică europeană. Va fi esențial angajamentul actorilor publici pentru realizarea investițiilor inițiale și stimularea încrederii în rândul investitorilor privați. Aceste aspecte ar trebui discutate în Consiliu și ar trebui să facă parte din inițiativa UE pentru creștere economică.

| 5.7 | Totodată, aceste investiții ar trebui să atenueze tendința vizibilă către relocalizarea anumitor activități industriale europene către alte regiuni ale lumii, în pofida faptului că Strategia Europa 2020 și implementarea ei iau în considerare riscurile relocalizării emisiilor de CO2. |
| --- | --- |

5.7

Totodată, aceste investiții ar trebui să atenueze tendința vizibilă către relocalizarea anumitor activități industriale europene către alte regiuni ale lumii, în pofida faptului că Strategia Europa 2020 și implementarea ei iau în considerare riscurile relocalizării emisiilor de CO2.

| 5.8 | Orice propunere de îmbunătățire structurală a ETS ar trebui să abordeze chestiunile menționate la punctele 5.4 și 5.5. Dezbaterea actuală privind adaptarea ETS se concentrează insuficient asupra rezolvării acestor probleme sau asupra modificării structurii ETS: Începând cu 2020, ajustarea orientărilor ar trebui să ducă la un preț stabil al CO2, pe baza căruia participanții la piață ar trebui să-și poată planifica deciziile de investiții pe termen lung pentru soluții cu emisii reduse de CO2. Îmbunătățirea design-ului ETS ar evita intervențiile politice pe termen scurt. |
| --- | --- |

5.8

Orice propunere de îmbunătățire structurală a ETS ar trebui să abordeze chestiunile menționate la punctele 5.4 și 5.5. Dezbaterea actuală privind adaptarea ETS se concentrează insuficient asupra rezolvării acestor probleme sau asupra modificării structurii ETS: Începând cu 2020, ajustarea orientărilor ar trebui să ducă la un preț stabil al CO2, pe baza căruia participanții la piață ar trebui să-și poată planifica deciziile de investiții pe termen lung pentru soluții cu emisii reduse de CO2. Îmbunătățirea design-ului ETS ar evita intervențiile politice pe termen scurt.

| 5.9 | Îmbunătățirea structurii ETS este necesară și pentru sporirea gradului de acceptare a acestui sistem de către public și de către lucrători. În vreme ce se preconizează deja, în viitorul apropiat, dispariția anumitor locuri de muncă „tradiționale”, noile locuri de muncă „verzi”, cu emisii reduse de CO2 nu sunt încă create. Schimbările prea abrupte fac ca tranziția către o economie cu emisii reduse de CO2 să fie adesea resimțită ca o amenințare în domeniile tradiționale de producție. Este nevoie de dialog social la diferite niveluri pentru a promova transparența și acceptarea de către persoanele implicate, precum și pentru a iniția programe de educație și de recalificare pentru toți lucrătorii, în vederea armonizării competențelor lor cu cererile în schimbare ale pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

5.9

Îmbunătățirea structurii ETS este necesară și pentru sporirea gradului de acceptare a acestui sistem de către public și de către lucrători. În vreme ce se preconizează deja, în viitorul apropiat, dispariția anumitor locuri de muncă „tradiționale”, noile locuri de muncă „verzi”, cu emisii reduse de CO2 nu sunt încă create. Schimbările prea abrupte fac ca tranziția către o economie cu emisii reduse de CO2 să fie adesea resimțită ca o amenințare în domeniile tradiționale de producție. Este nevoie de dialog social la diferite niveluri pentru a promova transparența și acceptarea de către persoanele implicate, precum și pentru a iniția programe de educație și de recalificare pentru toți lucrătorii, în vederea armonizării competențelor lor cu cererile în schimbare ale pieței forței de muncă.

| 5.10 | Cea mai importantă este necesitatea unei noi politici pentru cercetare, dezvoltare și inovare, concentrată asupra creării de valoare în lanțuri valorice complexe (internaționale) care au ca scop o economie cu emisii reduse de CO2. Orientarea tehnologică actuală trebuie lărgită. Schimbările climatice, apropierea momentului în care aprovizionarea cu resurse strategice va fi insuficientă și creșterile prețurilor care vor urma impun o modificare a modului de gândire în sectorul energetic și al materiilor prime. Trebuie avute în vedere procesele de ajungere la același nivel în țările emergente și cele în curs de dezvoltare, inclusiv transferurile tehnologice. Cererea de resurse este în creștere, în timp ce restructurarea sistemelor energetice și creșterea eficienței în utilizarea resurselor sunt operațiuni riscante și costisitoare. Succesul va depinde și de diferitele industrii și domenii de competență interdependente. Toți acești factori necesită o cale tehnologică coerentă în UE (6), sprijinită de decizii politice consecvente. |
| --- | --- |

5.10

Cea mai importantă este necesitatea unei noi politici pentru cercetare, dezvoltare și inovare, concentrată asupra creării de valoare în lanțuri valorice complexe (internaționale) care au ca scop o economie cu emisii reduse de CO2. Orientarea tehnologică actuală trebuie lărgită. Schimbările climatice, apropierea momentului în care aprovizionarea cu resurse strategice va fi insuficientă și creșterile prețurilor care vor urma impun o modificare a modului de gândire în sectorul energetic și al materiilor prime. Trebuie avute în vedere procesele de ajungere la același nivel în țările emergente și cele în curs de dezvoltare, inclusiv transferurile tehnologice. Cererea de resurse este în creștere, în timp ce restructurarea sistemelor energetice și creșterea eficienței în utilizarea resurselor sunt operațiuni riscante și costisitoare. Succesul va depinde și de diferitele industrii și domenii de competență interdependente. Toți acești factori necesită o cale tehnologică coerentă în UE (6), sprijinită de decizii politice consecvente.

| 5.11 | Abordările integrate nu se limitează la etapa de producție și au ca scop îmbunătățirea performanțelor de mediu în toate etapele ciclului de viață, adică în stadiul de proiectare, în privința materiilor prime, asamblării, distribuției și eliminării ca deșeu. Politicile integrate pentru produse trebuie discutate între actorii publici și cei privați. Ele trebuie definite în mod precis, pentru a se evita suprareglementarea. Printre instrumentele disponibile, acolo unde este cazul, se numără acordurile dintre producători și guverne sau UE, cu privire la etichete ecologice, etichetarea energetică, designul ecologic, interdicții ale anumitor substanțe și etichete privind amprenta ecologică. Pentru a fi eficace, etichetele ar trebui să conțină informații adecvate și de încredere pentru consumatori, inclusiv cele reglementate prin Directiva privind practicile comerciale neloiale, care ar trebui pusă în aplicare în mod corespunzător. |
| --- | --- |

5.11

Abordările integrate nu se limitează la etapa de producție și au ca scop îmbunătățirea performanțelor de mediu în toate etapele ciclului de viață, adică în stadiul de proiectare, în privința materiilor prime, asamblării, distribuției și eliminării ca deșeu. Politicile integrate pentru produse trebuie discutate între actorii publici și cei privați. Ele trebuie definite în mod precis, pentru a se evita suprareglementarea. Printre instrumentele disponibile, acolo unde este cazul, se numără acordurile dintre producători și guverne sau UE, cu privire la etichete ecologice, etichetarea energetică, designul ecologic, interdicții ale anumitor substanțe și etichete privind amprenta ecologică. Pentru a fi eficace, etichetele ar trebui să conțină informații adecvate și de încredere pentru consumatori, inclusiv cele reglementate prin Directiva privind practicile comerciale neloiale, care ar trebui pusă în aplicare în mod corespunzător.

| 5.12 | Totodată, investirea unor sume semnificative în C&D fundamentale și aplicate este o condiție de bază pentru îndeplinirea obiectivului unei aprovizionări cu energie pentru Europa care să fie sigură, competitivă la nivel global, eficientă și la un preț rezonabil, lucru garantat de o infrastructură energetică eficientă și de reglementările aferente (7). |
| --- | --- |

5.12

Totodată, investirea unor sume semnificative în C&D fundamentale și aplicate este o condiție de bază pentru îndeplinirea obiectivului unei aprovizionări cu energie pentru Europa care să fie sigură, competitivă la nivel global, eficientă și la un preț rezonabil, lucru garantat de o infrastructură energetică eficientă și de reglementările aferente (7).

| 5.13 | Inovarea sistemelor de manieră transsectorială și lanțurile integrate de creare a valorii afectează întreprinderile, având în vedere că sistemele mondiale de energie bazată pe combustibili fosili trebuie să se transforme, pe termen lung, în sisteme cu emisii reduse de CO2, iar lipsa materiilor prime va necesita o economie care să-și folosească chibzuit resursele. Pas cu pas, durabilitatea își face simțită prezența pe toate piețele, o evoluție care face delimitările tradiționale dintre sectoare mai puțin clare și dă naștere unor noi lanțuri valorice. |
| --- | --- |

5.13

Inovarea sistemelor de manieră transsectorială și lanțurile integrate de creare a valorii afectează întreprinderile, având în vedere că sistemele mondiale de energie bazată pe combustibili fosili trebuie să se transforme, pe termen lung, în sisteme cu emisii reduse de CO2, iar lipsa materiilor prime va necesita o economie care să-și folosească chibzuit resursele. Pas cu pas, durabilitatea își face simțită prezența pe toate piețele, o evoluție care face delimitările tradiționale dintre sectoare mai puțin clare și dă naștere unor noi lanțuri valorice.

| 5.14 | Dezbaterea actuală încurajează totodată un număr tot mai mare de inițiative de jos în sus în interiorul întreprinderilor. Atât întreprinderi mari, cât și IMM-uri elaborează în prezent strategii de desfășurare a activităților cu emisii reduse de CO2 și modele pentru întreg lanțul valoric. Anticiparea viitoarelor cerințe în materie de energie va avea ca efect și unele avantaje competitive. Pentru aceasta este necesară o legislație adecvată. În multe întreprinderi, generarea internă de idei și de procese inovatoare de producție și de organizare devin o practică uzuală, de la conducere până la ultimul angajat. |
| --- | --- |

5.14

Dezbaterea actuală încurajează totodată un număr tot mai mare de inițiative de jos în sus în interiorul întreprinderilor. Atât întreprinderi mari, cât și IMM-uri elaborează în prezent strategii de desfășurare a activităților cu emisii reduse de CO2 și modele pentru întreg lanțul valoric. Anticiparea viitoarelor cerințe în materie de energie va avea ca efect și unele avantaje competitive. Pentru aceasta este necesară o legislație adecvată. În multe întreprinderi, generarea internă de idei și de procese inovatoare de producție și de organizare devin o practică uzuală, de la conducere până la ultimul angajat.

| 5.15 | Printre exemple se numără următoarele: |
| --- | --- |

5.15

Printre exemple se numără următoarele:

| 5.15.1 | Având în vedere că mediul construit este răspunzător pentru o proporție semnificativă a cererii finale de energie, consumul surselor fosile de energie poate fi redus substanțial, în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, prin îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor existente și a celor nou construite, inclusiv prin izolare termică și prin tehnici de încălzire îmbunătățite. Alte exemple sunt proiectele desfășurate de întreprinderi și localități pentru producerea infrastructurii de transport pentru energia durabilă produsă la nivel local. Aceste aspecte și contextul lor specific vor fi tratate într-un aviz separat al CESE (8). |
| --- | --- |

5.15.1

Având în vedere că mediul construit este răspunzător pentru o proporție semnificativă a cererii finale de energie, consumul surselor fosile de energie poate fi redus substanțial, în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, prin îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor existente și a celor nou construite, inclusiv prin izolare termică și prin tehnici de încălzire îmbunătățite. Alte exemple sunt proiectele desfășurate de întreprinderi și localități pentru producerea infrastructurii de transport pentru energia durabilă produsă la nivel local. Aceste aspecte și contextul lor specific vor fi tratate într-un aviz separat al CESE (8).

| 5.15.2 | Asociația Euracoal propune o strategie pentru „cărbune curat” în trei etape care reflectă concluziile Foii de parcurs în domeniul energiei 2050 și constă în introducerea unei tehnologii de ultimă generație pentru sectorul generării pe bază de cărbune, reducând astfel emisiile; dezvoltarea unor tehnologii de nouă generație, de înaltă eficiență și flexibile; și demonstrarea și utilizarea captării și depozitării CO2 (CCS) și transportului acestuia, alături de CSC pentru alte sectoare și alți combustibili. Există loc de îmbunătățire a oportunităților de exportare a tehnologiilor de tip „cărbune curat” în afara Uniunii. |
| --- | --- |

5.15.2

Asociația Euracoal propune o strategie pentru „cărbune curat” în trei etape care reflectă concluziile Foii de parcurs în domeniul energiei 2050 și constă în introducerea unei tehnologii de ultimă generație pentru sectorul generării pe bază de cărbune, reducând astfel emisiile; dezvoltarea unor tehnologii de nouă generație, de înaltă eficiență și flexibile; și demonstrarea și utilizarea captării și depozitării CO2 (CCS) și transportului acestuia, alături de CSC pentru alte sectoare și alți combustibili. Există loc de îmbunătățire a oportunităților de exportare a tehnologiilor de tip „cărbune curat” în afara Uniunii.

| 5.15.3 | Industriile bazate pe exploatarea lemnului, care depind de materiile prime regenerabile și care utilizează energie dintr-o sursă inerent regenerabilă, sunt deosebit de proactive. Pentru asigurarea succesului, este esențială adoptarea unui pachet de politici specific acestui sector, inclusiv în materie de C&D, pentru aducerea pe piață a unor tehnologii și a unor produse cu totul noi. Trebuie găsit echilibrul corect între materiile prime și utilizarea acestora pentru producerea de energie. Politicile trebuie să fie coerente cu evoluțiile globale, cu alte domenii politice și cu ciclurile de investiții din industrie. |
| --- | --- |

5.15.3

Industriile bazate pe exploatarea lemnului, care depind de materiile prime regenerabile și care utilizează energie dintr-o sursă inerent regenerabilă, sunt deosebit de proactive. Pentru asigurarea succesului, este esențială adoptarea unui pachet de politici specific acestui sector, inclusiv în materie de C&D, pentru aducerea pe piață a unor tehnologii și a unor produse cu totul noi. Trebuie găsit echilibrul corect între materiile prime și utilizarea acestora pentru producerea de energie. Politicile trebuie să fie coerente cu evoluțiile globale, cu alte domenii politice și cu ciclurile de investiții din industrie.

| 5.15.4 | Sunt în desfășurare inițiative transversale. Parteneriatelor public-privat (PPP) cum ar fi Sustainable Process Industry through Resource and Energy Efficiency (SPIRE) (Industrie cu procese sustenabile prin eficiența resurselor și eficiența energetică) și Energy Materials Industrial Research Initiative (EMIRI) (Inițiativa de cercetare industrială în domeniul materialelor energetice), pentru a numi numai două, ar trebui să li se garanteze o înaltă prioritate și o finanțare adecvată în cadrul programului Orizont 2020. |
| --- | --- |

5.15.4

Sunt în desfășurare inițiative transversale. Parteneriatelor public-privat (PPP) cum ar fi Sustainable Process Industry through Resource and Energy Efficiency (SPIRE) (Industrie cu procese sustenabile prin eficiența resurselor și eficiența energetică) și Energy Materials Industrial Research Initiative (EMIRI) (Inițiativa de cercetare industrială în domeniul materialelor energetice), pentru a numi numai două, ar trebui să li se garanteze o înaltă prioritate și o finanțare adecvată în cadrul programului Orizont 2020.

| 5.16 | În momentul de față, la nivelul UE, mai multe alte sectoare elaborează foi de parcurs pe termen lung pentru reducerea emisiilor. |
| --- | --- |

5.16

În momentul de față, la nivelul UE, mai multe alte sectoare elaborează foi de parcurs pe termen lung pentru reducerea emisiilor.

| 5.17 | O tranziție a Europei către o bioeconomie va face, de asemenea, parte din soluție și va reprezenta o evoluție importantă în direcția construirii unei economii cu emisii reduse de CO2. Întreprinderile ies pe piață cu noi produse și soluții pe bază bio care vin în întâmpinarea unor așteptări și specificații tot mai exigente. |
| --- | --- |

5.17

O tranziție a Europei către o bioeconomie va face, de asemenea, parte din soluție și va reprezenta o evoluție importantă în direcția construirii unei economii cu emisii reduse de CO2. Întreprinderile ies pe piață cu noi produse și soluții pe bază bio care vin în întâmpinarea unor așteptări și specificații tot mai exigente.

6.   UE, guvernele, părțile implicate

| 6.1 | Procese precum cele descrise mai sus trebuie să fie însoțite în mod eficient de cadre și condiții tehnologice, economice și sociale și să se integreze în acestea. Acestea includ programe orientate de cercetare și de investiții în întreprinderi și dialog minuțios atât la nivel de sector, cât și de întreprindere cu autoritățile publice - UE și naționale - și cu o gamă de părți interesate. |
| --- | --- |

6.1

Procese precum cele descrise mai sus trebuie să fie însoțite în mod eficient de cadre și condiții tehnologice, economice și sociale și să se integreze în acestea. Acestea includ programe orientate de cercetare și de investiții în întreprinderi și dialog minuțios atât la nivel de sector, cât și de întreprindere cu autoritățile publice - UE și naționale - și cu o gamă de părți interesate.

| 6.2 | Pentru a sprijini inițiativa pentru creștere, UE și statele membre ar trebui să aibă în vedere utilizarea unor surse de finanțare neexploatate încă sau chiar a unora complet noi pentru finanțarea măsurilor urgente. PC7 și 8 ar trebui să promoveze tehnologii revoluționare și programe inovatoare. De asemenea, BEI ar trebui să joace un rol de sprijinire. Totodată, CESE recomandă discutarea avantajelor fiscale ca posibil instrument în acest sens. |
| --- | --- |

6.2

Pentru a sprijini inițiativa pentru creștere, UE și statele membre ar trebui să aibă în vedere utilizarea unor surse de finanțare neexploatate încă sau chiar a unora complet noi pentru finanțarea măsurilor urgente. PC7 și 8 ar trebui să promoveze tehnologii revoluționare și programe inovatoare. De asemenea, BEI ar trebui să joace un rol de sprijinire. Totodată, CESE recomandă discutarea avantajelor fiscale ca posibil instrument în acest sens.

| 6.3 | Platformele tehnologice de la nivelul UE, care au în majoritate ca motor sectorul industrial, aduc laolaltă întreprinderi, institute de cercetare și universitari, precum și opiniile publicului cu privire la evoluțiile preconizate (9). Acestea au un rol esențial în analizarea tendințelor și așteptărilor mondiale și în stabilirea în comun a obiectivelor și a orizonturilor de timp. |
| --- | --- |

6.3

Platformele tehnologice de la nivelul UE, care au în majoritate ca motor sectorul industrial, aduc laolaltă întreprinderi, institute de cercetare și universitari, precum și opiniile publicului cu privire la evoluțiile preconizate (9). Acestea au un rol esențial în analizarea tendințelor și așteptărilor mondiale și în stabilirea în comun a obiectivelor și a orizonturilor de timp.

| 6.4 | Stabilirea obiectivelor pieței implică discutarea și testarea în colaborare cu furnizorii și clienții, precum și cu părți implicate precum partenerii sociali, ONG-urile, autoritățile regionale și consumatorii. UE și guvernele sunt răspunzătoare pentru legislație și reglementare, însă aceasta nu ar trebui să fie niciodată o cale cu sens unic, ci ar trebui să fie corelată cu foi de parcurs realizabile și cu procesele în curs de desfășurare și planificarea din cadrul întreprinderilor aflate în primele rânduri (10). Aceasta necesită un schimb continuu de analize și testarea constantă a opiniilor între sectorul public și cel privat. |
| --- | --- |

6.4

Stabilirea obiectivelor pieței implică discutarea și testarea în colaborare cu furnizorii și clienții, precum și cu părți implicate precum partenerii sociali, ONG-urile, autoritățile regionale și consumatorii. UE și guvernele sunt răspunzătoare pentru legislație și reglementare, însă aceasta nu ar trebui să fie niciodată o cale cu sens unic, ci ar trebui să fie corelată cu foi de parcurs realizabile și cu procesele în curs de desfășurare și planificarea din cadrul întreprinderilor aflate în primele rânduri (10). Aceasta necesită un schimb continuu de analize și testarea constantă a opiniilor între sectorul public și cel privat.

| 6.5 | Adesea, discuția politică se concentrează în principal asupra inițiativelor de sus în jos demarate de UE (sau de guverne) în ceea ce privește schimbările climatice, evoluțiile demografice, sănătatea, hrana, apa etc., fără a se ține seama de situația actuală din mediul de afaceri. CESE solicită includerea analizelor și soluțiilor propuse de către întreprinderile private care împărtășesc aceleași preocupări. Investiția privată, sprijinită de o forță de muncă calificată, va fi un element deosebit de necesar pentru rezolvarea principalelor probleme. |
| --- | --- |

6.5

Adesea, discuția politică se concentrează în principal asupra inițiativelor de sus în jos demarate de UE (sau de guverne) în ceea ce privește schimbările climatice, evoluțiile demografice, sănătatea, hrana, apa etc., fără a se ține seama de situația actuală din mediul de afaceri. CESE solicită includerea analizelor și soluțiilor propuse de către întreprinderile private care împărtășesc aceleași preocupări. Investiția privată, sprijinită de o forță de muncă calificată, va fi un element deosebit de necesar pentru rezolvarea principalelor probleme.

| 6.6 | Obiectivele sociale din cadrul întreprinderilor și nevoia de a menține angajamentul salariaților trebuie integrate în procesele de modernizare. Prin intermediul unor comitete de dialog social sectoriale și transsectoriale, UE și statele membre ar trebui să promoveze și să aplice măsuri pentru sprijinirea unei gestionări acceptabile sub aspect social a tranziției către o economie cu emisii reduse de CO2. Pe lângă accentul pus pe competențele pe care trebuie să le aibă lucrătorii și salariații (11), trebuie luate în considerare și aspectele cantitative și orizonturile de timp. |
| --- | --- |

6.6

Obiectivele sociale din cadrul întreprinderilor și nevoia de a menține angajamentul salariaților trebuie integrate în procesele de modernizare. Prin intermediul unor comitete de dialog social sectoriale și transsectoriale, UE și statele membre ar trebui să promoveze și să aplice măsuri pentru sprijinirea unei gestionări acceptabile sub aspect social a tranziției către o economie cu emisii reduse de CO2. Pe lângă accentul pus pe competențele pe care trebuie să le aibă lucrătorii și salariații (11), trebuie luate în considerare și aspectele cantitative și orizonturile de timp.

| 6.7 | Angajamentul comun în acest sens al guvernelor/administrațiilor, întreprinderilor, personalului și reprezentanților lucrătorilor în direcția găsirii de soluții pentru ratele fără precedent ale șomajului poate fi reflectat prin programe actualizate atât în educație, cât și în programele de formare și de ucenicie. |
| --- | --- |

6.7

Angajamentul comun în acest sens al guvernelor/administrațiilor, întreprinderilor, personalului și reprezentanților lucrătorilor în direcția găsirii de soluții pentru ratele fără precedent ale șomajului poate fi reflectat prin programe actualizate atât în educație, cât și în programele de formare și de ucenicie.

| 6.8 | Un aspect major, dacă nu chiar decisiv, îl constituie instituirea unor condiții echitabile la nivel global, de exemplu prin standarde și certificare la nivel mondial, legislație transparentă, acces simetric pe piețe, protecția proprietății intelectuale și niveluri similare de protecție a consumatorilor. Drepturile fundamentale în domeniul muncii ar trebui, la rândul lor, respectate. Aceste aspecte ar trebui să facă parte integrantă din politica comercială a UE (12). |
| --- | --- |

6.8

Un aspect major, dacă nu chiar decisiv, îl constituie instituirea unor condiții echitabile la nivel global, de exemplu prin standarde și certificare la nivel mondial, legislație transparentă, acces simetric pe piețe, protecția proprietății intelectuale și niveluri similare de protecție a consumatorilor. Drepturile fundamentale în domeniul muncii ar trebui, la rândul lor, respectate. Aceste aspecte ar trebui să facă parte integrantă din politica comercială a UE (12).

| 6.9 | CESE consideră că toți actorii ar trebui să țină seama de procesul prin care întreprinderi și grupuri de întreprinderi introduc cerințe și proceduri voluntare, deoarece realizarea la timp a obiectivelor dorite poate presupune o povară foarte grea. |
| --- | --- |

6.9

CESE consideră că toți actorii ar trebui să țină seama de procesul prin care întreprinderi și grupuri de întreprinderi introduc cerințe și proceduri voluntare, deoarece realizarea la timp a obiectivelor dorite poate presupune o povară foarte grea.

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  A se vedea rapoartele Grupului interguvernamental privind schimbările climatice al ONU (IPCC) http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml

1

(2)  Changing Pace, Public policy options to scale and accelerate business action towards Vision 2050 (Schimbarea ritmului, opțiuni ale politicilor publice în vederea redimensionării și accelerării acțiunilor întreprinse de mediul de afaceri pentru atingerea obiectivelor Vision 2050), 2012 http://www.wbcsd.org/changingpace.aspx

2

Changing Pace, Public policy options to scale and accelerate business action towards Vision 2050

(3)  Ibid., nota de subsol 2.

3

(4)  A se vedea notele de subsol nr. 1, 2 și 3. WBCSD are 200 de membri, dintre care în jur de 100 sunt întreprinderi europene.

4

(5)  A se vedea broșura Comisiei Sustainable Industry: Going for Growth & Resource Efficiency (O industrie durabilă: eforturi în direcția creșterii economice și a eficienței utilizării resurselor), iulie 2011. A se vedea, de asemenea, Study on the Competitiveness of European Companies and Resource Efficiency (Studiu privind competitivitatea întreprinderilor europene și eficiența utilizării resurselor), iulie 2011 și Study on the Competitiveness of the EU eco-industry (Studiu privind competitivitatea industriei ecologice din UE), septembrie 2009.

5

Sustainable Industry: Going for Growth & Resource Efficiency

Study on the Competitiveness of European Companies and Resource Efficiency

Study on the Competitiveness of the EU eco-industry

(6)  În primul rând, Programul-cadru 8.

6

(7)  A se vedea mai sus punctul 5.4, a patra liniuță.

7

(8)  CCMI/106, Avizul CESE privind Comunicarea Comisiei - Strategie pentru competitivitatea durabilă a sectorului construcțiilor și a întreprinderilor sale.

8

(9)  A se vedea, printre altele, Avizul CESE „Platformele tehnologice europene (PTE) și mutațiile industriale”, raportori: dl Zbořil și dl Gibellieri, JO C 299/12 din 4.10.2012. p. 12.

9

(10)  A se vedea, printre altele, Avizul CESE „Mutațiile industriale necesare pentru dezvoltarea unor industrii mari consumatoare de energie durabile, care să atingă obiectivul de utilizare eficientă a resurselor definit în cadrul Strategiei Europa 2020”, JO C 43 din 15.2.2012, p. 1; Avizul CESE „Promovarea locurilor de muncă ecologice și durabile în cadrul pachetului energie/climă al UE”, JO C 44 din 11.2.2011, p. 110 și Avizul CESE „Planul 2011 pentru eficiență energetică”, JO C 318 din 29.10.2011, p. 155.

10

(11)  Avizul CESE privind Inițiativa emblematică a Comisiei: O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă - COM(2010) 682 final, JO C 318 din 29.10.2011, p. 142.

11

(12)  Avizul CESE privind dimensiunea externă a politicii industriale europene – Ține seama politica comercială a UE în mod corect de interesele industriei europene?, JO C 218 din 23 7 2011, p. 25.

12

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/16

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Relațiile comerciale dintre marea distribuție și furnizorii de produse alimentare – situația actuală” (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 133/03

Raportor: dl M. Igor ŠARMÍR

La 12 iulie 2012, în conformitate cu articolul 29 litera A din Normele de aplicare a Regulamentului său de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Relațiile comerciale dintre marea distribuție și furnizorii de produse alimentare – situația actuală.

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 9 ianuarie 2013.

În cea de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 13 februarie 2013), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 79 de voturi pentru, 6 voturi împotrivă și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE constată că societățile din cadrul marii distribuții formează, în toate țările, un oligopol. Conform statisticilor referitoare la cotele de piață, o mână de comercianți cu amănuntul controlează pretutindeni cea mai mare parte a acesteia. În opinia CESE, această poziție de oligopol conferă societăților din cadrul său o putere de negociere enormă în raport cu furnizorii, astfel încât ele au posibilitatea să le impună acestora condiții comerciale care nu sunt nici pe departe echilibrate. |
| --- | --- |

1.1

CESE constată că societățile din cadrul marii distribuții formează, în toate țările, un oligopol. Conform statisticilor referitoare la cotele de piață, o mână de comercianți cu amănuntul controlează pretutindeni cea mai mare parte a acesteia. În opinia CESE, această poziție de oligopol conferă societăților din cadrul său o putere de negociere enormă în raport cu furnizorii, astfel încât ele au posibilitatea să le impună acestora condiții comerciale care nu sunt nici pe departe echilibrate.

| 1.2 | CESE constată că firmele din cadrul oligopolului nu își fac concurență una alteia decât în raport cu consumatorii. Se luptă între ele pentru a intra în grațiile consumatorilor, dar, în raport cu furnizorii, nu intră nicidecum în concurență. Până și concurența dintre firme în raport cu consumatorii se desfășoară mai ales pe terenul prețurilor de vânzare către public; nu se ține seama în suficientă măsură de diferitele aspecte sociale și de mediu care contribuie la calitatea integrală (1). |
| --- | --- |

1.2

CESE constată că firmele din cadrul oligopolului nu își fac concurență una alteia decât în raport cu consumatorii. Se luptă între ele pentru a intra în grațiile consumatorilor, dar, în raport cu furnizorii, nu intră nicidecum în concurență. Până și concurența dintre firme în raport cu consumatorii se desfășoară mai ales pe terenul prețurilor de vânzare către public; nu se ține seama în suficientă măsură de diferitele aspecte sociale și de mediu care contribuie la calitatea integrală (1).

| 1.3 | CESE constată o mare opacitate în ceea ce privește formarea prețurilor și marja de profit a diferiților operatori. Într-adevăr, din cauza „retrocomisioanelor” marii distribuții, prețul de achiziție plătit furnizorului nu reflectă venitul real al acestuia, în raport cu produsul său. |
| --- | --- |

1.3

CESE constată o mare opacitate în ceea ce privește formarea prețurilor și marja de profit a diferiților operatori. Într-adevăr, din cauza „retrocomisioanelor” marii distribuții, prețul de achiziție plătit furnizorului nu reflectă venitul real al acestuia, în raport cu produsul său.

| 1.4 | CESE este convins că, în situația în care o parte contractantă este în măsură să impună propriile condiții partenerilor săi comerciali, nu există libertate contractuală. În opinia CESE, absența unei veritabile libertăți contractuale se manifestă prin aplicarea unor practici abuzive și anticoncurențiale furnizorilor de produse alimentare, de către marii distribuitori. Practicile abuzive sunt dăunătoare în ceea ce îi privește nu numai pe producători, ci și pe consumatori (în special pe termen lung). În general, amploarea actuală a fenomenului practicilor abuzive aduce atingere interesului public, mai precis interesului economic al statelor. |
| --- | --- |

1.4

CESE este convins că, în situația în care o parte contractantă este în măsură să impună propriile condiții partenerilor săi comerciali, nu există libertate contractuală. În opinia CESE, absența unei veritabile libertăți contractuale se manifestă prin aplicarea unor practici abuzive și anticoncurențiale furnizorilor de produse alimentare, de către marii distribuitori. Practicile abuzive sunt dăunătoare în ceea ce îi privește nu numai pe producători, ci și pe consumatori (în special pe termen lung). În general, amploarea actuală a fenomenului practicilor abuzive aduce atingere interesului public, mai precis interesului economic al statelor.

| 1.5 | Potrivit CESE, practici abuzive deosebit de îngrijorătoare apar doar în contextul relațiilor dintre marea distribuție și furnizorii de produse alimentare. Ele nu sunt adoptate de industria alimentară față de agricultori și nici de marii distribuitori față de alți furnizori de marfă decât furnizorii de produse alimentare. |
| --- | --- |

1.5

Potrivit CESE, practici abuzive deosebit de îngrijorătoare apar doar în contextul relațiilor dintre marea distribuție și furnizorii de produse alimentare. Ele nu sunt adoptate de industria alimentară față de agricultori și nici de marii distribuitori față de alți furnizori de marfă decât furnizorii de produse alimentare.

| 1.6 | CESE constată că, în anumite state membre, încercările agricultorilor de a constitui grupări de producători și de prelucrători au fost sancționate de autoritățile naționale de concurență, deoarece ponderea acestor grupări a fost evaluată luând în considerare numai producția națională. |
| --- | --- |

1.6

CESE constată că, în anumite state membre, încercările agricultorilor de a constitui grupări de producători și de prelucrători au fost sancționate de autoritățile naționale de concurență, deoarece ponderea acestor grupări a fost evaluată luând în considerare numai producția națională.

| 1.7 | CESE constată eșecul pieței, căci situația se degradează continuu într-un sistem insuficient reglementat. |
| --- | --- |

1.7

CESE constată eșecul pieței, căci situația se degradează continuu într-un sistem insuficient reglementat.

| 1.8 | În opinia CESE, autoreglementarea nu constituie remediul suficient pentru denaturările constatate. Nu „codurile etice” sunt cele care vor reechilibra relațiile comerciale respective. Însăși natura practicilor abuzive reclamă și justifică interzicerea lor printr-o lege. |
| --- | --- |

1.8

În opinia CESE, autoreglementarea nu constituie remediul suficient pentru denaturările constatate. Nu „codurile etice” sunt cele care vor reechilibra relațiile comerciale respective. Însăși natura practicilor abuzive reclamă și justifică interzicerea lor printr-o lege.

| 1.9 | CESE solicită Comisiei Europene să înceapă să se ocupe de tema oligopolurilor, să studieze ponderea și influența lor reală, să stabilească măsura în care efectul lor este comparabil cu cel al monopolurilor și apoi să modifice în mod corespunzător principiile reglementării concurenței. |
| --- | --- |

1.9

CESE solicită Comisiei Europene să înceapă să se ocupe de tema oligopolurilor, să studieze ponderea și influența lor reală, să stabilească măsura în care efectul lor este comparabil cu cel al monopolurilor și apoi să modifice în mod corespunzător principiile reglementării concurenței.

| 1.10 | CESE solicită Comisiei Europene să recunoască, la rândul ei, absența libertății contractuale în relațiile dintre marea distribuție și furnizorii de produse alimentare. |
| --- | --- |

1.10

CESE solicită Comisiei Europene să recunoască, la rândul ei, absența libertății contractuale în relațiile dintre marea distribuție și furnizorii de produse alimentare.

| 1.11 | CESE solicită Comisiei Europene să propună soluții menite să sporească transparența sistemului. Ideal ar fi ca retrocomisioanele din marea distribuție să fie aduse „în față”, adică firmele să aibă obligația de a încorpora prețurile diferitelor servicii facturate furnizorilor în prețul de achiziție al produsului. S-ar putea vedea astfel cât a primit în mod real furnizorul pentru produsul său. |
| --- | --- |

1.11

CESE solicită Comisiei Europene să propună soluții menite să sporească transparența sistemului. Ideal ar fi ca retrocomisioanele din marea distribuție să fie aduse „în față”, adică firmele să aibă obligația de a încorpora prețurile diferitelor servicii facturate furnizorilor în prețul de achiziție al produsului. S-ar putea vedea astfel cât a primit în mod real furnizorul pentru produsul său.

| 1.12 | CESE invită Comisia să transmită instrucțiuni clare autorităților naționale de concurență pentru ca, la evaluarea ponderii grupărilor de producători în negociere, ele să țină seama de piața relevantă, adică de ansamblul produselor alimentare din cadrul aceleiași categorii oferite pe piața statului respectiv, nu numai de cele care au fost produse în țară. |
| --- | --- |

1.12

CESE invită Comisia să transmită instrucțiuni clare autorităților naționale de concurență pentru ca, la evaluarea ponderii grupărilor de producători în negociere, ele să țină seama de piața relevantă, adică de ansamblul produselor alimentare din cadrul aceleiași categorii oferite pe piața statului respectiv, nu numai de cele care au fost produse în țară.

| 1.13 | CESE solicită insistent Comisiei Europene să renunțe la ideea autoreglementării și să propună un text juridic obligatoriu pentru a îmbunătăți situația lanțului agroalimentar prin încurajarea unei concurențe nedenaturate. Conceptul de reglementare nu ar trebui să se bazeze pe protecția concurenței, ci ar trebui să permită statului al cărui interes economic este în joc să intervină, în cursul procedurilor administrative și judiciare, în calitate de reclamant. |
| --- | --- |

1.13

CESE solicită insistent Comisiei Europene să renunțe la ideea autoreglementării și să propună un text juridic obligatoriu pentru a îmbunătăți situația lanțului agroalimentar prin încurajarea unei concurențe nedenaturate. Conceptul de reglementare nu ar trebui să se bazeze pe protecția concurenței, ci ar trebui să permită statului al cărui interes economic este în joc să intervină, în cursul procedurilor administrative și judiciare, în calitate de reclamant.

| 1.14 | În sfârșit, CESE consideră că trebuie legiferat în sensul unei „alegeri societale”, depășind logica mercantilă, pentru a zăgăzui tendința de concentrare a unei mari distribuții tot mai puternice și pentru a promova alte forme de comerț, precum micii comercianți cu amănuntul independenți, piețele de cartier sau vânzările directe ale producătorului către consumator. În acest context, CESE solicită Comisiei ca, în documentele privind combaterea risipei de alimente pe care le pregătește să acorde o atenție specială lanțurilor mai scurte. |
| --- | --- |

1.14

În sfârșit, CESE consideră că trebuie legiferat în sensul unei „alegeri societale”, depășind logica mercantilă, pentru a zăgăzui tendința de concentrare a unei mari distribuții tot mai puternice și pentru a promova alte forme de comerț, precum micii comercianți cu amănuntul independenți, piețele de cartier sau vânzările directe ale producătorului către consumator. În acest context, CESE solicită Comisiei ca, în documentele privind combaterea risipei de alimente pe care le pregătește să acorde o atenție specială lanțurilor mai scurte.

2.   Justificare

2.1   Evoluția percepției asupra marii distribuții

Subiectul relațiilor comerciale dintre marea distribuție și furnizorii de produse alimentare suscită, din ce în ce mai mult, interes și chiar neliniște. Acum zece ani, aceasta era totuși o temă-tabu, nu numai pentru autoritățile și instituțiile UE, ci și pentru majoritatea jurnaliștilor (2), în pofida faptului că în Franța au avut loc încercări de legiferare datând din 1992 și că, în Regatul Unit, Comisia pentru Concurență a efectuat, în 1999 și 2000, o anchetă privind abuzurile marilor distribuitori față de furnizorii de produse alimentare, ajungând la concluzia că supermarketurile abuzau de puterea lor de cumpărare (acest termen trimite, în esență, la capacitatea cumpărătorului de a obține condiții de cumpărare mai favorabile decât cele de pe o piață pe deplin concurențială (3)). În general, marea distribuție era considerată drept un fenomen de utilitate publică, benefic pentru toată lumea, iar dezvoltarea sa a fost considerată chiar un indiciu de sănătate economică a țării. Autoritățile și mass-media invocau mai ales aspectele sale incontestabil pozitive, în special posibilitatea oferită consumatorilor de a cumpăra aproape totul din același loc și la un preț interesant, precum și facilitățile (de exemplu, suficiente locuri de parcare) și serviciile propuse. De aproape cinci ani, situația s-a schimbat radical iar instituțiile europene au publicat numeroase documente critice pe această temă.

2.2   Poziția de oligopol a marii distribuții

| 2.2.1 | Marea distribuție a început să se dezvolte rapid în urmă cu aproape treizeci de ani, această tendință fiind strâns legată de procesul de globalizare. Într-adevăr, cea mai mare parte a societăților comerciale care în prezent controlează piața cu amănuntul sunt multinaționale. Acestea sunt în măsură să profite de noile condiții induse de globalizare într-o măsură considerabil sporită în comparație cu întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). |
| --- | --- |

2.2.1

Marea distribuție a început să se dezvolte rapid în urmă cu aproape treizeci de ani, această tendință fiind strâns legată de procesul de globalizare. Într-adevăr, cea mai mare parte a societăților comerciale care în prezent controlează piața cu amănuntul sunt multinaționale. Acestea sunt în măsură să profite de noile condiții induse de globalizare într-o măsură considerabil sporită în comparație cu întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri).

| 2.2.2 | Deseori multinaționalele (printre care și societățile din marea distribuție) prosperă în detrimentul IMM-urilor. În multe domenii o mână de mari societăți transnaționale controlează partea cea mai importantă a pieței respective. Pe lângă societățile de comerț cu amănuntul, este vorba, de exemplu, de industria farmaceutică și alimentară, de producătorii de semințe (4), de companiile de prelucrare a petrolului, de sectorul bancar ș.a.m.d. Aceste multinaționale nu sunt monopoluri; de cele mai multe ori, ele trebuie să facă față, pe aceeași piață, concurenței altor multinaționale, chiar a IMM-urilor, motiv pentru care nu se poate spune că dețin o poziție dominantă (5). |
| --- | --- |

2.2.2

Deseori multinaționalele (printre care și societățile din marea distribuție) prosperă în detrimentul IMM-urilor. În multe domenii o mână de mari societăți transnaționale controlează partea cea mai importantă a pieței respective. Pe lângă societățile de comerț cu amănuntul, este vorba, de exemplu, de industria farmaceutică și alimentară, de producătorii de semințe (4), de companiile de prelucrare a petrolului, de sectorul bancar ș.a.m.d. Aceste multinaționale nu sunt monopoluri; de cele mai multe ori, ele trebuie să facă față, pe aceeași piață, concurenței altor multinaționale, chiar a IMM-urilor, motiv pentru care nu se poate spune că dețin o poziție dominantă (5).

| 2.2.3 | Marile societăți europene de comerț cu amănuntul participă activ la lupta pentru cucerirea pieței mondiale. Distribuitorul britanic Tesco, detailiștii francezi Auchan și Carrefour, multinaționalele germane și austriece Kaufland, Lidl, Metro sau Billa, precum și societatea olandeză Ahold sunt prezente în numeroase țări. |
| --- | --- |

2.2.3

Marile societăți europene de comerț cu amănuntul participă activ la lupta pentru cucerirea pieței mondiale. Distribuitorul britanic Tesco, detailiștii francezi Auchan și Carrefour, multinaționalele germane și austriece Kaufland, Lidl, Metro sau Billa, precum și societatea olandeză Ahold sunt prezente în numeroase țări.

| 2.2.4 | Ca urmare, o mână de distribuitori controlează eficient piața cu amănuntul de produse alimentare a diferitelor țări. De exemplu, în Germania, patru societăți controlează 85 % din piață; în Regatul Unit la fel, patru societăți controlează 76 %; în Austria, trei detailiști controlează 82 %; în Franța, ca și în Țările de Jos, cinci societăți controlează 65 % ș.a.m.d (6). Această situație ilustrează faptul că, pe de o parte, niciun comerciant cu amănuntul nu corespunde definiției oficiale a poziției dominante, dar, pe de altă parte, între trei și cinci societăți comerciale controlează partea esențială a pieței, constituind un oligopol. |
| --- | --- |

2.2.4

Ca urmare, o mână de distribuitori controlează eficient piața cu amănuntul de produse alimentare a diferitelor țări. De exemplu, în Germania, patru societăți controlează 85 % din piață; în Regatul Unit la fel, patru societăți controlează 76 %; în Austria, trei detailiști controlează 82 %; în Franța, ca și în Țările de Jos, cinci societăți controlează 65 % ș.a.m.d (6). Această situație ilustrează faptul că, pe de o parte, niciun comerciant cu amănuntul nu corespunde definiției oficiale a poziției dominante, dar, pe de altă parte, între trei și cinci societăți comerciale controlează partea esențială a pieței, constituind un oligopol.

| 2.2.5 | Membrii acestui oligopol se află, incontestabil, în situație de concurență unii cu ceilalți, dar aceasta numai în raport cu consumatorii. În raport cu furnizorii, concurența aceasta nu prea se manifestă, în special în ceea ce privește IMM-urile. Spre deosebire de furnizori, care sunt mult mai numeroși, cumpărătorii au de unde alege, dată fiind diversitatea ofertei. Altfel spus, furnizorii trebuie să facă eforturi mari și multe concesii ca să își poată livra marfa, în vreme ce cumpărătorii îi aleg pe cei care fac dovadă de mai multă „flexibilitate” cu privire la condițiile impuse de ei. |
| --- | --- |

2.2.5

Membrii acestui oligopol se află, incontestabil, în situație de concurență unii cu ceilalți, dar aceasta numai în raport cu consumatorii. În raport cu furnizorii, concurența aceasta nu prea se manifestă, în special în ceea ce privește IMM-urile. Spre deosebire de furnizori, care sunt mult mai numeroși, cumpărătorii au de unde alege, dată fiind diversitatea ofertei. Altfel spus, furnizorii trebuie să facă eforturi mari și multe concesii ca să își poată livra marfa, în vreme ce cumpărătorii îi aleg pe cei care fac dovadă de mai multă „flexibilitate” cu privire la condițiile impuse de ei.

| 2.2.5.1 | Și totuși, dorința legitimă a producătorului de a-și însuși în mod echitabil o parte din valoarea adăugată, în cadrul unei relații comerciale sănătoase și loiale cu distribuitorii săi, presupune și atenție din partea lui față de semnalele pe care i le transmit aceștia cu privire la așteptările consumatorului. Dacă a știut să inoveze și să adapteze la cerere pregătirea și prezentarea produsului său, el va purta negocieri de pe o poziție mai avantajoasă. |
| --- | --- |

2.2.5.1

Și totuși, dorința legitimă a producătorului de a-și însuși în mod echitabil o parte din valoarea adăugată, în cadrul unei relații comerciale sănătoase și loiale cu distribuitorii săi, presupune și atenție din partea lui față de semnalele pe care i le transmit aceștia cu privire la așteptările consumatorului. Dacă a știut să inoveze și să adapteze la cerere pregătirea și prezentarea produsului său, el va purta negocieri de pe o poziție mai avantajoasă.

2.3   Practici abuzive

| 2.3.1 | Datorită puterii lor de cumpărare, marii distribuitori sunt deci în măsură să dicteze condiții contractuale al căror caracter permite deseori să se poată vorbi despre abuz al puterii de cumpărare. Aceste condiții contractuale se mai numesc și „practici abuzive” sau „practici neloiale”; o listă a unor astfel de practici, neexhaustivă, a fost elaborată în repetate rânduri. Pe lângă presiunea permanentă (în jos) exercitată asupra prețurilor de achiziție, plățile întârziate sau termenele de plată excesiv de lungi, marea distribuție a schimbat radical, prin intermediul practicilor abuzive, modelul clasic al cooperării dintre furnizor și cumpărător. Simplificând puțin, s-ar putea spune că părțile contractuale se puneau, după obicei, de acord în privința cantității și prețului mărfii care urma a fi livrată, precum și a altor proceduri necesare, iar apoi furnizorul livra marfa iar cumpărătorul o plătea. Odată cu sosirea marii distribuții, acest model s-a schimbat radical. În prezent, furnizorii, care sunt plătiți cu sume din ce în ce mai mici pentru produsele lor, sunt obligați să plătească tot mai mult sau să compenseze în alt mod serviciile aduse de cumpărător. Astfel, cei care ar trebui să primească bani se aleg cu facturi! Este de reținut că marii distribuitori au reușit să impună acest nou model, îndeobște acceptat în prezent, și, începând cu autoritățile de resort, nimeni nu se mai miră. |
| --- | --- |

2.3.1

Datorită puterii lor de cumpărare, marii distribuitori sunt deci în măsură să dicteze condiții contractuale al căror caracter permite deseori să se poată vorbi despre abuz al puterii de cumpărare. Aceste condiții contractuale se mai numesc și „practici abuzive” sau „practici neloiale”; o listă a unor astfel de practici, neexhaustivă, a fost elaborată în repetate rânduri. Pe lângă presiunea permanentă (în jos) exercitată asupra prețurilor de achiziție, plățile întârziate sau termenele de plată excesiv de lungi, marea distribuție a schimbat radical, prin intermediul practicilor abuzive, modelul clasic al cooperării dintre furnizor și cumpărător. Simplificând puțin, s-ar putea spune că părțile contractuale se puneau, după obicei, de acord în privința cantității și prețului mărfii care urma a fi livrată, precum și a altor proceduri necesare, iar apoi furnizorul livra marfa iar cumpărătorul o plătea. Odată cu sosirea marii distribuții, acest model s-a schimbat radical. În prezent, furnizorii, care sunt plătiți cu sume din ce în ce mai mici pentru produsele lor, sunt obligați să plătească tot mai mult sau să compenseze în alt mod serviciile aduse de cumpărător. Astfel, cei care ar trebui să primească bani se aleg cu facturi! Este de reținut că marii distribuitori au reușit să impună acest nou model, îndeobște acceptat în prezent, și, începând cu autoritățile de resort, nimeni nu se mai miră.

| 2.3.2 | La modul general, se poate spune că practicile abuzive cele mai uzuale vizează două aspecte ale relațiilor dintre furnizor și cumpărător (7). În ceea ce privește primul aspect, este vorba despre transferul de la cumpărător la furnizor al cheltuielilor comerciale, adică al cheltuielilor de promovare și marketing, al costurilor instalațiilor din magazine, distribuției și regiei magazinelor individuale. Comercianții cu amănuntul își ating acest obiectiv prin intermediul diferitelor „plăți” impuse furnizorilor ca, de exemplu, referențierea sau prospectele de promovare. În ceea ce privește al doilea aspect, distribuitorul îi transferă furnizorului costul riscului său economic, ceea ce practic, se traduce în ajustări ulterioare ale prețului de achiziție în funcție de nivelul vânzărilor respectivei mărfi către consumatorii finali, astfel încât orice abatere de la nivelul de vânzare dorit să fie suportată de furnizor. Cel de-a doilea obiectiv este îndeplinit prin intermediul unui sistem complicat de stabilire a prețului net final (diferite tipuri de bonusuri de returnare). Cele două mecanisme deformează formula comercială simplă potrivit căreia cheltuielile de producție sunt suportate de către producător iar cel comerciale – de comerciant. |
| --- | --- |

2.3.2

La modul general, se poate spune că practicile abuzive cele mai uzuale vizează două aspecte ale relațiilor dintre furnizor și cumpărător (7). În ceea ce privește primul aspect, este vorba despre transferul de la cumpărător la furnizor al cheltuielilor comerciale, adică al cheltuielilor de promovare și marketing, al costurilor instalațiilor din magazine, distribuției și regiei magazinelor individuale. Comercianții cu amănuntul își ating acest obiectiv prin intermediul diferitelor „plăți” impuse furnizorilor ca, de exemplu, referențierea sau prospectele de promovare. În ceea ce privește al doilea aspect, distribuitorul îi transferă furnizorului costul riscului său economic, ceea ce practic, se traduce în ajustări ulterioare ale prețului de achiziție în funcție de nivelul vânzărilor respectivei mărfi către consumatorii finali, astfel încât orice abatere de la nivelul de vânzare dorit să fie suportată de furnizor. Cel de-a doilea obiectiv este îndeplinit prin intermediul unui sistem complicat de stabilire a prețului net final (diferite tipuri de bonusuri de returnare). Cele două mecanisme deformează formula comercială simplă potrivit căreia cheltuielile de producție sunt suportate de către producător iar cel comerciale – de comerciant.

| 2.3.3 | Acest nou model de relații între comercianții cu amănuntul și furnizori a fost instituit sub pretextul nevoii de cooperare comercială mai strânsă, din cauza înăspririi condițiilor de concurență pe piața cu amănuntul. După logica firmelor, creșterea vânzărilor produselor furnizorilor ar trebui să fie în interesul lor, motiv pentru care este perfect justificată participarea lor financiară la costurile de comercializare. Deși această concepție nu este nici pe departe unanim împărtășită, furnizorii trebuie să o accepte. Cu toate acestea, marea distribuție nu se oprește aici, această cooperare comercială extinsă făcând obiectul unor abuzuri și mai scandaloase. Fie că serviciile prestate efectiv sunt clar facturate la prețuri exagerate, fie că se facturează servicii fictive de către cumpărători. Practica din urmă este denumită „facturare fără motiv”, căci este în mod evident lipsită de orice contrapartidă. De exemplu, este suficient să apară mențiunea „plată pentru o cooperare stabilă”, „plată pentru stabilirea facturii”, „plată pentru decontarea facturii” sau chiar „contribuție la cheltuielile pentru petrecerea întreprinderii”. Oricât ar fi de greu de crezut, firmele au trimis într-adevăr furnizorilor lor de produse alimentare facturi astfel redactate. |
| --- | --- |

2.3.3

Acest nou model de relații între comercianții cu amănuntul și furnizori a fost instituit sub pretextul nevoii de cooperare comercială mai strânsă, din cauza înăspririi condițiilor de concurență pe piața cu amănuntul. După logica firmelor, creșterea vânzărilor produselor furnizorilor ar trebui să fie în interesul lor, motiv pentru care este perfect justificată participarea lor financiară la costurile de comercializare. Deși această concepție nu este nici pe departe unanim împărtășită, furnizorii trebuie să o accepte. Cu toate acestea, marea distribuție nu se oprește aici, această cooperare comercială extinsă făcând obiectul unor abuzuri și mai scandaloase. Fie că serviciile prestate efectiv sunt clar facturate la prețuri exagerate, fie că se facturează servicii fictive de către cumpărători. Practica din urmă este denumită „facturare fără motiv”, căci este în mod evident lipsită de orice contrapartidă. De exemplu, este suficient să apară mențiunea „plată pentru o cooperare stabilă”, „plată pentru stabilirea facturii”, „plată pentru decontarea facturii” sau chiar „contribuție la cheltuielile pentru petrecerea întreprinderii”. Oricât ar fi de greu de crezut, firmele au trimis într-adevăr furnizorilor lor de produse alimentare facturi astfel redactate.

| 2.3.3.1 | Deputații francezi au identificat peste 500 de pretexte invocate de centralele de achiziții pentru a reclama avantaje suplimentare de la furnizorii lor (8). |
| --- | --- |

2.3.3.1

Deputații francezi au identificat peste 500 de pretexte invocate de centralele de achiziții pentru a reclama avantaje suplimentare de la furnizorii lor (8).

| 2.3.3.2 | Potrivit Confederației industriilor agroalimentare (FoodDrinkEurope) și Asociației europene a industriilor produselor de marcă (AIM), în 2009 84 % dintre furnizorii europeni din cadrul marii distribuții au fost victimele nerespectării termenilor contractuali; 77 % dintre ei au fost amenințați cu scoaterea de pe listă în cazul în care nu acordă firmelor avantaje nejustificate; 63 % s-au confruntat cu reduceri ale prețurilor facturate fără un motiv comercial întemeiat; 60 % dintre ei au fost obligați să facă plăți fără a obține ceva în contrapartidă. |
| --- | --- |

2.3.3.2

Potrivit Confederației industriilor agroalimentare (FoodDrinkEurope) și Asociației europene a industriilor produselor de marcă (AIM), în 2009 84 % dintre furnizorii europeni din cadrul marii distribuții au fost victimele nerespectării termenilor contractuali; 77 % dintre ei au fost amenințați cu scoaterea de pe listă în cazul în care nu acordă firmelor avantaje nejustificate; 63 % s-au confruntat cu reduceri ale prețurilor facturate fără un motiv comercial întemeiat; 60 % dintre ei au fost obligați să facă plăți fără a obține ceva în contrapartidă.

| 2.3.4 | Facturarea realizată de marea distribuție la adresa furnizorilor săi, constând în așa-numitele „retrocomisioane”, face ca sistemul de prețuri să fie absolut opac. Astfel, nici furnizorul, nici vreun observator din afară nu pot cunoaște adevăratul preț de achiziție. Politicile comerciale bazate pe tehnica „dublei marje de profit” le creează probleme grave consumatorilor și furnizorilor (9). Ar trebui impus un sistem mai transparent. |
| --- | --- |

2.3.4

Facturarea realizată de marea distribuție la adresa furnizorilor săi, constând în așa-numitele „retrocomisioane”, face ca sistemul de prețuri să fie absolut opac. Astfel, nici furnizorul, nici vreun observator din afară nu pot cunoaște adevăratul preț de achiziție. Politicile comerciale bazate pe tehnica „dublei marje de profit” le creează probleme grave consumatorilor și furnizorilor (9). Ar trebui impus un sistem mai transparent.

2.4   Absența unei libertăți contractuale reale

| 2.4.1 | Furnizorii acceptă acest sistem, foarte dezavantajos pentru ei, din cauză că nu au de ales. Nu se pot lipsi de marea distribuție pentru a-și vinde produsele, motiv pentru care semnează în continuare contracte de vânzare atâta timp cât această colaborare le aduce un profit minim. Într-adevăr, practicile abuzive ale diferitelor firme sunt aproape identice și, de aceea, nu se poate spune că este de preferat colaborarea cu una dintre ele, în detrimentul alteia. Relațiile comerciale se resimt de pe urma atmosferei de teamă (de scoatere de pe lista produselor promovate), fapt recunoscut chiar în documentele oficiale (10). |
| --- | --- |

2.4.1

Furnizorii acceptă acest sistem, foarte dezavantajos pentru ei, din cauză că nu au de ales. Nu se pot lipsi de marea distribuție pentru a-și vinde produsele, motiv pentru care semnează în continuare contracte de vânzare atâta timp cât această colaborare le aduce un profit minim. Într-adevăr, practicile abuzive ale diferitelor firme sunt aproape identice și, de aceea, nu se poate spune că este de preferat colaborarea cu una dintre ele, în detrimentul alteia. Relațiile comerciale se resimt de pe urma atmosferei de teamă (de scoatere de pe lista produselor promovate), fapt recunoscut chiar în documentele oficiale (10).

| 2.4.2 | De regulă, se consideră că aplicarea unor condiții contractuale abuzive contravine eticii. Ținând seama însă de practicile prezentate mai sus, această apreciere pare a fi insuficientă. În situația în care condițiile comerciale sunt dictate de partea cea mai puternică, iar cealaltă parte nu are efectiv posibilitatea de a le refuza, ar fi mai potrivit să se vorbească despre șantaj sau chiar de extorcare. În atare circumstanțe, nu este cazul să se vorbească nici despre libertatea contractuală la care se referă deseori vânzătorii cu amănuntul și autoritățile de resort. După cum nu poate fi vorba despre libertate contractuală în raporturile dintre monopolurile naturale (furnizorii de curent electric și de gaze), pe de o parte, și consumatori, pe de altă parte, la fel de iluzorie este o astfel de referire în cazul raporturilor dintre marea distribuție și furnizorii de produse alimentare. |
| --- | --- |

2.4.2

De regulă, se consideră că aplicarea unor condiții contractuale abuzive contravine eticii. Ținând seama însă de practicile prezentate mai sus, această apreciere pare a fi insuficientă. În situația în care condițiile comerciale sunt dictate de partea cea mai puternică, iar cealaltă parte nu are efectiv posibilitatea de a le refuza, ar fi mai potrivit să se vorbească despre șantaj sau chiar de extorcare. În atare circumstanțe, nu este cazul să se vorbească nici despre libertatea contractuală la care se referă deseori vânzătorii cu amănuntul și autoritățile de resort. După cum nu poate fi vorba despre libertate contractuală în raporturile dintre monopolurile naturale (furnizorii de curent electric și de gaze), pe de o parte, și consumatori, pe de altă parte, la fel de iluzorie este o astfel de referire în cazul raporturilor dintre marea distribuție și furnizorii de produse alimentare.

2.5   Consecințe și identificarea victimelor practicilor abuzive

| 2.5.1 | Perpetuarea practicilor abuzive de către marea distribuție are un impact negativ asupra furnizorilor, dar și asupra consumatorilor. Din această cauză, furnizorii, mai ales producătorii de dimensiuni mici și mijlocii, se confruntă deseori cu o situație economică foarte dificilă, care poate conduce la lichidarea întreprinderii, ceea ce se și întâmplă uneori. Marile societăți din sectorul alimentar se descurcă mult mai bine, căci pot compensa prin livrarea unor cantități mari un venit mai mic obținut pe produs. În plus, aceste societăți alimentare multinaționale dispun și de o putere de negociere destul de importantă: marea distribuție nu dorește să se lipsească de produsele lor și, ca atare, nu le poate trata ca pe IMM-uri. Ca urmare, în Franța, de exemplu, livrările a cca douăzeci de mari grupuri de multinaționale asigură 70-80 % din cifra de afaceri a marilor lanțuri comerciale (11). |
| --- | --- |

2.5.1

Perpetuarea practicilor abuzive de către marea distribuție are un impact negativ asupra furnizorilor, dar și asupra consumatorilor. Din această cauză, furnizorii, mai ales producătorii de dimensiuni mici și mijlocii, se confruntă deseori cu o situație economică foarte dificilă, care poate conduce la lichidarea întreprinderii, ceea ce se și întâmplă uneori. Marile societăți din sectorul alimentar se descurcă mult mai bine, căci pot compensa prin livrarea unor cantități mari un venit mai mic obținut pe produs. În plus, aceste societăți alimentare multinaționale dispun și de o putere de negociere destul de importantă: marea distribuție nu dorește să se lipsească de produsele lor și, ca atare, nu le poate trata ca pe IMM-uri. Ca urmare, în Franța, de exemplu, livrările a cca douăzeci de mari grupuri de multinaționale asigură 70-80 % din cifra de afaceri a marilor lanțuri comerciale (11).

| 2.5.2 | În ceea ce îi privește pe consumatori, care sunt, potrivit autorităților de resort, marii beneficiari ai acestui sistem, pentru ei realitatea este mult mai puțin roz decât pare. Într-adevăr, există mai multe elemente care induc ideea că folosirea unor practici abuzive în relația cu furnizorii are repercusiuni negative și asupra consumatorilor. Pe de o parte, ei nu profită totdeauna de prețuri de cumpărare mai puțin ridicate (12) iar, pe de altă parte, oferta este mai limitată, inovațiile mai puțin numeroase, scade calitatea unui număr important de produse alimentare din cauza presiunii permanente asupra prețurilor de cumpărare și, în final, crește și prețul cu amănuntul (13). |
| --- | --- |

2.5.2

În ceea ce îi privește pe consumatori, care sunt, potrivit autorităților de resort, marii beneficiari ai acestui sistem, pentru ei realitatea este mult mai puțin roz decât pare. Într-adevăr, există mai multe elemente care induc ideea că folosirea unor practici abuzive în relația cu furnizorii are repercusiuni negative și asupra consumatorilor. Pe de o parte, ei nu profită totdeauna de prețuri de cumpărare mai puțin ridicate (12) iar, pe de altă parte, oferta este mai limitată, inovațiile mai puțin numeroase, scade calitatea unui număr important de produse alimentare din cauza presiunii permanente asupra prețurilor de cumpărare și, în final, crește și prețul cu amănuntul (13).

| 2.5.2.1 | Marea distribuție are și un impact social destul de important, întrucât modul său de funcționare a răsturnat anumite tabuuri ale vieții și societății. De exemplu, ziua de duminică nu mai este respectată în aceeași măsură ca în trecut, hipermarketurile și supermarketurile fiind deschise în orice zi a săptămânii, chiar 24 de ore din 24, fapt cu implicații multiple asupra condițiilor de muncă. |
| --- | --- |

2.5.2.1

Marea distribuție are și un impact social destul de important, întrucât modul său de funcționare a răsturnat anumite tabuuri ale vieții și societății. De exemplu, ziua de duminică nu mai este respectată în aceeași măsură ca în trecut, hipermarketurile și supermarketurile fiind deschise în orice zi a săptămânii, chiar 24 de ore din 24, fapt cu implicații multiple asupra condițiilor de muncă.

| 2.5.3 | În afara sectorului alimentar, fenomenul marii distribuții se manifestă în multe alte domenii. Și totuși, cei care cad victime în primul rând practicilor abuzive sunt producătorii de produse alimentare. Motivele sunt probabil multiple, printre ele numărându-se cu siguranță existența unei game mai ample de debușeuri pentru fabricanții altor produse decât cele alimentare. Pe lângă marile lanțuri comerciale, producătorii de confecții, de diferite aparate electromenajere, de cărți sau de echipament sportiv dispun de rețele de magazine specializate. Este așadar îndreptățită preocuparea expresă pentru relațiile dintre marea distribuție și furnizorii de produse alimentare. |
| --- | --- |

2.5.3

În afara sectorului alimentar, fenomenul marii distribuții se manifestă în multe alte domenii. Și totuși, cei care cad victime în primul rând practicilor abuzive sunt producătorii de produse alimentare. Motivele sunt probabil multiple, printre ele numărându-se cu siguranță existența unei game mai ample de debușeuri pentru fabricanții altor produse decât cele alimentare. Pe lângă marile lanțuri comerciale, producătorii de confecții, de diferite aparate electromenajere, de cărți sau de echipament sportiv dispun de rețele de magazine specializate. Este așadar îndreptățită preocuparea expresă pentru relațiile dintre marea distribuție și furnizorii de produse alimentare.

| 2.5.4 | La fel, practicile abuzive puse în evidență sunt de bună seamă mai rare în relația dintre agricultori și industria alimentară, întreprinderile din acest sector dispunând și ele de o mare putere de cumpărare. Dacă, pe de o parte, negocierile cu privire la prețul de cumpărare sunt adeseori destul de dure, pe de altă parte, de regulă, un industriaș nu îi cere furnizorului său de materie primă să contribuie la achiziționarea unei noi linii de îmbuteliere, spre deosebire de societatea de vânzare cu amănuntul, care reclamă sistematic de la furnizorul său plată pentru modernizarea magazinului său ori pentru deschiderea unui magazin nou. |
| --- | --- |

2.5.4

La fel, practicile abuzive puse în evidență sunt de bună seamă mai rare în relația dintre agricultori și industria alimentară, întreprinderile din acest sector dispunând și ele de o mare putere de cumpărare. Dacă, pe de o parte, negocierile cu privire la prețul de cumpărare sunt adeseori destul de dure, pe de altă parte, de regulă, un industriaș nu îi cere furnizorului său de materie primă să contribuie la achiziționarea unei noi linii de îmbuteliere, spre deosebire de societatea de vânzare cu amănuntul, care reclamă sistematic de la furnizorul său plată pentru modernizarea magazinului său ori pentru deschiderea unui magazin nou.

| 2.5.5 | Pe scurt, marea majoritate a practicilor abuzive evidențiate nu există decât în cadrul relației supermarket-furnizor de produse alimentare. Cu toate acestea, prin consecințele și amploarea dobândită, aceste practici fac o a treia victimă: interesul economic al statului. Într-adevăr, atât faptul că o parte dintre furnizori nu poate face față exigențelor marii distribuții, cât și dificultățile economice astfel create contribuie la declinul întregului sector agroalimentar, din mai multe țări. Anumite state, care odinioară erau autonome în materie de produse alimentare, și-au pierdut așadar securitatea alimentară, ceea ce, în prezent, este deosebit de periculos. |
| --- | --- |

2.5.5

Pe scurt, marea majoritate a practicilor abuzive evidențiate nu există decât în cadrul relației supermarket-furnizor de produse alimentare. Cu toate acestea, prin consecințele și amploarea dobândită, aceste practici fac o a treia victimă: interesul economic al statului. Într-adevăr, atât faptul că o parte dintre furnizori nu poate face față exigențelor marii distribuții, cât și dificultățile economice astfel create contribuie la declinul întregului sector agroalimentar, din mai multe țări. Anumite state, care odinioară erau autonome în materie de produse alimentare, și-au pierdut așadar securitatea alimentară, ceea ce, în prezent, este deosebit de periculos.

2.6   Soluții posibile

| 2.6.1 | De la o vreme, practicile abuzive adoptate de marea distribuție față de furnizorii săi fac obiectul unei critici din ce în ce mai concrete din partea autorităților din diferite state membre, precum și din partea instituțiilor europene. Primul document cu accente foarte critice a fost adoptat de Comitetul Economic și Social European în 2005 (14). Însă adevărata dezbatere cu privire la acest subiect a fost declanșată de Declarația scrisă a membrilor Parlamentului European (15), semnată de majoritatea deputaților în ianuarie 2008. Declarația a fost urmată de mai multe documente și studii publicate de Comisie, Parlament și CESE (16). |
| --- | --- |

2.6.1

De la o vreme, practicile abuzive adoptate de marea distribuție față de furnizorii săi fac obiectul unei critici din ce în ce mai concrete din partea autorităților din diferite state membre, precum și din partea instituțiilor europene. Primul document cu accente foarte critice a fost adoptat de Comitetul Economic și Social European în 2005 (14). Însă adevărata dezbatere cu privire la acest subiect a fost declanșată de Declarația scrisă a membrilor Parlamentului European (15), semnată de majoritatea deputaților în ianuarie 2008. Declarația a fost urmată de mai multe documente și studii publicate de Comisie, Parlament și CESE (16).

| 2.6.1.1 | Rețeaua europeană în domeniul concurenței (REC), care reunește Comisia Europeană și autoritățile naționale de concurență din 27 de state membre, a publicat un raport ca urmare a Comunicării Comisiei privind îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente. Comunicarea făcea apel la o abordare comună a autorităților din domeniul concurenței în cadrul REC, în vederea identificării mai precise a problemelor endemice specifice piețelor produselor alimentare și a coordonării rapide a acțiunilor viitoare. Comisia a instituit un forum la nivel înalt privind îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente, care este întemeiat pe activitatea mai multor platforme de experți, printre care și cea privind practicile contractuale dintre întreprinderi (business to business), a cărei sarcină este să stabilească metoda optimă de evitare a practicilor neloiale. După ce toți operatorii din cadrul lanțului agroalimentar s-au pus de acord în privința principiilor fundamentale, platforma a primit sarcina de a ajunge la un consens asupra punerii lor în aplicare. Până în prezent, nu toate părțile au ajuns la un compromis satisfăcător în contextul unui cod voluntar. |
| --- | --- |

2.6.1.1

Rețeaua europeană în domeniul concurenței (REC), care reunește Comisia Europeană și autoritățile naționale de concurență din 27 de state membre, a publicat un raport ca urmare a Comunicării Comisiei privind îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente. Comunicarea făcea apel la o abordare comună a autorităților din domeniul concurenței în cadrul REC, în vederea identificării mai precise a problemelor endemice specifice piețelor produselor alimentare și a coordonării rapide a acțiunilor viitoare. Comisia a instituit un forum la nivel înalt privind îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente, care este întemeiat pe activitatea mai multor platforme de experți, printre care și cea privind practicile contractuale dintre întreprinderi (business to business), a cărei sarcină este să stabilească metoda optimă de evitare a practicilor neloiale. După ce toți operatorii din cadrul lanțului agroalimentar s-au pus de acord în privința principiilor fundamentale, platforma a primit sarcina de a ajunge la un consens asupra punerii lor în aplicare. Până în prezent, nu toate părțile au ajuns la un compromis satisfăcător în contextul unui cod voluntar.

| 2.6.2 | Situația a devenit sensibilă din punct de vedere politic iar autoritățile sunt chemate cu insistență la acțiune. Cu toate acestea, reglementarea lăsată numai în seama forțelor pieței a eșuat, iar în prezent este doar rareori considerată soluția optimă deoarece, pe parcursul ultimelor decenii, în care a predominat un sistem de relații comerciale nereglementat, problemele s-au agravat în continuare. Dintre posibilele soluții, se aud voci în favoarea reglementării, a autoreglementării sau a constituirii unor grupări de producători și de prelucrători a căror forță ar putea contrabalansa puterea de cumpărare a marii distribuții. |
| --- | --- |

2.6.2

Situația a devenit sensibilă din punct de vedere politic iar autoritățile sunt chemate cu insistență la acțiune. Cu toate acestea, reglementarea lăsată numai în seama forțelor pieței a eșuat, iar în prezent este doar rareori considerată soluția optimă deoarece, pe parcursul ultimelor decenii, în care a predominat un sistem de relații comerciale nereglementat, problemele s-au agravat în continuare. Dintre posibilele soluții, se aud voci în favoarea reglementării, a autoreglementării sau a constituirii unor grupări de producători și de prelucrători a căror forță ar putea contrabalansa puterea de cumpărare a marii distribuții.

| 2.6.3 | Codurile etice reprezintă o soluție „blândă”. Este vorba despre un angajament liber asumat, de abținere de la practicile în cauză. Autoreglementarea a fost adoptată în Regatul Unit, Spania și Belgia. Rezultatele nu sunt nici satisfăcătoare, nici convingătoare. Pe lângă lipsa unor experiențe pozitive în materie de autoreglementare, codurile etice ridică și o problemă de natură filozofică. Într-adevăr, în cazul unei multinaționale, care etică se aplică? A conducătorilor, a acționarilor sau a societății înseși? Adevărații stăpâni ai multinaționalelor sunt acționarii, adesea anonimi, iar a deține acțiuni înseamnă adesea pentru ei o investiție pur financiară. În ceea ce privește comportamentul întreprinderii și o eventuală aplicare a practicilor abuzive, nu este angajată răspunderea lor personală. Prin urmare, în cazul marii distribuții, cu greu poate fi considerată etica un termen de referință. |
| --- | --- |

2.6.3

Codurile etice reprezintă o soluție „blândă”. Este vorba despre un angajament liber asumat, de abținere de la practicile în cauză. Autoreglementarea a fost adoptată în Regatul Unit, Spania și Belgia. Rezultatele nu sunt nici satisfăcătoare, nici convingătoare. Pe lângă lipsa unor experiențe pozitive în materie de autoreglementare, codurile etice ridică și o problemă de natură filozofică. Într-adevăr, în cazul unei multinaționale, care etică se aplică? A conducătorilor, a acționarilor sau a societății înseși? Adevărații stăpâni ai multinaționalelor sunt acționarii, adesea anonimi, iar a deține acțiuni înseamnă adesea pentru ei o investiție pur financiară. În ceea ce privește comportamentul întreprinderii și o eventuală aplicare a practicilor abuzive, nu este angajată răspunderea lor personală. Prin urmare, în cazul marii distribuții, cu greu poate fi considerată etica un termen de referință.

| 2.6.4 | Comisia Europeană, ca și alte instanțe, recomandă călduros agricultorilor și întreprinderilor mici și mijlocii să se regrupeze pentru a-și spori puterea de negociere în contextul reuniunilor de afaceri cu cumpărătorii din cadrul firmelor. Cu toate acestea, în anumite state membre în care întreprinderile s-au regrupat în acest mod, inițiativa respectivă a fost sancționată de către autoritățile naționale de concurență sub pretextul constituirii unei „înțelegeri de tip cartel”. Într-adevăr, potrivit autorităților locale, partea de piață controlată de aceste grupări de producători era prea importantă, însă ele nu țineau cont decât de producția autohtonă, nu și de produsele provenite din alte țări. Dintr-un motiv greu de înțeles, când stabilesc ce parte a pieței este dominată de un operator, autoritățile respective nu au obiceiul să țină seama de ansamblul produselor oferite pe piața națională. |
| --- | --- |

2.6.4

Comisia Europeană, ca și alte instanțe, recomandă călduros agricultorilor și întreprinderilor mici și mijlocii să se regrupeze pentru a-și spori puterea de negociere în contextul reuniunilor de afaceri cu cumpărătorii din cadrul firmelor. Cu toate acestea, în anumite state membre în care întreprinderile s-au regrupat în acest mod, inițiativa respectivă a fost sancționată de către autoritățile naționale de concurență sub pretextul constituirii unei „înțelegeri de tip cartel”. Într-adevăr, potrivit autorităților locale, partea de piață controlată de aceste grupări de producători era prea importantă, însă ele nu țineau cont decât de producția autohtonă, nu și de produsele provenite din alte țări. Dintr-un motiv greu de înțeles, când stabilesc ce parte a pieței este dominată de un operator, autoritățile respective nu au obiceiul să țină seama de ansamblul produselor oferite pe piața națională.

| 2.6.5 | În ceea ce privește reglementarea, s-au făcut în numeroase state membre tentative mai mult sau mai puțin curajoase. Unele țări au interzis utilizarea anumitor practici (de exemplu, interdicția vânzării în pierdere este în vigoare în jumătate dintre statele membre); alte țări, precum Ungaria, Italia, Republica Cehă, România, Slovacia și Polonia, au adoptat o legislație sectorială specifică sau și-au modificat normele, ca în cazul Letoniei și al Franței. Pe parcursul ultimilor ani, în special în câteva țări postcomuniste din Europa Centrală și de Est s-au adoptat legi privind reprimarea practicilor abuzive ale marii distribuții. Aceasta probabil din cauză că situația este deosebit de îngrijorătoare în această regiune, printre altele din cauza faptului că aici, spre deosebire de Europa occidentală, marea distribuție se află aproape în totalitate în mâinile societăților străine, care au contacte privilegiate cu furnizorii din țările lor de origine sau din țările în care s-au instalat anterior. Aceasta duce la declinul sectorului agroalimentar din regiune. |
| --- | --- |

2.6.5

În ceea ce privește reglementarea, s-au făcut în numeroase state membre tentative mai mult sau mai puțin curajoase. Unele țări au interzis utilizarea anumitor practici (de exemplu, interdicția vânzării în pierdere este în vigoare în jumătate dintre statele membre); alte țări, precum Ungaria, Italia, Republica Cehă, România, Slovacia și Polonia, au adoptat o legislație sectorială specifică sau și-au modificat normele, ca în cazul Letoniei și al Franței. Pe parcursul ultimilor ani, în special în câteva țări postcomuniste din Europa Centrală și de Est s-au adoptat legi privind reprimarea practicilor abuzive ale marii distribuții. Aceasta probabil din cauză că situația este deosebit de îngrijorătoare în această regiune, printre altele din cauza faptului că aici, spre deosebire de Europa occidentală, marea distribuție se află aproape în totalitate în mâinile societăților străine, care au contacte privilegiate cu furnizorii din țările lor de origine sau din țările în care s-au instalat anterior. Aceasta duce la declinul sectorului agroalimentar din regiune.

| 2.6.6 | Este adevărat că punerea în aplicare a acestor legi nu este concludentă și pentru că furnizorii care cad victime abuzurilor se tem, pentru a nu-și periclita existența, să depună vreo plângere. În pofida acestui fapt, legile respective constituie un răspuns mai potrivit decât codurile etice. Aceasta fiindcă, pe de o parte, practicile abuzive nu numai că contravin principiilor eticii, ci sunt incompatibile și cu cele mai elementare noțiuni de justiție. Dincolo de problemele legate de punerea în aplicare, acest argument este suficient ca să determine interzicerea lor prin lege. Pe de altă parte, fiindcă, în Franța, efortul legislativ sistematic a dat deja roade (17). |
| --- | --- |

2.6.6

Este adevărat că punerea în aplicare a acestor legi nu este concludentă și pentru că furnizorii care cad victime abuzurilor se tem, pentru a nu-și periclita existența, să depună vreo plângere. În pofida acestui fapt, legile respective constituie un răspuns mai potrivit decât codurile etice. Aceasta fiindcă, pe de o parte, practicile abuzive nu numai că contravin principiilor eticii, ci sunt incompatibile și cu cele mai elementare noțiuni de justiție. Dincolo de problemele legate de punerea în aplicare, acest argument este suficient ca să determine interzicerea lor prin lege. Pe de altă parte, fiindcă, în Franța, efortul legislativ sistematic a dat deja roade (17).

| 2.6.7 | Comisia recunoaște că sunt probleme, dar pentru moment preferă autoreglementarea și critică fragmentarea spațiului juridic european. Într-adevăr, legile adoptate de diferitele state membre nu prea sunt compatibile unele cu celelalte. Și totuși, singura modalitate de a depăși această fragmentare și incompatibilitatea ar fi adoptarea unei reglementări europene obligatorii din punct de vedere legal. CESE recomandă călduros Comisiei Europene să întreprindă demersurile necesare în acest sens. Din motive de ordin practic, este de recomandat ca o eventuală reglementare europeană să nu se bazeze pe conceptul de protecție a concurenței, care le-ar impune furnizorilor să înfrunte în instanță, ca victime, societățile din cadrul marii distribuții. Urmând modelul conceptului francez, statul, al cărui interes economic este în egală măsură în joc, ar trebui să își asume rolul de reclamant. Pe această cale, s-ar putea evita problemele bine-cunoscute legate de teama furnizorilor de a depune plângeri. |
| --- | --- |

2.6.7

Comisia recunoaște că sunt probleme, dar pentru moment preferă autoreglementarea și critică fragmentarea spațiului juridic european. Într-adevăr, legile adoptate de diferitele state membre nu prea sunt compatibile unele cu celelalte. Și totuși, singura modalitate de a depăși această fragmentare și incompatibilitatea ar fi adoptarea unei reglementări europene obligatorii din punct de vedere legal. CESE recomandă călduros Comisiei Europene să întreprindă demersurile necesare în acest sens. Din motive de ordin practic, este de recomandat ca o eventuală reglementare europeană să nu se bazeze pe conceptul de protecție a concurenței, care le-ar impune furnizorilor să înfrunte în instanță, ca victime, societățile din cadrul marii distribuții. Urmând modelul conceptului francez, statul, al cărui interes economic este în egală măsură în joc, ar trebui să își asume rolul de reclamant. Pe această cale, s-ar putea evita problemele bine-cunoscute legate de teama furnizorilor de a depune plângeri.

| 2.6.7.1 | Această reglementare ar trebui să impună contracte scrise care să specifice durata, cantitatea și caracteristicile produsului vândut, prețul și modalitățile de livrare și de plată, în lipsa acestor date contractul fiind lovit de nulitate. Plata ar trebui să aibă loc într-un termen legal de 30 de zile pentru produsele perisabile și de 60 de zile pentru celelalte produse, nerespectarea acestor termene fiind pasibilă de amendă. Ar trebui interzise în primul rând:






  — | impunerea, în mod direct sau indirect, a unor condiții de cumpărare, de vânzare sau a altor tipuri de condiții contractuale constrângătoare, precum și a condițiilor extracontractuale și retroactive; |
| --- | --- | --- |

2.6.7.1

Această reglementare ar trebui să impună contracte scrise care să specifice durata, cantitatea și caracteristicile produsului vândut, prețul și modalitățile de livrare și de plată, în lipsa acestor date contractul fiind lovit de nulitate. Plata ar trebui să aibă loc într-un termen legal de 30 de zile pentru produsele perisabile și de 60 de zile pentru celelalte produse, nerespectarea acestor termene fiind pasibilă de amendă. Ar trebui interzise în primul rând:

—

impunerea, în mod direct sau indirect, a unor condiții de cumpărare, de vânzare sau a altor tipuri de condiții contractuale constrângătoare, precum și a condițiilor extracontractuale și retroactive;

| — | aplicarea unor condiții diferite pentru prestații echivalente; |
| --- | --- |

—

aplicarea unor condiții diferite pentru prestații echivalente;

| — | condiționarea încheierii și executării contractelor, precum și a continuității și ritmicității relațiilor comerciale în funcție de prestații care nu au nicio legătură cu obiectul contractului și cu relația comercială în cauză; |
| --- | --- |

—

condiționarea încheierii și executării contractelor, precum și a continuității și ritmicității relațiilor comerciale în funcție de prestații care nu au nicio legătură cu obiectul contractului și cu relația comercială în cauză;

| — | obținerea unor prestații unilaterale induse, fără a fi justificate în raport cu natura sau conținutul relațiilor comerciale; |
| --- | --- |

—

obținerea unor prestații unilaterale induse, fără a fi justificate în raport cu natura sau conținutul relațiilor comerciale;

| — | adoptarea oricărui alt tip de comportament neloial, dată fiind relația comercială de ansamblu. |
| --- | --- |

—

adoptarea oricărui alt tip de comportament neloial, dată fiind relația comercială de ansamblu.

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Avizul CESE „Modelul agricol comunitar: calitatea producției și comunicarea cu consumatorii ca factori ai competitivității”, JO C 18, 19.1.2011, p. 5-10.

1

(2)  Unul dintre puținii experți care, la vremea aceea, îndrăzneau să denunțe public abuzurile marii distribuții a fost Christian Jacquiau, autorul cărții „Culisele marii distribuții” și al unui articol publicat în Le Monde diplomatique (decembrie 2002), intitulat „Racket dans la grande distribution à la française”.

2

Le Monde diplomatique

Racket dans la grande distribution à la française

(3)  Consumers International, „The relationship between supermarkets and suppliers: What are the implications for consumers?” (Care sunt implicațiile relației dintre supermarketuri și furnizori asupra consumatorilor?), 2012, p. 2.

3

Consumers International

relationship between supermarkets and suppliers: What are the implications for consumers

(4)  În 2099, 80 % din piața mondială a semințelor era controlată de numai zece societăți, în vreme ce, cu 25 de ani înainte, de selecția și vânzarea semințelor se ocupau sute de întreprinderi. La fel stau lucrurile și cu produsele agrochimice.

4

(5)  British Institute of International and Comparative Law, „Models of Enforcement in Europe for Relations in the Food Supply Chain”, 23 aprilie 2012, p. 4.

5

British Institute of International and Comparative Law, „Models of Enforcement in Europe for Relations in the Food Supply Chain”

(6)  Consumers International, „The relationship between supermarkets and suppliers: What are the implications for consumers?”, 2012, p. 5.

6

Consumers International

The relationship between supermarkets and suppliers: What are the implications for consumers

(7)  British Institute of International and Comparative Law, „Models of Enforcement in Europe for Relations in the Food Supply Chain”, 23 aprilie 2012, p. 4.

7

British Institute of International and Comparative Law, „Models of Enforcement in Europe for Relations in the Food Supply Chain”

(8)  Christian Jacquiau, "Racket dans la grande distribution à la française", Le Monde diplomatique, decembrie 2002, p. 4 și 5.

8

Racket dans la grande distribution à la française

Le Monde diplomatique

(9)  Avizul CESE „Îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa”, JO C 48, 15.2.2011, p. 145-149.

9

Îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa

(10)  De exemplu, raportul Comisiei COM(2010) 355 final „Către o piață internă a comerțului și distribuției mai eficace și mai echitabilă până în 2020”, p. 8 sau British Institute of International and Comparative Law, „Models of Enforcement in Europe for Relations in the Food Supply Chain”, 23 aprilie 2012, p. 3.

10

Models of Enforcement in Europe for Relations in the Food Supply Chain

(11)  Sgheri Marie-Sandrine, „La machine à broyer des PME” (Mașina de măcinat IMM-uri), Le Point, Paris, nr. 1957, 18 martie 2010, p 88-89.

11

La machine à broyer des PME

(12)  De exemplu, în timpul crizei laptelui din 2009, luni întregi supermarketurile au vândut în continuare lapte consumatorilor la aceleași prețuri, în pofida scăderii considerabile a prețului de achiziție de la producători.

12

(13)  Consumers International, „The relationship between supermarkets and suppliers: What are the implications for consumers?”, 2012, p. 12, dar și Avizul CESE, JO C 255, 14.10.2005, p. 48.

13

The relationship between supermarkets and suppliers: What are the implications for consumers

(14)  Avizul CESE „Mare distribuție – tendințe și consecințe pentru agricultori și consumatori”, JO C 255, 14.10.2005, p. 44-49.

14

(15)  DECLARAȚIA SCRISĂ nr. 0088/2007 privind investigarea și soluționarea abuzurilor de putere exercitate de supermarketurile care își desfășoară activitatea în Uniunea Europeană.

15

(16)  Avizul CESE „Îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa” – JO C 48, 15.2.2011, p.145-149.

16

(17)  Potrivit Direcției Generale a Concurenței, Consumului și de Combatere a Fraudelor (Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes – DGCCRF), retrocomisioanele marilor lanțuri comerciale au scăzut la un nivel rezonabil.

17

Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes – DGCCRF

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

A 487-a sesiune plenară din 13 și 14 februarie 2013

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/22 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/22

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Promovarea utilizării în comun a resurselor spectrului de frecvențe radio pe piața internă

COM(2012) 478 final

2013/C 133/04

Raportor: dl Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

La 3 septembrie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor: Promovarea utilizării în comun a resurselor spectrului de frecvențe radio pe piața internă

COM(2012) 478 final.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 23 ianuarie 2013.

În cea de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013, (ședința din 13 februarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 89 de voturi pentru și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE sprijină abordarea Comisiei în legătură cu promovarea utilizării în comun a resurselor spectrului de frecvențe radio pe piața internă, având în vedere importanța tot mai mare pentru economie a conexiunilor fără fir. |
| --- | --- |

1.1

CESE sprijină abordarea Comisiei în legătură cu promovarea utilizării în comun a resurselor spectrului de frecvențe radio pe piața internă, având în vedere importanța tot mai mare pentru economie a conexiunilor fără fir.

| 1.2 | CESE speră ca beneficiarul final al acestei strategii să fie cu adevărat cetățeanul european și ca acesta să poată beneficia de toate aceste progrese; trebuie să se garanteze că spectrul atribuit este exploatat cât mai mult cu putință, în deplină siguranță și cu respectarea datelor personale. |
| --- | --- |

1.2

CESE speră ca beneficiarul final al acestei strategii să fie cu adevărat cetățeanul european și ca acesta să poată beneficia de toate aceste progrese; trebuie să se garanteze că spectrul atribuit este exploatat cât mai mult cu putință, în deplină siguranță și cu respectarea datelor personale.

| 1.3 | În cadrul tuturor actelor legislative care vor fi adoptate, trebuie să se garanteze un nivel înalt al protecției consumatorilor și coeziunea economică, socială și teritorială, pentru a se evita adâncirea decalajului digital și progresul cu două viteze pe calea societății informaționale. |
| --- | --- |

1.3

În cadrul tuturor actelor legislative care vor fi adoptate, trebuie să se garanteze un nivel înalt al protecției consumatorilor și coeziunea economică, socială și teritorială, pentru a se evita adâncirea decalajului digital și progresul cu două viteze pe calea societății informaționale.

| 1.4 | Gestionarea utilizării în comun a spectrului trebuie să ducă la obținerea unui nivel înalt de ocupare a forței de muncă și la sporirea competitivității economiei europene, într-un cadru care să nu denatureze libera concurență, profitând de această ocazie pentru a progresa pe calea cercetării și a tehnologiilor inovatoare. Comitetul solicită Comisiei ca, înainte de a încuraja liberalizarea spectrului, să se asigure că o mai mare concurență între operatorii din spectru va duce la crearea efectivă de locuri de muncă. În acest sens, în concordanță cu Strategia EU 2020, solicită să se acorde o atenție deosebită situației cu care se confruntă statele afectate de șocul economic și fiscal. |
| --- | --- |

1.4

Gestionarea utilizării în comun a spectrului trebuie să ducă la obținerea unui nivel înalt de ocupare a forței de muncă și la sporirea competitivității economiei europene, într-un cadru care să nu denatureze libera concurență, profitând de această ocazie pentru a progresa pe calea cercetării și a tehnologiilor inovatoare. Comitetul solicită Comisiei ca, înainte de a încuraja liberalizarea spectrului, să se asigure că o mai mare concurență între operatorii din spectru va duce la crearea efectivă de locuri de muncă. În acest sens, în concordanță cu Strategia EU 2020, solicită să se acorde o atenție deosebită situației cu care se confruntă statele afectate de șocul economic și fiscal.

| 1.5 | CESE speră ca Comisia să adopte recomandarea privind un model comun pentru drepturile de acces în comun la spectrul radio și o terminologie comună pentru explicitarea condițiilor și a normelor de utilizare în comun. |
| --- | --- |

1.5

CESE speră ca Comisia să adopte recomandarea privind un model comun pentru drepturile de acces în comun la spectrul radio și o terminologie comună pentru explicitarea condițiilor și a normelor de utilizare în comun.

2.   Introducere

| 2.1 | Spectrul de frecvențe reprezintă o resursă publică fundamentală pentru sectoare și servicii de bază, printre care comunicațiile mobile, comunicațiile fără fir în bandă largă și prin satelit, radiodifuziunea audio și TV, transportul și localizarea prin radio, precum și pentru aplicații cum ar fi alarmele, telecomenzile, protezele auditive, microfoanele și echipamentele medicale. |
| --- | --- |

2.1

Spectrul de frecvențe reprezintă o resursă publică fundamentală pentru sectoare și servicii de bază, printre care comunicațiile mobile, comunicațiile fără fir în bandă largă și prin satelit, radiodifuziunea audio și TV, transportul și localizarea prin radio, precum și pentru aplicații cum ar fi alarmele, telecomenzile, protezele auditive, microfoanele și echipamentele medicale.

| 2.2 | De asemenea, contribuie la buna funcționare a serviciilor publice, cum ar fi cele de protecție și securitate, inclusiv protecția civilă și la activitățile științifice, cum ar fi meteorologia, observarea Pământului, radioastronomia și cercetarea spațială. |
| --- | --- |

2.2

De asemenea, contribuie la buna funcționare a serviciilor publice, cum ar fi cele de protecție și securitate, inclusiv protecția civilă și la activitățile științifice, cum ar fi meteorologia, observarea Pământului, radioastronomia și cercetarea spațială.

| 2.3 | Un acces ușor la spectru joacă un rol și în prestarea de servicii de comunicații electronice, în special pentru utilizatorii și întreprinderile care se află în zone cu populație scăzută sau în zone îndepărtate, cum sunt zonele rurale sau insulele. |
| --- | --- |

2.3

Un acces ușor la spectru joacă un rol și în prestarea de servicii de comunicații electronice, în special pentru utilizatorii și întreprinderile care se află în zone cu populație scăzută sau în zone îndepărtate, cum sunt zonele rurale sau insulele.

| 2.4 | Toate măsurile de reglementare în domeniul spectrului pot avea implicații asupra securității, sănătății și interesului public, pe lângă implicațiile economice, culturale, științifice, sociale și de mediu. |
| --- | --- |

2.4

Toate măsurile de reglementare în domeniul spectrului pot avea implicații asupra securității, sănătății și interesului public, pe lângă implicațiile economice, culturale, științifice, sociale și de mediu.

| 2.5 | În 2002, Decizia privind spectrul radio a stabilit cadrul de reglementare elementar pentru politica în domeniul spectrului radio, iar în 2012 a fost completat prin Decizia privind Programul multianual al acestei politici a UE, asupra căreia Comitetul a emis deja un aviz. |
| --- | --- |

2.5

În 2002, Decizia privind spectrul radio a stabilit cadrul de reglementare elementar pentru politica în domeniul spectrului radio, iar în 2012 a fost completat prin Decizia privind Programul multianual al acestei politici a UE, asupra căreia Comitetul a emis deja un aviz.

| 2.6 | Cadrul de reglementare al Uniunii urmărește facilitarea accesului la spectrul de frecvențe, pe baza celui mai puțin costisitor sistem posibil. Acesta favorizează utilizarea autorizațiilor generale, cu excepția situațiilor în care sunt în mod evident necesare licențe individuale. Cadrul menționat se bazează pe principiile utilizării eficiente și gestionării eficace a spectrului radio, precum și pe principiul neutralității tehnologiei și a serviciilor.
  Temeiul juridic este suficient, astfel încât Comisia poate să abordeze gestionarea spectrului radio pe baza cadrului juridic al comunicațiilor electronice, a regulilor pieței interne, a normelor din transporturi și a celor prin care se evită denaturarea liberei concurențe. |
| --- | --- |

2.6

Cadrul de reglementare al Uniunii urmărește facilitarea accesului la spectrul de frecvențe, pe baza celui mai puțin costisitor sistem posibil. Acesta favorizează utilizarea autorizațiilor generale, cu excepția situațiilor în care sunt în mod evident necesare licențe individuale. Cadrul menționat se bazează pe principiile utilizării eficiente și gestionării eficace a spectrului radio, precum și pe principiul neutralității tehnologiei și a serviciilor.

Temeiul juridic este suficient, astfel încât Comisia poate să abordeze gestionarea spectrului radio pe baza cadrului juridic al comunicațiilor electronice, a regulilor pieței interne, a normelor din transporturi și a celor prin care se evită denaturarea liberei concurențe.

| 2.7 | Dat fiind că gestionarea spectrului de frecvențe radio reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru piața unică digitală, această inițiativă contribuie în mod direct la atingerea obiectivelor Strategiei „Europa 2020”. Comisia urmărește să obțină sprijin politic cât mai larg pentru măsurile propuse de stimulare a dezvoltării inovațiilor în domeniul tehnologiilor fără fir în UE, care să asigure o exploatare optimă a frecvențelor radio alocate în prezent, în concordanță cu programul politicii în domeniul spectrului radio. |
| --- | --- |

2.7

Dat fiind că gestionarea spectrului de frecvențe radio reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru piața unică digitală, această inițiativă contribuie în mod direct la atingerea obiectivelor Strategiei „Europa 2020”. Comisia urmărește să obțină sprijin politic cât mai larg pentru măsurile propuse de stimulare a dezvoltării inovațiilor în domeniul tehnologiilor fără fir în UE, care să asigure o exploatare optimă a frecvențelor radio alocate în prezent, în concordanță cu programul politicii în domeniul spectrului radio.

3.   Comunicarea Comisiei

| 3.1 | Comunicarea analizează factorii care fac posibilă și care promovează utilizarea în comun a spectrului, cum ar fi conexiunile în bandă largă fără fir, societatea conectată fără fir și cercetarea și tehnologiile inovatoare, subliniind următoarele:






  — | Utilizarea în comun a frecvențelor în bandă largă fără fir cu sau fără licență permite reducerea costurilor pentru operatorii de rețele de telefonie mobilă, oferind în același timp conexiuni la internet la prețuri accesibile și oportunități de utilizare în comun a infrastructurii. |
| --- | --- | --- |

3.1

Comunicarea analizează factorii care fac posibilă și care promovează utilizarea în comun a spectrului, cum ar fi conexiunile în bandă largă fără fir, societatea conectată fără fir și cercetarea și tehnologiile inovatoare, subliniind următoarele:

—

Utilizarea în comun a frecvențelor în bandă largă fără fir cu sau fără licență permite reducerea costurilor pentru operatorii de rețele de telefonie mobilă, oferind în același timp conexiuni la internet la prețuri accesibile și oportunități de utilizare în comun a infrastructurii.

| — | Tendința către o societate conectată demonstrează valoarea adăugată a diminuării obstacolelor în calea accesului la spectrul radio în benzile utilizate în comun fără licență, ca teren fertil pentru inovare în domeniul comunicațiilor fără fir care stimulează dezvoltarea și implementarea unor tehnologii fără fir mai robuste. |
| --- | --- |

—

Tendința către o societate conectată demonstrează valoarea adăugată a diminuării obstacolelor în calea accesului la spectrul radio în benzile utilizate în comun fără licență, ca teren fertil pentru inovare în domeniul comunicațiilor fără fir care stimulează dezvoltarea și implementarea unor tehnologii fără fir mai robuste.

| — | Cercetarea a permis deschiderea accesului la spectrul de frecvențe radio pentru utilizare în comun, asigurându-se, în același timp, protecția serviciilor primare. Tehnologiile radio cognitive sunt astăzi în curs de dezvoltare cu sprijinul mandatelor pentru standarde armonizate și al testelor din cadrul proiectelor europene de cercetare. Ne putem aștepta la progrese suplimentare în materie de detectare și de utilizare a stațiilor de bază celulare mici. |
| --- | --- |

—

Cercetarea a permis deschiderea accesului la spectrul de frecvențe radio pentru utilizare în comun, asigurându-se, în același timp, protecția serviciilor primare. Tehnologiile radio cognitive sunt astăzi în curs de dezvoltare cu sprijinul mandatelor pentru standarde armonizate și al testelor din cadrul proiectelor europene de cercetare. Ne putem aștepta la progrese suplimentare în materie de detectare și de utilizare a stațiilor de bază celulare mici.

| 3.2 | Comunicarea abordează provocările în calea creșterii utilizării în comun a spectrului radio, reflectând asupra gestionării interferențelor prejudiciabile pentru a înlătura incertitudinea, crearea de stimulente și garanții suficiente pentru toate părțile interesate și capacitatea benzilor de frecvențe fără licență. |
| --- | --- |

3.2

Comunicarea abordează provocările în calea creșterii utilizării în comun a spectrului radio, reflectând asupra gestionării interferențelor prejudiciabile pentru a înlătura incertitudinea, crearea de stimulente și garanții suficiente pentru toate părțile interesate și capacitatea benzilor de frecvențe fără licență.

| 3.2.1 | Pentru a încuraja utilizarea în comun a spectrului radio este necesară:






  — | angajarea responsabilității reciproce a utilizatorilor în ceea ce privește limitele acceptabile de interferență și strategiile de atenuare adecvate; |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Pentru a încuraja utilizarea în comun a spectrului radio este necesară:

—

angajarea responsabilității reciproce a utilizatorilor în ceea ce privește limitele acceptabile de interferență și strategiile de atenuare adecvate;

| — | garantarea securității juridice a normelor și condițiilor aplicabile, a procedurilor de control al punerii în aplicare, precum și a transparenței în ceea ce privește ipotezele în materie de compatibilitate și drepturile de protecție; |
| --- | --- |

—

garantarea securității juridice a normelor și condițiilor aplicabile, a procedurilor de control al punerii în aplicare, precum și a transparenței în ceea ce privește ipotezele în materie de compatibilitate și drepturile de protecție;

| — | stimularea investițiilor în tehnologii mai performante, care aduc avantaje atât utilizatorilor tradiționali, cât și noilor utilizatori, garantând și încurajând totodată concurența; |
| --- | --- |

—

stimularea investițiilor în tehnologii mai performante, care aduc avantaje atât utilizatorilor tradiționali, cât și noilor utilizatori, garantând și încurajând totodată concurența;

| — | identificarea unor canale cu domenii largi de frecvență pentru evoluția tehnologiilor RLAN, precum și elaborarea de previziuni în materie de congestii, pentru a crește gradul de predictibilitate și fiabilitatea principalelor benzi utilizate în comun; |
| --- | --- |

—

identificarea unor canale cu domenii largi de frecvență pentru evoluția tehnologiilor RLAN, precum și elaborarea de previziuni în materie de congestii, pentru a crește gradul de predictibilitate și fiabilitatea principalelor benzi utilizate în comun;

| — | garantarea faptului că orice tranziție de la drepturi de utilizare exclusive la utilizarea în comun stimulează concurența din partea noilor utilizatori și, în speță, nu creează avantaje concurențiale nejustificate pentru actualii sau viitorii deținători de drepturi de utilizare. |
| --- | --- |

—

garantarea faptului că orice tranziție de la drepturi de utilizare exclusive la utilizarea în comun stimulează concurența din partea noilor utilizatori și, în speță, nu creează avantaje concurențiale nejustificate pentru actualii sau viitorii deținători de drepturi de utilizare.

| 3.3 | Comisia propune dezvoltarea a două instrumente pentru promovarea utilizării mai susținute și mai eficiente a resurselor existente ale spectrului:






  — | O abordare europeană pentru identificarea oportunităților avantajoase de utilizare în comun a spectrului radio în benzile armonizate sau nearmonizate; precum și |
| --- | --- | --- |

3.3

Comisia propune dezvoltarea a două instrumente pentru promovarea utilizării mai susținute și mai eficiente a resurselor existente ale spectrului:

—

O abordare europeană pentru identificarea oportunităților avantajoase de utilizare în comun a spectrului radio în benzile armonizate sau nearmonizate; precum și

| — | drepturile de acces în comun la spectrul de frecvențe radio ca instrumente de reglementare pentru a autoriza oportunitățile de utilizare în comun cu licență cu niveluri garantate de protecție împotriva interferențelor. |
| --- | --- |

—

drepturile de acces în comun la spectrul de frecvențe radio ca instrumente de reglementare pentru a autoriza oportunitățile de utilizare în comun cu licență cu niveluri garantate de protecție împotriva interferențelor.

| 3.4 | În măsura în care progresele tehnologice creează mai multe oportunități avantajoase de utilizare în comun a spectrului radio pe piața internă, Comisia consideră necesară promovarea investițiilor și încurajarea utilizatorilor spectrului radio să folosească mai eficient resursele spectrului de care dispun prin definirea, în strânsă cooperare cu statele membre, a unui proces și a unor criterii-cheie la nivelul UE de identificare a oportunităților avantajoase de utilizare în comun a spectrului radio (de exemplu, printr-o recomandare). |
| --- | --- |

3.4

În măsura în care progresele tehnologice creează mai multe oportunități avantajoase de utilizare în comun a spectrului radio pe piața internă, Comisia consideră necesară promovarea investițiilor și încurajarea utilizatorilor spectrului radio să folosească mai eficient resursele spectrului de care dispun prin definirea, în strânsă cooperare cu statele membre, a unui proces și a unor criterii-cheie la nivelul UE de identificare a oportunităților avantajoase de utilizare în comun a spectrului radio (de exemplu, printr-o recomandare).

| 3.5 | Potrivit Comisiei, contractele de utilizare în comun a spectrului radio oferă utilizatorilor mai multă securitate juridică și creează în același timp stimulente bazate pe piață, inclusiv compensații financiare, pentru a identifica mai multe oportunități avantajoase de utilizare în comun a spectrului radio pe piața internă, dacă autoritățile naționale de reglementare acordă drepturi de acces comun la spectrul de frecvențe radio și altor utilizatori ai unei benzi de frecvențe. |
| --- | --- |

3.5

Potrivit Comisiei, contractele de utilizare în comun a spectrului radio oferă utilizatorilor mai multă securitate juridică și creează în același timp stimulente bazate pe piață, inclusiv compensații financiare, pentru a identifica mai multe oportunități avantajoase de utilizare în comun a spectrului radio pe piața internă, dacă autoritățile naționale de reglementare acordă drepturi de acces comun la spectrul de frecvențe radio și altor utilizatori ai unei benzi de frecvențe.

| 3.6 | Comisia propune luarea următoarelor măsuri pentru etapele următoare:






  1) | Identificarea de oportunități avantajoase de utilizare în comun, atât în benzile de frecvențe cu licență, cât și în cele fără licență. |
| --- | --- | --- |

3.6

Comisia propune luarea următoarelor măsuri pentru etapele următoare:

1)

Identificarea de oportunități avantajoase de utilizare în comun, atât în benzile de frecvențe cu licență, cât și în cele fără licență.

| 2) | Punerea la dispoziție a unui spectru de frecvențe nelicențiat suficient, armonizat la nivelul UE, pentru inovații în domeniul tehnologiilor fără fir. |
| --- | --- |

2)

Punerea la dispoziție a unui spectru de frecvențe nelicențiat suficient, armonizat la nivelul UE, pentru inovații în domeniul tehnologiilor fără fir.

| 3) | Definirea, în cooperare cu statele membre, a unei strategii comune pentru sporirea oportunităților de utilizare în comun a spectrului radio, bazate pe acorduri contractuale între utilizatori. |
| --- | --- |

3)

Definirea, în cooperare cu statele membre, a unei strategii comune pentru sporirea oportunităților de utilizare în comun a spectrului radio, bazate pe acorduri contractuale între utilizatori.

| 4) | Încheierea unor acorduri contractuale între utilizatori, prin care să faciliteze sporirea nivelului de siguranță juridică în rândul utilizatorilor. |
| --- | --- |

4)

Încheierea unor acorduri contractuale între utilizatori, prin care să faciliteze sporirea nivelului de siguranță juridică în rândul utilizatorilor.

4.   Observații generale

| 4.1 | Comitetul apreciază pozitiv conținutul Comunicării Comisiei, întrucât preconizează inițierea unui proces necesar de reflecție în vederea unei viitoare ajustări a cadrului normativ al UE la obiectivele Programului multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPP). |
| --- | --- |

4.1

Comitetul apreciază pozitiv conținutul Comunicării Comisiei, întrucât preconizează inițierea unui proces necesar de reflecție în vederea unei viitoare ajustări a cadrului normativ al UE la obiectivele Programului multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPP).

| 4.1.1 | În acest sens, Comunicarea analizează soluții pentru rezolvarea problemei lipsei de frecvențe vacante, a prețurilor ridicate pentru realocarea frecvențelor pentru alte utilizări care implică limitări majore pentru utilizarea conexiunilor fără fir și generează schimbări substanțiale în gestionarea spectrului radio. |
| --- | --- |

4.1.1

În acest sens, Comunicarea analizează soluții pentru rezolvarea problemei lipsei de frecvențe vacante, a prețurilor ridicate pentru realocarea frecvențelor pentru alte utilizări care implică limitări majore pentru utilizarea conexiunilor fără fir și generează schimbări substanțiale în gestionarea spectrului radio.

| 4.2 | Pentru a se îndepărta actualele obstacole de reglementare în calea tehnologiilor inovatoare de acces radio și de facilitare a utilizării în comun a spectrului radio, Comisia optează pentru o abordare globală în care autoritățile naționale de reglementare (ANR) și acordurile dintre utilizatorii tradiționali și noii utilizatori ai spectrului vor trebui să faciliteze în mod activ utilizarea în comun și partajat a spectrului. |
| --- | --- |

4.2

Pentru a se îndepărta actualele obstacole de reglementare în calea tehnologiilor inovatoare de acces radio și de facilitare a utilizării în comun a spectrului radio, Comisia optează pentru o abordare globală în care autoritățile naționale de reglementare (ANR) și acordurile dintre utilizatorii tradiționali și noii utilizatori ai spectrului vor trebui să faciliteze în mod activ utilizarea în comun și partajat a spectrului.

| 4.3 | De asemenea, se dorește să se acționeze în temeiul cadrului de reglementare al UE pentru comunicații electronice, prin dezvoltarea și punerea în practică a principiilor utilizării eficiente și gestionării eficace a spectrului radio, precum și ale principiului neutralității tehnologiei și a serviciilor, ceea ce, în opinia CESE, este cât se poate de pertinent. Prin urmare, Comisia dorește să-și utilizeze în mod judicios competențele în acest domeniu, cu intenția de a îmbunătăți și de a generaliza, pe cât posibil, utilizarea spectrului radio. Este vorba de utilizarea liberei competențe și de convergența criteriilor ANR de autorizare a utilizării, punând un accent deosebit pe accesul prin licențe în comun. |
| --- | --- |

4.3

De asemenea, se dorește să se acționeze în temeiul cadrului de reglementare al UE pentru comunicații electronice, prin dezvoltarea și punerea în practică a principiilor utilizării eficiente și gestionării eficace a spectrului radio, precum și ale principiului neutralității tehnologiei și a serviciilor, ceea ce, în opinia CESE, este cât se poate de pertinent. Prin urmare, Comisia dorește să-și utilizeze în mod judicios competențele în acest domeniu, cu intenția de a îmbunătăți și de a generaliza, pe cât posibil, utilizarea spectrului radio. Este vorba de utilizarea liberei competențe și de convergența criteriilor ANR de autorizare a utilizării, punând un accent deosebit pe accesul prin licențe în comun.

| 4.4 | Cu toate acestea, Comitetul dorește să sublinieze diverse aspecte legate de conținutul comunicării Comisiei supuse examinării, în vederea facilitării, pe cât posibil, a dezvoltării următoarelor etape de reglementare în domeniul spectrului radio, astfel încât acestea să se întemeieze pe principii solide și, în special, pe principiile democrației, transparenței, respectării drepturilor fundamentale și a drepturilor consumatorilor și ale utilizatorilor comunicațiilor electronice. În mod special trebuie protejate clar împotriva fraudei drepturile consumatorilor și ale utilizatorilor, prin stabilirea unor criterii care să înlesnească o tarifare corectă, accesul generalizat la spectru, precum și mecanisme eficiente de reclamare și despăgubire și trebuie să se asigure că inspectorii independenți au capacitatea de a soluționa conflictele transnaționale în ce privește utilizarea spectrului, evitându-se interferențele prejudiciale. Prin elaborarea rapoartelor periodice, Comisia va trebui să afle ce măsuri și ce obiective au fost îndeplinite în ce privește drepturile și obligațiile menționate mai sus. |
| --- | --- |

4.4

Cu toate acestea, Comitetul dorește să sublinieze diverse aspecte legate de conținutul comunicării Comisiei supuse examinării, în vederea facilitării, pe cât posibil, a dezvoltării următoarelor etape de reglementare în domeniul spectrului radio, astfel încât acestea să se întemeieze pe principii solide și, în special, pe principiile democrației, transparenței, respectării drepturilor fundamentale și a drepturilor consumatorilor și ale utilizatorilor comunicațiilor electronice. În mod special trebuie protejate clar împotriva fraudei drepturile consumatorilor și ale utilizatorilor, prin stabilirea unor criterii care să înlesnească o tarifare corectă, accesul generalizat la spectru, precum și mecanisme eficiente de reclamare și despăgubire și trebuie să se asigure că inspectorii independenți au capacitatea de a soluționa conflictele transnaționale în ce privește utilizarea spectrului, evitându-se interferențele prejudiciale. Prin elaborarea rapoartelor periodice, Comisia va trebui să afle ce măsuri și ce obiective au fost îndeplinite în ce privește drepturile și obligațiile menționate mai sus.

| 4.5 | Comitetul invită Comisia ca, în contextul viitoarei dezvoltări a cadrului de regulamentare relevant, să identifice o listă, cât mai exhaustivă cu putință, a „barierelor de reglementare” pentru implementarea tehnologiilor inovatoare de acces la spectrul radio. |
| --- | --- |

4.5

Comitetul invită Comisia ca, în contextul viitoarei dezvoltări a cadrului de regulamentare relevant, să identifice o listă, cât mai exhaustivă cu putință, a „barierelor de reglementare” pentru implementarea tehnologiilor inovatoare de acces la spectrul radio.

| 4.6 | Scopul acestei acțiuni este de a se evita ca, sub pretextul unei false supraprotecții a utilizatorilor, din motive de naționalitate sau din motive similare cu caracter protecționist, să nu se încerce, în realitate, să se împiedice deschiderea cât mai mare cu putință a spectrului radio, înlesnind integrarea altor utilizatori și a tehnologiilor inovatoare. Comitetul Economic și Social European consideră necesar ca aplicarea comunicării să reprezinte o garanție a îmbunătățirii accesului la noile tehnologii pentru persoanele cu handicap. |
| --- | --- |

4.6

Scopul acestei acțiuni este de a se evita ca, sub pretextul unei false supraprotecții a utilizatorilor, din motive de naționalitate sau din motive similare cu caracter protecționist, să nu se încerce, în realitate, să se împiedice deschiderea cât mai mare cu putință a spectrului radio, înlesnind integrarea altor utilizatori și a tehnologiilor inovatoare. Comitetul Economic și Social European consideră necesar ca aplicarea comunicării să reprezinte o garanție a îmbunătățirii accesului la noile tehnologii pentru persoanele cu handicap.

| 4.7 | În plus, acest lucru ar duce la sporirea sumelor strânse în urma taxelor de utilizare a spectrului, ale căror beneficii sunt indiscutabile. Cu toate acestea, trebuie subliniat că, dat fiind că spectrul reprezintă un spațiu fizic limitat și că măsurile care vor fi adoptate vor spori traficul de utilizatori, va fi necesară o analiză minuțioasă a unor chestiuni diverse, cum ar fi compensarea actualilor deținători de licențe de exploatare, evitarea supraaglomerării sau a restrângerii spectrului din cauza unei exploatări excesive, garantarea introducerii unor tehnologii mai inovatoare etc. În acest sens și cu toate că obiectul prezentului aviz nu coincide cu cel al anumitor avize precedente privitoare la aplicarea măsurilor UE legate de schimbările tehnologice, cum ar fi așa-numitul dividend digital, ar trebui să se cântărească impactul real al acestor măsuri, în vederea raționalizării așteptărilor create de dezvoltarea politicii UE în domeniul spectrului radio. |
| --- | --- |

4.7

În plus, acest lucru ar duce la sporirea sumelor strânse în urma taxelor de utilizare a spectrului, ale căror beneficii sunt indiscutabile. Cu toate acestea, trebuie subliniat că, dat fiind că spectrul reprezintă un spațiu fizic limitat și că măsurile care vor fi adoptate vor spori traficul de utilizatori, va fi necesară o analiză minuțioasă a unor chestiuni diverse, cum ar fi compensarea actualilor deținători de licențe de exploatare, evitarea supraaglomerării sau a restrângerii spectrului din cauza unei exploatări excesive, garantarea introducerii unor tehnologii mai inovatoare etc. În acest sens și cu toate că obiectul prezentului aviz nu coincide cu cel al anumitor avize precedente privitoare la aplicarea măsurilor UE legate de schimbările tehnologice, cum ar fi așa-numitul dividend digital, ar trebui să se cântărească impactul real al acestor măsuri, în vederea raționalizării așteptărilor create de dezvoltarea politicii UE în domeniul spectrului radio.

| 4.8 | Pe de altă parte, Comitetul preferă să se limiteze, pe cât posibil, emiterea de licențe individuale de către ANR și pledează pentru un acces mai deschis, în limitele disponibilității materiale și cu respectarea drepturilor dobândite de utilizatorii spectrului. Din acest motiv, îndeamnă ANR să utilizeze în mod limitat și foarte bine întemeiat acordarea de licențe individuale, pentru a înlesni un acces mult mai deschis. |
| --- | --- |

4.8

Pe de altă parte, Comitetul preferă să se limiteze, pe cât posibil, emiterea de licențe individuale de către ANR și pledează pentru un acces mai deschis, în limitele disponibilității materiale și cu respectarea drepturilor dobândite de utilizatorii spectrului. Din acest motiv, îndeamnă ANR să utilizeze în mod limitat și foarte bine întemeiat acordarea de licențe individuale, pentru a înlesni un acces mult mai deschis.

| 4.9 | Printre alte obiective relevante, din comunicare se desprinde, de asemenea, necesitatea de a se reduce decalajul tehnologic dintre fabricanții de aparate care facilitează comunicațiile electronice europeni și cei din țările terțe; una dintre cauzele acestui decalaj este fragmentarea cadrului de reglementare în vigoare. Comitetul solicită Comisiei Europene să adauge o analiză a impactului privind posibilele beneficii pe care le-ar putea genera deschiderea spectrului pentru reducerea decalajului digital dintre statele membre ale Uniunii. Prin urmare, Comitetul sprijină o ajustare urgentă a acestui cadru, iar în acest scop se bazează pe capacitatea de reglementare a Comisiei, prin intermediul procedurilor de comitologie. |
| --- | --- |

4.9

Printre alte obiective relevante, din comunicare se desprinde, de asemenea, necesitatea de a se reduce decalajul tehnologic dintre fabricanții de aparate care facilitează comunicațiile electronice europeni și cei din țările terțe; una dintre cauzele acestui decalaj este fragmentarea cadrului de reglementare în vigoare. Comitetul solicită Comisiei Europene să adauge o analiză a impactului privind posibilele beneficii pe care le-ar putea genera deschiderea spectrului pentru reducerea decalajului digital dintre statele membre ale Uniunii. Prin urmare, Comitetul sprijină o ajustare urgentă a acestui cadru, iar în acest scop se bazează pe capacitatea de reglementare a Comisiei, prin intermediul procedurilor de comitologie.

| 4.9.1 | Pe de altă parte, Comitetul subliniază angajamentul ferm al UE față de drepturile fundamentale și solicită Comisiei ca, la elaborarea normelor de ajustare corespunzătoare, să ia toate măsurile de precauție în vederea protejării acestor drepturi fundamentale, cum ar fi dreptul la intimitate, secretul profesional sau tratarea datelor care ar putea fi înmagazinate de furnizorii de servicii de comunicații electronice. |
| --- | --- |

4.9.1

Pe de altă parte, Comitetul subliniază angajamentul ferm al UE față de drepturile fundamentale și solicită Comisiei ca, la elaborarea normelor de ajustare corespunzătoare, să ia toate măsurile de precauție în vederea protejării acestor drepturi fundamentale, cum ar fi dreptul la intimitate, secretul profesional sau tratarea datelor care ar putea fi înmagazinate de furnizorii de servicii de comunicații electronice.

| 4.9.2 | De asemenea, pare a fi utilă instaurarea unui tip de supraveghere eficientă a accesului fără licență al noilor utilizatori la benzile de frecvență, atunci când acestea sunt importante din perspectiva valorii adăugate aduse de propriile inovații tehnologice. Este în special cazul atunci când acestea interferează cu utilizarea pacifică a spectrului de care beneficiază terțe persoane, ale căror drepturi de protecție nu sunt garantate de o ANR. Comitetul Economic și Social European își exprimă îngrijorarea față de impactul pe care l-ar putea avea acest proces de liberalizare asupra aplicării principiului accesului la serviciile de interes general (poliție, servicii de ambulanță, servicii de salvare etc.). |
| --- | --- |

4.9.2

De asemenea, pare a fi utilă instaurarea unui tip de supraveghere eficientă a accesului fără licență al noilor utilizatori la benzile de frecvență, atunci când acestea sunt importante din perspectiva valorii adăugate aduse de propriile inovații tehnologice. Este în special cazul atunci când acestea interferează cu utilizarea pacifică a spectrului de care beneficiază terțe persoane, ale căror drepturi de protecție nu sunt garantate de o ANR. Comitetul Economic și Social European își exprimă îngrijorarea față de impactul pe care l-ar putea avea acest proces de liberalizare asupra aplicării principiului accesului la serviciile de interes general (poliție, servicii de ambulanță, servicii de salvare etc.).

| 4.9.3 | În mod similar, ar trebui examinată cu minuțiozitate situația utilizatorilor care doresc să aibă acces la spectru și care prestează servicii de interes general. S-ar putea prevedea o scutire de la plata compensării financiare sau un nivel simbolic al acesteia, printr-o măsură adoptată la nivel supranațional sau, eventual, prin adoptarea unor norme pertinente. |
| --- | --- |

4.9.3

În mod similar, ar trebui examinată cu minuțiozitate situația utilizatorilor care doresc să aibă acces la spectru și care prestează servicii de interes general. S-ar putea prevedea o scutire de la plata compensării financiare sau un nivel simbolic al acesteia, printr-o măsură adoptată la nivel supranațional sau, eventual, prin adoptarea unor norme pertinente.

| 4.9.3.1 | Nimic din cele de mai sus nu trebuie să aducă atingere obligației de promovare a obiectivelor de interes general în conformitate cu dreptul Uniunii, în special cu legislația referitoare la conținuturi și la politica în domeniul audiovizualului și cu dreptul statelor membre de a organiza și utiliza spectrul radio în scopuri de ordin public și de siguranță publică. |
| --- | --- |

4.9.3.1

Nimic din cele de mai sus nu trebuie să aducă atingere obligației de promovare a obiectivelor de interes general în conformitate cu dreptul Uniunii, în special cu legislația referitoare la conținuturi și la politica în domeniul audiovizualului și cu dreptul statelor membre de a organiza și utiliza spectrul radio în scopuri de ordin public și de siguranță publică.

| 4.10 | Din anumite motive ce țin de independență și securitatea juridică, CESE recomandă ca responsabilitatea de exercitare a supravegherii și de informare asupra existenței acordurilor de utilizare în comun între utilizatori și asupra conformității lor cu regulile concurenței să revină autorităților naționale de reglementare și, după caz, Organismului autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC), în cazul în care ar fi necesară luarea de măsuri de planificare strategică, de coordonare și de armonizare, în special a procedurilor de acordare a autorizațiilor generale sau a drepturilor individuale de utilizare a frecvențelor radio, atunci când va fi nevoie să se depășească barierele care stau în calea dezvoltării pieței interne. |
| --- | --- |

4.10

Din anumite motive ce țin de independență și securitatea juridică, CESE recomandă ca responsabilitatea de exercitare a supravegherii și de informare asupra existenței acordurilor de utilizare în comun între utilizatori și asupra conformității lor cu regulile concurenței să revină autorităților naționale de reglementare și, după caz, Organismului autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC), în cazul în care ar fi necesară luarea de măsuri de planificare strategică, de coordonare și de armonizare, în special a procedurilor de acordare a autorizațiilor generale sau a drepturilor individuale de utilizare a frecvențelor radio, atunci când va fi nevoie să se depășească barierele care stau în calea dezvoltării pieței interne.

| 4.11 | Comisia ar trebui să elaboreze, în colaborare cu reprezentanți ai asociațiilor de consumatori și ai întreprinderilor, un cod de bune practici privind difuzarea de informații la nivelul UE asupra solicitărilor de utilizare în comun avantajoasă și asupra rezultatelor acestora. Acest lucru ar înlesni generalizarea procedurilor transparente și o gestionare optimă a resurselor existente în „inventarul utilizărilor spectrului radio”. |
| --- | --- |

4.11

Comisia ar trebui să elaboreze, în colaborare cu reprezentanți ai asociațiilor de consumatori și ai întreprinderilor, un cod de bune practici privind difuzarea de informații la nivelul UE asupra solicitărilor de utilizare în comun avantajoasă și asupra rezultatelor acestora. Acest lucru ar înlesni generalizarea procedurilor transparente și o gestionare optimă a resurselor existente în „inventarul utilizărilor spectrului radio”.

| 4.12 | În sfârșit, Comitetul îndeamnă Comisia să elaboreze, pe baza lucrărilor Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPG), un act de punere în aplicare, în conformitate cu prevederile articolului 291 din TFUE care ar contribui la realizarea obiectivelor din acest domeniu, precum o viziune comună asupra licențelor de utilizare în comun și termenii recomandărilor care să promoveze utilizarea de criterii comune la acordarea acestor licențe în UE, astfel încât să se faciliteze aplicarea acestora în toate statele membre. |
| --- | --- |

4.12

În sfârșit, Comitetul îndeamnă Comisia să elaboreze, pe baza lucrărilor Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPG), un act de punere în aplicare, în conformitate cu prevederile articolului 291 din TFUE care ar contribui la realizarea obiectivelor din acest domeniu, precum o viziune comună asupra licențelor de utilizare în comun și termenii recomandărilor care să promoveze utilizarea de criterii comune la acordarea acestor licențe în UE, astfel încât să se faciliteze aplicarea acestora în toate statele membre.

| 4.12.1 | Această decizie ar trebui să prevadă, printre alte elemente pertinente, protecția principiului liberei concurențe, a securității și a drepturilor utilizatorilor comunicațiilor electronice, punându-se un accent deosebit pe reducerea costurilor pentru plata serviciilor prestate de furnizorii acestor comunicații. |
| --- | --- |

4.12.1

Această decizie ar trebui să prevadă, printre alte elemente pertinente, protecția principiului liberei concurențe, a securității și a drepturilor utilizatorilor comunicațiilor electronice, punându-se un accent deosebit pe reducerea costurilor pentru plata serviciilor prestate de furnizorii acestor comunicații.

| 4.13 | Comitetul își exprimă convingerea că posibila inovare tehnologică generată de o prezență sporită a operatorilor în spectru poate beneficia de finanțare din fondurile UE, în vederea facilitării avântului tehnologic în statele mai puțin dezvoltate ale UE. |
| --- | --- |

4.13

Comitetul își exprimă convingerea că posibila inovare tehnologică generată de o prezență sporită a operatorilor în spectru poate beneficia de finanțare din fondurile UE, în vederea facilitării avântului tehnologic în statele mai puțin dezvoltate ale UE.

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/27

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Eficientizarea pieței interne a energiei

COM(2012) 663 final

2013/C 133/05

Raportor: dl Pierre-Jean COULON

La 15 noiembrie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Eficientizarea pieței interne a energiei

COM(2012) 663 final.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 23 ianuarie 2013.

În cea de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 13 februarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 94 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE consideră că piața internă a energiei oferă posibilitatea valorificării diferitelor alegeri efectuate de Europa în domeniul energetic și a asigurării unei funcționări optime a întregului sistem – prin intermediul infrastructurilor interconectate – în beneficiul consumatorilor industriali și casnici. |
| --- | --- |

1.1

CESE consideră că piața internă a energiei oferă posibilitatea valorificării diferitelor alegeri efectuate de Europa în domeniul energetic și a asigurării unei funcționări optime a întregului sistem – prin intermediul infrastructurilor interconectate – în beneficiul consumatorilor industriali și casnici.

| 1.2 | CESE sprijină abordarea Comisiei întrucât aceasta își propune eliminarea măsurilor care îi împiedică pe consumatorii finali să profite de pe urma diverselor posibilități de alegere în materie de energie. |
| --- | --- |

1.2

CESE sprijină abordarea Comisiei întrucât aceasta își propune eliminarea măsurilor care îi împiedică pe consumatorii finali să profite de pe urma diverselor posibilități de alegere în materie de energie.

| 1.3 | Consumatorul trebuie să revină din nou în centrul preocupărilor, toate facilitățile nou-create în materie de rețele și contoare inteligente (smart grids și smart meters) trebuind a fi proiectate în interesul său. |
| --- | --- |

1.3

Consumatorul trebuie să revină din nou în centrul preocupărilor, toate facilitățile nou-create în materie de rețele și contoare inteligente (smart grids și smart meters) trebuind a fi proiectate în interesul său.

| 1.4 | Se resimte acut lipsa informației cu privire la finalitățile și la modul de funcționare a pieței interne a energiei și numai o amplă campanie de informare, lansată de Uniune și concepută împreună cu toți reprezentanți societății civile, poate contribui la remedierea acestei situații. |
| --- | --- |

1.4

Se resimte acut lipsa informației cu privire la finalitățile și la modul de funcționare a pieței interne a energiei și numai o amplă campanie de informare, lansată de Uniune și concepută împreună cu toți reprezentanți societății civile, poate contribui la remedierea acestei situații.

| 1.5 | Combaterea sărăciei/precarității energetice trebuie să reprezinte o prioritate a politicilor publice derulate de Uniune. CESE invită Consiliul și Comisia să abordeze în mod prioritar acest subiect la Summitul european dedicat energiei, din luna mai 2013. |
| --- | --- |

1.5

Combaterea sărăciei/precarității energetice trebuie să reprezinte o prioritate a politicilor publice derulate de Uniune. CESE invită Consiliul și Comisia să abordeze în mod prioritar acest subiect la Summitul european dedicat energiei, din luna mai 2013.

2.   Piața internă a energiei, o piață imperfectă

| 2.1 | În comunicarea sa, Comisia Europeană invocă pe bună dreptate buna funcționare a pieței interne a energiei, în vederea îndeplinirii, până în 2014, a obiectivului stabilit de șefii de stat și de guvern din UE în februarie 2011. La momentul respectiv, ei au afirmat că instituirea pieței interne a energiei trebuie finalizată până în 2014, astfel încât toți consumatorii europeni să aibă libertate absolută în alegerea furnizorului de energie electrică sau de gaz. |
| --- | --- |

2.1

În comunicarea sa, Comisia Europeană invocă pe bună dreptate buna funcționare a pieței interne a energiei, în vederea îndeplinirii, până în 2014, a obiectivului stabilit de șefii de stat și de guvern din UE în februarie 2011. La momentul respectiv, ei au afirmat că instituirea pieței interne a energiei trebuie finalizată până în 2014, astfel încât toți consumatorii europeni să aibă libertate absolută în alegerea furnizorului de energie electrică sau de gaz.

| 2.2 | Din 1996, piața internă a energiei electrice și a gazului s-a întemeiat, într-adevăr, pe dublul principiu că orice consumator european se va putea aproviziona de la furnizorul pe care și l-a ales (indiferent de naționalitatea acestuia), prin intermediul unor infrastructuri energetice care nu mai depind de producători, și că eficiența acestei piețe unice va avea un efect benefic asupra prețurilor energiei și va trimite semnale dinamice și relevante în vederea efectuării de investiții. |
| --- | --- |

2.2

Din 1996, piața internă a energiei electrice și a gazului s-a întemeiat, într-adevăr, pe dublul principiu că orice consumator european se va putea aproviziona de la furnizorul pe care și l-a ales (indiferent de naționalitatea acestuia), prin intermediul unor infrastructuri energetice care nu mai depind de producători, și că eficiența acestei piețe unice va avea un efect benefic asupra prețurilor energiei și va trimite semnale dinamice și relevante în vederea efectuării de investiții.

| 2.3 | În prezent, această năzuință încă nu a fost transpusă pe deplin în fapte. În anumite țări, piața internă a energiei a oferit consumatorilor posibilitatea de a face alegeri mai flexibile, precum și prețuri mai competitive, frânând astfel tendința de creștere a prețurilor indusă de majorarea costului energiilor primare, și, de asemenea, a facilitat instituirea unor piețe de gros mai fluide și mai transparente, consolidând astfel securitatea aprovizionării în Uniunea Europeană. În majoritatea statelor membre, evoluția piețelor energiei s-a caracterizat prin trecerea de la monopoluri (naționale sau regionale) la oligopoluri, și ele naționale sau regionale, cu foarte puține interferențe și care nu intră prea mult în concurență unele cu celelalte. |
| --- | --- |

2.3

În prezent, această năzuință încă nu a fost transpusă pe deplin în fapte. În anumite țări, piața internă a energiei a oferit consumatorilor posibilitatea de a face alegeri mai flexibile, precum și prețuri mai competitive, frânând astfel tendința de creștere a prețurilor indusă de majorarea costului energiilor primare, și, de asemenea, a facilitat instituirea unor piețe de gros mai fluide și mai transparente, consolidând astfel securitatea aprovizionării în Uniunea Europeană. În majoritatea statelor membre, evoluția piețelor energiei s-a caracterizat prin trecerea de la monopoluri (naționale sau regionale) la oligopoluri, și ele naționale sau regionale, cu foarte puține interferențe și care nu intră prea mult în concurență unele cu celelalte.

| 2.4 | Instrumentele nou-create (burse, „cuplarea piețelor”) acoperă volume reduse, partea cea mai importantă a schimburilor fiind în continuare organizată cu precădere la nivel național; în ceea ce privește energia electrică, în anumite țări, concurența la nivelul producției este doar ipotetică: în 8 din cele 27 de țări, 80% din producția de energie electrică este controlată de către operatorii tradiționali, în vreme ce, dacă se ține cont de poziția dominantă (în unele țări chiar de exclusivitate) a furnizorilor naționali de gaz, piața internă a gazului rămâne și ea în mare măsură virtuală. |
| --- | --- |

2.4

Instrumentele nou-create (burse, „cuplarea piețelor”) acoperă volume reduse, partea cea mai importantă a schimburilor fiind în continuare organizată cu precădere la nivel național; în ceea ce privește energia electrică, în anumite țări, concurența la nivelul producției este doar ipotetică: în 8 din cele 27 de țări, 80% din producția de energie electrică este controlată de către operatorii tradiționali, în vreme ce, dacă se ține cont de poziția dominantă (în unele țări chiar de exclusivitate) a furnizorilor naționali de gaz, piața internă a gazului rămâne și ea în mare măsură virtuală.

| 2.5 | Prin urmare, piața internă a energiei funcționează în prezent mai degrabă ca o juxtapunere de practici, piețe și operatori industriali naționali – punând în aplicare, sub controlul autorităților de reglementare din fiecare țară și al Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER), diferitele reglementări europene adoptate într-un răstimp de aproape douăzeci de ani – decât ca un spațiu economic unic de care, datorită unei concurențe reale, ar putea beneficia industriile și consumatorii europeni. Cu toate acestea, alegerile efectuate la nivel național în domeniul energetic au un impact în țările învecinate, iar deciziile în această privință nu pot fi adoptate unilateral. |
| --- | --- |

2.5

Prin urmare, piața internă a energiei funcționează în prezent mai degrabă ca o juxtapunere de practici, piețe și operatori industriali naționali – punând în aplicare, sub controlul autorităților de reglementare din fiecare țară și al Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER), diferitele reglementări europene adoptate într-un răstimp de aproape douăzeci de ani – decât ca un spațiu economic unic de care, datorită unei concurențe reale, ar putea beneficia industriile și consumatorii europeni. Cu toate acestea, alegerile efectuate la nivel național în domeniul energetic au un impact în țările învecinate, iar deciziile în această privință nu pot fi adoptate unilateral.

| 2.6 | Prețurile practicate sunt denaturate întrucât li se adaugă impozite locale sau naționale lipsite de transparență, asimetrice, adesea excesive, care, în anumite cazuri, au crescut cu 1 000% în cincisprezece ani, cu repercusiuni grave asupra consumatorilor casnici și a industriilor mari consumatoare de energie. În lipsa coordonării între diferitele țări, politicile naționale de încurajare a dezvoltării energiilor regenerabile obligă – în măsura în care aceste energii sunt „fatale” și prioritare pe rețea – la definirea rapidă a unui nou design al pieței europene, alternativa constând în fragilizarea gestiunii sistemului electric european. Indiferent de tipul de energie vizat, este necesară o deplină transparență a politicilor de subvenționare (sau exceptare) practicate în statele membre, pentru a asigura comportamentul echitabil al tuturor actorilor pieței și respectarea strictă a normelor privind concurența în Uniune, în domeniul energiei. |
| --- | --- |

2.6

Prețurile practicate sunt denaturate întrucât li se adaugă impozite locale sau naționale lipsite de transparență, asimetrice, adesea excesive, care, în anumite cazuri, au crescut cu 1 000% în cincisprezece ani, cu repercusiuni grave asupra consumatorilor casnici și a industriilor mari consumatoare de energie. În lipsa coordonării între diferitele țări, politicile naționale de încurajare a dezvoltării energiilor regenerabile obligă – în măsura în care aceste energii sunt „fatale” și prioritare pe rețea – la definirea rapidă a unui nou design al pieței europene, alternativa constând în fragilizarea gestiunii sistemului electric european. Indiferent de tipul de energie vizat, este necesară o deplină transparență a politicilor de subvenționare (sau exceptare) practicate în statele membre, pentru a asigura comportamentul echitabil al tuturor actorilor pieței și respectarea strictă a normelor privind concurența în Uniune, în domeniul energiei.

| 2.7 | Practica răspândită a tarifelor reglementate la nivel național nu trimite semnale dinamice în materie de prețuri, care să îi încurajeze pe consumatori la un consum redus și la menținerea controlului asupra facturilor lor; ea nu garantează nici acoperirea costurilor reale de aprovizionare sau de producție a energiei, punând astfel în pericol bilanțul întreprinderilor din domeniu și investițiile, atât în producție cât și în rețele, care se impun în perspectiva deceniilor următoare. |
| --- | --- |

2.7

Practica răspândită a tarifelor reglementate la nivel național nu trimite semnale dinamice în materie de prețuri, care să îi încurajeze pe consumatori la un consum redus și la menținerea controlului asupra facturilor lor; ea nu garantează nici acoperirea costurilor reale de aprovizionare sau de producție a energiei, punând astfel în pericol bilanțul întreprinderilor din domeniu și investițiile, atât în producție cât și în rețele, care se impun în perspectiva deceniilor următoare.

| 2.8 | În sfârșit, din lipsă de metodă pedagogică, de informare și transparență, piața internă a energiei rămâne în mare parte o enigmă pentru cetățeanul/consumatorul european, atât sub aspectul finalității ei, cât și al modului de funcționare. În condițiile în care piața consumatorilor casnici este, teoretic, deschisă de la 1 iulie 2007, procentul redus al schimbărilor de furnizor din anumite țări ale Uniunii nu este decât rezultatul unui deficit cronic de informare și de comunicare din partea statelor, autorităților de reglementare și a operatorilor industriali. |
| --- | --- |

2.8

În sfârșit, din lipsă de metodă pedagogică, de informare și transparență, piața internă a energiei rămâne în mare parte o enigmă pentru cetățeanul/consumatorul european, atât sub aspectul finalității ei, cât și al modului de funcționare. În condițiile în care piața consumatorilor casnici este, teoretic, deschisă de la 1 iulie 2007, procentul redus al schimbărilor de furnizor din anumite țări ale Uniunii nu este decât rezultatul unui deficit cronic de informare și de comunicare din partea statelor, autorităților de reglementare și a operatorilor industriali.

3.   Orientările prioritare în vederea finalizării pieței interne a energiei

| 3.1 | În confruntarea Europei cu marile provocări (criza economică mondială, încălzirea globală, securizarea aprovizionării etc.), este nevoie de mai multă transparență, de flexibilitate, de schimburi de energie și de interconectarea statelor membre, astfel încât să se obțină câștiguri evidente în termeni de eficiență și solidaritate, precum și optimizarea în mai mare măsură a investițiilor realizate. |
| --- | --- |

3.1

În confruntarea Europei cu marile provocări (criza economică mondială, încălzirea globală, securizarea aprovizionării etc.), este nevoie de mai multă transparență, de flexibilitate, de schimburi de energie și de interconectarea statelor membre, astfel încât să se obțină câștiguri evidente în termeni de eficiență și solidaritate, precum și optimizarea în mai mare măsură a investițiilor realizate.

| 3.2 | CESE susține fără rezerve inițiativele luate de Comisia Europeană și consideră că finalizarea unui adevărat spațiu energetic comun pentru 500 de milioane de consumatori este o componentă esențială a relansării creșterii economice în Europa, pe lângă instituirea unei Comunități Europene a Energiei. O energie abundentă, partajată și competitivă este pentru CESE un element-cheie al dezvoltării economiei europene și al creării de locuri de muncă în acest sector. Industria europeană are nevoie de prețuri competitive la energie, atât pentru a se menține, cât și pentru a se dezvolta în continuare. |
| --- | --- |

3.2

CESE susține fără rezerve inițiativele luate de Comisia Europeană și consideră că finalizarea unui adevărat spațiu energetic comun pentru 500 de milioane de consumatori este o componentă esențială a relansării creșterii economice în Europa, pe lângă instituirea unei Comunități Europene a Energiei. O energie abundentă, partajată și competitivă este pentru CESE un element-cheie al dezvoltării economiei europene și al creării de locuri de muncă în acest sector. Industria europeană are nevoie de prețuri competitive la energie, atât pentru a se menține, cât și pentru a se dezvolta în continuare.

| 3.3 | Pentru aceasta, ar trebui verificat dacă, dincolo de punerea formală în aplicare a regulamentelor și directivelor adoptate din luna decembrie a anului 1996 și până în prezent, se respectă spiritul textelor referitoare la piața internă a energiei, și dacă statele membre încurajează o concurență reală, atât la nivel regional și național, cât și la nivel european. CESE susține inițiativele care contribuie la fluidizarea utilizării rețelelor de transport de energie și la eficiența acestora, printr-o activitate de standardizare intensivă, necesară în vederea dezvoltării semnificative a energiilor regenerabile; Comitetul este de acord cu dezvoltarea interconexiunilor energetice și cu cuplarea piețelor, ca și cu cooperările multilaterale, precum crearea Coreso (coordonarea rețelei electrice din Europa de Vest), embrion al unui dispecerat european pentru energia electrică. |
| --- | --- |

3.3

Pentru aceasta, ar trebui verificat dacă, dincolo de punerea formală în aplicare a regulamentelor și directivelor adoptate din luna decembrie a anului 1996 și până în prezent, se respectă spiritul textelor referitoare la piața internă a energiei, și dacă statele membre încurajează o concurență reală, atât la nivel regional și național, cât și la nivel european. CESE susține inițiativele care contribuie la fluidizarea utilizării rețelelor de transport de energie și la eficiența acestora, printr-o activitate de standardizare intensivă, necesară în vederea dezvoltării semnificative a energiilor regenerabile; Comitetul este de acord cu dezvoltarea interconexiunilor energetice și cu cuplarea piețelor, ca și cu cooperările multilaterale, precum crearea Coreso (coordonarea rețelei electrice din Europa de Vest), embrion al unui dispecerat european pentru energia electrică.

| 3.4 | Existența unor tarife reglementate, care în esență trebuie pusă pe seama unor considerații politice naționale, ține de o abordare protecționistă, care contravine intereselor Uniunii; ea reprezintă o piedică în calea luării în considerare a costului real al energiei în comportamentul consumatorilor și nu poate fi decât temporar acceptată, pentru statele membre care doresc acest lucru. Trebuie trimise consumatorilor și investitorilor semnale de preț care să reflecte evoluția reală a costurilor (inclusiv CO2), pentru orientarea alegerilor viitoare în cunoștință de cauză. Un preț al energiei corelat cu costurile reale constituie unul dintre elementele unui control mai riguros al consumului și ale unei evoluții necesare a consumatorilor, care, în contextul noului model ce se conturează, trebuie să devină mai activi. |
| --- | --- |

3.4

Existența unor tarife reglementate, care în esență trebuie pusă pe seama unor considerații politice naționale, ține de o abordare protecționistă, care contravine intereselor Uniunii; ea reprezintă o piedică în calea luării în considerare a costului real al energiei în comportamentul consumatorilor și nu poate fi decât temporar acceptată, pentru statele membre care doresc acest lucru. Trebuie trimise consumatorilor și investitorilor semnale de preț care să reflecte evoluția reală a costurilor (inclusiv CO2), pentru orientarea alegerilor viitoare în cunoștință de cauză. Un preț al energiei corelat cu costurile reale constituie unul dintre elementele unui control mai riguros al consumului și ale unei evoluții necesare a consumatorilor, care, în contextul noului model ce se conturează, trebuie să devină mai activi.

| 3.5 | Totodată, trebuie clarificate și revizuite impozitele în domeniu, atât la nivel local, cât și la nivel național, decalajele fiind foarte mari în această privință pe teritoriul Uniunii. Astfel, în ceea ce privește energia electrică, ponderea taxelor și a TVA variază între 4,7% în Regatul Unit și 54,6% în Danemarca, fără a lua în calcul conținutul energetic al electricității produse. Așadar, CESE este de acord cu inițiativele Comisiei în favoarea unei impozitări mai omogene și mai inteligente a energiei în Europa. Realizarea obiectivelor 3x20 și reducerea emisiilor de CO2 de la 80% la 95% până în 2050 implică instituirea unui cadru fiscal comun, prin care să se organizeze pe baze obiective sarcina fiscală exercitată asupra energiilor regenerabile și a energiilor fosile, ținându-se cont, pentru fiecare produs, de conținutul său energetic și de emisiile de CO2. |
| --- | --- |

3.5

Totodată, trebuie clarificate și revizuite impozitele în domeniu, atât la nivel local, cât și la nivel național, decalajele fiind foarte mari în această privință pe teritoriul Uniunii. Astfel, în ceea ce privește energia electrică, ponderea taxelor și a TVA variază între 4,7% în Regatul Unit și 54,6% în Danemarca, fără a lua în calcul conținutul energetic al electricității produse. Așadar, CESE este de acord cu inițiativele Comisiei în favoarea unei impozitări mai omogene și mai inteligente a energiei în Europa. Realizarea obiectivelor 3x20 și reducerea emisiilor de CO2 de la 80% la 95% până în 2050 implică instituirea unui cadru fiscal comun, prin care să se organizeze pe baze obiective sarcina fiscală exercitată asupra energiilor regenerabile și a energiilor fosile, ținându-se cont, pentru fiecare produs, de conținutul său energetic și de emisiile de CO2.

| 3.6 | Sărăcia/precaritatea energetică, ce afectează 13% din gospodăriile europene, în total 65 de milioane de cetățeni europeni, este indisolubil legată de chestiunea construirii pieței interne a energiei. Concurența, care se numără printre obiectivele sale inițiale, nu poate fi concepută decât în interesul tuturor consumatorilor din Uniune. Aceasta presupune reașezarea cetățeanului-consumator în centrul preocupărilor și formularea grabnică a unei definiții europene a sărăciei energetice, care să fie în măsură să genereze – după modelul politicii europene privind ajutoarele regionale – politici naționale de susținere. Va trebui ca Uniunea Europeană să facă o distincție clară între politicile de combatere a sărăciei energetice – necesare și urgente – și practicile tarifare protecționiste, care contravin spiritului pieței interne. CESE sugerează ca viitorul summit european dedicat energiei, din mai 2013, să se axeze în primul rând pe această chestiune și să contribuie la prefigurarea unui serviciu public european al energiei. |
| --- | --- |

3.6

Sărăcia/precaritatea energetică, ce afectează 13% din gospodăriile europene, în total 65 de milioane de cetățeni europeni, este indisolubil legată de chestiunea construirii pieței interne a energiei. Concurența, care se numără printre obiectivele sale inițiale, nu poate fi concepută decât în interesul tuturor consumatorilor din Uniune. Aceasta presupune reașezarea cetățeanului-consumator în centrul preocupărilor și formularea grabnică a unei definiții europene a sărăciei energetice, care să fie în măsură să genereze – după modelul politicii europene privind ajutoarele regionale – politici naționale de susținere. Va trebui ca Uniunea Europeană să facă o distincție clară între politicile de combatere a sărăciei energetice – necesare și urgente – și practicile tarifare protecționiste, care contravin spiritului pieței interne. CESE sugerează ca viitorul summit european dedicat energiei, din mai 2013, să se axeze în primul rând pe această chestiune și să contribuie la prefigurarea unui serviciu public european al energiei.

| 3.7 | CESE consideră că, în domeniul energetic, educația, informarea și transparența sunt prioritare (1), astfel încât consumatorii să poată efectua alegerile cele mai relevante, din punct de vedere economic, dar și al eficienței energetice, și să se poată orienta către furnizorii cei mai ieftini. Uniunea Europeană ar trebui să depună eforturi semnificative în materie de comunicare, pentru a explica mizele comune și pentru a oferi, în mod simplu și concret, informații esențiale consumatorilor europeni. |
| --- | --- |

3.7

CESE consideră că, în domeniul energetic, educația, informarea și transparența sunt prioritare (1), astfel încât consumatorii să poată efectua alegerile cele mai relevante, din punct de vedere economic, dar și al eficienței energetice, și să se poată orienta către furnizorii cei mai ieftini. Uniunea Europeană ar trebui să depună eforturi semnificative în materie de comunicare, pentru a explica mizele comune și pentru a oferi, în mod simplu și concret, informații esențiale consumatorilor europeni.

| 3.8 | CESE consideră că implicarea consumatorilor este indispensabilă pentru introducerea cu succes a contorizării inteligente, fiind de așteptat ca acest sistem să sporească eficiența energetică. Cu toate acestea, rămân încă multe chestiuni nesoluționate, în special cea a raportului dintre potențialele beneficii și costurile suportate de consumatori, precum și aspectele legate de interoperabilitate și de protecția datelor. Aceste probleme ar trebui soluționate cât mai curând posibil, în interesul tuturor utilizatorilor de energie. |
| --- | --- |

3.8

CESE consideră că implicarea consumatorilor este indispensabilă pentru introducerea cu succes a contorizării inteligente, fiind de așteptat ca acest sistem să sporească eficiența energetică. Cu toate acestea, rămân încă multe chestiuni nesoluționate, în special cea a raportului dintre potențialele beneficii și costurile suportate de consumatori, precum și aspectele legate de interoperabilitate și de protecția datelor. Aceste probleme ar trebui soluționate cât mai curând posibil, în interesul tuturor utilizatorilor de energie.

| 3.9 | În viitor, piața europeană a energiei electrice nu va mai trebui să se orienteze doar după logica ofertei; ea va trebui să încurajeze și reducerea temporară dirijată a consumului (aplicată simultan unui număr mai mare de consumatori industriali sau casnici), profitând la maximum de pe urma noilor facilități oferite de rețelele și contoarele inteligente. Prin urmare, CESE susține elaborarea, la nivel european, a unor mecanisme coordonate de alocare a capacității, în măsură să diminueze vârfurile de consum, să securizeze funcționarea sistemelor electrice europene (în special în intervalele de vârf) și să stimuleze reducerea consumului de energie electrică. |
| --- | --- |

3.9

În viitor, piața europeană a energiei electrice nu va mai trebui să se orienteze doar după logica ofertei; ea va trebui să încurajeze și reducerea temporară dirijată a consumului (aplicată simultan unui număr mai mare de consumatori industriali sau casnici), profitând la maximum de pe urma noilor facilități oferite de rețelele și contoarele inteligente. Prin urmare, CESE susține elaborarea, la nivel european, a unor mecanisme coordonate de alocare a capacității, în măsură să diminueze vârfurile de consum, să securizeze funcționarea sistemelor electrice europene (în special în intervalele de vârf) și să stimuleze reducerea consumului de energie electrică.

| 3.10 | CESE face apel la lansarea unei veritabile dezbateri europene pe tema tranziției energetice, a mizelor, costurilor și coordonării acesteia între statele membre. Europa nu poate fi suma a 27 de politici energetice aplicate în mod individualist. Uniunea trebuie să fie capabilă să evalueze repercusiunile pe care alegerile făcute de o țară le au în celelalte țări. În acest scop, implicarea societății civile este fundamentală. Existența diverselor forumuri reprezintă și ea un aspect pozitiv. Trebuie instituit un dialog european autentic pe tema energiei, care să aducă laolaltă toate părțile interesate, în special în statele membre, având în vedere dimensiunea europeană a chestiunii. |
| --- | --- |

3.10

CESE face apel la lansarea unei veritabile dezbateri europene pe tema tranziției energetice, a mizelor, costurilor și coordonării acesteia între statele membre. Europa nu poate fi suma a 27 de politici energetice aplicate în mod individualist. Uniunea trebuie să fie capabilă să evalueze repercusiunile pe care alegerile făcute de o țară le au în celelalte țări. În acest scop, implicarea societății civile este fundamentală. Existența diverselor forumuri reprezintă și ea un aspect pozitiv. Trebuie instituit un dialog european autentic pe tema energiei, care să aducă laolaltă toate părțile interesate, în special în statele membre, având în vedere dimensiunea europeană a chestiunii.

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 191, 29.6.2012, p. 11-17.

1

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/30

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind derogarea temporară de la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității

COM(2012) 697 final – 2012/328 (COD)

2013/C 133/06

Raportor: dl Antonello PEZZINI

La 5 decembrie 2012, în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind derogarea temporară de la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității

COM(2012) 697 final - 2012/328 (COD).

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, a încredințat dlui PEZZINI elaborarea raportului și și-a adoptat avizul la 29 ianuarie 2013.

În cea de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 13 februarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 136 de voturi pentru și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul își reafirmă convingerea, exprimată și în alte avize, că în vederea combaterii schimbărilor climatice și a consolidării competitivității sectorului aerian european, este esențial să se ajungă la o soluție globală privind comercializarea certificatelor de emisie (ETS), să se creeze un cer unic european funcțional și să se elaboreze o serie de reglementări coerente cu aceste obiective. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul își reafirmă convingerea, exprimată și în alte avize, că în vederea combaterii schimbărilor climatice și a consolidării competitivității sectorului aerian european, este esențial să se ajungă la o soluție globală privind comercializarea certificatelor de emisie (ETS), să se creeze un cer unic european funcțional și să se elaboreze o serie de reglementări coerente cu aceste obiective.

| 1.2 | Comitetul salută așadar inițiativa de a suspenda aplicarea schemei ETS companiilor aeriene care efectuează zboruri având ca destinație și provenind din Spațiul Economic European (SEE), în așteptarea încheierii negocierilor internaționale. |
| --- | --- |

1.2

Comitetul salută așadar inițiativa de a suspenda aplicarea schemei ETS companiilor aeriene care efectuează zboruri având ca destinație și provenind din Spațiul Economic European (SEE), în așteptarea încheierii negocierilor internaționale.

| 1.3 | Cu toate acestea, CESE consideră important ca toate regiunile lumii să cadă de acord asupra limitării emisiilor de CO2 în cazul zborurilor intraregionale. |
| --- | --- |

1.3

Cu toate acestea, CESE consideră important ca toate regiunile lumii să cadă de acord asupra limitării emisiilor de CO2 în cazul zborurilor intraregionale.

| 1.4 | Comitetul subliniază riscurile pe care această situație le creează pentru competitivitatea transportului european. Pe durata suspendării prevăzute pentru Spațiul Economic European, pasagerii zborurilor intracomunitare vor trebui să plătească mai mult, spre deosebire de ceilalți. |
| --- | --- |

1.4

Comitetul subliniază riscurile pe care această situație le creează pentru competitivitatea transportului european. Pe durata suspendării prevăzute pentru Spațiul Economic European, pasagerii zborurilor intracomunitare vor trebui să plătească mai mult, spre deosebire de ceilalți.

| 1.5 | Comitetul solicită așadar Consiliului și Parlamentului ca, împreună cu Comisia, să încurajeze găsirea unei soluții rapide, bazată pe o abordare globală și care să evite injustiția tarifară și denaturarea concurenței, pierderea virtuților competitive și a locurilor de muncă, aflate în vădită contradicție cu Strategia Europa 2020, general acceptată. |
| --- | --- |

1.5

Comitetul solicită așadar Consiliului și Parlamentului ca, împreună cu Comisia, să încurajeze găsirea unei soluții rapide, bazată pe o abordare globală și care să evite injustiția tarifară și denaturarea concurenței, pierderea virtuților competitive și a locurilor de muncă, aflate în vădită contradicție cu Strategia Europa 2020, general acceptată.

2.   Introducere

| 2.1 | Directiva 2008/101/CE, care include și sectorul aerian, inclusiv operatorii din țările terțe, în sistemul european de comercializarea a cotelor de CO2 (Emissions Trading System), începând cu 2012, a fost confirmată printr-o hotărâre recentă a Curții de Justiție a Uniunii Europene, cu privire la acțiunea introdusă de câteva companii aeriene nord-americane, care considerau că legislația europeană încălca mai multe acorduri internaționale (1). |
| --- | --- |

2.1

Directiva 2008/101/CE, care include și sectorul aerian, inclusiv operatorii din țările terțe, în sistemul european de comercializarea a cotelor de CO2 (Emissions Trading System), începând cu 2012, a fost confirmată printr-o hotărâre recentă a Curții de Justiție a Uniunii Europene, cu privire la acțiunea introdusă de câteva companii aeriene nord-americane, care considerau că legislația europeană încălca mai multe acorduri internaționale (1).

| 2.2 | Conform Curții, „aplicarea sistemului de comercializare a cotelor de emisie în ceea ce privește aviația nu încalcă nici principiile de drept internațional cutumiar, nici Acordul «cer deschis» ”. Așadar, legislația europeană urmărește îndeplinirea obiectivelor Protocolului de la Kyoto, care prevedea încheierea în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) a ONU a unui acord privind emisiile de gaze cu efect de seră ale avioanelor. |
| --- | --- |

2.2

Conform Curții, „aplicarea sistemului de comercializare a cotelor de emisie în ceea ce privește aviația nu încalcă nici principiile de drept internațional cutumiar, nici Acordul «cer deschis» ”. Așadar, legislația europeană urmărește îndeplinirea obiectivelor Protocolului de la Kyoto, care prevedea încheierea în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) a ONU a unui acord privind emisiile de gaze cu efect de seră ale avioanelor.

| 2.3 | Ca răspuns la progresele înregistrate în negocierile internaționale și pentru a crea o dinamică pozitivă a acestora, Comisia intenționează să excludă, cu titlu temporar, din schema de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) zborurile spre și dinspre aerodromuri din afara Uniunii. |
| --- | --- |

2.3

Ca răspuns la progresele înregistrate în negocierile internaționale și pentru a crea o dinamică pozitivă a acestora, Comisia intenționează să excludă, cu titlu temporar, din schema de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) zborurile spre și dinspre aerodromuri din afara Uniunii.

| 2.4 | În prezent, ETS prevede că întreprinderilor vizate de obligația reducerii emisiilor li se alocă credite echivalente cu tonele de CO2
  pe care sunt susceptibile să le producă, numărul acestor credite urmând să descrească de la an la an. Întreprinderilor care reușesc să își reducă emisiile mai mult decât a fost prevăzut li se atribuie diverse credite, pe care acestea le pot revinde întreprinderilor mai puțin merituoase și care au nevoie de astfel de credite. Directiva ETS a fost extinsă, începând din 2012, și la sectorul aerian, ea aplicându-se tuturor zborurilor spre și dinspre aerodromuri de pe teritoriul UE, cu obligația contabilizării emisiilor și de participare la ETS, termenul pentru prima restituire de certificate fiind aprilie 2013. |
| --- | --- |

2.4

În prezent, ETS prevede că întreprinderilor vizate de obligația reducerii emisiilor li se alocă credite echivalente cu tonele de CO2
  pe care sunt susceptibile să le producă, numărul acestor credite urmând să descrească de la an la an. Întreprinderilor care reușesc să își reducă emisiile mai mult decât a fost prevăzut li se atribuie diverse credite, pe care acestea le pot revinde întreprinderilor mai puțin merituoase și care au nevoie de astfel de credite. Directiva ETS a fost extinsă, începând din 2012, și la sectorul aerian, ea aplicându-se tuturor zborurilor spre și dinspre aerodromuri de pe teritoriul UE, cu obligația contabilizării emisiilor și de participare la ETS, termenul pentru prima restituire de certificate fiind aprilie 2013.

| 2.5 | Pentru a facilita încheierea unui acord global, în cadrul OACI, se impunea o derogare temporară de la Directiva ETS, garantându-se astfel că nu se iau măsuri împotriva operatorilor de aeronave ce nu respectă obligațiile de raportare și conformitate instaurate înainte de 1 ianuarie 2014, în ceea ce privește zborurile de sosire în și de plecare din UE, pentru activități spre sau dinspre aerodromuri din afara UE. |
| --- | --- |

2.5

Pentru a facilita încheierea unui acord global, în cadrul OACI, se impunea o derogare temporară de la Directiva ETS, garantându-se astfel că nu se iau măsuri împotriva operatorilor de aeronave ce nu respectă obligațiile de raportare și conformitate instaurate înainte de 1 ianuarie 2014, în ceea ce privește zborurile de sosire în și de plecare din UE, pentru activități spre sau dinspre aerodromuri din afara UE.

| 2.6 | Abordarea propusă ar putea însă să afecteze competitivitatea transportului aerian european în raport cu cel internațional, exact într-un moment de recesiune economică: „înghețarea” pentru un an a Directivei ETS, în perspectiva unei reglementări internaționale privind emisiile produse de transportul aerian [un mecanism de piață global - Market Based Mechanism (MBM)], nu ar urma să se aplice zborurilor din interiorul UE. |
| --- | --- |

2.6

Abordarea propusă ar putea însă să afecteze competitivitatea transportului aerian european în raport cu cel internațional, exact într-un moment de recesiune economică: „înghețarea” pentru un an a Directivei ETS, în perspectiva unei reglementări internaționale privind emisiile produse de transportul aerian [un mecanism de piață global - Market Based Mechanism (MBM)], nu ar urma să se aplice zborurilor din interiorul UE.

| 2.7 | Tocmai pentru a evita dezavantajele și denaturarea concurenței, Comitetul susține ca derogarea să fie cu totul temporară și să se aplice doar operatorilor aerieni care nu au primit sau care au restituit toate certificatele gratuite de emisii care au fost acordate în 2012 pentru asemenea activități. Din același motiv, aceste cote nu ar trebui luate în considerare la calcularea drepturilor aferente. |
| --- | --- |

2.7

Tocmai pentru a evita dezavantajele și denaturarea concurenței, Comitetul susține ca derogarea să fie cu totul temporară și să se aplice doar operatorilor aerieni care nu au primit sau care au restituit toate certificatele gratuite de emisii care au fost acordate în 2012 pentru asemenea activități. Din același motiv, aceste cote nu ar trebui luate în considerare la calcularea drepturilor aferente.

3.   Propunerea Comisiei

| 3.1 | Propunerea de decizie urmărește:






  — | „oprirea ceasului”, amânând temporar aplicarea obligațiilor schemei de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), care le revin operatorilor de aeronave ce gestionează zborurile de sosire în și de plecare din Spațiul Economic European (SEE); |
| --- | --- | --- |

3.1

Propunerea de decizie urmărește:

—

„oprirea ceasului”, amânând temporar aplicarea obligațiilor schemei de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), care le revin operatorilor de aeronave ce gestionează zborurile de sosire în și de plecare din Spațiul Economic European (SEE);

| — | garantarea faptului că nu se iau măsuri împotriva operatorilor de aeronave care desfășoară zboruri de sosire în și de plecare din SEE ce nu respectă obligațiile de raportare și conformitate instaurate înainte de 1 ianuarie 2014, prevăzute de Directiva 2008/101/CE; |
| --- | --- |

—

garantarea faptului că nu se iau măsuri împotriva operatorilor de aeronave care desfășoară zboruri de sosire în și de plecare din SEE ce nu respectă obligațiile de raportare și conformitate instaurate înainte de 1 ianuarie 2014, prevăzute de Directiva 2008/101/CE;

| — | continuarea aplicării integrale a directivei ETS în ceea ce privește zborurile dintre aerodromuri din interiorul SEE, în contextul angajamentului comun de a combate schimbările climatice. |
| --- | --- |

—

continuarea aplicării integrale a directivei ETS în ceea ce privește zborurile dintre aerodromuri din interiorul SEE, în contextul angajamentului comun de a combate schimbările climatice.

| 3.2 | Propunerea mai urmărește și evitarea denaturării concurenței, aplicând derogarea doar în cazul operatorilor de aeronave care fie nu au primit, fie au restituit alocările de certificate gratuite de emisii acordate în 2012 pentru asemenea activități. |
| --- | --- |

3.2

Propunerea mai urmărește și evitarea denaturării concurenței, aplicând derogarea doar în cazul operatorilor de aeronave care fie nu au primit, fie au restituit alocările de certificate gratuite de emisii acordate în 2012 pentru asemenea activități.

4.   Observații

| 4.1 | Comitetul a susținut deja, în avizul său precedent în materie, că în sectorul aerian european se impun neapărat:






  — | o soluție globală în ceea ce privește comercializarea cotelor de emisii; |
| --- | --- | --- |

4.1

Comitetul a susținut deja, în avizul său precedent în materie, că în sectorul aerian european se impun neapărat:

—

o soluție globală în ceea ce privește comercializarea cotelor de emisii;

| — | un cer unic european care să funcționeze la parametri optimi și |
| --- | --- |

—

un cer unic european care să funcționeze la parametri optimi și

| — | o reglementare judicioasă. |
| --- | --- |

—

o reglementare judicioasă.

„Crearea cerului unic european este esențială și pentru a asigura competitivitatea industriei aviatice din UE pe piața mondială” (2), ținând seama de faptul că sectorul aerian reprezintă o componentă esențială a economiei europene, cu 748 de milioane de pasageri pe an, mai mult de 11 milioane de tone de mărfuri transportate, o contribuție la PIB de 359 de miliarde și peste 5 milioane de angajați.

| 4.2 | Prin urmare, Comitetul se declară de acord cu decizia de suspendare a aplicării schemei ETS în cazul companiilor aeriene care efectuează zboruri având ca destinație și provenind din SEE, în vederea finalizării negocierilor internaționale, dar consideră că toate regiunile lumii ar trebui să cadă de acord asupra aplicării schemei ETS chiar și în cazul zborurilor intraregionale. |
| --- | --- |

4.2

Prin urmare, Comitetul se declară de acord cu decizia de suspendare a aplicării schemei ETS în cazul companiilor aeriene care efectuează zboruri având ca destinație și provenind din SEE, în vederea finalizării negocierilor internaționale, dar consideră că toate regiunile lumii ar trebui să cadă de acord asupra aplicării schemei ETS chiar și în cazul zborurilor intraregionale.

| 4.3 | Comitetul subliniază riscurile pe care această situație le creează pentru competitivitatea transportului european. În perioada în care moratoriul privind ETS va fi în vigoare, pasagerii zborurilor intracomunitare vor plăti în conformitate cu cerințele legitime de mediu, spre deosebire de pasagerii altor zboruri. |
| --- | --- |

4.3

Comitetul subliniază riscurile pe care această situație le creează pentru competitivitatea transportului european. În perioada în care moratoriul privind ETS va fi în vigoare, pasagerii zborurilor intracomunitare vor plăti în conformitate cu cerințele legitime de mediu, spre deosebire de pasagerii altor zboruri.

| 4.4 | Pe baza observațiilor formulate, Comitetul solicită așadar găsirea unei soluții rapide, bazată pe o abordare globală și care să evite injustiția tarifară și denaturarea concurenței; lipsa unei rezolvări globale a chestiunii comercializării cotelor de emisie va constitui o frână pentru funcționarea pieței europene, care ar urma să fie singura supusă unui asemenea tip de reglementare. |
| --- | --- |

4.4

Pe baza observațiilor formulate, Comitetul solicită așadar găsirea unei soluții rapide, bazată pe o abordare globală și care să evite injustiția tarifară și denaturarea concurenței; lipsa unei rezolvări globale a chestiunii comercializării cotelor de emisie va constitui o frână pentru funcționarea pieței europene, care ar urma să fie singura supusă unui asemenea tip de reglementare.

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Curtea de Justiție a UE - hotărârea în cauza C-366/10 - Air Transport Association of America și alții/Secretary of State for Energy and Climate Change - Luxemburg, 21 decembrie 2011.

1

Air Transport Association of America și alții/Secretary of State for Energy and Climate Change

(2)  CESE 1391-2011, JO C 376, 22.12.2011, p. 38.

2

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/33

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului

COM(2012) 628 final – 2012/0297 (NLE)

2013/C 133/07

Raportor: dl Josef ZBOŘIL

La 19 noiembrie 2012 și, respectiv, la 16 noiembrie 2012, în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului

COM(2012) 628 final – 2012/0297 (NLE).

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 29 ianuarie 2013.

În cea de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 13 februarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 116 voturi pentru, 11 voturi împotrivă și 7 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul salută contribuția adusă de conceptul de evaluare a impactului asupra mediului (EIA) la îmbunătățirea stării mediului în statele membre și în UE în întregul său. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul salută contribuția adusă de conceptul de evaluare a impactului asupra mediului (EIA) la îmbunătățirea stării mediului în statele membre și în UE în întregul său.

| 1.2 | Eficacitatea procesului de luare a unor decizii valide cu privire la impactul unui proiect asupra mediului depinde în mare măsură de calitatea și independența documentării EIA și de informațiile utilizate în cadrul acesteia. La evaluarea calității trebuie aplicat principiul proporționalității și trebuie să se ceară calitate și din partea organismelor de autorizare, la finele unui dialog constructiv cu societatea civilă. |
| --- | --- |

1.2

Eficacitatea procesului de luare a unor decizii valide cu privire la impactul unui proiect asupra mediului depinde în mare măsură de calitatea și independența documentării EIA și de informațiile utilizate în cadrul acesteia. La evaluarea calității trebuie aplicat principiul proporționalității și trebuie să se ceară calitate și din partea organismelor de autorizare, la finele unui dialog constructiv cu societatea civilă.

| 1.3 | În opinia Comitetului, este esențial să se evidențieze faptul că costurile implicate – de natură financiară, dar și, în special, de natură temporală – ar putea să împiedice realizarea proiectelor inițiate de IMM-uri, mai ales atunci când principiul proporționalității nu este respectat în legătură cu cerința privind evaluarea unor alternative. |
| --- | --- |

1.3

În opinia Comitetului, este esențial să se evidențieze faptul că costurile implicate – de natură financiară, dar și, în special, de natură temporală – ar putea să împiedice realizarea proiectelor inițiate de IMM-uri, mai ales atunci când principiul proporționalității nu este respectat în legătură cu cerința privind evaluarea unor alternative.

| 1.4 | Directiva EIA ar trebui pusă în aplicare în mod flexibil și proporțional, astfel încât procedurile de acordare a autorizației de mediu și a autorizației de construcție să poată fi combinate pentru proiectele ale căror efecte asupra mediului sunt cunoscute sau stabilite în prealabil ca nesemnificative. CESE salută și sprijină măsurile luate de Comisie pentru a îmbunătăți securitatea juridică pentru părțile implicate în procesul EIA. |
| --- | --- |

1.4

Directiva EIA ar trebui pusă în aplicare în mod flexibil și proporțional, astfel încât procedurile de acordare a autorizației de mediu și a autorizației de construcție să poată fi combinate pentru proiectele ale căror efecte asupra mediului sunt cunoscute sau stabilite în prealabil ca nesemnificative. CESE salută și sprijină măsurile luate de Comisie pentru a îmbunătăți securitatea juridică pentru părțile implicate în procesul EIA.

| 1.5 | CESE salută în mod expres propunerea de specificare a termenelor pentru principalele etape prevăzute de directivă (consultare publică, decizie de verificare prealabilă, decizie finală privind EIA) și de introducere a unui mecanism pentru a asigura armonizarea și coordonarea proceselor EIA în întreaga UE. |
| --- | --- |

1.5

CESE salută în mod expres propunerea de specificare a termenelor pentru principalele etape prevăzute de directivă (consultare publică, decizie de verificare prealabilă, decizie finală privind EIA) și de introducere a unui mecanism pentru a asigura armonizarea și coordonarea proceselor EIA în întreaga UE.

| 1.6 | În opinia Comitetului, monitorizarea ar trebui impusă în decizia privind EIA doar în cazurile în care acest lucru este justificat și numai în măsura în care este necesară. |
| --- | --- |

1.6

În opinia Comitetului, monitorizarea ar trebui impusă în decizia privind EIA doar în cazurile în care acest lucru este justificat și numai în măsura în care este necesară.

| 1.7 | În ceea ce privește propunerea de introducere a unei dispoziții privind „adaptarea EIA la noile provocări”, CESE este de părere că o astfel de extindere a domeniului de aplicare al directivei trebuie să se aplice oricărui proiect cu un impact preconizat asupra aspectelor de protecția mediului care fac obiectul evaluării; principiul proporționalității trebuie să joace un rol important, iar diferitele etape de pregătire și punere în aplicare ale proiectului trebuie să fie clar diferențiate. |
| --- | --- |

1.7

În ceea ce privește propunerea de introducere a unei dispoziții privind „adaptarea EIA la noile provocări”, CESE este de părere că o astfel de extindere a domeniului de aplicare al directivei trebuie să se aplice oricărui proiect cu un impact preconizat asupra aspectelor de protecția mediului care fac obiectul evaluării; principiul proporționalității trebuie să joace un rol important, iar diferitele etape de pregătire și punere în aplicare ale proiectului trebuie să fie clar diferențiate.

| 1.8 | CESE susține dreptul cetățenilor de a avea acces la informații cu privire la procedura EIA și de a participa la aceasta. În același timp, solicită însă ca normele procedurale privind evaluarea impactului asupra mediului să fie formulate astfel încât să se evite utilizarea abuzivă a dispozițiilor Directivei EIA în scopuri legate de corupție și prelungirea nejustificată a termenelor. CESE dorește ca plângerile să fie instrumentate într-un termen rezonabil în interesul tuturor părților implicate. |
| --- | --- |

1.8

CESE susține dreptul cetățenilor de a avea acces la informații cu privire la procedura EIA și de a participa la aceasta. În același timp, solicită însă ca normele procedurale privind evaluarea impactului asupra mediului să fie formulate astfel încât să se evite utilizarea abuzivă a dispozițiilor Directivei EIA în scopuri legate de corupție și prelungirea nejustificată a termenelor. CESE dorește ca plângerile să fie instrumentate într-un termen rezonabil în interesul tuturor părților implicate.

2.   Documentul Comisiei

| 2.1 | Directiva 2011/92/UE, care a armonizat principiile evaluării impactului asupra mediului al proiectelor prin introducerea de cerințe minime, contribuie la asigurarea unui nivel înalt de protecție a mediului și a sănătății umane. |
| --- | --- |

2.1

Directiva 2011/92/UE, care a armonizat principiile evaluării impactului asupra mediului al proiectelor prin introducerea de cerințe minime, contribuie la asigurarea unui nivel înalt de protecție a mediului și a sănătății umane.

| 2.2 | Este necesar ca Directiva 2011/92/UE să fie modificată pentru a consolida calitatea procedurii de evaluare a impactului asupra mediului, pentru a simplifica diversele etape ale procedurii și pentru a îmbunătăți coerența și sinergiile cu alte acte legislative și politici ale Uniunii, precum și cu strategiile și politicile elaborate de statele membre în domenii de competență națională. |
| --- | --- |

2.2

Este necesar ca Directiva 2011/92/UE să fie modificată pentru a consolida calitatea procedurii de evaluare a impactului asupra mediului, pentru a simplifica diversele etape ale procedurii și pentru a îmbunătăți coerența și sinergiile cu alte acte legislative și politici ale Uniunii, precum și cu strategiile și politicile elaborate de statele membre în domenii de competență națională.

| 2.3 | Măsurile luate pentru evitarea, reducerea și, dacă este posibil, compensarea efectelor negative semnificative asupra mediului trebuie să contribuie la evitarea oricărei deteriorări a calității mediului și a oricărei pierderi nete a biodiversității, în conformitate cu angajamentele Uniunii în contextul convenției și cu obiectivele și acțiunile strategiei Uniunii în domeniul biodiversității până în 2020. |
| --- | --- |

2.3

Măsurile luate pentru evitarea, reducerea și, dacă este posibil, compensarea efectelor negative semnificative asupra mediului trebuie să contribuie la evitarea oricărei deteriorări a calității mediului și a oricărei pierderi nete a biodiversității, în conformitate cu angajamentele Uniunii în contextul convenției și cu obiectivele și acțiunile strategiei Uniunii în domeniul biodiversității până în 2020.

| 2.4 | Schimbările climatice vor continua să provoace daune mediului și să afecteze dezvoltarea economică. În consecință, reziliența ecologică, socială și economică a Uniunii trebuie promovată astfel încât să se facă față în mod eficient schimbărilor climatice pe întregul teritoriu al Uniunii. Sunt necesare măsuri de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a efectelor acestora în numeroase sectoare ale legislației Uniunii. |
| --- | --- |

2.4

Schimbările climatice vor continua să provoace daune mediului și să afecteze dezvoltarea economică. În consecință, reziliența ecologică, socială și economică a Uniunii trebuie promovată astfel încât să se facă față în mod eficient schimbărilor climatice pe întregul teritoriu al Uniunii. Sunt necesare măsuri de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a efectelor acestora în numeroase sectoare ale legislației Uniunii.

| 2.5 | La aplicarea Directivei 2011/92/UE, este necesar să se asigure un mediu de afaceri competitiv, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru a genera o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în concordanță cu obiectivele stabilite în comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”. |
| --- | --- |

2.5

La aplicarea Directivei 2011/92/UE, este necesar să se asigure un mediu de afaceri competitiv, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, pentru a genera o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în concordanță cu obiectivele stabilite în comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”.

| 2.6 | Raportul de mediu al unui proiect, care trebuie furnizat de inițiatorul proiectului, trebuie să includă o evaluare a unor alternative rezonabile relevante pentru proiectul propus, inclusiv evoluția probabilă a stării existente a mediului în cazul în care proiectul nu este implementat (scenariu de bază), pentru a ameliora calitatea procesului de evaluare și pentru a permite integrarea considerentelor de mediu într-o etapă timpurie a elaborării proiectului. |
| --- | --- |

2.6

Raportul de mediu al unui proiect, care trebuie furnizat de inițiatorul proiectului, trebuie să includă o evaluare a unor alternative rezonabile relevante pentru proiectul propus, inclusiv evoluția probabilă a stării existente a mediului în cazul în care proiectul nu este implementat (scenariu de bază), pentru a ameliora calitatea procesului de evaluare și pentru a permite integrarea considerentelor de mediu într-o etapă timpurie a elaborării proiectului.

| 2.7 | În scopul asigurării transparenței și responsabilității, autoritatea competentă trebuie să aibă obligația de a-și justifica decizia de a acorda unui proiect aprobarea de dezvoltare, indicând faptul că a luat în considerare rezultatele consultărilor efectuate și informațiile relevante colectate. |
| --- | --- |

2.7

În scopul asigurării transparenței și responsabilității, autoritatea competentă trebuie să aibă obligația de a-și justifica decizia de a acorda unui proiect aprobarea de dezvoltare, indicând faptul că a luat în considerare rezultatele consultărilor efectuate și informațiile relevante colectate.

| 2.8 | Trebuie introduse termene pentru diversele etape ale evaluării impactului de mediu al proiectelor, pentru a stimula eficientizarea procesului decizional și pentru a spori securitatea juridică, luând în considerare natura, complexitatea, amplasarea și anvergura proiectului propus. Aceste termene nu trebuie în niciun caz să compromită standardele ridicate de protecție a mediului, în special cele care decurg din alte acte legislative ale Uniunii în domeniul mediului, și nici participarea efectivă a publicului și accesul la justiție. |
| --- | --- |

2.8

Trebuie introduse termene pentru diversele etape ale evaluării impactului de mediu al proiectelor, pentru a stimula eficientizarea procesului decizional și pentru a spori securitatea juridică, luând în considerare natura, complexitatea, amplasarea și anvergura proiectului propus. Aceste termene nu trebuie în niciun caz să compromită standardele ridicate de protecție a mediului, în special cele care decurg din alte acte legislative ale Uniunii în domeniul mediului, și nici participarea efectivă a publicului și accesul la justiție.

3.   Observații generale

| 3.1 | Comitetul salută contribuția adusă de conceptul de evaluare a impactului asupra mediului la îmbunătățirea stării mediului în statele membre și în UE în întregul său. Acest concept este un instrument transversal al politicii de mediu și al sistemului juridic ale UE și statelor membre, reprezentând concretizarea practică a cadrului de reglementare al acestei politici. |
| --- | --- |

3.1

Comitetul salută contribuția adusă de conceptul de evaluare a impactului asupra mediului la îmbunătățirea stării mediului în statele membre și în UE în întregul său. Acest concept este un instrument transversal al politicii de mediu și al sistemului juridic ale UE și statelor membre, reprezentând concretizarea practică a cadrului de reglementare al acestei politici.

| 3.2 | Propunerea Comisiei de a aduce noi îmbunătățiri ale sistemului de evaluare a impactului asupra mediului pentru proiecte se bazează pe o experiență extinsă cu utilizarea EIA în cei 27 de ani care au trecut de la adoptarea primei directive (1). În vederea corectării deficiențelor, a reflectării schimbărilor și provocărilor socio-economice și de mediu și a alinierii acestei directive la principiile reglementării inteligente, a fost realizat și un exercițiu de consultare publică, ale cărui rezultate au contribuit la formularea modificărilor propuse și la adaptarea dispozițiilor Directivei EIA 2011/92/EU codificate (2). |
| --- | --- |

3.2

Propunerea Comisiei de a aduce noi îmbunătățiri ale sistemului de evaluare a impactului asupra mediului pentru proiecte se bazează pe o experiență extinsă cu utilizarea EIA în cei 27 de ani care au trecut de la adoptarea primei directive (1). În vederea corectării deficiențelor, a reflectării schimbărilor și provocărilor socio-economice și de mediu și a alinierii acestei directive la principiile reglementării inteligente, a fost realizat și un exercițiu de consultare publică, ale cărui rezultate au contribuit la formularea modificărilor propuse și la adaptarea dispozițiilor Directivei EIA 2011/92/EU codificate (2).

| 3.3 | Eficacitatea procesului de luare a unor decizii juste cu privire la impactul unui proiect asupra mediului depinde în mare măsură de calitatea informațiilor utilizate în documentarea EIA și de calitatea procesului EIA. Calitatea ar trebui definită în mod obiectiv, iar cerințele în materie de calitate ar trebui determinate în conformitate cu principiul proporționalității – și anume calitatea și volumul informațiilor disponibile în etapa de pregătire a planului urbanistic. Pe lângă calitatea și independența informațiilor, persoanele care sunt responsabile de procedură – în special din cadrul organismelor de autorizare – trebuie să dispună de competențele necesare și să-și îmbunătățească în permanență aceste competențe. CESE subliniază că, în opinia sa, este de preferat să se definească condițiile în care cetățenii pot solicita o contraexpertiză. |
| --- | --- |

3.3

Eficacitatea procesului de luare a unor decizii juste cu privire la impactul unui proiect asupra mediului depinde în mare măsură de calitatea informațiilor utilizate în documentarea EIA și de calitatea procesului EIA. Calitatea ar trebui definită în mod obiectiv, iar cerințele în materie de calitate ar trebui determinate în conformitate cu principiul proporționalității – și anume calitatea și volumul informațiilor disponibile în etapa de pregătire a planului urbanistic. Pe lângă calitatea și independența informațiilor, persoanele care sunt responsabile de procedură – în special din cadrul organismelor de autorizare – trebuie să dispună de competențele necesare și să-și îmbunătățească în permanență aceste competențe. CESE subliniază că, în opinia sa, este de preferat să se definească condițiile în care cetățenii pot solicita o contraexpertiză.

| 3.4 | Deși nu există o abordare care să poate fi utilizată în mod general, întrucât depinde de interacțiunea specifică dintre fiecare proiect propus și mediul în care va fi realizat acesta, se impune consolidarea principiilor fundamentale care asigură o calitate mai bună a datelor ce constituie informațiile de bază, precum și evaluarea impactului potențial, a alternativelor și a calității datelor în general. Flexibilitatea în materie de proporționalitate a cerințelor trebuie să joace rolul decisiv, dacă se dorește asigurarea unor proceduri EIA eficace. Acest principiu este, de asemenea, condiția prealabilă fundamentală pentru îmbunătățirea coerenței procedurii cu alte instrumente juridice ale UE și pentru simplificarea administrării acesteia, în vederea reducerii birocrației inutile. |
| --- | --- |

3.4

Deși nu există o abordare care să poate fi utilizată în mod general, întrucât depinde de interacțiunea specifică dintre fiecare proiect propus și mediul în care va fi realizat acesta, se impune consolidarea principiilor fundamentale care asigură o calitate mai bună a datelor ce constituie informațiile de bază, precum și evaluarea impactului potențial, a alternativelor și a calității datelor în general. Flexibilitatea în materie de proporționalitate a cerințelor trebuie să joace rolul decisiv, dacă se dorește asigurarea unor proceduri EIA eficace. Acest principiu este, de asemenea, condiția prealabilă fundamentală pentru îmbunătățirea coerenței procedurii cu alte instrumente juridice ale UE și pentru simplificarea administrării acesteia, în vederea reducerii birocrației inutile.

| 3.5 | Consolidarea punerii în aplicare trebuie să constituie o prioritate și ar trebui să fie guvernată de un cadru european comun. Acesta ar trebui însă să ofere flexibilitatea necesară și să fie adaptat în special la nevoile locale și regionale specifice în materie de protecție a sănătății și a mediului. În același timp, atunci când este vorba de evaluarea impactului transfrontalier al proiectelor, acest cadru trebuie să fie bine definit și suficient de ușor de înțeles, pentru a împiedica manifestarea unor interese nelegitime. |
| --- | --- |

3.5

Consolidarea punerii în aplicare trebuie să constituie o prioritate și ar trebui să fie guvernată de un cadru european comun. Acesta ar trebui însă să ofere flexibilitatea necesară și să fie adaptat în special la nevoile locale și regionale specifice în materie de protecție a sănătății și a mediului. În același timp, atunci când este vorba de evaluarea impactului transfrontalier al proiectelor, acest cadru trebuie să fie bine definit și suficient de ușor de înțeles, pentru a împiedica manifestarea unor interese nelegitime.

| 3.6 | Pentru evaluările realizate la nivel local, regional și național este necesar accesul la date de bună calitate, la un nivel strategic, astfel încât să se dispună de un context pentru evaluările specifice ale anumitor proiecte. Responsabilitatea colectării unor astfel de date și a punerii lor la dispoziție pentru procesul de evaluare în toate sectoarele aparține administrației statului respectiv. |
| --- | --- |

3.6

Pentru evaluările realizate la nivel local, regional și național este necesar accesul la date de bună calitate, la un nivel strategic, astfel încât să se dispună de un context pentru evaluările specifice ale anumitor proiecte. Responsabilitatea colectării unor astfel de date și a punerii lor la dispoziție pentru procesul de evaluare în toate sectoarele aparține administrației statului respectiv.

| 3.7 | CESE salută faptul că, în stadiul de pregătire, Comisia a luat în considerare diferite alternative pentru modificările necesare ale Directivei EIA și că propunerea, care a fost elaborată în urma unor analize cuprinzătoare, s-a bazat pe o alternativă ale cărei costuri economice și de mediu sunt, ambele, proporționale, conform evaluării impactului. Cu toate acestea, CESE consideră că este foarte important de evidențiat faptul că costurile pe care procedura le implică pentru IMM-uri – atât cele de natură financiară, cât și, în primul rând, cele de natură temporală – s-ar putea dovedi un obstacol, în special cerința privind evaluarea alternativelor, ale cărei efecte ar putea fi chiar fatale pentru proiectul respectiv. |
| --- | --- |

3.7

CESE salută faptul că, în stadiul de pregătire, Comisia a luat în considerare diferite alternative pentru modificările necesare ale Directivei EIA și că propunerea, care a fost elaborată în urma unor analize cuprinzătoare, s-a bazat pe o alternativă ale cărei costuri economice și de mediu sunt, ambele, proporționale, conform evaluării impactului. Cu toate acestea, CESE consideră că este foarte important de evidențiat faptul că costurile pe care procedura le implică pentru IMM-uri – atât cele de natură financiară, cât și, în primul rând, cele de natură temporală – s-ar putea dovedi un obstacol, în special cerința privind evaluarea alternativelor, ale cărei efecte ar putea fi chiar fatale pentru proiectul respectiv.

| 3.8 | Directiva EIA ar trebui pusă în aplicare în mod flexibil și proporțional, astfel încât procedurile de acordare a autorizației de mediu și a autorizației de construcție să poată fi combinate pentru proiectele ale căror efecte asupra mediului cunoscute sau stabilite în prealabil sunt nesemnificative, pentru a se evita apariția unor întârzieri excesive sau nejustificate în întregul lanț al procedurilor de aprobare. Această recomandare este cu atât mai urgentă cu cât rețelele transeuropene, care sunt esențiale pentru integrarea piețelor de electricitate și de gaz și pentru dezvoltarea infrastructurii de transport, sunt în curs de aprobare. |
| --- | --- |

3.8

Directiva EIA ar trebui pusă în aplicare în mod flexibil și proporțional, astfel încât procedurile de acordare a autorizației de mediu și a autorizației de construcție să poată fi combinate pentru proiectele ale căror efecte asupra mediului cunoscute sau stabilite în prealabil sunt nesemnificative, pentru a se evita apariția unor întârzieri excesive sau nejustificate în întregul lanț al procedurilor de aprobare. Această recomandare este cu atât mai urgentă cu cât rețelele transeuropene, care sunt esențiale pentru integrarea piețelor de electricitate și de gaz și pentru dezvoltarea infrastructurii de transport, sunt în curs de aprobare.

4.   Observații specifice

| 4.1 | CESE salută hotărât intenția Comisiei de a îmbunătăți prin intermediul revizuirii propuse a Directivei EIA coerența legislației UE, printre altele, prin clarificarea definiției unor concepte fundamentale în cazurile în care este necesar. Cu toate acestea, pentru orice proiect individual, inițiatorul și autoritatea competentă ar trebui să realizeze o evaluare și să cadă de acord asupra unei liste conținând informațiile adecvate și criteriile de selecție necesare pentru EIA, pe baza principiului proporționalității. |
| --- | --- |

4.1

CESE salută hotărât intenția Comisiei de a îmbunătăți prin intermediul revizuirii propuse a Directivei EIA coerența legislației UE, printre altele, prin clarificarea definiției unor concepte fundamentale în cazurile în care este necesar. Cu toate acestea, pentru orice proiect individual, inițiatorul și autoritatea competentă ar trebui să realizeze o evaluare și să cadă de acord asupra unei liste conținând informațiile adecvate și criteriile de selecție necesare pentru EIA, pe baza principiului proporționalității.

| 4.2 | CESE salută, de asemenea, propunerea de specificare a termenelor pentru principalele etape prevăzute de directivă (consultare publică, decizie de verificare prealabilă, decizie finală privind EIA) și de introducere a unui mecanism – un fel de ghișeu unic pentru EIA – pentru a asigura coordonarea sau gestionarea în comun a EIA cu evaluările de mediu. Cu toate acestea, este contraproductiv să se permită autorității competente să extindă termenul „de bază” de trei luni pentru realizarea procedurii obligatorii de verificare prealabilă cu alte trei luni. Este absolut esențial să se armonizeze procesul în întreaga UE, termenul de cel mult trei luni plus o lună pentru prezentarea de către autoritatea competentă a rezultatelor sale fiind suficient. |
| --- | --- |

4.2

CESE salută, de asemenea, propunerea de specificare a termenelor pentru principalele etape prevăzute de directivă (consultare publică, decizie de verificare prealabilă, decizie finală privind EIA) și de introducere a unui mecanism – un fel de ghișeu unic pentru EIA – pentru a asigura coordonarea sau gestionarea în comun a EIA cu evaluările de mediu. Cu toate acestea, este contraproductiv să se permită autorității competente să extindă termenul „de bază” de trei luni pentru realizarea procedurii obligatorii de verificare prealabilă cu alte trei luni. Este absolut esențial să se armonizeze procesul în întreaga UE, termenul de cel mult trei luni plus o lună pentru prezentarea de către autoritatea competentă a rezultatelor sale fiind suficient.

| 4.3 | CESE sprijină propunerea ca, în situații de urgență, să se permită statelor membre să nu utilizeze EIA în cazul în care acest lucru este necesar și justificat. Comitetul salută, de asemenea, acțiunile întreprinse de Comisie pentru a îmbunătăți transparența și asumarea responsabilității, precum și cerința ca autoritatea competentă să furnizeze o justificare adecvată a deciziei sale (fie pozitivă, fie negativă) cu privire la un proiect anume. |
| --- | --- |

4.3

CESE sprijină propunerea ca, în situații de urgență, să se permită statelor membre să nu utilizeze EIA în cazul în care acest lucru este necesar și justificat. Comitetul salută, de asemenea, acțiunile întreprinse de Comisie pentru a îmbunătăți transparența și asumarea responsabilității, precum și cerința ca autoritatea competentă să furnizeze o justificare adecvată a deciziei sale (fie pozitivă, fie negativă) cu privire la un proiect anume.

| 4.4 | CESE salută și sprijină măsurile luate de Comisie pentru a îmbunătăți securitatea juridică pentru părțile implicate în procesul EIA. Cu toate acestea, Comitetul este convins că, pentru a realiza acest obiectiv, trebuie adoptate termene-limită nu doar pentru fiecare etapă individuală din procesul EIA, ci și pentru finalizarea întregului proces și adoptarea unei decizii cu privire la proiectul propus. Este deosebit de important să se limiteze riscul unor abuzuri în cadrul etapelor constitutive ale procesului EIA, care ar întârzia în mod nejustificat deciziile reducând securitatea juridică pentru părțile implicate în proces. |
| --- | --- |

4.4

CESE salută și sprijină măsurile luate de Comisie pentru a îmbunătăți securitatea juridică pentru părțile implicate în procesul EIA. Cu toate acestea, Comitetul este convins că, pentru a realiza acest obiectiv, trebuie adoptate termene-limită nu doar pentru fiecare etapă individuală din procesul EIA, ci și pentru finalizarea întregului proces și adoptarea unei decizii cu privire la proiectul propus. Este deosebit de important să se limiteze riscul unor abuzuri în cadrul etapelor constitutive ale procesului EIA, care ar întârzia în mod nejustificat deciziile reducând securitatea juridică pentru părțile implicate în proces.

| 4.5 | CESE recomandă adoptarea unei abordări foarte precaute atunci când este vorba de utilizarea unor alternative,– o temă care a fost discutată în repetate rânduri în diverse ocazii. Există în mod clar o justificare și o logică pentru „scenariul de bază”, în special pentru investițiile în modernizare. Numărul alternativelor și gradul de detaliu la care sunt concepute acestea ar trebui să corespundă amplorii și naturii proiectului și să fie convenite în avans cu autoritatea competentă. |
| --- | --- |

4.5

CESE recomandă adoptarea unei abordări foarte precaute atunci când este vorba de utilizarea unor alternative,– o temă care a fost discutată în repetate rânduri în diverse ocazii. Există în mod clar o justificare și o logică pentru „scenariul de bază”, în special pentru investițiile în modernizare. Numărul alternativelor și gradul de detaliu la care sunt concepute acestea ar trebui să corespundă amplorii și naturii proiectului și să fie convenite în avans cu autoritatea competentă.

| 4.6 | Printre aspectele specifice cărora trebuie să li se acorde atenție sub aspectul consolidării punerii în aplicare se numără:






  — | luarea în considerare a impacturilor asupra biodiversității de-a lungul întregului proces de verificare prealabilă, deoarece aceste impacturi sunt adesea cumulative și sunt ignorate din cauza dimensiunii lor, deși pot fi considerabile; |
| --- | --- | --- |

4.6

Printre aspectele specifice cărora trebuie să li se acorde atenție sub aspectul consolidării punerii în aplicare se numără:

—

luarea în considerare a impacturilor asupra biodiversității de-a lungul întregului proces de verificare prealabilă, deoarece aceste impacturi sunt adesea cumulative și sunt ignorate din cauza dimensiunii lor, deși pot fi considerabile;

| — | asigurarea participării publice într-o etapă timpurie a procesului EIA; |
| --- | --- |

—

asigurarea participării publice într-o etapă timpurie a procesului EIA;

| — | clarificarea modului de încorporare a opiniilor și expertizei părților terțe; |
| --- | --- |

—

clarificarea modului de încorporare a opiniilor și expertizei părților terțe;

| — | asigurarea independenței și calității analizelor și evaluărilor de mediu; |
| --- | --- |

—

asigurarea independenței și calității analizelor și evaluărilor de mediu;

| — | evaluarea și clarificarea procesului în situația în care propunerile de atenuare a impactului nu funcționează, înregistrându-se în schimb însemnate consecințe ecologice negative; |
| --- | --- |

—

evaluarea și clarificarea procesului în situația în care propunerile de atenuare a impactului nu funcționează, înregistrându-se în schimb însemnate consecințe ecologice negative;

| — | asigurarea aplicării efective a măsurilor de atenuare a impactului. |
| --- | --- |

—

asigurarea aplicării efective a măsurilor de atenuare a impactului.

| 4.7 | O altă problemă o reprezintă cerința privind monitorizarea: CESE consideră că monitorizarea ar trebui să fie impusă în decizia privind EIA doar în cazuri justificate și numai în măsura strict necesară pentru a monitoriza factorii principali de influență în faza de construcție a unui proiect, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din modificarea propusă, deoarece legislația IPPC stabilește cerințe de monitorizare după ce proiectul sau instalația devine operațională și aceste prevederi rămân în vigoare, de exemplu, în Directiva privind emisiile industriale. |
| --- | --- |

4.7

O altă problemă o reprezintă cerința privind monitorizarea: CESE consideră că monitorizarea ar trebui să fie impusă în decizia privind EIA doar în cazuri justificate și numai în măsura strict necesară pentru a monitoriza factorii principali de influență în faza de construcție a unui proiect, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din modificarea propusă, deoarece legislația IPPC stabilește cerințe de monitorizare după ce proiectul sau instalația devine operațională și aceste prevederi rămân în vigoare, de exemplu, în Directiva privind emisiile industriale.

| 4.8 | În ceea ce privește propunerea de introducere a unei dispoziții privind „adaptarea EIA la noile provocări”, CESE este de părere că o astfel de extindere a domeniului de aplicare al directivei trebuie să se aplice oricărui proiect cu un impact preconizat asupra aspectelor de protecția mediului care fac obiectul evaluării. CESE recomandă luarea în considerare a următoarelor aspecte: |
| --- | --- |

4.8

În ceea ce privește propunerea de introducere a unei dispoziții privind „adaptarea EIA la noile provocări”, CESE este de părere că o astfel de extindere a domeniului de aplicare al directivei trebuie să se aplice oricărui proiect cu un impact preconizat asupra aspectelor de protecția mediului care fac obiectul evaluării. CESE recomandă luarea în considerare a următoarelor aspecte:

| 4.8.1 | Impactul proiectului din punctul de vedere al protecției biodiversității ar trebui evaluat în cazurile în care se produce atât la scară regională, cât și la nivel local. Deși alte instrumente juridice protejează anumite aspecte ale mediului (cum ar fi parcurile naționale, rezervațiile naturale, siturile NATURA 2000 etc.) este în mod clar nevoie de un proces de evaluare mai cuprinzător, precum cel asigurat de EIA, reglementat atât prin dispoziții naționale, cât și europene. |
| --- | --- |

4.8.1

Impactul proiectului din punctul de vedere al protecției biodiversității ar trebui evaluat în cazurile în care se produce atât la scară regională, cât și la nivel local. Deși alte instrumente juridice protejează anumite aspecte ale mediului (cum ar fi parcurile naționale, rezervațiile naturale, siturile NATURA 2000 etc.) este în mod clar nevoie de un proces de evaluare mai cuprinzător, precum cel asigurat de EIA, reglementat atât prin dispoziții naționale, cât și europene.

| 4.8.2 | Schimbările climatice reprezintă un fenomen global, cu consecințe pe plan local și care impune acțiuni la acest nivel. Evaluarea proiectelor de dezvoltare din punctul de vedere al impactului global asupra schimbărilor climatice și combaterea acestora reprezintă provocări semnificative. În acest caz trebuie aplicat principiul proporționalității și trebuie oferite orientări la nivel local și național. Din acest motiv, evaluarea în domeniul protecției climei ar trebui să se concentreze pe impacturile directe reale ale proiectului asupra climatului local (utilizarea terenurilor, resursele de apă etc.) și asupra impacturilor sale la nivel regional. CESE acordă importanță și chestiunii evaluării potențialului de atenuare a impacturilor preconizate (la nivel local, regional și global) ale schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

4.8.2

Schimbările climatice reprezintă un fenomen global, cu consecințe pe plan local și care impune acțiuni la acest nivel. Evaluarea proiectelor de dezvoltare din punctul de vedere al impactului global asupra schimbărilor climatice și combaterea acestora reprezintă provocări semnificative. În acest caz trebuie aplicat principiul proporționalității și trebuie oferite orientări la nivel local și național. Din acest motiv, evaluarea în domeniul protecției climei ar trebui să se concentreze pe impacturile directe reale ale proiectului asupra climatului local (utilizarea terenurilor, resursele de apă etc.) și asupra impacturilor sale la nivel regional. CESE acordă importanță și chestiunii evaluării potențialului de atenuare a impacturilor preconizate (la nivel local, regional și global) ale schimbărilor climatice.

| 4.8.3 | În această privință, CESE subliniază că criteriul propus pentru evaluarea impactului unui anumit proiect asupra schimbărilor climatice globale, și anume emisiile de gaze cu efect de seră, este inadecvat. Din acest motiv, solicită îndrumări privind implementarea acestui aspect și pentru includerea unei evaluări a impactului asupra schimbărilor climatice și în etapa de evaluare strategică de mediu (SEA) a planurilor și programelor. |
| --- | --- |

4.8.3

În această privință, CESE subliniază că criteriul propus pentru evaluarea impactului unui anumit proiect asupra schimbărilor climatice globale, și anume emisiile de gaze cu efect de seră, este inadecvat. Din acest motiv, solicită îndrumări privind implementarea acestui aspect și pentru includerea unei evaluări a impactului asupra schimbărilor climatice și în etapa de evaluare strategică de mediu (SEA) a planurilor și programelor.

| 4.8.4 | Evaluarea riscurilor de dezastre nu ar trebui să se concentreze pe cazuri pur ipotetice sau pe combinații ipotetice de astfel de cazuri. O evaluare de acest tip, care să respecte principiul proporționalității, nu este în esență o cerință nouă, în măsura în care va continua să se refere la dezastre naționale potențial previzibile (inundații, incendii pe scară mare, cutremure etc.). |
| --- | --- |

4.8.4

Evaluarea riscurilor de dezastre nu ar trebui să se concentreze pe cazuri pur ipotetice sau pe combinații ipotetice de astfel de cazuri. O evaluare de acest tip, care să respecte principiul proporționalității, nu este în esență o cerință nouă, în măsura în care va continua să se refere la dezastre naționale potențial previzibile (inundații, incendii pe scară mare, cutremure etc.).

| 4.8.5 | CESE consideră că o evaluare a consumului de resurse (naturale) în cadrul EIA este necesară în cadrul lanțului procedurilor de aprobare. Utilizarea economică a resurselor este fără îndoială un principiu economic inerent al oricărui proiect, dacă se dorește ca aceasta să aibă vreo șansă de succes, însă pierderea biodiversității indică faptul că se impun măsuri proactive suplimentare. Informațiile disponibile în etapa EIA sunt însă insuficiente pentru o evaluare în acest sens, pentru aceasta fiind nevoie de orientări și de coroborarea informațiilor. Deși evaluarea consumului de materii prime, resurse naturale și energie în cadrul investițiilor productive face obiectul procedurii de autorizare integrată, în temeiul Directivei privind emisiile industriale, ea nu abordează chestiunea reducerii biodiversității. |
| --- | --- |

4.8.5

CESE consideră că o evaluare a consumului de resurse (naturale) în cadrul EIA este necesară în cadrul lanțului procedurilor de aprobare. Utilizarea economică a resurselor este fără îndoială un principiu economic inerent al oricărui proiect, dacă se dorește ca aceasta să aibă vreo șansă de succes, însă pierderea biodiversității indică faptul că se impun măsuri proactive suplimentare. Informațiile disponibile în etapa EIA sunt însă insuficiente pentru o evaluare în acest sens, pentru aceasta fiind nevoie de orientări și de coroborarea informațiilor. Deși evaluarea consumului de materii prime, resurse naturale și energie în cadrul investițiilor productive face obiectul procedurii de autorizare integrată, în temeiul Directivei privind emisiile industriale, ea nu abordează chestiunea reducerii biodiversității.

| 4.9 | CESE susține dreptul cetățenilor de a avea acces la informații și de a participa la procesul EIA. În același timp, solicită însă ca regulile procedurale privind evaluarea impactului asupra mediului să fie formulate astfel încât să se evite utilizarea abuzivă a dispozițiilor Directivei EIA în scopuri legate de corupție și prelungirea nejustificată a termenelor. O perioadă de 27 de luni pentru luarea unei decizii este pur și simplu inacceptabilă, descalificând UE ca zonă economică favorabilă investițiilor noi. |
| --- | --- |

4.9

CESE susține dreptul cetățenilor de a avea acces la informații și de a participa la procesul EIA. În același timp, solicită însă ca regulile procedurale privind evaluarea impactului asupra mediului să fie formulate astfel încât să se evite utilizarea abuzivă a dispozițiilor Directivei EIA în scopuri legate de corupție și prelungirea nejustificată a termenelor. O perioadă de 27 de luni pentru luarea unei decizii este pur și simplu inacceptabilă, descalificând UE ca zonă economică favorabilă investițiilor noi.

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO L 175, 5.7.1985, p. 40-48.

1

(2)  JO L 26, 28.1.2012, p. 1.

2

---

ANEXA I

la avizul Comitetului

Următoarele puncte ale avizului secțiunii au fost modificate pentru a reflecta amedamentele adoptate de Adunare, însă au obținut peste un sfert din voturile exprimate [articolul 54 alineatul (4) din Regulamentul de procedură]:

Punctele 1.1 și 3.1 (supuse la vot împreună)

Comitetul salută contribuția majoră adusă de conceptul de evaluare a impactului asupra mediului la îmbunătățirea treptată, dar semnificativă a stării mediului în statele membre și în UE în întregul său. Acest concept este un instrument transversal al politicii de mediu și al sistemului juridic ale UE și statelor membre, reprezentând concretizarea practică a cadrului de reglementare al acestei politici.

Rezultatul votului cu privire la amendament

| Voturi pentru | : | 55 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 41 |
| Abțineri | : | 19 |

Voturi pentru

:

55

Voturi împotrivă

:

41

Abțineri

:

19

Punctele 1.2 și 3.3 (supuse la vot împreună)

Eficacitatea procesului de luare a unor decizii juste cu privire la impactul unui proiect asupra mediului depinde în mare măsură de calitatea informațiilor utilizate în documentarea EIA și de calitatea procesului EIA. Problema rezidă totuși în modul în care participanții la proces înțeleg calitatea. Calitatea ar trebui definită în mod obiectiv, iar cerințele în materie de calitate ar trebui determinate în conformitate cu principiul proporționalității – și anume calitatea și volumul informațiilor disponibile în etapa procedurii teritoriale. Pe lângă calitatea informațiilor, persoanele care responsabile de procedură – în special din cadrul organismelor de autorizare – trebuie să dispună de competențele necesare și să-și îmbunătățească în permanență aceste competențe.

Rezultatul votului cu privire la amendament

| Voturi pentru | : | 65 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 44 |
| Abțineri | : | 13 |

Voturi pentru

:

65

Voturi împotrivă

:

44

Abțineri

:

13

Punctul 3.4

Cu alte cuvinte, nu există o abordare care să poate fi utilizată în mod general, întrucât depinde de interacțiunea specifică dintre fiecare proiect propus și mediul în care va fi realizat acesta. Flexibilitatea în materie de proporționalitate a cerințelor trebuie să joace rolul decisiv, dacă se dorește asigurarea unor proceduri EIA eficace. Acest principiu este, de asemenea, condiția prealabilă fundamentală pentru îmbunătățirea coerenței procedurii cu alte instrumente juridice ale UE și pentru simplificarea administrării acesteia, în vederea reducerii birocrației inutile.

Rezultatul votului cu privire la amendament

| Voturi pentru | : | 68 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 51 |
| Abțineri | : | 11 |

Voturi pentru

:

68

Voturi împotrivă

:

51

Abțineri

:

11

Punctul 4.6

Următorul punct nu exista în avizul secțiunii:

| 4.6 | Printre aspectele specifice cărora trebuie să li se acorde atenție sub aspectul consolidării punerii în aplicare se numără:








  — | luarea în considerare a impacturilor asupra biodiversității de-a lungul întregului proces de verificare prealabilă, deoarece aceste impacturi sunt adesea cumulative și sunt ignorate din cauza dimensiunii lor, deși pot fi considerabile; |
| --- | --- | --- |

4.6

Printre aspectele specifice cărora trebuie să li se acorde atenție sub aspectul consolidării punerii în aplicare se numără:

—

luarea în considerare a impacturilor asupra biodiversității de-a lungul întregului proces de verificare prealabilă, deoarece aceste impacturi sunt adesea cumulative și sunt ignorate din cauza dimensiunii lor, deși pot fi considerabile;

| — | asigurarea participării publice într-o etapă timpurie a procesului EIA; |
| --- | --- |

—

asigurarea participării publice într-o etapă timpurie a procesului EIA;

| — | clarificarea modului de încorporare a opiniilor și expertizei părților terțe; |
| --- | --- |

—

clarificarea modului de încorporare a opiniilor și expertizei părților terțe;

| — | asigurarea independenței și calității analizelor și evaluărilor de mediu; |
| --- | --- |

—

asigurarea independenței și calității analizelor și evaluărilor de mediu;

| — | evaluarea și clarificarea procesului în situația în care propunerile de atenuare a impactului nu funcționează, înregistrându-se în schimb însemnate consecințe ecologice negative; |
| --- | --- |

—

evaluarea și clarificarea procesului în situația în care propunerile de atenuare a impactului nu funcționează, înregistrându-se în schimb însemnate consecințe ecologice negative;

| — | asigurarea aplicării efective a măsurilor de atenuare a impactului. |
| --- | --- |

—

asigurarea aplicării efective a măsurilor de atenuare a impactului.

Rezultatul votului cu privire la amendament

| Voturi pentru | : | 70 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 54 |
| Abțineri | : | 8 |

Voturi pentru

:

70

Voturi împotrivă

:

54

Abțineri

:

8

Punctul 4.7 (devine 4.8)

În ceea ce privește propunerea de introducere a unei dispoziții privind „adaptarea EIA la noile provocări”, CESE este de părere că o astfel de extindere a domeniului de aplicare al directivei trebuie să se aplice în exclusivitate la proiectele cu un impact preconizat ridicat și cuantificabil asupra aspectelor de protecția mediului care fac obiectul evaluării. CESE recomandă luarea în considerare a următoarelor aspecte:

Rezultatul votului cu privire la amendament

| Voturi pentru | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 52 |
| Abțineri | : | 11 |

Voturi pentru

:

69

Voturi împotrivă

:

52

Abțineri

:

11

Punctul 4.7.1 (devine 4.8.1)

Impactul proiectului din punctul de vedere al protecției biodiversității ar trebui evaluat doar în cazurile în care se produce cel puțin la scară regională sau în cazul în care impactul la nivel local va afecta zone care sunt protejate prin legislație specială (cum ar fi parcurile naționale, rezervațiile naturale, siturile NATURA 2000 etc.).

Rezultatul votului cu privire la amendament

| Voturi pentru | : | 71 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 56 |
| Abțineri | : | 5 |

Voturi pentru

:

71

Voturi împotrivă

:

56

Abțineri

:

5

Punctul 4.7.2 (devine 4.8.2)

Schimbările climatice reprezintă un fenomen global, în timp ce numărul inițiatorilor care își pot evalua, în cunoștință de cauză, proiectele de dezvoltare din punctul de vedere al impactului global asupra schimbărilor climatice este foarte limitat. În acest caz trebuie așadar aplicat principiul proporționalității. Din acest motiv, evaluarea în domeniul protecției climei ar trebui să se concentreze pe impacturile directe reale ale proiectului asupra climatului local (utilizarea terenurilor, resursele de apă etc.) și asupra impacturilor sale la nivel regional. CESE acordă importanță și chestiunii evaluării potențialului de atenuare a impacturilor preconizate (la nivel local, regional și global) ale schimbărilor climatice.

Rezultatul votului cu privire la amendament

| Voturi pentru | : | 84 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 53 |
| Abțineri | : | 6 |

Voturi pentru

:

84

Voturi împotrivă

:

53

Abțineri

:

6

Punctul 4.7.3 (devine 4.8.3)

În această privință, CESE subliniază că criteriul propus pentru evaluarea impactului unui anumit proiect asupra schimbărilor climatice globale, și anume emisiile de gaze cu efect de seră, este inadecvat. Din acest motiv, solicită includerea unei evaluări a impactului asupra schimbărilor climatice în etapa de evaluare strategică de mediu (SEA) a planurilor și programelor – în conformitate cu principiul proporționalității – și renunțarea la orice extindere a domeniului de aplicare al Directivei EIA pentru a include schimbările climatice globale.

Rezultatul votului cu privire la amendament

| Voturi pentru | : | 74 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 51 |
| Abțineri | : | 7 |

Voturi pentru

:

74

Voturi împotrivă

:

51

Abțineri

:

7

Punctul 4.7.5 (devine 4.8.5)

CESE consideră că o evaluare a consumului de resurse (naturale) în cadrul EIA este prematură în cadrul lanțului procedurilor de aprobare. Utilizarea economică a resurselor este fără îndoială un principiu economic inerent al oricărui proiect, dacă se dorește ca aceasta să aibă vreo șansă de succes. În plus, informațiile disponibile în etapa EIA sunt insuficiente pentru o evaluare în acest sens. Evaluarea consumului de materii prime, resurse naturale și energie în cadrul investițiilor productive face obiectul procedurii de autorizare integrată, în temeiul Directivei privind emisiile industriale.

Rezultatul votului cu privire la amendament

| Voturi pentru | : | 78 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 53 |
| Abțineri | : | 6 |

Voturi pentru

:

78

Voturi împotrivă

:

53

Abțineri

:

6

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/41

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții specifice privind pescuitul stocurilor de specii de adâncime din Atlanticul de Nord-Est și a unor dispoziții referitoare la pescuitul în apele internaționale din zona Atlanticului de Nord-Est și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2347/2002

COM(2012) 371 final

2013/C 133/08

Raportor: dl Mário SOARES

La 3 și la 11 septembrie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și, respectiv, Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor condiții specifice privind pescuitul stocurilor de specii de adâncime din Atlanticul de Nord-Est și a unor dispoziții referitoare la pescuitul în apele internaționale din zona Atlanticului de Nord-Est și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2347/2002

COM(2012) 371 final.

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 29 ianuarie 2013.

În cea de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 13 februarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 89 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 1 abținere.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE consideră că este oportun și urgent să se asigure durabilitatea speciilor de adâncime și protejarea fundului mării. Complexitatea problemei impune găsirea unei soluții care trebuie să se bazeze pe date amănunțite și pe o analiză științifică exhaustivă. Ar trebui adoptată o abordare precaută, pentru a se evita utilizarea anumitor unelte de pescuit, al căror impact nu este foarte bine cunoscut și care ar putea provoca daune pe termen lung. |
| --- | --- |

1.1

CESE consideră că este oportun și urgent să se asigure durabilitatea speciilor de adâncime și protejarea fundului mării. Complexitatea problemei impune găsirea unei soluții care trebuie să se bazeze pe date amănunțite și pe o analiză științifică exhaustivă. Ar trebui adoptată o abordare precaută, pentru a se evita utilizarea anumitor unelte de pescuit, al căror impact nu este foarte bine cunoscut și care ar putea provoca daune pe termen lung.

| 1.2 | De asemenea, CESE consideră că orice modificare referitoare la tipul de pescuit vizat trebuie să țină seama atât de durabilitatea ecologică, cât și de cea socioeconomică, având în vedere că de această activitate depinde un număr considerabil de locuri de muncă, nu numai pe mare, ci și pe uscat, precum și, în cele din urmă, supraviețuirea comunităților de coastă. Este necesar ca toate părțile interesate să fie implicate în consultările și negocierile ce vizează crearea unor regimuri adecvate de control al operațiunilor de pescuit, precum și în punerea în aplicare și asigurarea respectării acestora, în spiritul cooperării. |
| --- | --- |

1.2

De asemenea, CESE consideră că orice modificare referitoare la tipul de pescuit vizat trebuie să țină seama atât de durabilitatea ecologică, cât și de cea socioeconomică, având în vedere că de această activitate depinde un număr considerabil de locuri de muncă, nu numai pe mare, ci și pe uscat, precum și, în cele din urmă, supraviețuirea comunităților de coastă. Este necesar ca toate părțile interesate să fie implicate în consultările și negocierile ce vizează crearea unor regimuri adecvate de control al operațiunilor de pescuit, precum și în punerea în aplicare și asigurarea respectării acestora, în spiritul cooperării.

| 1.3 | În opinia CESE, includerea articolului privind retragerea autorizațiilor de pescuit, care figurează în prezent la capitolul privind controlul, în capitolul referitor la autorizațiile de pescuit ar spori coerența propunerii și ar elimina orice eventuală confuzie privind rolul observatorilor științifici menționați în articolul respectiv, care nu trebuie în niciun caz considerați controlori. |
| --- | --- |

1.3

În opinia CESE, includerea articolului privind retragerea autorizațiilor de pescuit, care figurează în prezent la capitolul privind controlul, în capitolul referitor la autorizațiile de pescuit ar spori coerența propunerii și ar elimina orice eventuală confuzie privind rolul observatorilor științifici menționați în articolul respectiv, care nu trebuie în niciun caz considerați controlori.

| 1.4 | CESE reafirmă necesitatea ca orice măsură ce va fi adoptată în acest context să fie bazată pe rezultatele cercetărilor științifice, această abordare asigurând până în prezent rezultate optime. |
| --- | --- |

1.4

CESE reafirmă necesitatea ca orice măsură ce va fi adoptată în acest context să fie bazată pe rezultatele cercetărilor științifice, această abordare asigurând până în prezent rezultate optime.

2.   Context

| 2.1 | În contextul reformei politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), inițiată de Comisia Europeană (1) în 2009 odată cu Cartea verde pe această temă (2), sunt prevăzute și alte modificări ale regulamentelor care privesc aplicarea PCP în anumite zone sau pentru anumite specii. În acest sens, propunerea care stă la baza prezentului aviz poate fi percepută ca presupunând, într-o oarecare măsură, o aplicare la pescuitul de adâncime din zona Atlanticului de Nord-Est a modificărilor cu caracter general privitoare la PCP, în special a principiilor durabilității și cercetării științifice, considerate a sta la baza activităților de pescuit. |
| --- | --- |

2.1

În contextul reformei politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), inițiată de Comisia Europeană (1) în 2009 odată cu Cartea verde pe această temă (2), sunt prevăzute și alte modificări ale regulamentelor care privesc aplicarea PCP în anumite zone sau pentru anumite specii. În acest sens, propunerea care stă la baza prezentului aviz poate fi percepută ca presupunând, într-o oarecare măsură, o aplicare la pescuitul de adâncime din zona Atlanticului de Nord-Est a modificărilor cu caracter general privitoare la PCP, în special a principiilor durabilității și cercetării științifice, considerate a sta la baza activităților de pescuit.

| 2.2 | Revizuirea Regulamentului (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002, prevăzută de propunerea supusă examinării, urmărește pe de o parte punerea în aplicare a rezoluțiilor 61/105 și 64/72, adoptate de Adunarea generală a Organizației Națiunilor Unite, care solicită statelor și organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului să adopte măsuri care să asigure protejarea ecosistemelor marine de adâncime vulnerabile de eventualele daune provocate de pescuit, astfel încât exploatarea responsabilă a resurselor să devină regula generală a oricărei activități. Pe de altă parte, Comisia recunoaște necesitatea remedierii anumitor deficiențe identificate în ceea ce privește aplicarea regulamentului actual în cursul perioadei de valabilitate a acestuia. |
| --- | --- |

2.2

Revizuirea Regulamentului (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002, prevăzută de propunerea supusă examinării, urmărește pe de o parte punerea în aplicare a rezoluțiilor 61/105 și 64/72, adoptate de Adunarea generală a Organizației Națiunilor Unite, care solicită statelor și organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului să adopte măsuri care să asigure protejarea ecosistemelor marine de adâncime vulnerabile de eventualele daune provocate de pescuit, astfel încât exploatarea responsabilă a resurselor să devină regula generală a oricărei activități. Pe de altă parte, Comisia recunoaște necesitatea remedierii anumitor deficiențe identificate în ceea ce privește aplicarea regulamentului actual în cursul perioadei de valabilitate a acestuia.

| 2.3 | În perioada intermediară, având în vedere problemele identificate în punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2371/2002, Comisia a publicat norme care, într-o anumită măsură, au ajustat conținutul acestuia. |
| --- | --- |

2.3

În perioada intermediară, având în vedere problemele identificate în punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2371/2002, Comisia a publicat norme care, într-o anumită măsură, au ajustat conținutul acestuia.

| 2.4 | În acest context, poate fi evocată comunicarea din 29 ianuarie 2007, care făcea referire la stocurile de specii de adâncime și la diferența dintre capturile totale admisibile (TAC) și capturile efective, subliniindu-se că această diferență se datorează, în parte, lipsei unei baze solide de cunoștințe științifice, atât în ceea ce privește speciile ce figurează în regulament, cât și capacitatea reală a flotelor care operează în apele Atlanticului de Nord-Est, cotele fiind stabilite înainte de adoptarea regulamentului. Tot în comunicare, se aprecia că s-ar impune o monitorizare și un control al activităților de pescuit, cu ajutorul VMS (sisteme de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit). |
| --- | --- |

2.4

În acest context, poate fi evocată comunicarea din 29 ianuarie 2007, care făcea referire la stocurile de specii de adâncime și la diferența dintre capturile totale admisibile (TAC) și capturile efective, subliniindu-se că această diferență se datorează, în parte, lipsei unei baze solide de cunoștințe științifice, atât în ceea ce privește speciile ce figurează în regulament, cât și capacitatea reală a flotelor care operează în apele Atlanticului de Nord-Est, cotele fiind stabilite înainte de adoptarea regulamentului. Tot în comunicare, se aprecia că s-ar impune o monitorizare și un control al activităților de pescuit, cu ajutorul VMS (sisteme de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit).

| 2.5 | Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului, prin care se stabilea unui cadru comunitar pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului, relua într-o oarecare măsură propunerile Comisiei de instituire a unui program al UE care să concretizeze preocuparea privind gestionarea și controlul pescuitului pe baze științifice. |
| --- | --- |

2.5

Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului, prin care se stabilea unui cadru comunitar pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului, relua într-o oarecare măsură propunerile Comisiei de instituire a unui program al UE care să concretizeze preocuparea privind gestionarea și controlul pescuitului pe baze științifice.

| 2.6 | În fine, Regulamentul (UE) nr. 1262/2012 al Consiliului stabilea, pentru 2013 și 2014, posibilitățile de pescuit în cazul anumitor specii de adâncime și îndeplinea obligația stabilirii unor planuri de pescuit la fiecare doi ani. Acest regulament stabilește capturile totale admisibile (TAC) și, mai important, repartizarea acestora. |
| --- | --- |

2.6

În fine, Regulamentul (UE) nr. 1262/2012 al Consiliului stabilea, pentru 2013 și 2014, posibilitățile de pescuit în cazul anumitor specii de adâncime și îndeplinea obligația stabilirii unor planuri de pescuit la fiecare doi ani. Acest regulament stabilește capturile totale admisibile (TAC) și, mai important, repartizarea acestora.

3.   Analiza propunerii

| 3.1 | Propunerea pleacă de la recunoașterea faptului că, sub aspectul obiectivelor urmărite de Regulamentul (CE) nr. 2347/2002, rezultatele nu sunt satisfăcătoare, mai ales în ceea ce privește:






  — | vulnerabilitatea a numeroase specii de adâncime; |
| --- | --- | --- |

3.1

Propunerea pleacă de la recunoașterea faptului că, sub aspectul obiectivelor urmărite de Regulamentul (CE) nr. 2347/2002, rezultatele nu sunt satisfăcătoare, mai ales în ceea ce privește:

—

vulnerabilitatea a numeroase specii de adâncime;

| — | efectele negative ale pescuitul cu traule de fund asupra ecosistemelor marine vulnerabile; |
| --- | --- |

—

efectele negative ale pescuitul cu traule de fund asupra ecosistemelor marine vulnerabile;

| — | nivelurile ridicate de capturi nedorite; |
| --- | --- |

—

nivelurile ridicate de capturi nedorite;

| — | dificultatea determinării nivelului durabil de presiune exercitată de pescuit, din cauza datelor științifice insuficiente. |
| --- | --- |

—

dificultatea determinării nivelului durabil de presiune exercitată de pescuit, din cauza datelor științifice insuficiente.

| 3.2 | CESE consideră că înmulțirea excesivă, începând cu 2003 (la momentul intrării în vigoare a regulamentului), a orientărilor în domeniu a fost în măsură să provoace daune, atât ecologice, cât și economice, navelor de pescuit. Prin urmare, principiul general al dezbaterii privind noua propunere ar trebui să îl constituie tendința către simplificare, stabilitate legislativă și securitate juridică pentru statele membre și pentru operatorii socioeconomici implicați. |
| --- | --- |

3.2

CESE consideră că înmulțirea excesivă, începând cu 2003 (la momentul intrării în vigoare a regulamentului), a orientărilor în domeniu a fost în măsură să provoace daune, atât ecologice, cât și economice, navelor de pescuit. Prin urmare, principiul general al dezbaterii privind noua propunere ar trebui să îl constituie tendința către simplificare, stabilitate legislativă și securitate juridică pentru statele membre și pentru operatorii socioeconomici implicați.

| 3.3 | Stocurile de specii de adâncime pot fi atât specii marcate drept țintă, cât și capturi accidentale în cadrul altor activități de pescuit. Obiectivul general al propunerii este de a asigura într-o cât mai mare măsură exploatarea durabilă a stocurilor de specii de adâncime, reducând în același timp impactul acestui tip de pescuit asupra mediului, și de a îmbunătăți baza de informații în scopul evaluării științifice. În vederea îndeplinirii acestui obiectiv, au fost stabilite o serie de măsuri, care vor fi prezentate în continuare. |
| --- | --- |

3.3

Stocurile de specii de adâncime pot fi atât specii marcate drept țintă, cât și capturi accidentale în cadrul altor activități de pescuit. Obiectivul general al propunerii este de a asigura într-o cât mai mare măsură exploatarea durabilă a stocurilor de specii de adâncime, reducând în același timp impactul acestui tip de pescuit asupra mediului, și de a îmbunătăți baza de informații în scopul evaluării științifice. În vederea îndeplinirii acestui obiectiv, au fost stabilite o serie de măsuri, care vor fi prezentate în continuare.

3.4   Exploatarea durabilă a speciilor de adâncime

| 3.4.1 | Ce regulă generală, posibilitățile de pescuit sunt stabilite la o rată de exploatare a speciilor de adâncime care să fie compatibilă cu producția maximă durabilă. Pentru a se asigura această durabilitate, se prevăd diferite măsuri, în primul rând fiind introdus un sistem de autorizații de pescuit, prin care fiecare operator trebuie să indice specia sau speciile marcate drept țintă, dintre cele care figurează în listele întocmite. CESE constată că listele din prezenta propunere, care provin din acordurile încheiate în cadrul CPANE (Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est), sunt mai extinse decât cele în vigoare, incluzând activități de pescuit care nu figurează în prezent în regulamentul privind pescuitul de adâncime. În al doilea rând, sporește importanța informațiilor științifice, deși trebuie subliniat că majoritatea statelor membre dispun de organisme și de medii științifice care au desfășurat o activitate care poate servi de exemplu pentru asigurarea unui pescuit durabil. |
| --- | --- |

3.4.1

Ce regulă generală, posibilitățile de pescuit sunt stabilite la o rată de exploatare a speciilor de adâncime care să fie compatibilă cu producția maximă durabilă. Pentru a se asigura această durabilitate, se prevăd diferite măsuri, în primul rând fiind introdus un sistem de autorizații de pescuit, prin care fiecare operator trebuie să indice specia sau speciile marcate drept țintă, dintre cele care figurează în listele întocmite. CESE constată că listele din prezenta propunere, care provin din acordurile încheiate în cadrul CPANE (Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est), sunt mai extinse decât cele în vigoare, incluzând activități de pescuit care nu figurează în prezent în regulamentul privind pescuitul de adâncime. În al doilea rând, sporește importanța informațiilor științifice, deși trebuie subliniat că majoritatea statelor membre dispun de organisme și de medii științifice care au desfășurat o activitate care poate servi de exemplu pentru asigurarea unui pescuit durabil.

| 3.4.2 | Autorizațiile de pescuit reprezintă o condiție obligatorie pentru a putea efectua activități de pescuit de adâncime. După o perioadă de tranziție de doi ani, traulele de fund sau setcile de fund nu vor mai putea fi utilizate. Navele care nu vizează specii de adâncime vor avea acces la zonele respective doar în temeiul unei autorizații de pescuit care indică speciile de adâncime sub formă de capturi accidentale, până la un anumit prag. |
| --- | --- |

3.4.2

Autorizațiile de pescuit reprezintă o condiție obligatorie pentru a putea efectua activități de pescuit de adâncime. După o perioadă de tranziție de doi ani, traulele de fund sau setcile de fund nu vor mai putea fi utilizate. Navele care nu vizează specii de adâncime vor avea acces la zonele respective doar în temeiul unei autorizații de pescuit care indică speciile de adâncime sub formă de capturi accidentale, până la un anumit prag.

| 3.4.3 | În prezent, anumite specii (ca de exemplu cardina sau langustina) pot fi pescuite în mod durabil doar cu traule de fund. Interzicerea acestora într-un termen apropiat și în lipsa negocierilor cu părțile interesate ar putea duce la pierderi economice și de locuri de muncă în sector. CESE consideră că o mai bună cunoaștere științifică și un pescuit controlat al acestor specii, împreună cu alte măsuri tehnice și de sprijin, ar permite o practicare durabilă a activităților de pescuit, din punct de vedere ecologic, social și economic. În acest sens, ar trebui sprijinită utilizarea pe scară largă a unor traule de concepție nouă, care oferă soluții tehnice ce ar permite înlocuirea pescuitului cu traule de fund din prezent cu alte metode de pescuit în ape adânci. |
| --- | --- |

3.4.3

În prezent, anumite specii (ca de exemplu cardina sau langustina) pot fi pescuite în mod durabil doar cu traule de fund. Interzicerea acestora într-un termen apropiat și în lipsa negocierilor cu părțile interesate ar putea duce la pierderi economice și de locuri de muncă în sector. CESE consideră că o mai bună cunoaștere științifică și un pescuit controlat al acestor specii, împreună cu alte măsuri tehnice și de sprijin, ar permite o practicare durabilă a activităților de pescuit, din punct de vedere ecologic, social și economic. În acest sens, ar trebui sprijinită utilizarea pe scară largă a unor traule de concepție nouă, care oferă soluții tehnice ce ar permite înlocuirea pescuitului cu traule de fund din prezent cu alte metode de pescuit în ape adânci.

3.5   Baza științifică

| 3.5.1 | Acest obiectiv reprezintă un criteriu transversal pentru toată PCP. Fără o cunoaștere științifică a mediului marin și a habitatelor sale este imposibilă stabilirea unor rate de exploatare care să fie compatibile cu utilizarea durabilă a acestora. Gestionarea pescuitului trebuie să se facă pe baza ratelor care corespund producției maxime durabile. |
| --- | --- |

3.5.1

Acest obiectiv reprezintă un criteriu transversal pentru toată PCP. Fără o cunoaștere științifică a mediului marin și a habitatelor sale este imposibilă stabilirea unor rate de exploatare care să fie compatibile cu utilizarea durabilă a acestora. Gestionarea pescuitului trebuie să se facă pe baza ratelor care corespund producției maxime durabile.

| 3.5.2 | CESE s-a pronunțat deja, în avizul privind Cartea verde și în avizele ulterioare pe tema respectivă, pentru o mai bună cunoaștere științifică a mediului marin și a stării stocurilor, propunând ca cercetarea și colectarea datelor să fie coordonată de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului. |
| --- | --- |

3.5.2

CESE s-a pronunțat deja, în avizul privind Cartea verde și în avizele ulterioare pe tema respectivă, pentru o mai bună cunoaștere științifică a mediului marin și a stării stocurilor, propunând ca cercetarea și colectarea datelor să fie coordonată de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului.

| 3.5.3 | De asemenea, CESE susține propunerea formulată în avizul privind finanțarea PCP (3), ca această activitate să fie desfășurată de organisme științifice independente, împreună cu pescarii sau organizațiile acestora. În aceeași ordine de idei, reafirmăm necesitatea unei formări permanente pentru îmbunătățirea capitalului uman și, în special, direcționarea tinerilor cercetători către mediul marin. |
| --- | --- |

3.5.3

De asemenea, CESE susține propunerea formulată în avizul privind finanțarea PCP (3), ca această activitate să fie desfășurată de organisme științifice independente, împreună cu pescarii sau organizațiile acestora. În aceeași ordine de idei, reafirmăm necesitatea unei formări permanente pentru îmbunătățirea capitalului uman și, în special, direcționarea tinerilor cercetători către mediul marin.

3.6   Modalități tehnice de gestionare

| 3.6.1 | Conform propunerii, posibilitățile de pescuit, care pot fi stabilite în prezent în funcție de limitele efortului de pescuit și de limitele de captură, vor putea fi determinate doar în funcție de limitele efortului de pescuit. În acest sens, CESE își reafirmă opinia conform căreia orice limitare va trebui justificată pe baze științifice. |
| --- | --- |

3.6.1

Conform propunerii, posibilitățile de pescuit, care pot fi stabilite în prezent în funcție de limitele efortului de pescuit și de limitele de captură, vor putea fi determinate doar în funcție de limitele efortului de pescuit. În acest sens, CESE își reafirmă opinia conform căreia orice limitare va trebui justificată pe baze științifice.

| 3.6.2 | Statele membre vor adopta măsuri de evitare a creșterii capacității de capturare, precum și a capturilor accidentale de specii vulnerabile, dar și măsuri de prevenire a aruncării capturilor înapoi în mare. |
| --- | --- |

3.6.2

Statele membre vor adopta măsuri de evitare a creșterii capacității de capturare, precum și a capturilor accidentale de specii vulnerabile, dar și măsuri de prevenire a aruncării capturilor înapoi în mare.

| 3.6.3 | Pentru a nu expune pescarii din UE (care trebuie să respecte cote sau limite ale efortului de pescuit) la un tratament discriminatoriu în raport cu concurenții lor din țări terțe, care pot pescui fără restricții, CESE solicită Comisiei să se implice susținut în încheierea de acorduri regionale de conservare a resurselor, obligatorii pentru toate părțile. |
| --- | --- |

3.6.3

Pentru a nu expune pescarii din UE (care trebuie să respecte cote sau limite ale efortului de pescuit) la un tratament discriminatoriu în raport cu concurenții lor din țări terțe, care pot pescui fără restricții, CESE solicită Comisiei să se implice susținut în încheierea de acorduri regionale de conservare a resurselor, obligatorii pentru toate părțile.

4.   Observații specifice

| 4.1 | CESE este de acord cu Comisia în privința următoarelor elemente ale propunerii:






  — | ecosistemele și speciile de adâncime sunt extrem de vulnerabile în fața activităților umane; |
| --- | --- | --- |

4.1

CESE este de acord cu Comisia în privința următoarelor elemente ale propunerii:

—

ecosistemele și speciile de adâncime sunt extrem de vulnerabile în fața activităților umane;

| — | există deja o cooperare între pescari și oamenii de știință sub aspectul cercetării privind mediul și speciile marine de adâncime; într-adevăr, cercetătorii sunt incluși deja în mod sistematic în echipajele flotelor de pescuit; |
| --- | --- |

—

există deja o cooperare între pescari și oamenii de știință sub aspectul cercetării privind mediul și speciile marine de adâncime; într-adevăr, cercetătorii sunt incluși deja în mod sistematic în echipajele flotelor de pescuit;

| — | obiectivul principal al propunerii trebuie să constea în asigurarea exploatării durabile a stocurilor de specii de adâncime, precum și de în reducerea impactului asupra mediului al acestui tip de pescuit, lucru care impune îmbunătățirea bazei de informații disponibile, care să stea la baza evaluărilor științifice și a prevederilor legislative ce vor fi adoptate în privința activităților din apele adânci; |
| --- | --- |

—

obiectivul principal al propunerii trebuie să constea în asigurarea exploatării durabile a stocurilor de specii de adâncime, precum și de în reducerea impactului asupra mediului al acestui tip de pescuit, lucru care impune îmbunătățirea bazei de informații disponibile, care să stea la baza evaluărilor științifice și a prevederilor legislative ce vor fi adoptate în privința activităților din apele adânci;

| — | un regim de autorizații de pescuit de adâncime reprezintă un instrument adecvat de control al accesului la aceste activități. |
| --- | --- |

—

un regim de autorizații de pescuit de adâncime reprezintă un instrument adecvat de control al accesului la aceste activități.

| 4.2 | Pe de altă parte, CESE recunoaște că traulele de fund pot reprezenta un pericol nu numai pentru speciile de adâncime, ci și pentru fundul mării din zonele vulnerabile. Însă această tehnică nu trebuie ostracizată, deoarece, utilizată cum se cuvine, ea este singura care permite și practicarea altor tipuri de pescuit, fără a le afecta durabilitatea. CESE propune stabilirea de criterii științifice care să permită stabilirea limitelor utilizării acestei tehnici. |
| --- | --- |

4.2

Pe de altă parte, CESE recunoaște că traulele de fund pot reprezenta un pericol nu numai pentru speciile de adâncime, ci și pentru fundul mării din zonele vulnerabile. Însă această tehnică nu trebuie ostracizată, deoarece, utilizată cum se cuvine, ea este singura care permite și practicarea altor tipuri de pescuit, fără a le afecta durabilitatea. CESE propune stabilirea de criterii științifice care să permită stabilirea limitelor utilizării acestei tehnici.

| 4.3 | În fond, CESE consideră că propunerea se îndreaptă în direcția bună, fiind însă nevoie de găsirea unui echilibru adecvat între protecția habitatelor și a speciilor vulnerabile, pe de o parte, și exploatarea durabilă a resurselor din punct de vedere economic, social și ecologic, pe de altă parte. Prin urmare, consideră că interzicerea traulelor de fund sau setcilor de fund ar putea constitui o măsură disproporționată, în cazul în care nu se ține cont de evaluările științifice. |
| --- | --- |

4.3

În fond, CESE consideră că propunerea se îndreaptă în direcția bună, fiind însă nevoie de găsirea unui echilibru adecvat între protecția habitatelor și a speciilor vulnerabile, pe de o parte, și exploatarea durabilă a resurselor din punct de vedere economic, social și ecologic, pe de altă parte. Prin urmare, consideră că interzicerea traulelor de fund sau setcilor de fund ar putea constitui o măsură disproporționată, în cazul în care nu se ține cont de evaluările științifice.

| 4.4 | Ca alternativă la interdicție, CESE propune respectarea Orientărilor internaționale pentru gestionarea pescuitului de adâncime în marea liberă ale Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), a căror aplicare la nivel internațional – și mai ales în Uniunea Europeană - se bucură de apreciere din partea ONU. De asemenea, salută faptul că Comisia recunoaște necesitatea acordării de asistență financiară pentru înlocuirea uneltelor de pescuit și pentru formarea echipajelor. Această asistență va trebui să adaptată la situația de criză economică și socială din Europa. |
| --- | --- |

4.4

Ca alternativă la interdicție, CESE propune respectarea Orientărilor internaționale pentru gestionarea pescuitului de adâncime în marea liberă ale Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), a căror aplicare la nivel internațional – și mai ales în Uniunea Europeană - se bucură de apreciere din partea ONU. De asemenea, salută faptul că Comisia recunoaște necesitatea acordării de asistență financiară pentru înlocuirea uneltelor de pescuit și pentru formarea echipajelor. Această asistență va trebui să adaptată la situația de criză economică și socială din Europa.

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 181, 21.6.2012, pp. 183-195.

1

(2)  JO C 18, 19.1.2011, pp. 53-58.

2

(3)  JO C 299, 4.10.2012, pp. 133-140.

3

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/44

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind recomandarea de recomandare a Consiliului privind punerea în aplicare a orientărilor generale privind politicile economice ale statelor membre a căror monedă este euro

COM(2012) 301 final

2013/C 133/09

Raportor: dl Thomas DELAPINA

La 14 august 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Recomandarea de Recomandare a Consiliului privind punerea în aplicare a orientărilor generale privind politicile economice ale statelor membre a căror monedă este euro

COM(2012) 301 final.

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 21 ianuarie 2013.

În cea de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 13 februarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 161 voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 9 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE salută stabilirea unor orientări generale în materie de politici economice pentru statele membre din zona euro, care să constituie un cadru coerent în vederea asigurării unei integrări aprofundate, precum și a unei coordonări mai bune și mai eficiente. |
| --- | --- |

1.1

CESE salută stabilirea unor orientări generale în materie de politici economice pentru statele membre din zona euro, care să constituie un cadru coerent în vederea asigurării unei integrări aprofundate, precum și a unei coordonări mai bune și mai eficiente.

| 1.2 | În plus, Comitetul este în favoarea formulării unor recomandări și a evaluării punerii în aplicare în mod diferențiat pentru fiecare țară. Astfel se poate ține cont de diferențele în materie de performanță economică și de diversitatea cauzelor crizei economice din fiecare țară. |
| --- | --- |

1.2

În plus, Comitetul este în favoarea formulării unor recomandări și a evaluării punerii în aplicare în mod diferențiat pentru fiecare țară. Astfel se poate ține cont de diferențele în materie de performanță economică și de diversitatea cauzelor crizei economice din fiecare țară.

| 1.3 | Totuși, CESE dorește să profite de ocazia formulării recomandării privind punerea în aplicare a orientărilor generale privind politicile economice și să atragă atenția asupra necesității unei reforme a abordării politicii economice, în special în ceea ce privește reformularea orientărilor, preconizată pentru 2014. CESE consideră că actualul mix de politici macroeconomice nu este echilibrat, deoarece neglijează importanța cererii și inegalitatea distribuirii. Anumite eforturi de reformă par a stabiliza piețele financiare, ceea ce ar permite orientărilor de până în prezent ale politicilor economice să pună un accent mai puternic pe politicile de creștere economică și pe crearea de locuri de muncă. Cu toate acestea, capacitatea operațională a sectorului bancar și a piețelor financiare nu s-a refăcut pe deplin. Politica de austeritate nu permite nici aplicarea unui program expansionist credibil pentru reducerea datoriilor publice și a șomajului. Din contră, criza s-a acutizat, iar în loc să iasă din criză, zona euro a ajuns, prin măsurile de austeritate, într-o recesiune de tip W („double dip recession”) cu consecințe grave nu doar de ordin economic, ci mai ales de ordin social. Pe termen lung, orice neglijare a consecințelor sociale duce la periclitarea și mai mare a creșterii economiei europene. |
| --- | --- |

1.3

Totuși, CESE dorește să profite de ocazia formulării recomandării privind punerea în aplicare a orientărilor generale privind politicile economice și să atragă atenția asupra necesității unei reforme a abordării politicii economice, în special în ceea ce privește reformularea orientărilor, preconizată pentru 2014. CESE consideră că actualul mix de politici macroeconomice nu este echilibrat, deoarece neglijează importanța cererii și inegalitatea distribuirii. Anumite eforturi de reformă par a stabiliza piețele financiare, ceea ce ar permite orientărilor de până în prezent ale politicilor economice să pună un accent mai puternic pe politicile de creștere economică și pe crearea de locuri de muncă. Cu toate acestea, capacitatea operațională a sectorului bancar și a piețelor financiare nu s-a refăcut pe deplin. Politica de austeritate nu permite nici aplicarea unui program expansionist credibil pentru reducerea datoriilor publice și a șomajului. Din contră, criza s-a acutizat, iar în loc să iasă din criză, zona euro a ajuns, prin măsurile de austeritate, într-o recesiune de tip W („double dip recession”) cu consecințe grave nu doar de ordin economic, ci mai ales de ordin social. Pe termen lung, orice neglijare a consecințelor sociale duce la periclitarea și mai mare a creșterii economiei europene.

| 1.4 | Eforturile de stabilizare a politicilor naționale sunt sortite eșecului dacă acestea sunt subminate de evoluțiile piețelor financiare și de speculații. Din acest motiv, Comitetul solicită o re-reglementare mai severă a piețelor financiare, inclusiv a sistemului bancar paralel, care să fie coordonată la nivelul G20, precum și o redimensionare a sistemului financiar care trebuie readus la unison cu necesitățile economiei reale. CESE solicită o „renaștere a economiei reale” în Europa, prin care acțiunile întreprinzătoare să ajungă din nou în prim-plan, lăsând în urmă orice mobiluri speculative. |
| --- | --- |

1.4

Eforturile de stabilizare a politicilor naționale sunt sortite eșecului dacă acestea sunt subminate de evoluțiile piețelor financiare și de speculații. Din acest motiv, Comitetul solicită o re-reglementare mai severă a piețelor financiare, inclusiv a sistemului bancar paralel, care să fie coordonată la nivelul G20, precum și o redimensionare a sistemului financiar care trebuie readus la unison cu necesitățile economiei reale. CESE solicită o „renaștere a economiei reale” în Europa, prin care acțiunile întreprinzătoare să ajungă din nou în prim-plan, lăsând în urmă orice mobiluri speculative.

| 1.5 | O plasă de siguranță solidară și credibilă bazată pe încredere câștigată ar asigura imposibilitatea apariției unor speculații împotriva țărilor aflate în dificultate și ar reduce costurile de finanțare ale acestora. De asemenea, emiterea unor obligațiuni europene comune și reducerea dependenței de agențiile de rating ar putea duce la scăderea costurilor de finanțare în țările aflate în criză. |
| --- | --- |

1.5

O plasă de siguranță solidară și credibilă bazată pe încredere câștigată ar asigura imposibilitatea apariției unor speculații împotriva țărilor aflate în dificultate și ar reduce costurile de finanțare ale acestora. De asemenea, emiterea unor obligațiuni europene comune și reducerea dependenței de agențiile de rating ar putea duce la scăderea costurilor de finanțare în țările aflate în criză.

| 1.6 | Măsurile de consolidare a finanțelor publice, care sunt necesare din mai multe cauze, printre altele cheltuielile pentru susținerea băncilor, măsurile de redresare economică și prăbușirea bulelor în domeniul imobiliar și al construcțiilor din unele state prezintă diferite grade de urgență care, prin urmare, presupun calendare mai ample și mai flexibile. Ele trebuie să ia în considerare și efectele pe care le au asupra cererii și trebuie aduse în concordanță și cu obiectivele în materie de politică socială și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020, deoarece creșterea economică și ocuparea forței de muncă sunt factori esențiali ai unei consolidări reușite. Un deficit bugetar scăzut este, în primul rând, rezultatul unei dezvoltări economice generale favorabile și al bunei guvernanțe, nu premisa acesteia. |
| --- | --- |

1.6

Măsurile de consolidare a finanțelor publice, care sunt necesare din mai multe cauze, printre altele cheltuielile pentru susținerea băncilor, măsurile de redresare economică și prăbușirea bulelor în domeniul imobiliar și al construcțiilor din unele state prezintă diferite grade de urgență care, prin urmare, presupun calendare mai ample și mai flexibile. Ele trebuie să ia în considerare și efectele pe care le au asupra cererii și trebuie aduse în concordanță și cu obiectivele în materie de politică socială și de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020, deoarece creșterea economică și ocuparea forței de muncă sunt factori esențiali ai unei consolidări reușite. Un deficit bugetar scăzut este, în primul rând, rezultatul unei dezvoltări economice generale favorabile și al bunei guvernanțe, nu premisa acesteia.

| 1.7 | Consolidarea bugetară durabilă trebuie să fie echilibrată, ținându-se cont, pe de o parte, de echilibrul dintre efectele asupra cererii și ofertei și, pe de altă parte, în aceeași măsură, de venituri și cheltuieli. Comitetul atrage atenția cu precădere asupra faptului că un cadru bugetar integrat („uniunea fiscală”) nu vizează doar cheltuielile publice, ci și veniturile publice. Comitetul solicită regândirea generală nu doar a cheltuielilor, ci și a sistemelor fiscale, ținându-se seama de distribuirea echitabilă. Comitetul indică o serie de posibile măsuri pentru consolidarea veniturilor fiscale pentru a garanta astfel nivelul dorit al sistemelor sociale și investițiile pe termen lung ale sectorului public. Ar fi de dorit să se ajungă la o armonizare a bazelor de impozitare și modalităților de calcul al taxelor în baza unor analize aprofundate ale diferitelor sisteme economice din interiorul UE. Această armonizare ar evita denaturările concurenței în interiorul Uniunii, în loc să continue erodarea veniturilor publice prin concurența în a reduce impozitele. |
| --- | --- |

1.7

Consolidarea bugetară durabilă trebuie să fie echilibrată, ținându-se cont, pe de o parte, de echilibrul dintre efectele asupra cererii și ofertei și, pe de altă parte, în aceeași măsură, de venituri și cheltuieli. Comitetul atrage atenția cu precădere asupra faptului că un cadru bugetar integrat („uniunea fiscală”) nu vizează doar cheltuielile publice, ci și veniturile publice. Comitetul solicită regândirea generală nu doar a cheltuielilor, ci și a sistemelor fiscale, ținându-se seama de distribuirea echitabilă. Comitetul indică o serie de posibile măsuri pentru consolidarea veniturilor fiscale pentru a garanta astfel nivelul dorit al sistemelor sociale și investițiile pe termen lung ale sectorului public. Ar fi de dorit să se ajungă la o armonizare a bazelor de impozitare și modalităților de calcul al taxelor în baza unor analize aprofundate ale diferitelor sisteme economice din interiorul UE. Această armonizare ar evita denaturările concurenței în interiorul Uniunii, în loc să continue erodarea veniturilor publice prin concurența în a reduce impozitele.

| 1.8 | Comitetul îndeamnă la o reevaluare urgentă a factorilor de multiplicare de natură fiscală prin prisma rezultatelor considerabile ale cercetării internaționale care sugerează că, în perioade de recesiune, factorii de multiplicare diferă de la un stat la altul și au un efect mult mai negativ asupra creșterii economice și a ocupării forței de muncă decât s-a presupus până în prezent. Politica ar trebui să profite mai mult de faptul că factorii de multiplicare negativi asupra veniturilor și ocupării forței de muncă declanșați de măsurile legate de venituri sunt, de regulă, mai reduși decât în cazul reducerii cheltuielilor, mai ales atunci când aceste măsuri care privesc veniturile se aplică unui strat al populației cu o tendință de consum mai redusă. Astfel s-ar putea ivi posibilități de a spori ocuparea forței de muncă și cererea prin intermediul unei redistribuiri care nu afectează soldul bugetar, punându-se la dispoziție mijloace financiare pentru măsuri expansioniste, de exemplu, pentru programe de educare și ocupare a forței de muncă, pentru investiții în industrie, cercetare și în servicii sociale, ceea ce contribuie, de asemenea, la consolidarea absolut necesară a încrederii în rândul întreprinderilor și al consumatorilor. |
| --- | --- |

1.8

Comitetul îndeamnă la o reevaluare urgentă a factorilor de multiplicare de natură fiscală prin prisma rezultatelor considerabile ale cercetării internaționale care sugerează că, în perioade de recesiune, factorii de multiplicare diferă de la un stat la altul și au un efect mult mai negativ asupra creșterii economice și a ocupării forței de muncă decât s-a presupus până în prezent. Politica ar trebui să profite mai mult de faptul că factorii de multiplicare negativi asupra veniturilor și ocupării forței de muncă declanșați de măsurile legate de venituri sunt, de regulă, mai reduși decât în cazul reducerii cheltuielilor, mai ales atunci când aceste măsuri care privesc veniturile se aplică unui strat al populației cu o tendință de consum mai redusă. Astfel s-ar putea ivi posibilități de a spori ocuparea forței de muncă și cererea prin intermediul unei redistribuiri care nu afectează soldul bugetar, punându-se la dispoziție mijloace financiare pentru măsuri expansioniste, de exemplu, pentru programe de educare și ocupare a forței de muncă, pentru investiții în industrie, cercetare și în servicii sociale, ceea ce contribuie, de asemenea, la consolidarea absolut necesară a încrederii în rândul întreprinderilor și al consumatorilor.

| 1.9 | Aceste măsuri expansioniste ar stimula și importurile, în special în țările cu excedent. O coordonare la nivelul UE a acestor măsuri ar fi cu mult mai eficientă, având în vedere faptul că rata de importuri a zonei euro în ansamblul ei (adică față de țări terțe) este considerabil mai redusă față de fiecare economie națională în parte. |
| --- | --- |

1.9

Aceste măsuri expansioniste ar stimula și importurile, în special în țările cu excedent. O coordonare la nivelul UE a acestor măsuri ar fi cu mult mai eficientă, având în vedere faptul că rata de importuri a zonei euro în ansamblul ei (adică față de țări terțe) este considerabil mai redusă față de fiecare economie națională în parte.

| 1.10 | La înlăturarea dezechilibrelor economice externe, principiul simetriei indispensabile cere ca țările cu excedent să-și utilizeze câștigurile din exporturi la îmbunătățirea bunăstării unor pături largi ale populației. O asemenea creștere a cererii interne ar contribui și la reducerea „deficitelor de import” ale acestora. |
| --- | --- |

1.10

La înlăturarea dezechilibrelor economice externe, principiul simetriei indispensabile cere ca țările cu excedent să-și utilizeze câștigurile din exporturi la îmbunătățirea bunăstării unor pături largi ale populației. O asemenea creștere a cererii interne ar contribui și la reducerea „deficitelor de import” ale acestora.

| 1.11 | Un efect pozitiv asupra cererii și o îmbunătățire a competitivității economiei pot fi obținute nu numai prin reorientarea solicitată a mixului de politici macroeconomice, ci și prin reforme structurale acceptabile din punct de vedere social. |
| --- | --- |

1.11

Un efect pozitiv asupra cererii și o îmbunătățire a competitivității economiei pot fi obținute nu numai prin reorientarea solicitată a mixului de politici macroeconomice, ci și prin reforme structurale acceptabile din punct de vedere social.

| 1.12 | În general, la înlăturarea dezechilibrelor economice externe, nu este utilă concentrarea pe competitivitatea prețurilor, care este legată adesea de solicitări de moderare a salariilor. Plafonarea salariilor pentru a promova exporturile, concomitent în toate țările zonei euro, pe lângă consecințele serioase de redistribuire pe care le are, duce și la scăderea cererii în general și la crearea unui cerc vicios în care toate țările au de pierdut. |
| --- | --- |

1.12

În general, la înlăturarea dezechilibrelor economice externe, nu este utilă concentrarea pe competitivitatea prețurilor, care este legată adesea de solicitări de moderare a salariilor. Plafonarea salariilor pentru a promova exporturile, concomitent în toate țările zonei euro, pe lângă consecințele serioase de redistribuire pe care le are, duce și la scăderea cererii în general și la crearea unui cerc vicios în care toate țările au de pierdut.

| 1.13 | Comitetul solicită din nou elaborarea unei politici salariale, care să utilizeze pe deplin marjele de manevră oferite de productivitate și respinge, ca fiind total inacceptabile, reglementările și intervențiile statului în domeniul autonom al negocierii contractelor colective. |
| --- | --- |

1.13

Comitetul solicită din nou elaborarea unei politici salariale, care să utilizeze pe deplin marjele de manevră oferite de productivitate și respinge, ca fiind total inacceptabile, reglementările și intervențiile statului în domeniul autonom al negocierii contractelor colective.

| 1.14 | Sunt neglijați, de cele mai multe ori, alți factori de cost, adesea mai importanți decât salariile. De asemenea, este trecută cu vederea importanța pentru competitivitate a factorilor care nu țin de prețuri. Europa va avea însă succes în competiția globală numai adoptând o strategie „high road”, cu o valoare adăugată de înaltă calitate. O strategie „low road” privind concurența cu alte regiuni ale lumii, în vederea reducerii costurilor, ar fi sortită eșecului. |
| --- | --- |

1.14

Sunt neglijați, de cele mai multe ori, alți factori de cost, adesea mai importanți decât salariile. De asemenea, este trecută cu vederea importanța pentru competitivitate a factorilor care nu țin de prețuri. Europa va avea însă succes în competiția globală numai adoptând o strategie „high road”, cu o valoare adăugată de înaltă calitate. O strategie „low road” privind concurența cu alte regiuni ale lumii, în vederea reducerii costurilor, ar fi sortită eșecului.

| 1.15 | Per ansamblu, modelul social european, prin stabilizatorii automați ai sistemului de securitate socială, a favorizat gestionarea crizei, susținând cererea și oferta. O slăbire a acestui sistem prezintă riscul alunecării într-o depresie adâncă precum cea din anii treizeci ai secolului trecut. |
| --- | --- |

1.15

Per ansamblu, modelul social european, prin stabilizatorii automați ai sistemului de securitate socială, a favorizat gestionarea crizei, susținând cererea și oferta. O slăbire a acestui sistem prezintă riscul alunecării într-o depresie adâncă precum cea din anii treizeci ai secolului trecut.

| 1.16 | În general, Comitetul pledează pentru consolidarea rolului partenerilor sociali la nivel național și european și pentru intensificarea coordonării la nivel european a politicilor salariale, de exemplu prin revalorizarea dialogului macroeconomic, care ar trebui introdus și în zona euro. Reformularea orientărilor ar trebui să aibă în vedere faptul că țările cu parteneriate sociale funcționale au putut amortiza mai bine efectele crizei decât celelalte țări. |
| --- | --- |

1.16

În general, Comitetul pledează pentru consolidarea rolului partenerilor sociali la nivel național și european și pentru intensificarea coordonării la nivel european a politicilor salariale, de exemplu prin revalorizarea dialogului macroeconomic, care ar trebui introdus și în zona euro. Reformularea orientărilor ar trebui să aibă în vedere faptul că țările cu parteneriate sociale funcționale au putut amortiza mai bine efectele crizei decât celelalte țări.

| 1.17 | În plus, Comitetul solicită din nou implicarea cât mai amplă și cât mai timpurie a partenerilor sociali și a altor organizații reprezentative ale societății civile în procesul de elaborare a politicilor. Reformele și schimbările necesare vor fi promițătoare și vor fi acceptate numai dacă distribuirea sarcinilor este percepută ca fiind echitabilă. |
| --- | --- |

1.17

În plus, Comitetul solicită din nou implicarea cât mai amplă și cât mai timpurie a partenerilor sociali și a altor organizații reprezentative ale societății civile în procesul de elaborare a politicilor. Reformele și schimbările necesare vor fi promițătoare și vor fi acceptate numai dacă distribuirea sarcinilor este percepută ca fiind echitabilă.

| 1.18 | Per ansamblu, se poate constata că Europa are nevoie de un nou model de creștere, aflat sub semnul luptei împotriva șomajului inacceptabil, care să acorde o marjă de manevră suficientă pentru investiții în viitor precum și în investiții sociale și ecologice generatoare de creștere și cerere economică. Restructurările bugetare și garantarea unei baze de venituri suficiente, cu respectarea unei repartizări echitabile trebuie să ducă la consolidarea sistemelor sociale, pentru a crește astfel puterea productivă și a stabiliza cererea și nivelul de încredere. Un asemenea model de creștere permite și consolidarea durabilă a bugetelor publice. |
| --- | --- |

1.18

Per ansamblu, se poate constata că Europa are nevoie de un nou model de creștere, aflat sub semnul luptei împotriva șomajului inacceptabil, care să acorde o marjă de manevră suficientă pentru investiții în viitor precum și în investiții sociale și ecologice generatoare de creștere și cerere economică. Restructurările bugetare și garantarea unei baze de venituri suficiente, cu respectarea unei repartizări echitabile trebuie să ducă la consolidarea sistemelor sociale, pentru a crește astfel puterea productivă și a stabiliza cererea și nivelul de încredere. Un asemenea model de creștere permite și consolidarea durabilă a bugetelor publice.

2.   Context

| 2.1 | Recomandarea Consiliului privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii din 13 iulie 2010 stabilește următoarele orientări, care vor rămâne nemodificate până în 2014, astfel încât întreaga atenție să fie orientată spre punerea în aplicare:
  —   Orientarea 1: Asigurarea calității și durabilității finanțelor publice
  —   Orientarea 2: Abordarea dezechilibrelor macroeconomice
  —   Orientarea 3: Reducerea dezechilibrelor în zona euro
  —   Orientarea 4: Optimizarea sprijinului pentru cercetare-dezvoltare și inovare, consolidarea triunghiului cunoașterii și eliberarea potențialului economiei digitale
  —   Orientarea 5: Utilizarea mai eficientă a resurselor și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră
  —   Orientarea 6: Îmbunătățirea mediului de afaceri și de consum și modernizarea și dezvoltarea bazei industriale pentru asigurarea funcționării depline a pieței interne |
| --- | --- |

2.1

Recomandarea Consiliului privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii din 13 iulie 2010 stabilește următoarele orientări, care vor rămâne nemodificate până în 2014, astfel încât întreaga atenție să fie orientată spre punerea în aplicare:

—   Orientarea 1: Asigurarea calității și durabilității finanțelor publice

—   Orientarea 2: Abordarea dezechilibrelor macroeconomice

—   Orientarea 3: Reducerea dezechilibrelor în zona euro

—   Orientarea 4: Optimizarea sprijinului pentru cercetare-dezvoltare și inovare, consolidarea triunghiului cunoașterii și eliberarea potențialului economiei digitale

—   Orientarea 5: Utilizarea mai eficientă a resurselor și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră

—   Orientarea 6: Îmbunătățirea mediului de afaceri și de consum și modernizarea și dezvoltarea bazei industriale pentru asigurarea funcționării depline a pieței interne

| 2.2 | În acest context, Comisia și-a prezentat, la 30 mai 2012, cea mai recentă recomandare de Recomandare a Consiliului privind punerea în aplicare a orientărilor generale privind politicile economice ale statelor membre a căror monedă este euro, care conține o actualizare a recomandărilor privind orientările generale ale politicilor economice în zona euro. În plus, au fost formulate recomandări specifice pentru fiecare din cele 27 de state membre ale Uniunii. La 6 iulie 2012, Consiliul Uniunii Europene a adoptat documentele aferente. |
| --- | --- |

2.2

În acest context, Comisia și-a prezentat, la 30 mai 2012, cea mai recentă recomandare de Recomandare a Consiliului privind punerea în aplicare a orientărilor generale privind politicile economice ale statelor membre a căror monedă este euro, care conține o actualizare a recomandărilor privind orientările generale ale politicilor economice în zona euro. În plus, au fost formulate recomandări specifice pentru fiecare din cele 27 de state membre ale Uniunii. La 6 iulie 2012, Consiliul Uniunii Europene a adoptat documentele aferente.

3.   Observații generale

| 3.1 | CESE salută eforturile Comisiei de a crea un cadru coerent – care este de urgență necesar – pentru mai buna coordonare a politicilor economice europene. Acesta este indispensabil pentru a obține un parcurs durabil în direcția creșterii economice și a ocupării forței de muncă. Există pericolul ca anumite măsuri de eliminare a dezechilibrelor să fie utile în cazul unei țări izolate, dar să fie contraproductive pentru zona euro per ansamblu. |
| --- | --- |

3.1

CESE salută eforturile Comisiei de a crea un cadru coerent – care este de urgență necesar – pentru mai buna coordonare a politicilor economice europene. Acesta este indispensabil pentru a obține un parcurs durabil în direcția creșterii economice și a ocupării forței de muncă. Există pericolul ca anumite măsuri de eliminare a dezechilibrelor să fie utile în cazul unei țări izolate, dar să fie contraproductive pentru zona euro per ansamblu.

| 3.2 | Prin urmare, sunt necesare o abordare de ansamblu, o gândire și o percepție europeană. Astfel, Comitetul împărtășește punctul de vedere al Comisiei că, pentru o cooperare economică veritabilă, cel puțin în cadrul Eurogrupului, sunt necesare o integrare aprofundată, precum și o coordonare mai bună și mai eficientă. În acest sens, trebuie să se țină cont de diferențele în ceea ce privește performanțele economice ale statelor membre (nivelul PIB, creșterea economică, ratele șomajului și tendințele acestuia, nivelul și structura deficitului bugetar și a datoriei publice, cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare, cheltuielile sociale, balanța contului curent, aprovizionarea cu energie etc.). |
| --- | --- |

3.2

Prin urmare, sunt necesare o abordare de ansamblu, o gândire și o percepție europeană. Astfel, Comitetul împărtășește punctul de vedere al Comisiei că, pentru o cooperare economică veritabilă, cel puțin în cadrul Eurogrupului, sunt necesare o integrare aprofundată, precum și o coordonare mai bună și mai eficientă. În acest sens, trebuie să se țină cont de diferențele în ceea ce privește performanțele economice ale statelor membre (nivelul PIB, creșterea economică, ratele șomajului și tendințele acestuia, nivelul și structura deficitului bugetar și a datoriei publice, cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare, cheltuielile sociale, balanța contului curent, aprovizionarea cu energie etc.).

| 3.3 | Criza, începută în 2008, s-a declanșat în Statele Unite, căpătând apoi amploare globală. Ea a dus la concluzia că arhitectura uniunii monetare s-a bazat în mod excesiv pe forțele pieței, neoferind un răspuns pe măsură pericolului apariției unor dezechilibre. Așa cum a evidențiat evoluția bugetelor publice în întreaga zonă euro până în anul 2008, lipsa disciplinei bugetare nu a fost cauza generală a crizei.
  Raportul datorii/PIB – în procente (sursă: AMECO 2012/11) |
| --- | --- |

3.3

Criza, începută în 2008, s-a declanșat în Statele Unite, căpătând apoi amploare globală. Ea a dus la concluzia că arhitectura uniunii monetare s-a bazat în mod excesiv pe forțele pieței, neoferind un răspuns pe măsură pericolului apariției unor dezechilibre. Așa cum a evidențiat evoluția bugetelor publice în întreaga zonă euro până în anul 2008, lipsa disciplinei bugetare nu a fost cauza generală a crizei.

Raportul datorii/PIB – în procente (sursă: AMECO 2012/11)

Image

| 3.4 | În media zonei euro, creșterea deficitelor, respectiv a nivelurilor datoriilor a apărut abia în urma utilizării masive a fondurilor publice pentru salvarea sistemului financiar și pentru susținerea cererii și a pieței forței de muncă, care au căzut din cauza crizei (1), precum și în urma încasărilor tot mai reduse la bugetul de stat, în special din cauza scăderii ocupării forței de muncă. Acest aspect este deosebit de important pentru elaborarea strategiilor economice, deoarece printr-un diagnostic greșit pot fi prescrise medicamentele greșite. Prin urmare, CESE salută în principiu diferențierea pe țări a analizei punerii în aplicare a orientărilor. Nu există o soluție unică în toate cazurile, având în vedere faptul că și cauzele crizei diferă foarte mult de la o țară la alta. |
| --- | --- |

3.4

În media zonei euro, creșterea deficitelor, respectiv a nivelurilor datoriilor a apărut abia în urma utilizării masive a fondurilor publice pentru salvarea sistemului financiar și pentru susținerea cererii și a pieței forței de muncă, care au căzut din cauza crizei (1), precum și în urma încasărilor tot mai reduse la bugetul de stat, în special din cauza scăderii ocupării forței de muncă. Acest aspect este deosebit de important pentru elaborarea strategiilor economice, deoarece printr-un diagnostic greșit pot fi prescrise medicamentele greșite. Prin urmare, CESE salută în principiu diferențierea pe țări a analizei punerii în aplicare a orientărilor. Nu există o soluție unică în toate cazurile, având în vedere faptul că și cauzele crizei diferă foarte mult de la o țară la alta.

| 3.5 | Cu toate acestea, CESE dorește să profite de ocazie și să atragă atenția asupra necesității unei reforme a abordării politicilor economice. Această reformă nu vizează doar verificările anuale, ci are și o relevanță deosebită pentru viitoarea versiune a orientărilor în materie de politici economice, din 2014. |
| --- | --- |

3.5

Cu toate acestea, CESE dorește să profite de ocazie și să atragă atenția asupra necesității unei reforme a abordării politicilor economice. Această reformă nu vizează doar verificările anuale, ci are și o relevanță deosebită pentru viitoarea versiune a orientărilor în materie de politici economice, din 2014.

| 3.6 | În anul 2012, Europa s-a aflat în al cincilea an de criză. La scurt timp după stabilirea actualelor orientări, previziunile Comisiei Europene pentru toamna anului 2010 în ceea ce privește zona euro au preconizat încă o creștere a PIB cu 1,6 % și o rată a șomajului de 9,6 % pentru anul 2012. Într-adevăr, zona euro s-a aflat în recesiune în acest an, iar rata șomajului a crescut la peste 11 %, în anumite țări chiar la valori apropiate de 25 %. |
| --- | --- |

3.6

În anul 2012, Europa s-a aflat în al cincilea an de criză. La scurt timp după stabilirea actualelor orientări, previziunile Comisiei Europene pentru toamna anului 2010 în ceea ce privește zona euro au preconizat încă o creștere a PIB cu 1,6 % și o rată a șomajului de 9,6 % pentru anul 2012. Într-adevăr, zona euro s-a aflat în recesiune în acest an, iar rata șomajului a crescut la peste 11 %, în anumite țări chiar la valori apropiate de 25 %.

| 3.7 | În contrast, economia SUA este în creștere moderată, dar constantă, cu rate în jur de 2 %, susținută fiind de o politică monetară foarte expansionistă constantă, precum și de măsurile de politică socială și fiscală ale guvernului. Consumul, investițiile și producția industrială se dezvoltă în mod robust, astfel încât rata șomajului se află mult sub valoarea maximă înregistrată în octombrie 2009 (2). |
| --- | --- |

3.7

În contrast, economia SUA este în creștere moderată, dar constantă, cu rate în jur de 2 %, susținută fiind de o politică monetară foarte expansionistă constantă, precum și de măsurile de politică socială și fiscală ale guvernului. Consumul, investițiile și producția industrială se dezvoltă în mod robust, astfel încât rata șomajului se află mult sub valoarea maximă înregistrată în octombrie 2009 (2).

| 3.8 | În vreme ce „Programul european de redresare economică” (European Economic Recovery Program) din anul 2008, care a fost influențat puternic de căderea economică rapidă după falimentul Lehman, recunoștea necesitatea unei consolidări active a cererii interne și a reglementării piețelor, politicile economice s-au întors repede la orientarea lor tradițională. Avertismentul formulat în mod repetat și de CESE, că Europa trebuie să iasă din criză prin creștere, nu să facă economii care să o ducă din nou în criză, a rămas fără ecou și, astfel, recesiunea de tip W a devenit realitate. |
| --- | --- |

3.8

În vreme ce „Programul european de redresare economică” (European Economic Recovery Program) din anul 2008, care a fost influențat puternic de căderea economică rapidă după falimentul Lehman, recunoștea necesitatea unei consolidări active a cererii interne și a reglementării piețelor, politicile economice s-au întors repede la orientarea lor tradițională. Avertismentul formulat în mod repetat și de CESE, că Europa trebuie să iasă din criză prin creștere, nu să facă economii care să o ducă din nou în criză, a rămas fără ecou și, astfel, recesiunea de tip W a devenit realitate.

| 3.9 | Eșecul politicilor economice europene rezidă, în primul rând, în incapacitatea de a stabiliza piețele financiare. Volatilitatea crescută, diferențele crescute între ratele dobânzii, precum și ratele exagerate pentru dobânzile pe termen lung și rezervele mari de lichidități în bănci arată că, în ciuda unor primi pași importanți în direcția uniunii bancare, capacitatea de funcționare a sistemului financiar nu a fost încă restabilită în totalitate. Nesiguranța aferentă în rândul întreprinderilor și al consumatorilor frânează în continuare perspectivele de creștere. |
| --- | --- |

3.9

Eșecul politicilor economice europene rezidă, în primul rând, în incapacitatea de a stabiliza piețele financiare. Volatilitatea crescută, diferențele crescute între ratele dobânzii, precum și ratele exagerate pentru dobânzile pe termen lung și rezervele mari de lichidități în bănci arată că, în ciuda unor primi pași importanți în direcția uniunii bancare, capacitatea de funcționare a sistemului financiar nu a fost încă restabilită în totalitate. Nesiguranța aferentă în rândul întreprinderilor și al consumatorilor frânează în continuare perspectivele de creștere.

| 3.10 | În al doilea rând, politica economică nu a reușit să combată cererea insuficientă pe plan intern și extern. Înăsprirea evidentă a prevederilor privind politicile bugetare ale statelor membre, precum și trecerea mult prea timpurie, prea radicală la o politică fiscală restrictivă, care, în plus, a avut loc în toate țările concomitent, a avut ca efect slăbirea tuturor componentelor esențiale ale cererii interne. Și este evident că și impulsurile de creștere prin cererea externă sunt limitate, având în vedere faptul că cei mai importanți parteneri comerciali, adică celelalte state membre, fac de asemenea economii. Slăbirii cererii interne i se adaugă așadar scăderea reciprocă a șanselor de export. |
| --- | --- |

3.10

În al doilea rând, politica economică nu a reușit să combată cererea insuficientă pe plan intern și extern. Înăsprirea evidentă a prevederilor privind politicile bugetare ale statelor membre, precum și trecerea mult prea timpurie, prea radicală la o politică fiscală restrictivă, care, în plus, a avut loc în toate țările concomitent, a avut ca efect slăbirea tuturor componentelor esențiale ale cererii interne. Și este evident că și impulsurile de creștere prin cererea externă sunt limitate, având în vedere faptul că cei mai importanți parteneri comerciali, adică celelalte state membre, fac de asemenea economii. Slăbirii cererii interne i se adaugă așadar scăderea reciprocă a șanselor de export.

| 3.11 | Mixul existent de politici economice nu este echilibrat, deoarece neglijează aspecte legate de cerere și distribuire. Acesta reprezintă o altă variantă a aceleiași politici care a dus deja la eșecul Strategiei de la Lisabona, deoarece a trecut cu vederea lipsa cererii interne în state membre mari esențiale, precum și inegalitatea distribuirii Acesta se concentrează exclusiv pe consolidarea bugetară și pe o strategie de reducere a costurilor în vederea sporirii competitivității prețurilor. Comitetul salută solicitarea Comisiei de a se realiza o consolidare bugetară favorabilă creșterii, așa cum se arată și în documentele adiacente ale Comisiei și în analiza anuală a creșterii pentru 2013 (3). Aceasta pare să existe însă doar pe hârtie, deoarece datele empirice nu furnizează nicio dovadă a punerii în aplicare a acestui deziderat. |
| --- | --- |

3.11

Mixul existent de politici economice nu este echilibrat, deoarece neglijează aspecte legate de cerere și distribuire. Acesta reprezintă o altă variantă a aceleiași politici care a dus deja la eșecul Strategiei de la Lisabona, deoarece a trecut cu vederea lipsa cererii interne în state membre mari esențiale, precum și inegalitatea distribuirii Acesta se concentrează exclusiv pe consolidarea bugetară și pe o strategie de reducere a costurilor în vederea sporirii competitivității prețurilor. Comitetul salută solicitarea Comisiei de a se realiza o consolidare bugetară favorabilă creșterii, așa cum se arată și în documentele adiacente ale Comisiei și în analiza anuală a creșterii pentru 2013 (3). Aceasta pare să existe însă doar pe hârtie, deoarece datele empirice nu furnizează nicio dovadă a punerii în aplicare a acestui deziderat.

| 3.12 | Politica economică de la nivel european nu a reușit să adopte măsuri care să faciliteze, în cadrul unui program expansionist credibil, reducerea concomitentă atât a datoriilor publice, cât și a șomajului. Reducerile considerabile ale cheltuielilor publice, în special ale celor care țin de statul social, precum și creșterea impozitelor obișnuite au avut efecte devastatoare asupra economiilor aflate deja în recesiune. Veniturile disponibile sunt reduse și astfel și cererea, producția și ocuparea forței de muncă. Astfel, politica de austeritate reduce considerabil mai mult veniturile fiscale decât s-a bănuit la început, după cum recunoaște și FMI în cea mai recentă ediție a perspectivelor sale (4). Acest lucru duce la accentuarea suplimentară a recesiunii, având drept consecință deficite bugetare și mai mari – un cerc vicios, din care nu se întrevede încă ieșirea. Astfel, costurile economice și sociale ridicate sunt resimțite sub forma șomajului aflat într-o creștere drastică. |
| --- | --- |

3.12

Politica economică de la nivel european nu a reușit să adopte măsuri care să faciliteze, în cadrul unui program expansionist credibil, reducerea concomitentă atât a datoriilor publice, cât și a șomajului. Reducerile considerabile ale cheltuielilor publice, în special ale celor care țin de statul social, precum și creșterea impozitelor obișnuite au avut efecte devastatoare asupra economiilor aflate deja în recesiune. Veniturile disponibile sunt reduse și astfel și cererea, producția și ocuparea forței de muncă. Astfel, politica de austeritate reduce considerabil mai mult veniturile fiscale decât s-a bănuit la început, după cum recunoaște și FMI în cea mai recentă ediție a perspectivelor sale (4). Acest lucru duce la accentuarea suplimentară a recesiunii, având drept consecință deficite bugetare și mai mari – un cerc vicios, din care nu se întrevede încă ieșirea. Astfel, costurile economice și sociale ridicate sunt resimțite sub forma șomajului aflat într-o creștere drastică.

| 3.13 | Este evident că, în special din cauza cheltuielilor pentru susținerea băncilor, a măsurilor de redresare economică și a colapsului pieței imobiliare și a construcțiilor în unele state membre, sunt necesare strategii de consolidare mai mult sau mai puțin accentuate, în funcție de fiecare țară, pentru asigurarea durabilității finanțelor publice. Cu toate acestea, CESE atrage atenția asupra faptului că planurile de reducere a datoriei publice trebuie să fie compatibile cu obiectivele de relansare economică, socială și ocupațională definite în Strategia Europa 2020. Creșterea economică și ocuparea forței de muncă sunt factorii esențiali ai reușitei consolidării, în schimb măsurile radicale de austeritate ar putea chiar mări rata de îndatorare, pe lângă faptul că provoacă probleme sociale imense. |
| --- | --- |

3.13

Este evident că, în special din cauza cheltuielilor pentru susținerea băncilor, a măsurilor de redresare economică și a colapsului pieței imobiliare și a construcțiilor în unele state membre, sunt necesare strategii de consolidare mai mult sau mai puțin accentuate, în funcție de fiecare țară, pentru asigurarea durabilității finanțelor publice. Cu toate acestea, CESE atrage atenția asupra faptului că planurile de reducere a datoriei publice trebuie să fie compatibile cu obiectivele de relansare economică, socială și ocupațională definite în Strategia Europa 2020. Creșterea economică și ocuparea forței de muncă sunt factorii esențiali ai reușitei consolidării, în schimb măsurile radicale de austeritate ar putea chiar mări rata de îndatorare, pe lângă faptul că provoacă probleme sociale imense.

| 3.14 | Cu toate că, în acest aviz, Comitetul se concentrează în special pe aspectele macroeconomice ale mixului de politici, reformele structurale nu ar trebui să piardă din însemnătate. Reformele structurale acceptabile din punct de vedere social trebuie să contribuie la consolidarea cererii și a competitivității în domenii precum fiscalitatea, aprovizionarea cu energie, administrație, educație, sănătate, transport și pensii. |
| --- | --- |

3.14

Cu toate că, în acest aviz, Comitetul se concentrează în special pe aspectele macroeconomice ale mixului de politici, reformele structurale nu ar trebui să piardă din însemnătate. Reformele structurale acceptabile din punct de vedere social trebuie să contribuie la consolidarea cererii și a competitivității în domenii precum fiscalitatea, aprovizionarea cu energie, administrație, educație, sănătate, transport și pensii.

| 3.15 | Și politica regională și cea structurală ar trebui să se axeze pe creșterea productivității, pentru a facilita modernizarea, respectiv crearea unei economii durabile bazate pe industrie și servicii. În general, se poate constata că statele în care industria reprezintă o parte mai substanțială a ansamblului economiei naționale sunt mai puțin afectate de criză, reflectând punerea în practică a unor strategii de industrializare corespunzătoare. |
| --- | --- |

3.15

Și politica regională și cea structurală ar trebui să se axeze pe creșterea productivității, pentru a facilita modernizarea, respectiv crearea unei economii durabile bazate pe industrie și servicii. În general, se poate constata că statele în care industria reprezintă o parte mai substanțială a ansamblului economiei naționale sunt mai puțin afectate de criză, reflectând punerea în practică a unor strategii de industrializare corespunzătoare.

| 3.16 | Totuși, Comitetul dorește să extindă accepțiunea actuală, adesea restrictivă, a termenului „reformă structurală”. Solicitarea unor reforme structurale ar trebui să vizeze, de exemplu, și structura reglementării piețelor financiare, structura coordonării sistemelor fiscale și structura cheltuielilor și încasărilor publice. |
| --- | --- |

3.16

Totuși, Comitetul dorește să extindă accepțiunea actuală, adesea restrictivă, a termenului „reformă structurală”. Solicitarea unor reforme structurale ar trebui să vizeze, de exemplu, și structura reglementării piețelor financiare, structura coordonării sistemelor fiscale și structura cheltuielilor și încasărilor publice.

4.   Observații speciale

4.1   Sistemul financiar

| 4.1.1 | CESE împărtășește punctul de vedere al Comisiei care accentuează însemnătatea stabilizării și a bunei funcționări a sistemului financiar. Condiția de bază a oricărei încercări de a combate și de a preveni criza este ca spațiul de manevră al politicii economice să nu fie subminat și contracarat de speculațiile de pe piețele financiare. De aici rezultă necesitatea unei structuri clare, eficiente a supravegherii și a unei reglementări mai severe a piețelor financiare (inclusiv a sistemului bancar paralel), care generează pericole mai mari de destabilizare decât lipsa competitivității. Pentru a se evita efectele de eludare, ar trebui adoptate măsuri coordonate corespunzătoare în cadrul G20. Piețele financiare trebui reduse la dimensiuni rezonabile. Acestea trebuie să fie din nou în serviciul economiei reale, nu să intre în competiție cu aceasta (5). |
| --- | --- |

4.1.1

CESE împărtășește punctul de vedere al Comisiei care accentuează însemnătatea stabilizării și a bunei funcționări a sistemului financiar. Condiția de bază a oricărei încercări de a combate și de a preveni criza este ca spațiul de manevră al politicii economice să nu fie subminat și contracarat de speculațiile de pe piețele financiare. De aici rezultă necesitatea unei structuri clare, eficiente a supravegherii și a unei reglementări mai severe a piețelor financiare (inclusiv a sistemului bancar paralel), care generează pericole mai mari de destabilizare decât lipsa competitivității. Pentru a se evita efectele de eludare, ar trebui adoptate măsuri coordonate corespunzătoare în cadrul G20. Piețele financiare trebui reduse la dimensiuni rezonabile. Acestea trebuie să fie din nou în serviciul economiei reale, nu să intre în competiție cu aceasta (5).

| 4.1.2 | Pentru a reduce costurile de finanțare a statelor aflate în criză, care au fost mărite artificial prin speculații, trebuie să se tindă, pe de o parte, spre reducerea dependenței de agențiile de rating private. Pe de altă parte, o plasă de siguranță solidară și credibilă, bazată pe încredere câștigată ar putea face imposibilă apariția unor speculații împotriva țărilor aflate în dificultate și elimina aceste speculații. Recent s-au făcut câțiva pași semnificativi în acest sens (cel mai recent program al BCE de achiziționare a unor obligațiuni de stat, intrarea definitivă în vigoare și funcționarea deplină a mecanismului european de stabilitate etc.). De asemenea, și emiterea unor obligațiuni europene comune poate, în condiții adecvate, duce la relaxarea situației bugetare în țările aflate în criză (6). |
| --- | --- |

4.1.2

Pentru a reduce costurile de finanțare a statelor aflate în criză, care au fost mărite artificial prin speculații, trebuie să se tindă, pe de o parte, spre reducerea dependenței de agențiile de rating private. Pe de altă parte, o plasă de siguranță solidară și credibilă, bazată pe încredere câștigată ar putea face imposibilă apariția unor speculații împotriva țărilor aflate în dificultate și elimina aceste speculații. Recent s-au făcut câțiva pași semnificativi în acest sens (cel mai recent program al BCE de achiziționare a unor obligațiuni de stat, intrarea definitivă în vigoare și funcționarea deplină a mecanismului european de stabilitate etc.). De asemenea, și emiterea unor obligațiuni europene comune poate, în condiții adecvate, duce la relaxarea situației bugetare în țările aflate în criză (6).

| 4.1.3 | Comitetul atrage atenția asupra necesității de a întrerupe legătura existentă între băncile comerciale și datoria publică. În plus, se recomandă inversarea tendinței de fragmentare și renaționalizare a piețelor financiare prin stabilizarea acestui sector. Și intensificarea eforturilor în vederea realizării uniunii bancare, împreună cu alte instrumente eficiente de redresare și rezoluție a instituțiilor de credit la nivel european și național, ar putea contribui la procesul de stabilizare (7). |
| --- | --- |

4.1.3

Comitetul atrage atenția asupra necesității de a întrerupe legătura existentă între băncile comerciale și datoria publică. În plus, se recomandă inversarea tendinței de fragmentare și renaționalizare a piețelor financiare prin stabilizarea acestui sector. Și intensificarea eforturilor în vederea realizării uniunii bancare, împreună cu alte instrumente eficiente de redresare și rezoluție a instituțiilor de credit la nivel european și național, ar putea contribui la procesul de stabilizare (7).

4.2   Bugetele publice

| 4.2.1 | Consolidarea bugetară durabilă trebuie să asigure echilibrul atât între efectele asupra cererii și ofertei, cât și între venituri și cheltuieli. În multe țări, și factorul muncă este supus unor presiuni supradimensionate. Prin urmare, este oportună o regândire generală nu numai a cheltuielilor, ci și a întregului sistem fiscal, luând în considerare problemele privind distribuirea echitabilă a diferitelor forme de venit și de avere. În acest sens, se solicită contribuția adecvată a celor care au profitat într-o măsură mai mare de funcționarea defectuoasă a piețelor financiare și de pachetele de salvare a băncilor, finanțate prin bani publici. |
| --- | --- |

4.2.1

Consolidarea bugetară durabilă trebuie să asigure echilibrul atât între efectele asupra cererii și ofertei, cât și între venituri și cheltuieli. În multe țări, și factorul muncă este supus unor presiuni supradimensionate. Prin urmare, este oportună o regândire generală nu numai a cheltuielilor, ci și a întregului sistem fiscal, luând în considerare problemele privind distribuirea echitabilă a diferitelor forme de venit și de avere. În acest sens, se solicită contribuția adecvată a celor care au profitat într-o măsură mai mare de funcționarea defectuoasă a piețelor financiare și de pachetele de salvare a băncilor, finanțate prin bani publici.

| 4.2.2 | În ceea ce privește încasările, există o serie de măsuri posibile pentru extinderea bazei de impozitare: impozitul pe tranzacții financiare (care a fost solicitat în repetate rânduri de Comitet (8)), taxe energetice și de mediu, desființarea paradisurilor fiscale (9), combaterea hotărâtă a evaziunii fiscale, impozitarea averilor mari, a imobilelor și a moștenirilor, impozitarea băncilor în vederea internalizării costurilor externe (10), armonizarea bazelor de impozitare și a sistemelor fiscale în vederea înlăturării denaturărilor concurenței în interiorul UE, în loc să continue erodarea veniturilor publice prin concurența în a reduce impozitele. Adesea se omite faptul că un cadru bugetar integrat („uniunea fiscală”) vizează și veniturile publice, nu doar cheltuielile publice. |
| --- | --- |

4.2.2

În ceea ce privește încasările, există o serie de măsuri posibile pentru extinderea bazei de impozitare: impozitul pe tranzacții financiare (care a fost solicitat în repetate rânduri de Comitet (8)), taxe energetice și de mediu, desființarea paradisurilor fiscale (9), combaterea hotărâtă a evaziunii fiscale, impozitarea averilor mari, a imobilelor și a moștenirilor, impozitarea băncilor în vederea internalizării costurilor externe (10), armonizarea bazelor de impozitare și a sistemelor fiscale în vederea înlăturării denaturărilor concurenței în interiorul UE, în loc să continue erodarea veniturilor publice prin concurența în a reduce impozitele. Adesea se omite faptul că un cadru bugetar integrat („uniunea fiscală”) vizează și veniturile publice, nu doar cheltuielile publice.

| 4.2.3 | Unele state membre ar avea nevoie și de o îmbunătățire considerabilă a eficienței sistemului de percepere a taxelor și impozitelor. |
| --- | --- |

4.2.3

Unele state membre ar avea nevoie și de o îmbunătățire considerabilă a eficienței sistemului de percepere a taxelor și impozitelor.

| 4.2.4 | Modelul tradițional de consolidare bugetară constă în reducerea cheltuielilor publice. Faptul că reducerile bugetare sunt mai promițătoare decât creșterea încasărilor rămâne însă o dogmă nedemonstrată. Experiențele empirice din țările aflate în criză, cum ar fi Grecia, demonstrează că speranța în efectele „non-keynesiene” a fost în zadar. În cazul reducerii cheltuielilor, nu are loc un efect de atragere a investițiilor private pe baza sporirii încrederii, dacă situația cererii în întreaga uniune fiscală este slăbită din cauza politicii de austeritate. În plus, reducerile cheltuielilor au, în general, un impact regresiv asupra sistemelor sociale sau a serviciilor publice de exemplu; accentuând astfel inegalitatea distribuirii și slăbind consumul. Există, însă, într-adevăr o marjă de manevră la reducerea anumitor cheltuieli neproductive, de exemplu în domeniul apărării. |
| --- | --- |

4.2.4

Modelul tradițional de consolidare bugetară constă în reducerea cheltuielilor publice. Faptul că reducerile bugetare sunt mai promițătoare decât creșterea încasărilor rămâne însă o dogmă nedemonstrată. Experiențele empirice din țările aflate în criză, cum ar fi Grecia, demonstrează că speranța în efectele „non-keynesiene” a fost în zadar. În cazul reducerii cheltuielilor, nu are loc un efect de atragere a investițiilor private pe baza sporirii încrederii, dacă situația cererii în întreaga uniune fiscală este slăbită din cauza politicii de austeritate. În plus, reducerile cheltuielilor au, în general, un impact regresiv asupra sistemelor sociale sau a serviciilor publice de exemplu; accentuând astfel inegalitatea distribuirii și slăbind consumul. Există, însă, într-adevăr o marjă de manevră la reducerea anumitor cheltuieli neproductive, de exemplu în domeniul apărării.

| 4.2.5 | Politica ar trebui să profite mai mult de diferențele mari dintre factorii multiplicatori ai veniturilor și ai ocupării forței de muncă care țin de măsurile de politică bugetară. Aproape toate studiile empirice relevă faptul că efectele multiplicatoare ale măsurilor fiscale sunt mai reduse decât cele care vizează cheltuielile. Astfel, o politică care are ca obiectiv sporirea veniturilor publice ar putea pune la dispoziție fondurile necesare de urgență, de exemplu, pentru programele ocupaționale, în special cele dedicate tinerilor. |
| --- | --- |

4.2.5

Politica ar trebui să profite mai mult de diferențele mari dintre factorii multiplicatori ai veniturilor și ai ocupării forței de muncă care țin de măsurile de politică bugetară. Aproape toate studiile empirice relevă faptul că efectele multiplicatoare ale măsurilor fiscale sunt mai reduse decât cele care vizează cheltuielile. Astfel, o politică care are ca obiectiv sporirea veniturilor publice ar putea pune la dispoziție fondurile necesare de urgență, de exemplu, pentru programele ocupaționale, în special cele dedicate tinerilor.

| 4.2.6 | O astfel de redistribuire care nu afectează soldul bugetar ar duce nemijlocit la crearea de locuri de muncă și cerere, fără a afecta bugetele publice. Pe lângă efectele pozitive asupra economiei interne, aceste măsuri ar crea și impulsuri expansioniste pentru întreaga uniune fiscală prin stimularea importurilor, în special în țările cu excedent. |
| --- | --- |

4.2.6

O astfel de redistribuire care nu afectează soldul bugetar ar duce nemijlocit la crearea de locuri de muncă și cerere, fără a afecta bugetele publice. Pe lângă efectele pozitive asupra economiei interne, aceste măsuri ar crea și impulsuri expansioniste pentru întreaga uniune fiscală prin stimularea importurilor, în special în țările cu excedent.

| 4.2.7 | O coordonare la nivelul UE a acestor măsuri expansive ar fi cu mult mai eficientă, având în vedere faptul că rata de importuri a zonei euro în ansamblul ei (adică față de țări terțe) este considerabil mai redusă față de fiecare economie națională în parte. |
| --- | --- |

4.2.7

O coordonare la nivelul UE a acestor măsuri expansive ar fi cu mult mai eficientă, având în vedere faptul că rata de importuri a zonei euro în ansamblul ei (adică față de țări terțe) este considerabil mai redusă față de fiecare economie națională în parte.

4.3   Dezechilibrele economice externe

| 4.3.1 | Monitorizarea evoluției contului curent și a componentelor acestuia este necesară, pe fondul slăbiciunilor de productivitate într-un stat membru și al problemelor de finanțare din sectorul privat și public care rezultă de aici, pentru a se putea (re)acționa la timp. La eliminarea dezechilibrelor din balanța comercială, trebuie să se aibă în vederea simetria: exporturile unei țări sunt importurile unei alte țări. Prin urmare, eliminarea acestor dezechilibre nu se poate face doar prin reduceri în țările cu deficit; țările cu excedent trebuind, de asemenea, să stimuleze importurile, să-și reducă deci „deficitele de import”, prin consolidarea cererii interne. |
| --- | --- |

4.3.1

Monitorizarea evoluției contului curent și a componentelor acestuia este necesară, pe fondul slăbiciunilor de productivitate într-un stat membru și al problemelor de finanțare din sectorul privat și public care rezultă de aici, pentru a se putea (re)acționa la timp. La eliminarea dezechilibrelor din balanța comercială, trebuie să se aibă în vederea simetria: exporturile unei țări sunt importurile unei alte țări. Prin urmare, eliminarea acestor dezechilibre nu se poate face doar prin reduceri în țările cu deficit; țările cu excedent trebuind, de asemenea, să stimuleze importurile, să-și reducă deci „deficitele de import”, prin consolidarea cererii interne.

| 4.3.2 | Din perspectivă europeană, în special sectorul energetic reprezintă o excepție, aici având de fapt toate țările membre mari deficite în balanța comercială (11). O restructurare ecologică a pieței interne europene ar trebui să reducă dependența de importurile de energie din surse fosile prin utilizarea resurselor energetice alternative proprii din interiorul Europei. În plus, periferia sudică are posibilitatea, mai ales în domeniul energiei solare, de a îmbunătăți balanțele comerciale din interiorul Europei. |
| --- | --- |

4.3.2

Din perspectivă europeană, în special sectorul energetic reprezintă o excepție, aici având de fapt toate țările membre mari deficite în balanța comercială (11). O restructurare ecologică a pieței interne europene ar trebui să reducă dependența de importurile de energie din surse fosile prin utilizarea resurselor energetice alternative proprii din interiorul Europei. În plus, periferia sudică are posibilitatea, mai ales în domeniul energiei solare, de a îmbunătăți balanțele comerciale din interiorul Europei.

| 4.3.3 | În eforturile de a combate deficitele economice externe, se supraapreciază de cele mai multe ori rolul competitivității prețurilor. Ar fi periculos să se pună accentul doar pe competitivitatea prețurilor. Aplicarea „modelului german” (plafonarea salariilor pentru a promova exporturile, respectiv slăbirea importurilor) concomitent ca soluție pentru toate țările poate duce la crearea unui cerc vicios (race to the bottom) în cazul unei proporții mari a comerțului în interiorul zonei euro. |
| --- | --- |

4.3.3

În eforturile de a combate deficitele economice externe, se supraapreciază de cele mai multe ori rolul competitivității prețurilor. Ar fi periculos să se pună accentul doar pe competitivitatea prețurilor. Aplicarea „modelului german” (plafonarea salariilor pentru a promova exporturile, respectiv slăbirea importurilor) concomitent ca soluție pentru toate țările poate duce la crearea unui cerc vicios (race to the bottom) în cazul unei proporții mari a comerțului în interiorul zonei euro.

| 4.3.4 | De cele mai multe ori, diferențele în evoluția costului unitar al muncii sunt considerate ca fiind o cauză centrală a crizei, rezultând astfel solicitări de reducere a costurilor legate de salarii. Făcând abstracție de efectele grave de redistribuire ale scăderii nivelului salarial, care au drept consecință slăbirea cererii, ceilalți factori relevanți de cost (cum ar fi costurile legate de consumul de energie, materiale și finanțare) sunt neglijați (12). |
| --- | --- |

4.3.4

De cele mai multe ori, diferențele în evoluția costului unitar al muncii sunt considerate ca fiind o cauză centrală a crizei, rezultând astfel solicitări de reducere a costurilor legate de salarii. Făcând abstracție de efectele grave de redistribuire ale scăderii nivelului salarial, care au drept consecință slăbirea cererii, ceilalți factori relevanți de cost (cum ar fi costurile legate de consumul de energie, materiale și finanțare) sunt neglijați (12).

| 4.3.5 | De exemplu, înainte de criză, costul unitar real al muncii în Portugalia, Spania și Grecia s-a diminuat în perioada 2000-2007 (13). În mod evident, creșterile exagerate ale profitului nominal au avut același efect de creștere a prețurilor ca și creșterile salariilor nominale. |
| --- | --- |

4.3.5

De exemplu, înainte de criză, costul unitar real al muncii în Portugalia, Spania și Grecia s-a diminuat în perioada 2000-2007 (13). În mod evident, creșterile exagerate ale profitului nominal au avut același efect de creștere a prețurilor ca și creșterile salariilor nominale.

| 4.3.6 | În continuare, aproximativ 90 % din cererea totală în UE provine de la statele membre. În ceea ce privește politica salarială, CESE își reiterează opinia formulată în Avizul privind analiza anuală a creșterii 2011: „CESE constată că un rol central în depășirea crizei revine unei politici salariale corespunzătoare. Din punct de vedere macroeconomic, o strategie de creștere a salariilor în raport cu creșterea productivității la nivelul economiei naționale asigură echilibrul dintre evoluția cererii și menținerea competitivității prețurilor. Așadar, partenerii sociali trebuie să depună eforturi pentru a evita moderarea salarială în sensul unei politici care transferă dificultățile asupra vecinilor (beggar-thy-neighbour policy), fiind necesar ca politica salarială să urmeze evoluția productivității” (14). |
| --- | --- |

4.3.6

În continuare, aproximativ 90 % din cererea totală în UE provine de la statele membre. În ceea ce privește politica salarială, CESE își reiterează opinia formulată în Avizul privind analiza anuală a creșterii 2011: „CESE constată că un rol central în depășirea crizei revine unei politici salariale corespunzătoare. Din punct de vedere macroeconomic, o strategie de creștere a salariilor în raport cu creșterea productivității la nivelul economiei naționale asigură echilibrul dintre evoluția cererii și menținerea competitivității prețurilor. Așadar, partenerii sociali trebuie să depună eforturi pentru a evita moderarea salarială în sensul unei politici care transferă dificultățile asupra vecinilor (beggar-thy-neighbour policy), fiind necesar ca politica salarială să urmeze evoluția productivității” (14).

| 4.3.7 | În plus, de cele mai multe ori, este trecută cu vederea importanța pentru competitivitate a factorilor care nu țin de prețuri (15). În acest context, se face trimitere la definiția „competitivității”, așa cum a fost formulată de Comisia Europeană ca fiind „capacitatea unei economii de a asigura în mod durabil, pentru populația sa, un nivel ridicat de trai, în continuă creștere, precum și o rată înaltă de ocupare a forței de muncă” (16). |
| --- | --- |

4.3.7

În plus, de cele mai multe ori, este trecută cu vederea importanța pentru competitivitate a factorilor care nu țin de prețuri (15). În acest context, se face trimitere la definiția „competitivității”, așa cum a fost formulată de Comisia Europeană ca fiind „capacitatea unei economii de a asigura în mod durabil, pentru populația sa, un nivel ridicat de trai, în continuă creștere, precum și o rată înaltă de ocupare a forței de muncă” (16).

| 4.3.8 | Nu în ultimul rând, prin niveluri foarte crescute ale dobânzii naționale, a crescut importanța contului de venituri în țările afectate de criză. Prin urmare, analiza dezechilibrelor nu trebuie să se limiteze la evoluția balanței comerciale. |
| --- | --- |

4.3.8

Nu în ultimul rând, prin niveluri foarte crescute ale dobânzii naționale, a crescut importanța contului de venituri în țările afectate de criză. Prin urmare, analiza dezechilibrelor nu trebuie să se limiteze la evoluția balanței comerciale.

4.4   Modelul social european și dialogul social

| 4.4.1 | Modelul social european conferă Europei un avantaj comparativ în cadrul concurenței globale, deoarece statul social contribuie și la succesul economic, dacă performanța economică pe de o parte, și echilibrul social pe de altă parte, nu sunt considerate ca fiind în opoziție, ci se sprijină reciproc. |
| --- | --- |

4.4.1

Modelul social european conferă Europei un avantaj comparativ în cadrul concurenței globale, deoarece statul social contribuie și la succesul economic, dacă performanța economică pe de o parte, și echilibrul social pe de altă parte, nu sunt considerate ca fiind în opoziție, ci se sprijină reciproc.

| 4.4.2 | Stabilizatorii automați ai sistemelor de securitate socială au favorizat în Europa gestionarea crizei, au susținut cererea și au împiedicat alunecarea spre o depresie precum cea din anii treizeci. Și din punct de vedere psihologic, sistemele de protecție socială sunt de mare însemnătate, deoarece reduc pericolul de a se face economii din cauza fricii, stabilizând astfel consumul. |
| --- | --- |

4.4.2

Stabilizatorii automați ai sistemelor de securitate socială au favorizat în Europa gestionarea crizei, au susținut cererea și au împiedicat alunecarea spre o depresie precum cea din anii treizeci. Și din punct de vedere psihologic, sistemele de protecție socială sunt de mare însemnătate, deoarece reduc pericolul de a se face economii din cauza fricii, stabilizând astfel consumul.

| 4.4.3 | În unele state cu un dialog social funcțional (de exemplu, Austria, Germania și Suedia), partenerii sociali au contribuit substanțial la reducerea pericolului de creștere a șomajului din cauza declinului producției. Pe lângă măsurile de susținere economice și sociale, acordurile dintre partenerii sociali încheiate la nivel de întreprindere sau de sector au contribuit în mod esențial la menținerea relațiilor de muncă existente (de exemplu, prin reducerea timpului de lucru, reducerea orelor suplimentare, utilizarea drepturilor la concedii de odihnă, concedii pentru formare etc.). Aceste experiențe ar trebui luate în considerare la reformularea orientărilor și la elaborarea rapoartelor anuale de țară. |
| --- | --- |

4.4.3

În unele state cu un dialog social funcțional (de exemplu, Austria, Germania și Suedia), partenerii sociali au contribuit substanțial la reducerea pericolului de creștere a șomajului din cauza declinului producției. Pe lângă măsurile de susținere economice și sociale, acordurile dintre partenerii sociali încheiate la nivel de întreprindere sau de sector au contribuit în mod esențial la menținerea relațiilor de muncă existente (de exemplu, prin reducerea timpului de lucru, reducerea orelor suplimentare, utilizarea drepturilor la concedii de odihnă, concedii pentru formare etc.). Aceste experiențe ar trebui luate în considerare la reformularea orientărilor și la elaborarea rapoartelor anuale de țară.

| 4.4.4 | Guvernelor europene li se solicită să consolideze rolul partenerilor sociali la nivel european și național. Acestea ar trebui susținute în demersul lor de a intensifica coordonarea la nivel european a politicilor salariale. În plus, este de dorit și o revalorizare a dialogului macroeconomic; un astfel de dialog ar trebui instituit și la nivelul zonei euro. |
| --- | --- |

4.4.4

Guvernelor europene li se solicită să consolideze rolul partenerilor sociali la nivel european și național. Acestea ar trebui susținute în demersul lor de a intensifica coordonarea la nivel european a politicilor salariale. În plus, este de dorit și o revalorizare a dialogului macroeconomic; un astfel de dialog ar trebui instituit și la nivelul zonei euro.

| 4.4.5 | Autonomia partenerilor sociali trebuie respectată și în perioada crizei: politica salarială trebuie stabilită în cadrul autonomiei partenerilor sociali, respectiv a asociațiilor angajatorilor și ale angajaților mandatate să negocieze contractele colective de muncă. Stabilirea de către stat a unor ținte în acest sens sau chiar intervenția acestuia, de exemplu prin reducerea dictată de stat a salariilor, sunt inacceptabile și trebuie respinse (17). |
| --- | --- |

4.4.5

Autonomia partenerilor sociali trebuie respectată și în perioada crizei: politica salarială trebuie stabilită în cadrul autonomiei partenerilor sociali, respectiv a asociațiilor angajatorilor și ale angajaților mandatate să negocieze contractele colective de muncă. Stabilirea de către stat a unor ținte în acest sens sau chiar intervenția acestuia, de exemplu prin reducerea dictată de stat a salariilor, sunt inacceptabile și trebuie respinse (17).

| 4.4.6 | Pe lângă partenerii sociali, trebuie menționat și rolul deosebit jucat de celelalte organizații reprezentative ale societății civile, de exemplu asociațiile de consumatori. Mai ales în perioade de criză, acestea sunt indispensabile în calitate de portavoce a opiniei cetățenești și ca parteneri ai dialogului social. |
| --- | --- |

4.4.6

Pe lângă partenerii sociali, trebuie menționat și rolul deosebit jucat de celelalte organizații reprezentative ale societății civile, de exemplu asociațiile de consumatori. Mai ales în perioade de criză, acestea sunt indispensabile în calitate de portavoce a opiniei cetățenești și ca parteneri ai dialogului social.

| 4.4.7 | Reformele și schimbările necesare sunt promițătoare numai dacă se ajunge la o relație echilibrată între obiectivele economice și sociale și distribuirea sarcinilor este percepută ca fiind echitabilă (între state, categorii de venituri, capital și forța de muncă, sectoare, diferitele categorii de populație, etc.). Dreptatea și echilibrul social sunt condițiile de bază pentru acceptarea măsurilor de consolidare, altfel este pusă în pericol coeziunea socială, iar populismul și sentimentul anti-UE cunosc o intensificare periculoasă. În acest context, Comitetul recomandă din nou cu tărie implicarea cât mai amplă și cât mai timpurie a partenerilor sociali și a altor organizații reprezentative ale societății civile în procesul de elaborare a politicilor. |
| --- | --- |

4.4.7

Reformele și schimbările necesare sunt promițătoare numai dacă se ajunge la o relație echilibrată între obiectivele economice și sociale și distribuirea sarcinilor este percepută ca fiind echitabilă (între state, categorii de venituri, capital și forța de muncă, sectoare, diferitele categorii de populație, etc.). Dreptatea și echilibrul social sunt condițiile de bază pentru acceptarea măsurilor de consolidare, altfel este pusă în pericol coeziunea socială, iar populismul și sentimentul anti-UE cunosc o intensificare periculoasă. În acest context, Comitetul recomandă din nou cu tărie implicarea cât mai amplă și cât mai timpurie a partenerilor sociali și a altor organizații reprezentative ale societății civile în procesul de elaborare a politicilor.

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  O prezentare detaliată și nuanțată privind apariția crizei financiare și economice poate fi găsită în JO C 182, 4.8.2009, p. 71, punctul 2.

1

(2)  A se vedea Previziunile Comisiei Europene pentru toamna anului 2012.

2

(3)  COM(2012) 750 final.

3

(4)  În perspectivele FMI din 9 octombrie se constată că efectele multiplicatoare ale cheltuielilor în perioada crizei se situează între 0,9 și 1,7, față de estimarea inițială de 0,5 (a se vedea FMI 2012, http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2012/02/pdf/text.pdf).

4

(5)  JO C 11 din 15.1.2013, p. 34.

5

(6)  În ceea ce privește dezbaterea privind obligațiunile de stabilitate, euro-obligațiunile, obligațiunile pentru finanțarea proiectelor etc., a se vedea JO C 299, 4.10.2012, p. 60, și JO C 143, 22.5.2012, p. 10.

6

(7)  JO C 44, 15.2.2013, p. 68.

7

(8)  Ultima menționare în JO C 181, 21.6.2012, p. 55.

8

(9)  JO C 229, 31.7.2012, p. 7.

9

(10)  Pentru a garanta astfel că viitoarele costuri provocate de crize bancare să nu trebuiască să fie finanțate de contribuabili.

10

(11)  UE27: 2,5 % din PIB (2010).

11

(12)  Astfel, de exemplu în Spania, în sectorul exporturilor, costurile legate de salarii reprezintă doar 13 % din totalitatea costurilor. Sursa: Carlos Gutiérrez Calderón/ Fernando Luengo Escalonilla, Competitividad y costes laborales en España, Estudios de la Fundación 49 (2011, http://www.1mayo.ccoo.es/nova/files/1018/Estudio49.pdf).

12

(13)  A se vedea „Statistical Annex of European Economy”, toamna 2012.

13

(14)  JO C 132, 3.5.2011, p. 26, punctul 2.3.

14

(15)  JO C 132, 3.5.2011, p. 26, punctul 2.2.

15

(16)  COM(2002) 714 final.

16

(17)  JO C 132, 3.5.2011, p. 26, punctul 2.4.

17

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/52

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozitivele medicale și de modificare a Directivei 2001/83/CE, a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 1223/2009

COM(2012) 542 final – 2012/0266 (COD);

propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro

COM(2012) 541 final – 2012/0267 (COD);

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Dispozitive medicale și dispozitive medicale pentru diagnostic in vitro sigure, eficiente și inovatoare în beneficiul pacienților, consumatorilor și cadrelor medicale

COM(2012) 540 final

2013/C 133/10

Raportor: dl Cveto STANTIČ

La 15 octombrie 2012 și la 22 octombrie 2012, în conformitate cu articolul 114 și cu articolul 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și, respectiv, Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozitivele medicale și de modificare a Directivei 2001/83/CE, a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 1223/2009

COM(2012) 542 final – 2012/0266 (COD).

La 15 octombrie 2012 și la 22 octombrie 2012, în conformitate cu articolul 114 și cu articolul 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și, respectiv, Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro

COM(2012) 541 final – 2012/0267 (COD).

La 26 septembrie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Dispozitive medicale și dispozitive medicale pentru diagnostic in vitro sigure, eficiente și inovatoare în beneficiul pacienților, consumatorilor și cadrelor medicale

COM(2012) 540 final.

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 5 februarie 2013.

În cea de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 14 februarie 2013), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 136 de voturi pentru și 5 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE insistă asupra faptului că sănătatea este o prioritate fundamentală pentru cetățenii Europei și reafirmă că dispozitivele medicale (DM)
   (1) și dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro (DIV)
   (2) joacă un rol fundamental în prevenirea, diagnosticarea și tratarea bolilor. Ele sunt esențiale pentru sănătatea noastră și pentru calitatea vieții persoanelor care suferă de o boală sau au un handicap, cărora trebuie să le facă față. |
| --- | --- |

1.1

CESE insistă asupra faptului că sănătatea este o prioritate fundamentală pentru cetățenii Europei și reafirmă că dispozitivele medicale (DM)
   (1) și dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro (DIV)
   (2) joacă un rol fundamental în prevenirea, diagnosticarea și tratarea bolilor. Ele sunt esențiale pentru sănătatea noastră și pentru calitatea vieții persoanelor care suferă de o boală sau au un handicap, cărora trebuie să le facă față.

| 1.2 | CESE salută reformarea actualului sistem de reglementare propusă de Comisie, care este mai mult decât o simplificare a cadrului existent, instituind norme mai eficace, care consolidează procedurile de autorizare prealabile introducerii pe piață și mai ales supravegherea din faza ulterioară introducerii pe piață. Ținând seama de scandalul recent referitor la implanturile mamare deficiente, care au dus la adoptarea rezoluției Parlamentului European din iunie 2012, dar și de alte probleme majore cu dispozitive medicale și implanturile cu risc crescut, CESE, la fel ca Parlamentul European (3), pledează pentru aplicarea unei proceduri de aprobare de înaltă calitate înainte de introducerea pe piață. Aceasta răspunde nevoilor cetățenilor în materie de siguranță a pacientului și de eficacitate. |
| --- | --- |

1.2

CESE salută reformarea actualului sistem de reglementare propusă de Comisie, care este mai mult decât o simplificare a cadrului existent, instituind norme mai eficace, care consolidează procedurile de autorizare prealabile introducerii pe piață și mai ales supravegherea din faza ulterioară introducerii pe piață. Ținând seama de scandalul recent referitor la implanturile mamare deficiente, care au dus la adoptarea rezoluției Parlamentului European din iunie 2012, dar și de alte probleme majore cu dispozitive medicale și implanturile cu risc crescut, CESE, la fel ca Parlamentul European (3), pledează pentru aplicarea unei proceduri de aprobare de înaltă calitate înainte de introducerea pe piață. Aceasta răspunde nevoilor cetățenilor în materie de siguranță a pacientului și de eficacitate.

| 1.3 | Dispozitivele medicale cu risc crescut (cele din clasa III și produsele implantabile) și dispozitivele medicale in vitro trebuie supuse unei proceduri de aprobare corespunzătoare și de înaltă calitate, uniforme la nivelul UE, înainte de introducerea pe piață; ea trebuie să dovedească siguranța și eficacitatea acestora, precum și un raport riscuri-beneficii pozitiv, pe baza unor investigații clinice de înaltă calitate. Toate rezultatele ar trebui păstrate într-o bază de date centrală la care să poată avea acces publicul. Pentru dispozitivele medicale cu risc crescut și dispozitivele medicale in vitro aflate deja pe piață trebuie garantată respectarea articolului 45 din propunerea de regulament, pentru a dovedi siguranța și eficacitatea acestora. |
| --- | --- |

1.3

Dispozitivele medicale cu risc crescut (cele din clasa III și produsele implantabile) și dispozitivele medicale in vitro trebuie supuse unei proceduri de aprobare corespunzătoare și de înaltă calitate, uniforme la nivelul UE, înainte de introducerea pe piață; ea trebuie să dovedească siguranța și eficacitatea acestora, precum și un raport riscuri-beneficii pozitiv, pe baza unor investigații clinice de înaltă calitate. Toate rezultatele ar trebui păstrate într-o bază de date centrală la care să poată avea acces publicul. Pentru dispozitivele medicale cu risc crescut și dispozitivele medicale in vitro aflate deja pe piață trebuie garantată respectarea articolului 45 din propunerea de regulament, pentru a dovedi siguranța și eficacitatea acestora.

| 1.4 | CESE susține ferm forma juridică a „regulamentului” mai degrabă decât pe cea a „directivei”, întrucât cea dintâi reduce posibilitățile de interpretare divergentă din partea statelor membre, oferind mai multă egalitate pacienților europeni și condiții de concurență echitabile pentru furnizori. |
| --- | --- |

1.4

CESE susține ferm forma juridică a „regulamentului” mai degrabă decât pe cea a „directivei”, întrucât cea dintâi reduce posibilitățile de interpretare divergentă din partea statelor membre, oferind mai multă egalitate pacienților europeni și condiții de concurență echitabile pentru furnizori.

| 1.5 | Pe lângă siguranță, accesul rapid la ultimele tehnologii din domeniul medical reprezintă de asemenea un beneficiu important pentru pacienți. Întârzierile mari în dobândirea accesului la noile dispozitive i-ar vătăma pe pacienți, reducându-le posibilitățile de tratament (necesar uneori pentru menținerea funcțiilor vitale), sau, în orice caz, i-ar împiedica să-și diminueze handicapul și să-și îmbunătățească calitatea vieții. |
| --- | --- |

1.5

Pe lângă siguranță, accesul rapid la ultimele tehnologii din domeniul medical reprezintă de asemenea un beneficiu important pentru pacienți. Întârzierile mari în dobândirea accesului la noile dispozitive i-ar vătăma pe pacienți, reducându-le posibilitățile de tratament (necesar uneori pentru menținerea funcțiilor vitale), sau, în orice caz, i-ar împiedica să-și diminueze handicapul și să-și îmbunătățească calitatea vieții.

| 1.6 | CESE subliniază că sectoarele DM și DIV, caracterizate de o capacitate de inovare ridicată și de locuri de muncă care necesită un nivel înalt de calificare, reprezintă o parte importantă a economiei europene, putând contribui substanțial la punerea în aplicare a Strategiei UE 2020 și a inițiativelor emblematice ale acesteia. În consecință, o legislație corespunzătoare este esențială, nu numai pentru a asigura nivelul cel mai ridicat posibil de protecție a sănătății, ci și pentru a asigura un mediu inovator și competitiv pentru industrie, 80 % dintre producători fiind întreprinderi mici și mijlocii, precum și microîntreprinderi. |
| --- | --- |

1.6

CESE subliniază că sectoarele DM și DIV, caracterizate de o capacitate de inovare ridicată și de locuri de muncă care necesită un nivel înalt de calificare, reprezintă o parte importantă a economiei europene, putând contribui substanțial la punerea în aplicare a Strategiei UE 2020 și a inițiativelor emblematice ale acesteia. În consecință, o legislație corespunzătoare este esențială, nu numai pentru a asigura nivelul cel mai ridicat posibil de protecție a sănătății, ci și pentru a asigura un mediu inovator și competitiv pentru industrie, 80 % dintre producători fiind întreprinderi mici și mijlocii, precum și microîntreprinderi.

| 1.7 | CESE este de acord cu aplicarea unor proceduri de aprobare prealabile introducerii pe piață exigente pentru DM și DIV cu risc crescut, în cadrul căror siguranța și eficacitatea trebuie dovedite prin rezultatele unor teste și investigații clinice corespunzătoare. Cu toate acestea, CESE își exprimă îngrijorarea față de introducerea unui sistem centralizat de autorizare prealabilă introducerii pe piață în Europa, care ar cauza alte întârzieri ale perioadelor de aprobare, împiedicând accesul rapid al pacienților la cele mai recente tehnologii medicale, și ar duce la creșteri considerabile ale costurilor și periclitarea capacității de inovare a IMM-urilor. |
| --- | --- |

1.7

CESE este de acord cu aplicarea unor proceduri de aprobare prealabile introducerii pe piață exigente pentru DM și DIV cu risc crescut, în cadrul căror siguranța și eficacitatea trebuie dovedite prin rezultatele unor teste și investigații clinice corespunzătoare. Cu toate acestea, CESE își exprimă îngrijorarea față de introducerea unui sistem centralizat de autorizare prealabilă introducerii pe piață în Europa, care ar cauza alte întârzieri ale perioadelor de aprobare, împiedicând accesul rapid al pacienților la cele mai recente tehnologii medicale, și ar duce la creșteri considerabile ale costurilor și periclitarea capacității de inovare a IMM-urilor.

| 1.8 | În cazul introducerii unor cerințe mai stricte pentru aprobarea DM și DIV, aceasta trebuie să se facă de manieră transparentă și previzibilă, astfel încât să nu fie afectată și mai mult eficiența procesului de reglementare și capacitatea viitoare de inovare a acestora. |
| --- | --- |

1.8

În cazul introducerii unor cerințe mai stricte pentru aprobarea DM și DIV, aceasta trebuie să se facă de manieră transparentă și previzibilă, astfel încât să nu fie afectată și mai mult eficiența procesului de reglementare și capacitatea viitoare de inovare a acestora.

| 1.9 | CESE salută introducerea unui identificator unic al dispozitivului (IUD) pentru fiecare dispozitiv, ceea ce ar permite identificarea mai rapidă și o trasabilitate mai bună. CESE salută de asemenea introducerea unui instrument central de înregistrare (Eudamed) pe deplin funcțional, care ar elimina înregistrările multiple și ar reduce considerabil costurile suportate de IMM-uri. |
| --- | --- |

1.9

CESE salută introducerea unui identificator unic al dispozitivului (IUD) pentru fiecare dispozitiv, ceea ce ar permite identificarea mai rapidă și o trasabilitate mai bună. CESE salută de asemenea introducerea unui instrument central de înregistrare (Eudamed) pe deplin funcțional, care ar elimina înregistrările multiple și ar reduce considerabil costurile suportate de IMM-uri.

| 1.10 | CESE este în favoarea consolidării poziției pacienților. Pentru a asigura o garantare financiară adecvată în cazul unui prejudiciu, partea vătămată ar trebui să dispună de dreptul de a intenta o acțiune directă și de dreptul de a fi despăgubită în mod adecvat. Atunci când pacienții trebuie să facă dovada prejudiciului cauzat de un dispozitiv medical defect, producătorul ar trebui să pună la dispoziția acestora (și/sau a părții care suportă costul tratamentului) toată documentația și toate informațiile necesare referitoare la siguranța și eficacitatea dispozitivului respectiv. De asemenea, CESE solicită Comisiei să garanteze prin mecanisme adecvate că plata despăgubirilor nu duce la o creștere importantă a prețurilor dispozitivelor. |
| --- | --- |

1.10

CESE este în favoarea consolidării poziției pacienților. Pentru a asigura o garantare financiară adecvată în cazul unui prejudiciu, partea vătămată ar trebui să dispună de dreptul de a intenta o acțiune directă și de dreptul de a fi despăgubită în mod adecvat. Atunci când pacienții trebuie să facă dovada prejudiciului cauzat de un dispozitiv medical defect, producătorul ar trebui să pună la dispoziția acestora (și/sau a părții care suportă costul tratamentului) toată documentația și toate informațiile necesare referitoare la siguranța și eficacitatea dispozitivului respectiv. De asemenea, CESE solicită Comisiei să garanteze prin mecanisme adecvate că plata despăgubirilor nu duce la o creștere importantă a prețurilor dispozitivelor.

| 1.11 | CESE recunoaște că implicarea societății civile în cadrul stabilit de regulamentul propus este mai degrabă redusă. Statutul de observator al societății civile în cadrul subgrupurilor temporare constituite de recent înființatul Grup de coordonare privind dispozitivele medicale (MDCG) nu este suficient. CESE propune să se înființeze un comitet consultativ, alcătuit din reprezentanți ai părților interesate legitime din rândul societății civile organizate de la nivel european. Acest comitet ar trebui să acționeze în paralel și să lucreze împreună cu MDCG, acordând consiliere Comisiei și statelor membre cu privire la diferite aspecte legate de tehnologia medicală și de punerea în aplicare a legislației. |
| --- | --- |

1.11

CESE recunoaște că implicarea societății civile în cadrul stabilit de regulamentul propus este mai degrabă redusă. Statutul de observator al societății civile în cadrul subgrupurilor temporare constituite de recent înființatul Grup de coordonare privind dispozitivele medicale (MDCG) nu este suficient. CESE propune să se înființeze un comitet consultativ, alcătuit din reprezentanți ai părților interesate legitime din rândul societății civile organizate de la nivel european. Acest comitet ar trebui să acționeze în paralel și să lucreze împreună cu MDCG, acordând consiliere Comisiei și statelor membre cu privire la diferite aspecte legate de tehnologia medicală și de punerea în aplicare a legislației.

| 1.12 | CESE ar dori să reitereze necesitatea introducerii unor dispoziții corespunzătoare referitoare la educația și formarea profesională a cadrelor medicale în propunerile de regulament, potrivit recomandărilor exprimate în Concluziile Consiliului UE privind inovarea în sectorul dispozitivelor medicale (4). |
| --- | --- |

1.12

CESE ar dori să reitereze necesitatea introducerii unor dispoziții corespunzătoare referitoare la educația și formarea profesională a cadrelor medicale în propunerile de regulament, potrivit recomandărilor exprimate în Concluziile Consiliului UE privind inovarea în sectorul dispozitivelor medicale (4).

| 1.13 | Legătura relevantă cu alte dosare legislative și structuri: CESE subliniază necesitatea de a asigura o bună interacțiune între noile norme privind studiile referitoare la performanța clinică a DIV – dispozitive de diagnostic companion – și cele care vor rezulta în urma noului cadru aflat la ora actuală în curs de dezbatere, referitor la trialurile clinice cu medicamente, astfel cum se precizează în avizul recent al CESE pe această temă (5). |
| --- | --- |

1.13

Legătura relevantă cu alte dosare legislative și structuri: CESE subliniază necesitatea de a asigura o bună interacțiune între noile norme privind studiile referitoare la performanța clinică a DIV – dispozitive de diagnostic companion – și cele care vor rezulta în urma noului cadru aflat la ora actuală în curs de dezbatere, referitor la trialurile clinice cu medicamente, astfel cum se precizează în avizul recent al CESE pe această temă (5).

| 1.14 | Testele efectuate la nivel intern pentru DIV: CESE recomandă ca principiul evaluării riscurilor și beneficiilor unui dispozitiv medical ar trebui să se aplice tuturor produselor, indiferent dacă acestea sunt comercializate sau concepute și utilizate numai în interiorul unei instituții sanitare (test efectuat la nivel intern). |
| --- | --- |

1.14

Testele efectuate la nivel intern pentru DIV: CESE recomandă ca principiul evaluării riscurilor și beneficiilor unui dispozitiv medical ar trebui să se aplice tuturor produselor, indiferent dacă acestea sunt comercializate sau concepute și utilizate numai în interiorul unei instituții sanitare (test efectuat la nivel intern).

| 1.15 | Modul de funcționare a regulamentelor ar trebui evaluat împreună de autorități, împreună cu de părțile interesate reprezentând societatea civilă organizată, la trei ani după intrarea în vigoare a acestora, astfel încât să se asigure îndeplinirea obiectivelor lor. |
| --- | --- |

1.15

Modul de funcționare a regulamentelor ar trebui evaluat împreună de autorități, împreună cu de părțile interesate reprezentând societatea civilă organizată, la trei ani după intrarea în vigoare a acestora, astfel încât să se asigure îndeplinirea obiectivelor lor.

2.   Introducere și context

| 2.1 | DM și DIV joacă un rol fundamental în prevenirea, diagnosticarea și tratarea bolilor. Ele sunt esențiale pentru sănătatea noastră și pentru calitatea vieții persoanelor afectate de un handicap. |
| --- | --- |

2.1

DM și DIV joacă un rol fundamental în prevenirea, diagnosticarea și tratarea bolilor. Ele sunt esențiale pentru sănătatea noastră și pentru calitatea vieții persoanelor afectate de un handicap.

| 2.2 | Sectoarele DM și DIV reprezintă o importantă parte inovatoare a economiei europene, generând vânzări anuale care se ridică la aproximativ 95 de miliarde EUR (85 miliarde EUR pentru DM și 10 miliarde pentru DIV) și făcând investiții substanțiale în cercetare și inovare (7,5 miliarde EUR anual). Ele oferă locuri de muncă pentru peste 500 000 de persoane (în cea mai mare parte persoane înalt calificate) în aproximativ 25 000 de întreprinderi. Peste 80 % dintre acestea sunt întreprinderi mici și mijlocii sau microîntreprinderi. |
| --- | --- |

2.2

Sectoarele DM și DIV reprezintă o importantă parte inovatoare a economiei europene, generând vânzări anuale care se ridică la aproximativ 95 de miliarde EUR (85 miliarde EUR pentru DM și 10 miliarde pentru DIV) și făcând investiții substanțiale în cercetare și inovare (7,5 miliarde EUR anual). Ele oferă locuri de muncă pentru peste 500 000 de persoane (în cea mai mare parte persoane înalt calificate) în aproximativ 25 000 de întreprinderi. Peste 80 % dintre acestea sunt întreprinderi mici și mijlocii sau microîntreprinderi.

| 2.3 | Schimbările rapide la nivel demografic și societal, progrese științifice uriașe, precum și recentul scandal al implantelor mamare de silicon deficiente (6) sau problemele întâmpinate cu protezele articulației șoldului „metal-pe-metal” sau alte produse (7), sunt elemente care, împreună, au dat naștere și au accelerat nevoia de revizuire a cadrului de reglementare actual. |
| --- | --- |

2.3

Schimbările rapide la nivel demografic și societal, progrese științifice uriașe, precum și recentul scandal al implantelor mamare de silicon deficiente (6) sau problemele întâmpinate cu protezele articulației șoldului „metal-pe-metal” sau alte produse (7), sunt elemente care, împreună, au dat naștere și au accelerat nevoia de revizuire a cadrului de reglementare actual.

| 2.4 | Printre dispozitivele medicale cu risc crescut, implanturile au o importanță majoră; de exemplu, la nivel mondial au fost vândute circa 400 000 de implanturi mamare PIP. Un număr mare de femei din Marea Britanie (40 000), Franța (30 000), Spania (10 000), Germania (7 500) și Portugalia (2 000) au un implant mamar de silicon, a căror rată de rupere într-o perioadă de 10 ani este de 10-15 % (8). În 2010, numai în Germania au fost implantate circa 390 000 de proteze de șold și de genunchi, din care aproape 37 000 au fost intervenții chirurgicale pentru înlocuirea articulației artificiale (9). |
| --- | --- |

2.4

Printre dispozitivele medicale cu risc crescut, implanturile au o importanță majoră; de exemplu, la nivel mondial au fost vândute circa 400 000 de implanturi mamare PIP. Un număr mare de femei din Marea Britanie (40 000), Franța (30 000), Spania (10 000), Germania (7 500) și Portugalia (2 000) au un implant mamar de silicon, a căror rată de rupere într-o perioadă de 10 ani este de 10-15 % (8). În 2010, numai în Germania au fost implantate circa 390 000 de proteze de șold și de genunchi, din care aproape 37 000 au fost intervenții chirurgicale pentru înlocuirea articulației artificiale (9).

| 2.5 | Sinteza principalelor neajunsuri ale sistemului existent constatate de CESE:






  — | țările UE interpretează și implementează normele existente în mod diferit, generând inegalitate între cetățenii UE și creând obstacole pentru piața unică; |
| --- | --- | --- |

2.5

Sinteza principalelor neajunsuri ale sistemului existent constatate de CESE:

—

țările UE interpretează și implementează normele existente în mod diferit, generând inegalitate între cetățenii UE și creând obstacole pentru piața unică;

| — | nu este întotdeauna posibilă trasabilitatea dispozitivelor medicale până la furnizor; |
| --- | --- |

—

nu este întotdeauna posibilă trasabilitatea dispozitivelor medicale până la furnizor;

| — | pacienții și cadrele medicale nu au acces la informații esențiale privind investigațiile și dovezile clinice; |
| --- | --- |

—

pacienții și cadrele medicale nu au acces la informații esențiale privind investigațiile și dovezile clinice;

| — | lipsa de coordonare între autoritățile naționale și cu Comisia; |
| --- | --- |

—

lipsa de coordonare între autoritățile naționale și cu Comisia;

| — | lacune legislative cu privire la anumite produse (10). |
| --- | --- |

—

lacune legislative cu privire la anumite produse (10).

3.   Sinteza noului pachet legislativ pentru revizuirea cadrului de reglementare referitor la DM și DIV

| 3.1 | Pachetul cuprinde comunicarea (11), o propunere de regulament privind dispozitivele medicale (12) (care înlocuiește Directiva 90/385/CEE referitoare la dispozitivele medicale active implantabile și Directiva 93/42/CEE privind dispozitivele medicale) și o propunere de regulament privind DM pentru diagnostic in vitro (13) (care înlocuiește Directiva 98/79/CE privind dispozitivele medical pentru diagnostic in vitro). |
| --- | --- |

3.1

Pachetul cuprinde comunicarea (11), o propunere de regulament privind dispozitivele medicale (12) (care înlocuiește Directiva 90/385/CEE referitoare la dispozitivele medicale active implantabile și Directiva 93/42/CEE privind dispozitivele medicale) și o propunere de regulament privind DM pentru diagnostic in vitro (13) (care înlocuiește Directiva 98/79/CE privind dispozitivele medical pentru diagnostic in vitro).

| 3.2 | Principalele elemente ale propunerilor de regulament:






  — | un domeniu de aplicare mai larg și mai clar al legislației, astfel încât să includă implanturile în scop estetic și testele genetice, precum și software-urile medicale; |
| --- | --- | --- |

3.2

Principalele elemente ale propunerilor de regulament:

—

un domeniu de aplicare mai larg și mai clar al legislației, astfel încât să includă implanturile în scop estetic și testele genetice, precum și software-urile medicale;

| — | o supraveghere mai strictă a organismelor de evaluare (notificate) din partea autorităților naționale, astfel încât să se asigure o evaluare prealabilă introducerii pe piață a dispozitivelor, care să fie eficace; |
| --- | --- |

—

o supraveghere mai strictă a organismelor de evaluare (notificate) din partea autorităților naționale, astfel încât să se asigure o evaluare prealabilă introducerii pe piață a dispozitivelor, care să fie eficace;

| — | drepturi și responsabilități clare pentru producători, importatori și distribuitori; |
| --- | --- |

—

drepturi și responsabilități clare pentru producători, importatori și distribuitori;

| — | o bază de date europeană centralizată extinsă pentru DM și DIV (Eudamed), la care să aibă acces cadrele medicale, pacienții și, parțial, publicul larg; |
| --- | --- |

—

o bază de date europeană centralizată extinsă pentru DM și DIV (Eudamed), la care să aibă acces cadrele medicale, pacienții și, parțial, publicul larg;

| — | o mai bună trasabilitate a dispozitivelor de-a lungul lanțului de aprovizionare, care să includă un sistem de identificare unic a dispozitivelor (IUD), care ar trebui să permită un răspuns eficace la orice problemă în materie de siguranță; |
| --- | --- |

—

o mai bună trasabilitate a dispozitivelor de-a lungul lanțului de aprovizionare, care să includă un sistem de identificare unic a dispozitivelor (IUD), care ar trebui să permită un răspuns eficace la orice problemă în materie de siguranță;

| — | cerințe mai stricte pentru dovezile și evaluarea clinică pe întreaga durată de viață a dispozitivului; |
| --- | --- |

—

cerințe mai stricte pentru dovezile și evaluarea clinică pe întreaga durată de viață a dispozitivului;

| — | dispoziții mai stricte privind gestionarea supravegherii pieței și vigilență; |
| --- | --- |

—

dispoziții mai stricte privind gestionarea supravegherii pieței și vigilență;

| — | o mai bună coordonare între autoritățile naționale, cu sprijinul științific al Comisiei Europene, pentru a asigura o implementare uniformă a legislației; |
| --- | --- |

—

o mai bună coordonare între autoritățile naționale, cu sprijinul științific al Comisiei Europene, pentru a asigura o implementare uniformă a legislației;

| — | alinierea la orientările internaționale în vederea unei mai bune adaptări la piața mondială a dispozitivelor medicale. |
| --- | --- |

—

alinierea la orientările internaționale în vederea unei mai bune adaptări la piața mondială a dispozitivelor medicale.

| 3.3 | Sectoarele DM și DIV, caracterizate de o capacitate de inovare ridicată și de un potențial de ocupare a forței de muncă înalt calificate, pot contribui substanțial la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Ambele sectoare ocupă un loc central în mai multe dintre inițiativele emblematice, în special în cele referitoare la „O Agendă digitală pentru Europa” (14) și la „O Uniune a inovării” (15). |
| --- | --- |

3.3

Sectoarele DM și DIV, caracterizate de o capacitate de inovare ridicată și de un potențial de ocupare a forței de muncă înalt calificate, pot contribui substanțial la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Ambele sectoare ocupă un loc central în mai multe dintre inițiativele emblematice, în special în cele referitoare la „O Agendă digitală pentru Europa” (14) și la „O Uniune a inovării” (15).

4.   Observații generale

| 4.1 | CESE susține ferm alegerea regulamentelor ca instrumente legislative, ele fiind direct aplicabile și eliminând riscul unei transpuneri și a unei implementări divergente între statele membre. Aceasta contribuie la mai multă egalitate pentru pacienții din întreaga Europă și la condiții de concurență echitabile pentru furnizori. |
| --- | --- |

4.1

CESE susține ferm alegerea regulamentelor ca instrumente legislative, ele fiind direct aplicabile și eliminând riscul unei transpuneri și a unei implementări divergente între statele membre. Aceasta contribuie la mai multă egalitate pentru pacienții din întreaga Europă și la condiții de concurență echitabile pentru furnizori.

4.2   Sistemul de aprobare și procedurile de evaluare

| 4.2.1 | Dispozitivele medicale cu risc crescut (cele din clasa III și produsele implantabile) și dispozitivele medicale in vitro trebuie supuse unei proceduri de aprobare corespunzătoare și de înaltă calitate, uniforme la nivelul UE, înainte de introducerea pe piață; ea trebuie să dovedească siguranța și eficacitatea acestora, precum și un raport riscuri-beneficii pozitiv, pe baza unor investigații clinice de înaltă calitate. Toate rezultatele ar trebui păstrate într-o bază de date centrală la care să poată avea acces publicul. Pentru dispozitivele medicale cu risc crescut și dispozitivele medicale in vitro aflate deja pe piață, trebuie garantată respectarea articolului 45 din propunerea de regulament, pentru a dovedi siguranța și eficacitatea acestora. |
| --- | --- |

4.2.1

Dispozitivele medicale cu risc crescut (cele din clasa III și produsele implantabile) și dispozitivele medicale in vitro trebuie supuse unei proceduri de aprobare corespunzătoare și de înaltă calitate, uniforme la nivelul UE, înainte de introducerea pe piață; ea trebuie să dovedească siguranța și eficacitatea acestora, precum și un raport riscuri-beneficii pozitiv, pe baza unor investigații clinice de înaltă calitate. Toate rezultatele ar trebui păstrate într-o bază de date centrală la care să poată avea acces publicul. Pentru dispozitivele medicale cu risc crescut și dispozitivele medicale in vitro aflate deja pe piață, trebuie garantată respectarea articolului 45 din propunerea de regulament, pentru a dovedi siguranța și eficacitatea acestora.

| 4.2.2 | În acest context, CESE susține consolidarea cadrului de reglementare existent pentru dispozitivele medicale de risc crescut, bazat pe conceptul de evaluare a conformității și pe organisme de reglementare descentralizate, așa cum prevăd propunerile de regulament în discuție. CESE susține cerințele mai stricte impuse pentru obținerea unui certificat de conformitate în ceea ce privește documentația și alte condiții, inclusiv datele clinice și preclinice, evaluările și investigațiile clinice, analiza riscuri-beneficii etc. (16). Ele pot îmbunătăți considerabil standardele existente în UE în materie de aprobare, fără a afecta prea mult accesul rapid la noile produse. |
| --- | --- |

4.2.2

În acest context, CESE susține consolidarea cadrului de reglementare existent pentru dispozitivele medicale de risc crescut, bazat pe conceptul de evaluare a conformității și pe organisme de reglementare descentralizate, așa cum prevăd propunerile de regulament în discuție. CESE susține cerințele mai stricte impuse pentru obținerea unui certificat de conformitate în ceea ce privește documentația și alte condiții, inclusiv datele clinice și preclinice, evaluările și investigațiile clinice, analiza riscuri-beneficii etc. (16). Ele pot îmbunătăți considerabil standardele existente în UE în materie de aprobare, fără a afecta prea mult accesul rapid la noile produse.

| 4.2.3 | CESE sprijină pe deplin introducerea unor proceduri de aprobare prealabile introducerii pe piață stricte și la nivel înalt, dar își exprimă îngrijorarea față de introducerea unui sistem centralizat de autorizare prealabilă comercializării (Pre-market Authorisation System, PMA) așa cum există în SUA. Un astfel de sistem ar cauza întârzieri ale perioadei de aprobare. Pentru pacienți, aceasta ar însemna întârzierea accesului la noi tehnologii salvatoare. Pe de altă parte, un sistem centralizat de aprobare prealabilă introducerii pe piață ar avea un impact negativ asupra majorității IMM-urilor active în domeniul dispozitivelor medicale din Europa, crescând considerabil costurile și periclitând grav capacitatea lor de inovare. Ele s-ar confrunta cu dificultăți de finanțare a procedurilor de aprobare lungi, fapt care le-ar pune în pericol însăși existența. |
| --- | --- |

4.2.3

CESE sprijină pe deplin introducerea unor proceduri de aprobare prealabile introducerii pe piață stricte și la nivel înalt, dar își exprimă îngrijorarea față de introducerea unui sistem centralizat de autorizare prealabilă comercializării (Pre-market Authorisation System, PMA) așa cum există în SUA. Un astfel de sistem ar cauza întârzieri ale perioadei de aprobare. Pentru pacienți, aceasta ar însemna întârzierea accesului la noi tehnologii salvatoare. Pe de altă parte, un sistem centralizat de aprobare prealabilă introducerii pe piață ar avea un impact negativ asupra majorității IMM-urilor active în domeniul dispozitivelor medicale din Europa, crescând considerabil costurile și periclitând grav capacitatea lor de inovare. Ele s-ar confrunta cu dificultăți de finanțare a procedurilor de aprobare lungi, fapt care le-ar pune în pericol însăși existența.

| 4.2.4 | Noul mecanism de supraveghere propus (art. 44/42): CESE remarcă faptul că Grupul de coordonare privind dispozitivele medicale poate interveni cu avizul său în evaluarea dosarului de candidatură transmis de organismul de notificare. CESE este conștient de importanța siguranței pacienților. Pentru a evita întârzieri suplimentare și imposibil de anticipat pentru producători (și, astfel, pentru pacienți), aprobarea trebuie să se facă de manieră transparentă și previzibilă, astfel încât să nu fie afectată eficiența procesului de reglementare și capacitatea viitoare de inovare a acestora. |
| --- | --- |

4.2.4

Noul mecanism de supraveghere propus (art. 44/42): CESE remarcă faptul că Grupul de coordonare privind dispozitivele medicale poate interveni cu avizul său în evaluarea dosarului de candidatură transmis de organismul de notificare. CESE este conștient de importanța siguranței pacienților. Pentru a evita întârzieri suplimentare și imposibil de anticipat pentru producători (și, astfel, pentru pacienți), aprobarea trebuie să se facă de manieră transparentă și previzibilă, astfel încât să nu fie afectată eficiența procesului de reglementare și capacitatea viitoare de inovare a acestora.

4.3   Vigilența și supravegherea pieței

| 4.3.1 | CESE salută propunerea de îmbunătățire și de consolidare a sistemului de vigilență și în special introducerea unui portal UE, prin intermediul cărora producătorii ar trebui să raporteze incidentele grave și acțiunile corective pe care le-au întreprins pentru a reduce riscul de recurență (art. 61/59). Disponibilitatea automată a informațiilor pentru toate autoritățile naționale relevante va permite o mai bună coordonare între acestea. |
| --- | --- |

4.3.1

CESE salută propunerea de îmbunătățire și de consolidare a sistemului de vigilență și în special introducerea unui portal UE, prin intermediul cărora producătorii ar trebui să raporteze incidentele grave și acțiunile corective pe care le-au întreprins pentru a reduce riscul de recurență (art. 61/59). Disponibilitatea automată a informațiilor pentru toate autoritățile naționale relevante va permite o mai bună coordonare între acestea.

| 4.3.2 | Pentru a garanta mai bine siguranța dispozitivelor medicale și, mai ales, pentru identificarea problemelor de siguranță pe termen lung legate de implanturi, legislația trebuie să fie consolidată în privința dispozițiilor referitoare la perioada ulterioară introducerii pe piață, în special a cerințelor referitoare la monitorizarea clinică ulterioară introducerii pe piață, vigilență și supraveghere a pieței. |
| --- | --- |

4.3.2

Pentru a garanta mai bine siguranța dispozitivelor medicale și, mai ales, pentru identificarea problemelor de siguranță pe termen lung legate de implanturi, legislația trebuie să fie consolidată în privința dispozițiilor referitoare la perioada ulterioară introducerii pe piață, în special a cerințelor referitoare la monitorizarea clinică ulterioară introducerii pe piață, vigilență și supraveghere a pieței.

4.4   Transparența

| 4.4.1 | Pentru CESE, unul dintre aspectele cele mai importante din cele două propuneri de reformare este propunerea de sporire a transparenței întregului sistem. |
| --- | --- |

4.4.1

Pentru CESE, unul dintre aspectele cele mai importante din cele două propuneri de reformare este propunerea de sporire a transparenței întregului sistem.

| 4.4.2 | În această privință, CESE sprijină introducerea identificatorului unic al dispozitivului (IUD), care ar urma să fie acordat fiecărui dispozitiv, permițând astfel o identificare mai rapidă și o trasabilitate mai bună, fiind astfel în favoarea Rezoluției Parlamentului European din 14 iunie (17). |
| --- | --- |

4.4.2

În această privință, CESE sprijină introducerea identificatorului unic al dispozitivului (IUD), care ar urma să fie acordat fiecărui dispozitiv, permițând astfel o identificare mai rapidă și o trasabilitate mai bună, fiind astfel în favoarea Rezoluției Parlamentului European din 14 iunie (17).

| 4.4.3 | CESE consideră că înființarea unei baze de date pe deplin funcționale (Eudamed) este un instrument foarte potrivit pentru sporirea transparenței. Crearea unui astfel de instrument de înregistrare centralizat (Eudamed) va elimina înregistrările multiple la nivelul statelor membre, contribuind astfel la reducerea costurilor administrative suportate de solicitanți cu până la 157 milioane EUR. |
| --- | --- |

4.4.3

CESE consideră că înființarea unei baze de date pe deplin funcționale (Eudamed) este un instrument foarte potrivit pentru sporirea transparenței. Crearea unui astfel de instrument de înregistrare centralizat (Eudamed) va elimina înregistrările multiple la nivelul statelor membre, contribuind astfel la reducerea costurilor administrative suportate de solicitanți cu până la 157 milioane EUR.

4.5   Consolidarea poziției pacienților care au suferit prejudicii

| 4.5.1 | Directiva privind răspunderea pentru produsele cu defect (Directiva 85/374/CEE) în vigoare în prezent reglementează răspunderea producătorilor de dispozitive medicale. Cu toate acestea, persoana vătămată (sau partea care suportă costul tratamentului) trebuie să dovedească prejudiciul și defectul DM. Adesea, pacientul nu dispune de informațiile necesare pentru a dovedi acest defect, motiv pentru care producătorul ar trebui să fie obligat să pună la dispoziția persoanei vătămate toate documentele și informațiile necesare referitoare la siguranța și eficacitatea dispozitivului respectiv. |
| --- | --- |

4.5.1

Directiva privind răspunderea pentru produsele cu defect (Directiva 85/374/CEE) în vigoare în prezent reglementează răspunderea producătorilor de dispozitive medicale. Cu toate acestea, persoana vătămată (sau partea care suportă costul tratamentului) trebuie să dovedească prejudiciul și defectul DM. Adesea, pacientul nu dispune de informațiile necesare pentru a dovedi acest defect, motiv pentru care producătorul ar trebui să fie obligat să pună la dispoziția persoanei vătămate toate documentele și informațiile necesare referitoare la siguranța și eficacitatea dispozitivului respectiv.

| 4.5.2 | De asemenea, CESE recunoaște faptul că trebuie instituit un mecanism de despăgubire a pacienților care au suferit un prejudiciu ca urmare a unui dispozitiv sau DIV defect. Pentru a asigura o garantare financiară adecvată în cazul unui prejudiciu, partea vătămată ar trebui să dispună de dreptul de a intenta o acțiune directă și de dreptul de a fi despăgubită în mod adecvat. Pentru a dovedi dacă un dispozitiv medical defect a cauzat sau nu prejudicii, sarcina probei trebuie transferată de la pacient la producător. Pacientului îi revine doar obligația de a dovedi posibilitatea obiectivă că prejudiciul a fost cauzat de dispozitivul medical. În consecință, CESE solicită Comisiei să garanteze prin mecanisme adecvate că plata despăgubirilor nu duce la o creștere importantă a prețurilor dispozitivelor. |
| --- | --- |

4.5.2

De asemenea, CESE recunoaște faptul că trebuie instituit un mecanism de despăgubire a pacienților care au suferit un prejudiciu ca urmare a unui dispozitiv sau DIV defect. Pentru a asigura o garantare financiară adecvată în cazul unui prejudiciu, partea vătămată ar trebui să dispună de dreptul de a intenta o acțiune directă și de dreptul de a fi despăgubită în mod adecvat. Pentru a dovedi dacă un dispozitiv medical defect a cauzat sau nu prejudicii, sarcina probei trebuie transferată de la pacient la producător. Pacientului îi revine doar obligația de a dovedi posibilitatea obiectivă că prejudiciul a fost cauzat de dispozitivul medical. În consecință, CESE solicită Comisiei să garanteze prin mecanisme adecvate că plata despăgubirilor nu duce la o creștere importantă a prețurilor dispozitivelor.

4.6   Organismele notificate și autoritățile competente

| 4.6.1 | CESE susține consolidarea dispozițiilor privind desemnarea și monitorizarea organismelor notificate, pentru a asigura un nivel ridicat și uniform al competențelor în întreaga Uniune. El primește favorabil și supravegherea de la nivel central a desemnării acestora de către statele membre. |
| --- | --- |

4.6.1

CESE susține consolidarea dispozițiilor privind desemnarea și monitorizarea organismelor notificate, pentru a asigura un nivel ridicat și uniform al competențelor în întreaga Uniune. El primește favorabil și supravegherea de la nivel central a desemnării acestora de către statele membre.

| 4.6.2 | CESE susține toate propunerile de consolidare a drepturilor și obligațiilor autorităților competente (o mai bună coordonare și clarificarea procedurilor, inspecții la fața locului neanunțate) pe de o parte, și ale furnizorilor, pe de altă parte (cerința privind „persoana calificată”). |
| --- | --- |

4.6.2

CESE susține toate propunerile de consolidare a drepturilor și obligațiilor autorităților competente (o mai bună coordonare și clarificarea procedurilor, inspecții la fața locului neanunțate) pe de o parte, și ale furnizorilor, pe de altă parte (cerința privind „persoana calificată”).

| 4.6.3 | CESE apreciază unificarea standardelor menite să asigure un înalt nivel de calitate și a competențelor pentru organismele notificate din întreaga Europă, însă se îndoiește că acest lucru se va putea realiza dacă numărul de organisme notificate rămâne la fel de ridicat (în prezent în număr de 80). CESE recomandă să se dea întâietate asigurării unui nivel înalt de calitate, și nu cantității. |
| --- | --- |

4.6.3

CESE apreciază unificarea standardelor menite să asigure un înalt nivel de calitate și a competențelor pentru organismele notificate din întreaga Europă, însă se îndoiește că acest lucru se va putea realiza dacă numărul de organisme notificate rămâne la fel de ridicat (în prezent în număr de 80). CESE recomandă să se dea întâietate asigurării unui nivel înalt de calitate, și nu cantității.

4.7   Educație și formare

| 4.7.1 | CESE constată că, în Concluziile Consiliului UE privind inovarea în sectorul dispozitivelor medicale (18), statele membre au invitat Comisia să îmbunătățească informarea și formarea cadrelor medicale, a pacienților și a familiilor acestora referitor la utilizarea corectă a dispozitivelor. Dispozitivele medicale funcționează numai dacă sunt utilizate corect. Eficacitatea lor rezidă în competențele și experiența medicului și a personalului de laborator care le utilizează. |
| --- | --- |

4.7.1

CESE constată că, în Concluziile Consiliului UE privind inovarea în sectorul dispozitivelor medicale (18), statele membre au invitat Comisia să îmbunătățească informarea și formarea cadrelor medicale, a pacienților și a familiilor acestora referitor la utilizarea corectă a dispozitivelor. Dispozitivele medicale funcționează numai dacă sunt utilizate corect. Eficacitatea lor rezidă în competențele și experiența medicului și a personalului de laborator care le utilizează.

| 4.7.2 | De aceea, CESE face apel la statele membre să includă în propunerile de regulament dispoziții corespunzătoare legate de educarea și formarea personalului de specialitate. |
| --- | --- |

4.7.2

De aceea, CESE face apel la statele membre să includă în propunerile de regulament dispoziții corespunzătoare legate de educarea și formarea personalului de specialitate.

4.8   Asocierea societății civile

| 4.8.1 | CESE consideră că Grupul de coordonare privind dispozitivele medicale (MDCG) nu asigură implicarea suficientă a tuturor părților interesate. Conform propunerilor de regulament, MDCG poate institui subgrupuri permanente sau temporare, însă CESE consideră că acest lucru nu este suficient dacă organizațiile care reprezintă interesele consumatorilor, personalul medico-sanitar și industria dispozitivelor medicale la nivelul Uniunii vor fi invitate să participe la aceste subgrupuri numai în calitate de observatori. Trebuie să se asigure rolul activ al acestora în calitate de consultanți. |
| --- | --- |

4.8.1

CESE consideră că Grupul de coordonare privind dispozitivele medicale (MDCG) nu asigură implicarea suficientă a tuturor părților interesate. Conform propunerilor de regulament, MDCG poate institui subgrupuri permanente sau temporare, însă CESE consideră că acest lucru nu este suficient dacă organizațiile care reprezintă interesele consumatorilor, personalul medico-sanitar și industria dispozitivelor medicale la nivelul Uniunii vor fi invitate să participe la aceste subgrupuri numai în calitate de observatori. Trebuie să se asigure rolul activ al acestora în calitate de consultanți.

| 4.8.2 | Experiența a arătat că în UE progresele sunt posibile numai atunci când diferiții actori implicați împărtășesc o viziune comună și adoptă o direcție comună. La ora actuală, sistemul beneficiază de un „comitet consultativ”, ca parte a Grupului de experți în dispozitive medicale (GEDM). Acesta ar trebui menținut și ar trebui să beneficieze de o consacrare expresă în legislație. În lipsa acestuia, deciziile ar putea să sufere lipsa unei contribuții justificate și într-o etapă timpurie din partea pacienților, personalului medico-sanitar, industriei și a altor segmente ale societății civile. |
| --- | --- |

4.8.2

Experiența a arătat că în UE progresele sunt posibile numai atunci când diferiții actori implicați împărtășesc o viziune comună și adoptă o direcție comună. La ora actuală, sistemul beneficiază de un „comitet consultativ”, ca parte a Grupului de experți în dispozitive medicale (GEDM). Acesta ar trebui menținut și ar trebui să beneficieze de o consacrare expresă în legislație. În lipsa acestuia, deciziile ar putea să sufere lipsa unei contribuții justificate și într-o etapă timpurie din partea pacienților, personalului medico-sanitar, industriei și a altor segmente ale societății civile.

4.9   Clauza de revizuire

| 4.9.1 | Considerăm necesară evaluarea modului de funcționare în practică a regulamentelor, pentru a se garanta că ele și-au atins în mod real scopul. La un moment dat, dar nu mai târziu de 3 ani de la intrarea în lor vigoare, regulamentele ar trebui evaluate în mod oficial de către autorități, în colaborare cu părțile interesate din societatea civilă, pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor lor. |
| --- | --- |

4.9.1

Considerăm necesară evaluarea modului de funcționare în practică a regulamentelor, pentru a se garanta că ele și-au atins în mod real scopul. La un moment dat, dar nu mai târziu de 3 ani de la intrarea în lor vigoare, regulamentele ar trebui evaluate în mod oficial de către autorități, în colaborare cu părțile interesate din societatea civilă, pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor lor.

5.   Observații specifice privind Regulamentul DIV legate de dispozitivele de diagnostic companion (companion diagnostic)

| 5.1 | Definiție: CESE își exprimă preocuparea cu privire la faptul că definiția diagnosticului companion propusă la articolul 2 alineatul (6) este prea largă, putând genera incertitudine juridică. Astfel, CESE propune următoarea definiție: „«diagnostic companion» înseamnă un dispozitiv destinat în mod special pentru a selecta pacienții cu o afecțiune sau predispoziție diagnosticată anterior ca fiind eligibili pentru un tratament cu un anumit medicament” (în loc de „eligibili pentru o terapie țintită”). |
| --- | --- |

5.1

Definiție: CESE își exprimă preocuparea cu privire la faptul că definiția diagnosticului companion propusă la articolul 2 alineatul (6) este prea largă, putând genera incertitudine juridică. Astfel, CESE propune următoarea definiție: „«diagnostic companion» înseamnă un dispozitiv destinat în mod special pentru a selecta pacienții cu o afecțiune sau predispoziție diagnosticată anterior ca fiind eligibili pentru un tratament cu un anumit medicament” (în loc de „eligibili pentru o terapie țintită”).

| 5.2 | Dovezile clinice: regulament DIV propus conține un set de norme complet privind studiile referitoare la performanța clinică a DIV, introducând și posibilitatea ca „sponsorii” studiilor multinaționale de intervenție referitoare la performanța clinică să depună o singură cerere prin intermediul unui portal electronic, care ar urma să fie creat de Comisie. |
| --- | --- |

5.2

Dovezile clinice: regulament DIV propus conține un set de norme complet privind studiile referitoare la performanța clinică a DIV, introducând și posibilitatea ca „sponsorii” studiilor multinaționale de intervenție referitoare la performanța clinică să depună o singură cerere prin intermediul unui portal electronic, care ar urma să fie creat de Comisie.

| 5.2.1 | Cu toate acestea, regulamentul propus ar trebui să garanteze că noile norme care vor reglementa studiile referitoare la performanța clinică interacționează corespunzător cu cele care vor rezulta în urma noului cadru aflat la ora actuală în curs de dezbatere, referitor la trialurile clinice cu medicamente, astfel cum se precizează în noul aviz al CESE pe această temă (19). Totodată, CESE este de părere că bazele de date pentru înregistrarea trialurilor trebuie să fie interoperabile. |
| --- | --- |

5.2.1

Cu toate acestea, regulamentul propus ar trebui să garanteze că noile norme care vor reglementa studiile referitoare la performanța clinică interacționează corespunzător cu cele care vor rezulta în urma noului cadru aflat la ora actuală în curs de dezbatere, referitor la trialurile clinice cu medicamente, astfel cum se precizează în noul aviz al CESE pe această temă (19). Totodată, CESE este de părere că bazele de date pentru înregistrarea trialurilor trebuie să fie interoperabile.

| 5.3 | „testele efectuate la nivel intern:” în conformitate cu propunerea de regulament DIV, testelor efectuate la nivel intern cu mare risc(clasa D) li se aplică aceleași cerințe ca în cazul testelor comerciale de clasă D. Pentru testele efectuate la nivel intern care se încadrează în alte clase (inclusiv clasa C sau pentru dispozitivele de diagnostic companion), Regulamentul DIV nu se aplică în întregime. CESE recomandă ca principiul privind evaluarea riscurilor și beneficiilor unui produs medical să se aplice tuturor produselor, indiferent dacă sunt comercializate sau concepute și utilizate exclusiv în instituția sanitară respectivă (test efectuat la nivel intern). |
| --- | --- |

5.3

„testele efectuate la nivel intern:” în conformitate cu propunerea de regulament DIV, testelor efectuate la nivel intern cu mare risc(clasa D) li se aplică aceleași cerințe ca în cazul testelor comerciale de clasă D. Pentru testele efectuate la nivel intern care se încadrează în alte clase (inclusiv clasa C sau pentru dispozitivele de diagnostic companion), Regulamentul DIV nu se aplică în întregime. CESE recomandă ca principiul privind evaluarea riscurilor și beneficiilor unui produs medical să se aplice tuturor produselor, indiferent dacă sunt comercializate sau concepute și utilizate exclusiv în instituția sanitară respectivă (test efectuat la nivel intern).

Bruxelles, 14 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Dispozitivele medicale (DM) includ bandajele adezive, lentilele de contact, protezele auditive, plombele dentare, protezele de șold sau aparate sofisticate precum aparatele cu raze X sau stimulatoarele cardiace etc.

1

(2)  Dispozitivele de diagnostic in vitro (DIV) includ produse utilizate pentru garantarea siguranței testelor de sânge, pentru depistarea bolilor infecțioase (HIV, de exemplu), pentru monitorizarea bolilor (de exemplu, a diabetului) și pentru efectuarea oricărei analize de sânge.

2

(3)  Rezoluția din 14 iunie 2012 [2012/2621 (RSP)]; P7_TA-PROV(2012)0262.

3

(4)  JO C 202, 8.7.2011, p. 7.

4

(5)  Avizul CESE privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind trialurile clinice cu medicamente de uz uman și de abrogare a Directivei 2001/20/CE, JO C 44, 15.2.2013.

5

(6)  Compania franceză Poly Implant Prothèse (PIP) a încălcat normele în vigoare utilizând silicon industrial neautorizat în unele dintre produsele sale implantabile.

6

(7)  http://www.aok-bv.de/presse/medienservice/politik/index_06262.html

7

(8)  Rezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 [2012/2621(RSP)]; P7_TA-PROV(2012)0262.

8

(9)  Comunicarea Comitetului director al AOK (Casa de asigurări de sănătate de stat din Germania) din 12.1.2012.

9

(10)  Produse care utilizează țesuturi sau celule de origine umană, care sunt neviabile, teste genetice, implanturi în scopuri estetice etc.

10

(11)  COM(2012) 540 final.

11

(12)  COM(2012) 542 final.

12

(13)  COM(2012) 541 final.

13

(14)  COM(2010) 245 final/2 și JO C 54, 19.2.2011, p. 58.

14

(15)  COM(2010) 546 final și JO C 132, 03.05.2011, p. 39.

15

(16)  A se vedea anexele II, III,V, IX, XII, XIV, care stabilesc cerințele pentru obținerea certificatului de conformitate UE.

16

(17)  A se vedea nota de subsol nr. 3.

17

(18)  A se vedea nota de subsol nr. 4.

18

(19)  Avizul CESE privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind trialurile clinice cu medicamente de uz uman și de abrogare a Directivei 2001/20/CE, JO C 44, 15.2.2013.

19

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/58 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/58

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio

COM(2012) 584 final – 2012/0283 (COD)

2013/C 133/11

Raportor: dl Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

La 25 octombrie și la 5 noiembrie 2012, în conformitate cu articolele 26 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și, respectiv, Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio

COM(2012) 584 final – 2012/0283 (COD).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 5 februarie 2013.

În cea de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 13 februarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 74 de voturi pentru și o abținere.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE sprijină propunerea Comisiei, întrucât facilitează regimul juridic și clarifică normele existente, conferind o mai mare coerență dreptului Uniunii în domeniul introducerii pe piață a produselor. |
| --- | --- |

1.1

CESE sprijină propunerea Comisiei, întrucât facilitează regimul juridic și clarifică normele existente, conferind o mai mare coerență dreptului Uniunii în domeniul introducerii pe piață a produselor.

| 1.2 | Trebuie scos în evidență că agenții economici sunt cu toții responsabili de conformitatea produselor, în funcție de rolul pe care-l îndeplinesc în lanțul aprovizionării, pentru a garanta un nivel înalt de protecție a sănătății și siguranței consumatorilor. CESE solicită Comisiei și statelor membre ca, în cadrul sferei responsabilităților lor în materie, să garanteze că produsele provenite din țări terțe care intră pe piața Uniunii îndeplinesc cerințele directivei supuse examinării. |
| --- | --- |

1.2

Trebuie scos în evidență că agenții economici sunt cu toții responsabili de conformitatea produselor, în funcție de rolul pe care-l îndeplinesc în lanțul aprovizionării, pentru a garanta un nivel înalt de protecție a sănătății și siguranței consumatorilor. CESE solicită Comisiei și statelor membre ca, în cadrul sferei responsabilităților lor în materie, să garanteze că produsele provenite din țări terțe care intră pe piața Uniunii îndeplinesc cerințele directivei supuse examinării.

| 1.3 | În ce privește regimul sancțiunilor, CESE solicită Comisiei o mai mare precizie cu privire la natura, clasificarea juridică a conduitelor și pragul minim al sancțiunilor, la nivel supranațional, chiar și în cazul în care acestea sunt garantate de legislațiile statelor membre. În acest sens, așteaptă cu interes ca Comisia să adopte așa-numitul „pachet de măsuri pentru supravegherea pieței”, în care să introducă în mod detaliat un grad mai mare de cooperare și armonizare. |
| --- | --- |

1.3

În ce privește regimul sancțiunilor, CESE solicită Comisiei o mai mare precizie cu privire la natura, clasificarea juridică a conduitelor și pragul minim al sancțiunilor, la nivel supranațional, chiar și în cazul în care acestea sunt garantate de legislațiile statelor membre. În acest sens, așteaptă cu interes ca Comisia să adopte așa-numitul „pachet de măsuri pentru supravegherea pieței”, în care să introducă în mod detaliat un grad mai mare de cooperare și armonizare.

| 1.4 | Comisia, producătorii și consumatorii ar trebui să examineze posibilitatea de a crea, în viitor, un nou sistem de marcaj care să identifice originea produselor și să garanteze trasabilitatea acestora, pentru o mai bună informare a consumatorilor. |
| --- | --- |

1.4

Comisia, producătorii și consumatorii ar trebui să examineze posibilitatea de a crea, în viitor, un nou sistem de marcaj care să identifice originea produselor și să garanteze trasabilitatea acestora, pentru o mai bună informare a consumatorilor.

2.   Introducere

| 2.1 | Cadrul juridic existent din 1999 (1) la nivelul UE pentru introducerea pe piață, libera circulație și punerea în funcțiune a echipamentelor radio și a echipamentelor terminale de telecomunicații s-a dovedit a fi fundamental pentru realizarea unei piețe interne în acest domeniu. |
| --- | --- |

2.1

Cadrul juridic existent din 1999 (1) la nivelul UE pentru introducerea pe piață, libera circulație și punerea în funcțiune a echipamentelor radio și a echipamentelor terminale de telecomunicații s-a dovedit a fi fundamental pentru realizarea unei piețe interne în acest domeniu.

| 2.2 | CESE s-a pronunțat, în acel moment (2), în favoarea acestei reglementări care include cerințe esențiale privind protecția sănătății și a securității, pentru garantarea compatibilității electromagnetice și pentru evitarea interferențelor dăunătoare. Directiva făcea parte din așa-numita „noua abordare” a legislației, în măsura în care introducea cerințe tehnice în standardele armonizate facultative, limitând cerințele legislative la strictul necesar (3). |
| --- | --- |

2.2

CESE s-a pronunțat, în acel moment (2), în favoarea acestei reglementări care include cerințe esențiale privind protecția sănătății și a securității, pentru garantarea compatibilității electromagnetice și pentru evitarea interferențelor dăunătoare. Directiva făcea parte din așa-numita „noua abordare” a legislației, în măsura în care introducea cerințe tehnice în standardele armonizate facultative, limitând cerințele legislative la strictul necesar (3).

| 2.2.1 | Cadrul juridic actual este complex, deoarece, în temeiul Directivei 1999/5/CE, pot fi introduse pe piață numai echipamente care respectă cerințele din directivă, iar, pe de altă parte, statele membre nu pot introduce restricții suplimentare la nivel național privind aceleași cerințe, și anume protecția sănătății și a securității, garantarea compatibilității electromagnetice și evitarea interferențelor dăunătoare. |
| --- | --- |

2.2.1

Cadrul juridic actual este complex, deoarece, în temeiul Directivei 1999/5/CE, pot fi introduse pe piață numai echipamente care respectă cerințele din directivă, iar, pe de altă parte, statele membre nu pot introduce restricții suplimentare la nivel național privind aceleași cerințe, și anume protecția sănătății și a securității, garantarea compatibilității electromagnetice și evitarea interferențelor dăunătoare.

| 2.2.2 | Alte acte legislative ale UE privind aspectele de mediu se aplică, de asemenea, pentru aceste produse, în special directivele privind substanțele periculoase, deșeurile de echipamente electrice și electronice, bateriile, precum și măsurile de punere în aplicare în temeiul Directivei privind ecoproiectarea. |
| --- | --- |

2.2.2

Alte acte legislative ale UE privind aspectele de mediu se aplică, de asemenea, pentru aceste produse, în special directivele privind substanțele periculoase, deșeurile de echipamente electrice și electronice, bateriile, precum și măsurile de punere în aplicare în temeiul Directivei privind ecoproiectarea.

| 2.2.3 | Pe de altă parte, punerea în funcțiune și utilizarea echipamentelor radio este supusă reglementărilor naționale. Atunci când își exercită această competență, statele membre trebuie să respecte legislația UE, în special:






  — | cadrul general pentru politica spectrului prevăzut în Programul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio; |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Pe de altă parte, punerea în funcțiune și utilizarea echipamentelor radio este supusă reglementărilor naționale. Atunci când își exercită această competență, statele membre trebuie să respecte legislația UE, în special:

—

cadrul general pentru politica spectrului prevăzut în Programul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio;

| — | criteriile generale stabilite în Directiva-cadru pentru comunicațiile electronice; |
| --- | --- |

—

criteriile generale stabilite în Directiva-cadru pentru comunicațiile electronice;

| — | condițiile de autorizare pentru utilizarea spectrului prevăzute în Directiva privind autorizarea comunicațiilor electronice; |
| --- | --- |

—

condițiile de autorizare pentru utilizarea spectrului prevăzute în Directiva privind autorizarea comunicațiilor electronice;

| — | măsurile de punere în aplicare în temeiul Deciziei privind spectrul de frecvențe radio de armonizare a condițiilor tehnice de utilizare a anumitor benzi de spectru în UE, care sunt obligatorii pentru toate statele membre ale UE; |
| --- | --- |

—

măsurile de punere în aplicare în temeiul Deciziei privind spectrul de frecvențe radio de armonizare a condițiilor tehnice de utilizare a anumitor benzi de spectru în UE, care sunt obligatorii pentru toate statele membre ale UE;

| 2.3 | La acestea trebuie adăugată necesara coerență cu celelalte politici și obiective ale Uniunii, în special cu noul cadru legislativ pentru comercializarea produselor, adoptat în 2008 (4); CESE sprijină obiectivul și țelurile acestuia din urmă (5), întrucât stabilea un cadru comun pentru:






  — | comercializarea produselor și |
| --- | --- | --- |

2.3

La acestea trebuie adăugată necesara coerență cu celelalte politici și obiective ale Uniunii, în special cu noul cadru legislativ pentru comercializarea produselor, adoptat în 2008 (4); CESE sprijină obiectivul și țelurile acestuia din urmă (5), întrucât stabilea un cadru comun pentru:

—

comercializarea produselor și

| — | principii generale și dispoziții de referință menite să se aplice în întreaga legislație care armonizează condițiile pentru comercializarea produselor, astfel încât să confere o bază coerentă pentru revizuirea sau reformarea legislației respective. |
| --- | --- |

—

principii generale și dispoziții de referință menite să se aplice în întreaga legislație care armonizează condițiile pentru comercializarea produselor, astfel încât să confere o bază coerentă pentru revizuirea sau reformarea legislației respective.

| 2.4 | Pentru a face față acestui cadru juridic complex, Comisia prezintă o propunere cu scopul de a clarifica aplicarea Directivei 1999/5/CE, înlocuind-o pentru a elimina sarcinile administrative inutile pentru întreprinderi și administrații prin creșterea flexibilității spectrului de frecvențe și facilitarea procedurilor administrative pentru utilizarea acestuia. |
| --- | --- |

2.4

Pentru a face față acestui cadru juridic complex, Comisia prezintă o propunere cu scopul de a clarifica aplicarea Directivei 1999/5/CE, înlocuind-o pentru a elimina sarcinile administrative inutile pentru întreprinderi și administrații prin creșterea flexibilității spectrului de frecvențe și facilitarea procedurilor administrative pentru utilizarea acestuia.

3.   Propunerea Comisiei

Cele mai importante elemente din propunerea de revizuire a directivei sunt următoarele:

| 3.1 | Alinierea la Decizia nr. 768/2008/CE privind un cadru comun pentru comercializarea produselor (inclusiv definițiile stabilite în capitolul R1 din Decizia 768/2008/CE, obligațiile operatorilor economici, trei module pentru procedurile de evaluare a conformității, obligații de notificare a organismelor de evaluare a conformității și procedurile simplificate de salvgardare). |
| --- | --- |

3.1

Alinierea la Decizia nr. 768/2008/CE privind un cadru comun pentru comercializarea produselor (inclusiv definițiile stabilite în capitolul R1 din Decizia 768/2008/CE, obligațiile operatorilor economici, trei module pentru procedurile de evaluare a conformității, obligații de notificare a organismelor de evaluare a conformității și procedurile simplificate de salvgardare).

| 3.2 | Decizia 768/2008/CE a fost adoptată împreună cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008 (privind acreditarea și supravegherea pieței). Ambele reglementări stabileau norme pentru îmbunătățirea funcționării pieței interne, creând o abordare mai coerentă a politicii de armonizare tehnică privind siguranța produselor, precum și un regim de supraveghere mai eficient pentru toate mărfurile introduse pe piață provenite din UE sau din țările terțe, și consolidând protecția consumatorilor pe piața unică. |
| --- | --- |

3.2

Decizia 768/2008/CE a fost adoptată împreună cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008 (privind acreditarea și supravegherea pieței). Ambele reglementări stabileau norme pentru îmbunătățirea funcționării pieței interne, creând o abordare mai coerentă a politicii de armonizare tehnică privind siguranța produselor, precum și un regim de supraveghere mai eficient pentru toate mărfurile introduse pe piață provenite din UE sau din țările terțe, și consolidând protecția consumatorilor pe piața unică.

| 3.3 | Se stabilește o nouă definiție a „echipamentelor radio”, care include, în mod exclusiv, toate echipamentele care transmit semnale în mod intenționat folosind spectrul de frecvențe radio, fie în scopul comunicării, fie în alt scop; din acest motiv noul titlu fiind „Directiva privind comercializarea echipamentelor radio”. Directiva nu se aplică echipamentelor terminale fixe. |
| --- | --- |

3.3

Se stabilește o nouă definiție a „echipamentelor radio”, care include, în mod exclusiv, toate echipamentele care transmit semnale în mod intenționat folosind spectrul de frecvențe radio, fie în scopul comunicării, fie în alt scop; din acest motiv noul titlu fiind „Directiva privind comercializarea echipamentelor radio”. Directiva nu se aplică echipamentelor terminale fixe.

| 3.4 | Propunerea permite:






  — | impunerea cerinței ca echipamentele radio să funcționeze cu accesorii interschimbabile, ca de exemplu încărcătoarele; |
| --- | --- | --- |

3.4

Propunerea permite:

—

impunerea cerinței ca echipamentele radio să funcționeze cu accesorii interschimbabile, ca de exemplu încărcătoarele;

| — | impunerea verificării faptului că echipamentele radio definite prin software utilizează doar combinațiile de software și hardware conforme; propunerea permite adoptarea de măsuri care să evite ca această cerință de reglementare să creeze bariere în calea concurenței pe piața de software a terților. |
| --- | --- |

—

impunerea verificării faptului că echipamentele radio definite prin software utilizează doar combinațiile de software și hardware conforme; propunerea permite adoptarea de măsuri care să evite ca această cerință de reglementare să creeze bariere în calea concurenței pe piața de software a terților.

| 3.5 | Directiva introduce posibilitatea de a solicita înregistrarea, într-un sistem central, a produselor din categorii care prezintă un nivel scăzut de conformitate, pe baza informațiilor privind conformitatea furnizate de statele membre. |
| --- | --- |

3.5

Directiva introduce posibilitatea de a solicita înregistrarea, într-un sistem central, a produselor din categorii care prezintă un nivel scăzut de conformitate, pe baza informațiilor privind conformitatea furnizate de statele membre.

| 3.6 | Propunerea precizează relația dintre Directiva 1999/5/CE, pe de o parte, și legislația UE și cea națională, pe de altă parte, privind utilizarea spectrului de frecvențe radio. |
| --- | --- |

3.6

Propunerea precizează relația dintre Directiva 1999/5/CE, pe de o parte, și legislația UE și cea națională, pe de altă parte, privind utilizarea spectrului de frecvențe radio.

| 3.7 | Ea simplifică și reduce următoarele obligații administrative:






  a) | noua definiție a echipamentelor radio prevede o delimitare clară a domeniului de aplicare față de cel al Directivei privind compatibilitatea electromagnetică; |
| --- | --- | --- |

3.7

Ea simplifică și reduce următoarele obligații administrative:

a)

noua definiție a echipamentelor radio prevede o delimitare clară a domeniului de aplicare față de cel al Directivei privind compatibilitatea electromagnetică;

| b) | receptoarele simple și terminalele fixe nu mai intră în domeniul de aplicare al directivei, în schimb intră în domeniul de aplicare al Directivei privind compatibilitatea electromagnetică și al Directivei privind echipamentele electrice destinate utilizării în cadrul unor anumite limite de tensiune sau, în funcție de tensiune, intră în domeniul de aplicare al Directivei privind compatibilitatea electromagnetică și al Directivei privind siguranța generală a produselor, ceea ce duce la o anumită reducere a obligațiilor administrative; |
| --- | --- |

b)

receptoarele simple și terminalele fixe nu mai intră în domeniul de aplicare al directivei, în schimb intră în domeniul de aplicare al Directivei privind compatibilitatea electromagnetică și al Directivei privind echipamentele electrice destinate utilizării în cadrul unor anumite limite de tensiune sau, în funcție de tensiune, intră în domeniul de aplicare al Directivei privind compatibilitatea electromagnetică și al Directivei privind siguranța generală a produselor, ceea ce duce la o anumită reducere a obligațiilor administrative;

| c) | se elimină cerința de a notifica introducerea pe piață a echipamentelor care utilizează benzi de frecvență care nu sunt armonizate la nivelul UE; |
| --- | --- |

c)

se elimină cerința de a notifica introducerea pe piață a echipamentelor care utilizează benzi de frecvență care nu sunt armonizate la nivelul UE;

| d) | se elimină obligațiile impuse producătorilor de:






  — | a aplica pe produs un identificator al categoriei echipamentului; |
| --- | --- | --- |

d)

se elimină obligațiile impuse producătorilor de:

—

a aplica pe produs un identificator al categoriei echipamentului;

| — | de a aplica marcajul CE pe instrucțiunile de utilizare. |
| --- | --- |

—

de a aplica marcajul CE pe instrucțiunile de utilizare.

| e) | se elimină din textul directivei cerințele pentru sprijinirea concurenței pe piața echipamentelor terminale (referitoare la specificațiile tehnice privind interfața și motivele tehnice ale conexiunii echipamentelor terminale de telecomunicații cu interfețele), întrucât există cerințe similare în Directiva privind concurența pe piețe echipamentelor terminale de telecomunicații. |
| --- | --- |

e)

se elimină din textul directivei cerințele pentru sprijinirea concurenței pe piața echipamentelor terminale (referitoare la specificațiile tehnice privind interfața și motivele tehnice ale conexiunii echipamentelor terminale de telecomunicații cu interfețele), întrucât există cerințe similare în Directiva privind concurența pe piețe echipamentelor terminale de telecomunicații.

| 3.8 | În sfârșit, propunerea de directivă armonizează cu TFUE și cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011, cu privire la modul în care Comisia își exercită competențele de executare, procedurile pentru exercitarea competențelor delegate și de executare, precum și exercitarea delegării, și anume:






  — | competențele de executare sunt propuse pentru determinarea categoriilor de echipamente și prezentarea de informații privind zona geografică de utilizare și privind restricțiile de utilizare a echipamentelor radio; |
| --- | --- | --- |

3.8

În sfârșit, propunerea de directivă armonizează cu TFUE și cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011, cu privire la modul în care Comisia își exercită competențele de executare, procedurile pentru exercitarea competențelor delegate și de executare, precum și exercitarea delegării, și anume:

—

competențele de executare sunt propuse pentru determinarea categoriilor de echipamente și prezentarea de informații privind zona geografică de utilizare și privind restricțiile de utilizare a echipamentelor radio;

| — | competențele delegate sunt propuse pentru adaptarea la progresul tehnic a anexei II în care se enumeră unele echipamente care se încadrează sau nu în definiția echipamentelor radio, cerințe esențiale suplimentare, furnizarea de informații privind conformitatea echipamentelor radio definite prin software și cerința de a înregistra echipamentele radio în anumite categorii. |
| --- | --- |

—

competențele delegate sunt propuse pentru adaptarea la progresul tehnic a anexei II în care se enumeră unele echipamente care se încadrează sau nu în definiția echipamentelor radio, cerințe esențiale suplimentare, furnizarea de informații privind conformitatea echipamentelor radio definite prin software și cerința de a înregistra echipamentele radio în anumite categorii.

4.   Observații generale

| 4.1 | CESE sprijină propunerea Comisiei, deoarece conferă o mai mare coerență dreptului Uniunii, în conformitate cu articolul 7 din TFUE, întrucât optează pentru tehnica legislativă a „înlocuirii”, care reformează, prin adoptarea unui nou act legislativ care să încorporeze într-un singur text atât modificările de fond pe care le aduce unui act anterior, cât și dispozițiile neschimbate ale actului vizat; noul act legislativ înlocuiește și abrogă actul anterior, în conformitate cu terminologia Deciziei 768/2008/CE și a Tratatului de la Lisabona. |
| --- | --- |

4.1

CESE sprijină propunerea Comisiei, deoarece conferă o mai mare coerență dreptului Uniunii, în conformitate cu articolul 7 din TFUE, întrucât optează pentru tehnica legislativă a „înlocuirii”, care reformează, prin adoptarea unui nou act legislativ care să încorporeze într-un singur text atât modificările de fond pe care le aduce unui act anterior, cât și dispozițiile neschimbate ale actului vizat; noul act legislativ înlocuiește și abrogă actul anterior, în conformitate cu terminologia Deciziei 768/2008/CE și a Tratatului de la Lisabona.

| 4.2 | Libera circulație a mărfurilor reprezintă una dintre cele patru libertăți fundamentale consacrate de tratate, iar propunerea de directivă promovează libera circulație a mărfurilor sigure, consolidând protecția consumatorilor și competitivitatea întreprinderilor și creând condiții echitabile de concurență pentru agenții economici. |
| --- | --- |

4.2

Libera circulație a mărfurilor reprezintă una dintre cele patru libertăți fundamentale consacrate de tratate, iar propunerea de directivă promovează libera circulație a mărfurilor sigure, consolidând protecția consumatorilor și competitivitatea întreprinderilor și creând condiții echitabile de concurență pentru agenții economici.

| 4.3 | Pentru a garanta condiții de relansare a competitivității pentru industria europeană, CESE consideră că este indispensabil ca piața internă să asigure o deplină interoperativitate, prin reducerea fragmentării, atât cea a piețelor naționale, cât și cea a investițiilor în cercetare și inovare. |
| --- | --- |

4.3

Pentru a garanta condiții de relansare a competitivității pentru industria europeană, CESE consideră că este indispensabil ca piața internă să asigure o deplină interoperativitate, prin reducerea fragmentării, atât cea a piețelor naționale, cât și cea a investițiilor în cercetare și inovare.

| 4.4 | CESE subliniază necesitatea de a dezvolta o politică industrială proactivă, care să reflecte mai bine echilibrul dintre capacitățile producătorilor, un cadru juridic privind drepturile de proprietate intelectuală și, mai ales, tipurile de produse care pot îndeplini normele comune, reglementările și procedurile armonizate. |
| --- | --- |

4.4

CESE subliniază necesitatea de a dezvolta o politică industrială proactivă, care să reflecte mai bine echilibrul dintre capacitățile producătorilor, un cadru juridic privind drepturile de proprietate intelectuală și, mai ales, tipurile de produse care pot îndeplini normele comune, reglementările și procedurile armonizate.

| 4.5 | Adoptarea de norme tehnice și de reglementare ar trebuie să se realizeze în conformitate cu principiile noii politici de standardizare, astfel încât lucrările să se bucure de publicitate și transparență și să fie efectuate cu deplina participare a partenerilor sociali și a reprezentanților societății civile organizate. |
| --- | --- |

4.5

Adoptarea de norme tehnice și de reglementare ar trebuie să se realizeze în conformitate cu principiile noii politici de standardizare, astfel încât lucrările să se bucure de publicitate și transparență și să fie efectuate cu deplina participare a partenerilor sociali și a reprezentanților societății civile organizate.

5.   Observații specifice

| 5.1 | În ce privește domeniul de aplicare al directivei, la articolul 1 alineatul (3) se elimină o serie de echipamente radio utilizate exclusiv în activitățile legate de „securitatea publică”, care, pe lângă apărarea sau securitatea statului, include alte noțiuni, cum ar fi „prosperitatea economică a statului”, care ar trebui definite sau explicitate pentru a conferi o mai mare claritate reglementării. |
| --- | --- |

5.1

În ce privește domeniul de aplicare al directivei, la articolul 1 alineatul (3) se elimină o serie de echipamente radio utilizate exclusiv în activitățile legate de „securitatea publică”, care, pe lângă apărarea sau securitatea statului, include alte noțiuni, cum ar fi „prosperitatea economică a statului”, care ar trebui definite sau explicitate pentru a conferi o mai mare claritate reglementării.

| 5.1.1 | Pe de altă parte, cu toate că aceste echipamente sunt eliminate la articolul 1 alineatul (3), acestea nu figurează în anexa I, ca „echipamente care nu sunt reglementate de directivă”. |
| --- | --- |

5.1.1

Pe de altă parte, cu toate că aceste echipamente sunt eliminate la articolul 1 alineatul (3), acestea nu figurează în anexa I, ca „echipamente care nu sunt reglementate de directivă”.

| 5.2 | CESE este de acord cu facilitarea interoperabilității cu alte echipamente radio prin intermediul rețelelor, precum și a legăturii cu interfețe de tip corespunzător în întreaga Uniune, ceea ce poate simplifica utilizarea echipamentelor, înlesnind interoperabilitatea între echipamentele radio și accesorii. |
| --- | --- |

5.2

CESE este de acord cu facilitarea interoperabilității cu alte echipamente radio prin intermediul rețelelor, precum și a legăturii cu interfețe de tip corespunzător în întreaga Uniune, ceea ce poate simplifica utilizarea echipamentelor, înlesnind interoperabilitatea între echipamentele radio și accesorii.

| 5.3 | În vederea sporirii protecției datelor și a confidențialității utilizatorilor trebuie dezvoltată o dimensiune etică și socială a aplicațiilor tehnologice de securitate, încă din momentul conceperii lor, pentru a garanta acceptarea lor de către societate. Trebuie garantată protecția drepturilor fundamentale ale cetățenilor, în toate fazele, de la cea de concepere la cea de standardizare și de aplicare tehnologică pe teren; acest aspect trebuie integrat încă din primele faze. |
| --- | --- |

5.3

În vederea sporirii protecției datelor și a confidențialității utilizatorilor trebuie dezvoltată o dimensiune etică și socială a aplicațiilor tehnologice de securitate, încă din momentul conceperii lor, pentru a garanta acceptarea lor de către societate. Trebuie garantată protecția drepturilor fundamentale ale cetățenilor, în toate fazele, de la cea de concepere la cea de standardizare și de aplicare tehnologică pe teren; acest aspect trebuie integrat încă din primele faze.

| 5.4 | Ar trebui clarificate cerințele de introducere pe piață, aplicabile atât produselor europene, cât și celor provenite din țări terțe. În acest scop, articolul 6 ar trebui să se refere la situațiile în care se presupune că au fost îndeplinite cerințele esențiale prevăzute de directivă (norme armonizate europene, norme internaționale publicate de Comisie), precum și la cazurile în care există norme naționale suplimentare. |
| --- | --- |

5.4

Ar trebui clarificate cerințele de introducere pe piață, aplicabile atât produselor europene, cât și celor provenite din țări terțe. În acest scop, articolul 6 ar trebui să se refere la situațiile în care se presupune că au fost îndeplinite cerințele esențiale prevăzute de directivă (norme armonizate europene, norme internaționale publicate de Comisie), precum și la cazurile în care există norme naționale suplimentare.

| 5.5 | CESE recomandă Comisiei și statelor membre ca produsele comercializate să îndeplinească cerințele stabilite cu privire la banda respectivă, în vederea evitării interferențelor cu banda de 800 MHz, precum și a „contaminării inutile a spectrului radio”. Această recomandare este cu atât mai necesară în regiunile transfrontaliere în care ar fi de dorit armonizarea orarelor și a tehnologiilor aplicabile. |
| --- | --- |

5.5

CESE recomandă Comisiei și statelor membre ca produsele comercializate să îndeplinească cerințele stabilite cu privire la banda respectivă, în vederea evitării interferențelor cu banda de 800 MHz, precum și a „contaminării inutile a spectrului radio”. Această recomandare este cu atât mai necesară în regiunile transfrontaliere în care ar fi de dorit armonizarea orarelor și a tehnologiilor aplicabile.

| 5.6 | CESE este în favoarea accesibilității serviciilor de urgență, în special pentru persoanele cu handicap, motiv pentru care aceste servicii trebuie concepute astfel încât să fie compatibile cu funcțiile necesare. |
| --- | --- |

5.6

CESE este în favoarea accesibilității serviciilor de urgență, în special pentru persoanele cu handicap, motiv pentru care aceste servicii trebuie concepute astfel încât să fie compatibile cu funcțiile necesare.

| 5.7 | Este foarte important ca toți operatorii economici să răspundă de conformitatea produselor, în raport cu atribuțiile care le revin în cadrul lanțului de aprovizionare, astfel încât să se asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății și siguranței consumatorilor și pentru a garanta existența unei concurențe loiale pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

5.7

Este foarte important ca toți operatorii economici să răspundă de conformitatea produselor, în raport cu atribuțiile care le revin în cadrul lanțului de aprovizionare, astfel încât să se asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății și siguranței consumatorilor și pentru a garanta existența unei concurențe loiale pe piața Uniunii.

| 5.8 | CESE solicită Comisiei și statelor membre ca, în cadrul sferei responsabilităților lor în materie, să garanteze că produsele provenite din țări terțe care intră pe piața Uniunii îndeplinesc cerințele directivei supuse examinării. Trebuie să se vegheze ca importatorii care introduc produse pe piață să îndeplinească toate cerințele și să nu prezinte produse care fie nu îndeplinesc aceste cerințe, fie reprezintă un risc. |
| --- | --- |

5.8

CESE solicită Comisiei și statelor membre ca, în cadrul sferei responsabilităților lor în materie, să garanteze că produsele provenite din țări terțe care intră pe piața Uniunii îndeplinesc cerințele directivei supuse examinării. Trebuie să se vegheze ca importatorii care introduc produse pe piață să îndeplinească toate cerințele și să nu prezinte produse care fie nu îndeplinesc aceste cerințe, fie reprezintă un risc.

| 5.9 | Trebuie asigurată trasabilitatea echipamentelor radio pe tot parcursul lanțului de aprovizionare, ca măsură de supraveghere a pieței care înlesnește aplicarea dreptului la informare al consumatorilor. |
| --- | --- |

5.9

Trebuie asigurată trasabilitatea echipamentelor radio pe tot parcursul lanțului de aprovizionare, ca măsură de supraveghere a pieței care înlesnește aplicarea dreptului la informare al consumatorilor.

| 5.10 | CESE reiterează (6) că sistemul actual de marcaj nu garantează că produsul a trecut printr-un proces de asigurare a calității și securității, ceea ce nu răspunde așteptărilor consumatorilor. |
| --- | --- |

5.10

CESE reiterează (6) că sistemul actual de marcaj nu garantează că produsul a trecut printr-un proces de asigurare a calității și securității, ceea ce nu răspunde așteptărilor consumatorilor.

| 5.11 | În ce privește sistemul de acreditare și de evaluare a conformității, CESE se pronunță în favoarea unor niveluri comune de competență a organismelor de evaluare a conformității notificate, precum și a unor criterii de selecție mai riguroase și a unor proceduri de selecționare armonizate pentru evaluările conformității. |
| --- | --- |

5.11

În ce privește sistemul de acreditare și de evaluare a conformității, CESE se pronunță în favoarea unor niveluri comune de competență a organismelor de evaluare a conformității notificate, precum și a unor criterii de selecție mai riguroase și a unor proceduri de selecționare armonizate pentru evaluările conformității.

| 5.12 | De asemenea, CESE consideră că ar trebui înăsprite condițiile de independență a organismelor de evaluare a conformității notificate, prin stabilirea la articolul 26 alineatul (4) a unui termen al incompatibilității de doi sau trei ani înainte de realizarea evaluării. |
| --- | --- |

5.12

De asemenea, CESE consideră că ar trebui înăsprite condițiile de independență a organismelor de evaluare a conformității notificate, prin stabilirea la articolul 26 alineatul (4) a unui termen al incompatibilității de doi sau trei ani înainte de realizarea evaluării.

| 5.13 | CESE își manifestă îngrijorarea față de „actele delegate” prevăzute în propunerea supusă examinării, care, uneori, nu dispun de detaliile necesare, cum este cazul articolului 5 care reglementează înregistrarea în anumite categorii de echipamente radio, ceea ce autorizează Comisia să efectueze o identificare ulterioară, fără niciun criteriu concret, și, astfel, marja de apreciere putând fi prea mare. |
| --- | --- |

5.13

CESE își manifestă îngrijorarea față de „actele delegate” prevăzute în propunerea supusă examinării, care, uneori, nu dispun de detaliile necesare, cum este cazul articolului 5 care reglementează înregistrarea în anumite categorii de echipamente radio, ceea ce autorizează Comisia să efectueze o identificare ulterioară, fără niciun criteriu concret, și, astfel, marja de apreciere putând fi prea mare.

| 5.14 | În ce privește reglementarea sancțiunilor, ar trebuie să se precizeze în propunere, la nivel supranațional, natura și pragul minim al sancțiunilor care vor trebui să fie garantate de legislațiile statelor membre, întrucât potrivit propunerii de directivă, singura obligație impusă autorităților naționale este de a stabili normele de sancționare a acestor comportamente, prin adoptarea de măsuri „eficace, proporționale și cu efect de descurajare”, ceea ce ar putea determina anumiți operatori să-și caute instanța cea mai favorabilă (forum shopping) sau ar duce la încălcarea principiului „ne bis in idem”, în caz de sancțiuni concurente. |
| --- | --- |

5.14

În ce privește reglementarea sancțiunilor, ar trebuie să se precizeze în propunere, la nivel supranațional, natura și pragul minim al sancțiunilor care vor trebui să fie garantate de legislațiile statelor membre, întrucât potrivit propunerii de directivă, singura obligație impusă autorităților naționale este de a stabili normele de sancționare a acestor comportamente, prin adoptarea de măsuri „eficace, proporționale și cu efect de descurajare”, ceea ce ar putea determina anumiți operatori să-și caute instanța cea mai favorabilă (forum shopping) sau ar duce la încălcarea principiului „ne bis in idem”, în caz de sancțiuni concurente.

| 5.15 | CESE recomandă să se reducă termenul de cinci ani prevăzut la articolul 47 alineatul (2), având în vedere dinamismul sectorului. |
| --- | --- |

5.15

CESE recomandă să se reducă termenul de cinci ani prevăzut la articolul 47 alineatul (2), având în vedere dinamismul sectorului.

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO L 91, 7.4.1999, p. 10.

1

(2)  JO C 73, 9.3.1998, p. 10.

2

(3)  A se vedea Decizia Consiliului 90/683/CEE (JO L 380, 31.12.1990, p. 13) și Decizia Consiliului 93/465/CEE (JO L 220, 30.8.1993, p. 23), în prezent abrogate.

3

(4)  JO L 218, 13.8.2008, p. 30 și 82.

4

(5)  JO C 120, 16.5.2008, p. 1.

5

(6)  JO C 181, 21.06.2012, p. 105.

6

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/62 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/62

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane

COM(2012) 617 final – 2012/295 (COD)

2013/C 133/12

Raportor: Krzysztof BALON

La 22 noiembrie 2012 Consiliul și, respectiv, la 19 noiembrie 2012 Parlamentul European, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane

COM(2012) 617 final – 2012/295 (COD).

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 25 ianuarie 2013.

În cea de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 14 februarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 182 de voturi pentru, 7 voturi împotrivă și 12 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE susține principiile care stau la baza propunerii de regulament. Totodată, Comitetul observă că resursele financiare alocate Fondului de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane avut în vedere nu sunt suficiente pentru realizarea obiectivului acestuia. |
| --- | --- |

1.1

CESE susține principiile care stau la baza propunerii de regulament. Totodată, Comitetul observă că resursele financiare alocate Fondului de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane avut în vedere nu sunt suficiente pentru realizarea obiectivului acestuia.

| 1.2 | Având în vedere că 24,2 % din populația UE este amenințată de riscul sărăciei sau al excluziunii sociale și că se preconizează că această cifră va continua să crească, CESE solicită ca noului fond să i se acorde un buget adaptat nevoilor sale. Bugetul acestui nou fond ar trebui să fie proporțional cu obiectivul Strategiei Europa 2020 de a reduce numărul persoanelor care trăiesc în sărăcie sau se confruntă cu riscul sărăciei și excluziunii sociale cu cel puțin 20 de milioane până în 2020. Nivelul bugetului nu ar trebui să fie diferit de totalul resurselor alocate programelor existente de asistență materială. |
| --- | --- |

1.2

Având în vedere că 24,2 % din populația UE este amenințată de riscul sărăciei sau al excluziunii sociale și că se preconizează că această cifră va continua să crească, CESE solicită ca noului fond să i se acorde un buget adaptat nevoilor sale. Bugetul acestui nou fond ar trebui să fie proporțional cu obiectivul Strategiei Europa 2020 de a reduce numărul persoanelor care trăiesc în sărăcie sau se confruntă cu riscul sărăciei și excluziunii sociale cu cel puțin 20 de milioane până în 2020. Nivelul bugetului nu ar trebui să fie diferit de totalul resurselor alocate programelor existente de asistență materială.

| 1.3 | CESE se teme că este posibil ca prevederea cofinanțării de către statele membre să ducă la noi dificultăți în desfășurarea tranzacțiilor financiare din cadrul noului fond și, ca atare, este în favoarea finanțării noului fond în întregime din bugetul UE, așa cum s-a procedat cu programele de asistență materială din anii anteriori. |
| --- | --- |

1.3

CESE se teme că este posibil ca prevederea cofinanțării de către statele membre să ducă la noi dificultăți în desfășurarea tranzacțiilor financiare din cadrul noului fond și, ca atare, este în favoarea finanțării noului fond în întregime din bugetul UE, așa cum s-a procedat cu programele de asistență materială din anii anteriori.

| 1.4 | CESE sprijină simplificarea procedurilor și reducerea sarcinii administrative în ce privește statele membre și, mai ales, organizațiile partenere, așa cum sunt acestea schițate în proiectul de regulament. În acest context, CESE avertizează asupra posibilității nedorite ca unele dintre statele membre să utilizeze procedurile complexe ale Fondului social european. |
| --- | --- |

1.4

CESE sprijină simplificarea procedurilor și reducerea sarcinii administrative în ce privește statele membre și, mai ales, organizațiile partenere, așa cum sunt acestea schițate în proiectul de regulament. În acest context, CESE avertizează asupra posibilității nedorite ca unele dintre statele membre să utilizeze procedurile complexe ale Fondului social european.

| 1.5 | CESE salută dispozițiile care le asigură organizațiilor partenere un nivel suficient de lichidități pentru desfășurarea efectivă a operațiunilor, precum și faptul că fondul va acoperi și cheltuielile administrative, de transport și de depozitare și va finanța consolidarea capacităților organizațiilor partenere. |
| --- | --- |

1.5

CESE salută dispozițiile care le asigură organizațiilor partenere un nivel suficient de lichidități pentru desfășurarea efectivă a operațiunilor, precum și faptul că fondul va acoperi și cheltuielile administrative, de transport și de depozitare și va finanța consolidarea capacităților organizațiilor partenere.

| 1.6 | CESE sprijină crearea, la nivelul Uniunii, a unei platforme pentru schimbul de experiență și de bune practici. De asemenea, CESE solicită includerea organizațiilor societății civile în procesul de monitorizare și de evaluare a programelor operaționale ale noului fond la nivel de stat membru. |
| --- | --- |

1.6

CESE sprijină crearea, la nivelul Uniunii, a unei platforme pentru schimbul de experiență și de bune practici. De asemenea, CESE solicită includerea organizațiilor societății civile în procesul de monitorizare și de evaluare a programelor operaționale ale noului fond la nivel de stat membru.

| 1.7 | În aceeași măsură, având în vedere diversitatea situațiilor din statele membre, CESE le solicită guvernelor naționale să definească, în colaborare cu organizațiile societății civile, poziția și rolul noului fond, pentru a asigura faptul că acesta devine un instrument care completează în mod eficient alte acțiuni întreprinse în cadrul strategiilor și planurilor naționale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, inclusiv acțiunile sprijinite prin Fondul social european. |
| --- | --- |

1.7

În aceeași măsură, având în vedere diversitatea situațiilor din statele membre, CESE le solicită guvernelor naționale să definească, în colaborare cu organizațiile societății civile, poziția și rolul noului fond, pentru a asigura faptul că acesta devine un instrument care completează în mod eficient alte acțiuni întreprinse în cadrul strategiilor și planurilor naționale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, inclusiv acțiunile sprijinite prin Fondul social european.

| 1.8 | CESE subliniază că politica socială a UE și a statelor membre ale acesteia este întemeiată pe modelul social european, pe standardele științelor sociale și pe Strategia Europa 2020. De aceste principii sunt legate, ca obiective, garantarea legală a prestațiilor sociale, respectarea repartizării competențelor în cadrul UE, integrarea socială și solidaritatea în statele membre și în UE. Structurile fiabile ale statului social și, în special, accesibilitatea serviciilor sociale trebuie menținute, pentru a împiedica, printre altele, sărăcia extremă. Toate ajutoarele, indiferent de tipul lor, trebuie să evite înrădăcinarea sărăciei și stigmatizarea persoanelor în cauză. |
| --- | --- |

1.8

CESE subliniază că politica socială a UE și a statelor membre ale acesteia este întemeiată pe modelul social european, pe standardele științelor sociale și pe Strategia Europa 2020. De aceste principii sunt legate, ca obiective, garantarea legală a prestațiilor sociale, respectarea repartizării competențelor în cadrul UE, integrarea socială și solidaritatea în statele membre și în UE. Structurile fiabile ale statului social și, în special, accesibilitatea serviciilor sociale trebuie menținute, pentru a împiedica, printre altele, sărăcia extremă. Toate ajutoarele, indiferent de tipul lor, trebuie să evite înrădăcinarea sărăciei și stigmatizarea persoanelor în cauză.

| 1.9 | Totodată, având în vedere diversitatea politicilor naționale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale din statele membre și ținând seama de bugetul profund inadecvat alocat fondului, CESE solicită introducerea unui sistem opțional pentru utilizarea fondului de către statele membre. Aceasta nu ar trebui însă să ducă la nicio reducere a resurselor disponibile în cadrul Fondului social european pentru acele state membre care nu fac uz de fond. |
| --- | --- |

1.9

Totodată, având în vedere diversitatea politicilor naționale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale din statele membre și ținând seama de bugetul profund inadecvat alocat fondului, CESE solicită introducerea unui sistem opțional pentru utilizarea fondului de către statele membre. Aceasta nu ar trebui însă să ducă la nicio reducere a resurselor disponibile în cadrul Fondului social european pentru acele state membre care nu fac uz de fond.

2.   Context

| 2.1 | Prezentul aviz CESE privește noul program de sprijin al UE pentru cele mai defavorizate persoane (Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane), care înlocuiește atât Programul UE de distribuire a alimentelor către cele mai defavorizate persoane (CDP), cât și programul pentru sprijinirea celor mai defavorizate persoane 2012-2013, care preluase rolul CDP. |
| --- | --- |

2.1

Prezentul aviz CESE privește noul program de sprijin al UE pentru cele mai defavorizate persoane (Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane), care înlocuiește atât Programul UE de distribuire a alimentelor către cele mai defavorizate persoane (CDP), cât și programul pentru sprijinirea celor mai defavorizate persoane 2012-2013, care preluase rolul CDP.

| 2.2 | CDP a fost conceput în 1987; acesta stabilea regulile generale pentru aprovizionarea cu alimente din stocuri de intervenție a organizațiilor desemnate pentru distribuirea acestora către persoanele cele mai defavorizate din Uniune. Programul promovează coeziunea socială în Uniune prin reducerea inegalității economice și sociale. |
| --- | --- |

2.2

CDP a fost conceput în 1987; acesta stabilea regulile generale pentru aprovizionarea cu alimente din stocuri de intervenție a organizațiilor desemnate pentru distribuirea acestora către persoanele cele mai defavorizate din Uniune. Programul promovează coeziunea socială în Uniune prin reducerea inegalității economice și sociale.

| 2.3 | În cadrul programului CDP, organizații ale societății civile (organizații caritabile acreditate) furnizau asistență alimentară persoanelor celor mai defavorizate în majoritatea statelor membre ale UE. În multe cazuri, această asistență avea o importanță vitală pentru acțiunile ulterioare în direcția asigurării integrării sociale a grupurilor afectate de privațiuni, fiind totodată un semn clar și vizibil al solidarității europene. |
| --- | --- |

2.3

În cadrul programului CDP, organizații ale societății civile (organizații caritabile acreditate) furnizau asistență alimentară persoanelor celor mai defavorizate în majoritatea statelor membre ale UE. În multe cazuri, această asistență avea o importanță vitală pentru acțiunile ulterioare în direcția asigurării integrării sociale a grupurilor afectate de privațiuni, fiind totodată un semn clar și vizibil al solidarității europene.

| 2.4 | Bugetul acestui program a crescut de la 97 de milioane EUR în 1988 la 500 de milioane EUR în 2009 (în principal în urma extinderilor succesive ale UE). Aproape 19 milioane dintre cei mai săraci cetățeni europeni au beneficiat până în prezent (conform datelor din 2011) de CDP (1). |
| --- | --- |

2.4

Bugetul acestui program a crescut de la 97 de milioane EUR în 1988 la 500 de milioane EUR în 2009 (în principal în urma extinderilor succesive ale UE). Aproape 19 milioane dintre cei mai săraci cetățeni europeni au beneficiat până în prezent (conform datelor din 2011) de CDP (1).

| 2.5 | Cu toate acestea, unele state membre nu au luat parte la programul CDP, considerând că acesta nu era necesar sau nu era compatibil cu politicile lor naționale în domeniul combaterii sărăciei și a excluziunii sociale. Unele organizații ale societății civile din aceste țări au evidențiat stigmatul care planează asupra asistenței materiale directe și consideră că este preferabil ca statul să fie cel care oferă asistența financiară de care este nevoie pentru îndeplinirea tuturor nevoilor fundamentale. Totuși, aceste state găzduiesc și persoane și grupuri care, din motive diverse, rămân în afara domeniului de aplicare a programelor de asistență gestionate de stat care oferă asistență financiară. |
| --- | --- |

2.5

Cu toate acestea, unele state membre nu au luat parte la programul CDP, considerând că acesta nu era necesar sau nu era compatibil cu politicile lor naționale în domeniul combaterii sărăciei și a excluziunii sociale. Unele organizații ale societății civile din aceste țări au evidențiat stigmatul care planează asupra asistenței materiale directe și consideră că este preferabil ca statul să fie cel care oferă asistența financiară de care este nevoie pentru îndeplinirea tuturor nevoilor fundamentale. Totuși, aceste state găzduiesc și persoane și grupuri care, din motive diverse, rămân în afara domeniului de aplicare a programelor de asistență gestionate de stat care oferă asistență financiară.

| 2.6 | Independent de dimensiunea sa socială, CDP a devenit un instrument al politicii agricole a UE, care ajută la stabilizarea piețelor agricole prin utilizarea stocurilor de intervenție. Reformele succesive ale PAC au dus la o reducere semnificativă a stocurilor de intervenție, al căror nivel a devenit, în anii din urmă, insuficient pentru a satisface necesitățile în materie de ajutor alimentar. De aceea a fost elaborată, în consultare cu reprezentanți ai organizațiilor societății civile, o propunere de regulament menită să permanentizeze sistemul de ajutorare a celor mai defavorizate persoane. Majoritatea schimbărilor aferente, printre care se numără introducerea treptată a cofinanțării, planurile de distribuție pe trei ani, stabilirea unor acțiuni prioritare care trebuie desfășurate de statele membre și o sporire a bugetului disponibil, nu au obținut majoritatea necesară în Consiliu. |
| --- | --- |

2.6

Independent de dimensiunea sa socială, CDP a devenit un instrument al politicii agricole a UE, care ajută la stabilizarea piețelor agricole prin utilizarea stocurilor de intervenție. Reformele succesive ale PAC au dus la o reducere semnificativă a stocurilor de intervenție, al căror nivel a devenit, în anii din urmă, insuficient pentru a satisface necesitățile în materie de ajutor alimentar. De aceea a fost elaborată, în consultare cu reprezentanți ai organizațiilor societății civile, o propunere de regulament menită să permanentizeze sistemul de ajutorare a celor mai defavorizate persoane. Majoritatea schimbărilor aferente, printre care se numără introducerea treptată a cofinanțării, planurile de distribuție pe trei ani, stabilirea unor acțiuni prioritare care trebuie desfășurate de statele membre și o sporire a bugetului disponibil, nu au obținut majoritatea necesară în Consiliu.

| 2.7 | La 13 aprilie 2011, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a hotărât că achiziționarea de alimente de pe piață nu poate fi folosită în mod regulat pentru înlocuirea stocurilor de intervenție insuficiente. Prin urmare, Parlamentul European a făcut apel la Comisie și la Consiliu (Rezoluția din 7 iulie 2011) să elaboreze o soluție de tranziție pentru ultimii ani din cadrul financiar multianual curent, pentru a preîntâmpina reduceri drastice ale ajutorului alimentar. La 15 februarie 2012 a fost adoptat Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește distribuirea temporară de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune în 2012 și 2013. Acest program va expira la încheierea programului anual pe 2013 (2). |
| --- | --- |

2.7

La 13 aprilie 2011, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a hotărât că achiziționarea de alimente de pe piață nu poate fi folosită în mod regulat pentru înlocuirea stocurilor de intervenție insuficiente. Prin urmare, Parlamentul European a făcut apel la Comisie și la Consiliu (Rezoluția din 7 iulie 2011) să elaboreze o soluție de tranziție pentru ultimii ani din cadrul financiar multianual curent, pentru a preîntâmpina reduceri drastice ale ajutorului alimentar. La 15 februarie 2012 a fost adoptat Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește distribuirea temporară de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune în 2012 și 2013. Acest program va expira la încheierea programului anual pe 2013 (2).

| 2.8 | În 2011, 24,2 % din populația UE – aproximativ 120 de milioane de persoane – se confrunta cu riscul sărăciei sau al excluziunii sociale (în comparație cu 23,4 % în 2010 și 23,5 % în 2008) (3). Având în vedere criza economică și financiară actuală, putem să ne așteptăm la o creștere suplimentară a acestor procente în aproape toate statele membre. În plus, sărăcia și excluziunea socială sunt fenomene deosebit de complexe. Ele nu privesc numai persoanele fără un loc de muncă, ci afectează și persoanele cu un loc de muncă al căror venit nu este suficient pentru a le acoperi nevoile fundamentale în vederea subzistenței. |
| --- | --- |

2.8

În 2011, 24,2 % din populația UE – aproximativ 120 de milioane de persoane – se confrunta cu riscul sărăciei sau al excluziunii sociale (în comparație cu 23,4 % în 2010 și 23,5 % în 2008) (3). Având în vedere criza economică și financiară actuală, putem să ne așteptăm la o creștere suplimentară a acestor procente în aproape toate statele membre. În plus, sărăcia și excluziunea socială sunt fenomene deosebit de complexe. Ele nu privesc numai persoanele fără un loc de muncă, ci afectează și persoanele cu un loc de muncă al căror venit nu este suficient pentru a le acoperi nevoile fundamentale în vederea subzistenței.

| 2.9 | În cadrul Strategiei Europa 2020, Uniunea Europeană și-a propus obiectivul de a reduce, până în 2020, cu cel puțin 20 de milioane numărul persoanelor care trăiesc în sărăcie sau se confruntă cu riscul sărăciei și excluziunii sociale. 2010 a fost declarat An european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale. CESE observă că sărăcia și excluziunea socială s-au înrăutățit în urma crizei economice, punând serios sub semnul întrebării posibilitatea de atingere a acestui obiectiv, mai ales în lipsa unui sprijin financiar adecvat din partea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

2.9

În cadrul Strategiei Europa 2020, Uniunea Europeană și-a propus obiectivul de a reduce, până în 2020, cu cel puțin 20 de milioane numărul persoanelor care trăiesc în sărăcie sau se confruntă cu riscul sărăciei și excluziunii sociale. 2010 a fost declarat An european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale. CESE observă că sărăcia și excluziunea socială s-au înrăutățit în urma crizei economice, punând serios sub semnul întrebării posibilitatea de atingere a acestui obiectiv, mai ales în lipsa unui sprijin financiar adecvat din partea Uniunii Europene.

| 2.10 | Problema ajutorului pentru cele mai defavorizate persoane a constituit în repetate rânduri un subiect de interes activ și de dezbatere în cadrul Comitetului Economic și Social European. Numai în 2011, CESE a adoptat două avize în care atrăgea atenția asupra necesității de continuare și de dezvoltare a acestui ajutor (4). Dacă privim în ansamblu obiectivele de integrare socială prezentate în Strategia Europa 2020, numai în anul 2012, CESE a adoptat avize privind o varietate de aspecte ale combaterii sărăciei și excluziunii sociale, printre care situația persoanelor în vârstă, a persoanelor cu dizabilități, pericolele care amenință sănătatea mintală, precum și aspectele privitoare la dezvoltarea agriculturii sociale și a locuințelor sociale (5). |
| --- | --- |

2.10

Problema ajutorului pentru cele mai defavorizate persoane a constituit în repetate rânduri un subiect de interes activ și de dezbatere în cadrul Comitetului Economic și Social European. Numai în 2011, CESE a adoptat două avize în care atrăgea atenția asupra necesității de continuare și de dezvoltare a acestui ajutor (4). Dacă privim în ansamblu obiectivele de integrare socială prezentate în Strategia Europa 2020, numai în anul 2012, CESE a adoptat avize privind o varietate de aspecte ale combaterii sărăciei și excluziunii sociale, printre care situația persoanelor în vârstă, a persoanelor cu dizabilități, pericolele care amenință sănătatea mintală, precum și aspectele privitoare la dezvoltarea agriculturii sociale și a locuințelor sociale (5).

| 2.11 | Declarația Universală a Drepturilor Omului a ONU garantează dreptul fiecărui om la „un nivel de trai care să-i asigure sănătatea și bunăstarea lui și familiei sale, cuprinzând hrana, îmbrăcămintea, locuința, îngrijirea medicală, precum și serviciile sociale necesare [...]” (6). Aceste prevederi se reflectă în prevederile Tratatului privind Uniunea Europeană (TUE) cu privire la respectul pentru demnitatea umană, inclusiv în cele ale Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene privind o viață decentă pentru toți cei care duc lipsă de resurse suficiente (7). Unul dintre principiile fundamentale ale societății noastre europene, născut din experiențele noastre de-a lungul istoriei, este principiul solidarității (8), care ar trebui să se aplice în aceeași măsură și mai presus de orice acelor cetățeni ai Uniunii Europene care se confruntă cu condiții dramatice de sărăcie și excluziune socială. |
| --- | --- |

2.11

Declarația Universală a Drepturilor Omului a ONU garantează dreptul fiecărui om la „un nivel de trai care să-i asigure sănătatea și bunăstarea lui și familiei sale, cuprinzând hrana, îmbrăcămintea, locuința, îngrijirea medicală, precum și serviciile sociale necesare [...]” (6). Aceste prevederi se reflectă în prevederile Tratatului privind Uniunea Europeană (TUE) cu privire la respectul pentru demnitatea umană, inclusiv în cele ale Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene privind o viață decentă pentru toți cei care duc lipsă de resurse suficiente (7). Unul dintre principiile fundamentale ale societății noastre europene, născut din experiențele noastre de-a lungul istoriei, este principiul solidarității (8), care ar trebui să se aplice în aceeași măsură și mai presus de orice acelor cetățeni ai Uniunii Europene care se confruntă cu condiții dramatice de sărăcie și excluziune socială.

3.   Aspectele centrale ale propunerii de regulament (propunerea Comisiei)

| 3.1 | Spre deosebire de programele anterioare de ajutor alimentar, proiectul de regulament, care se bazează pe articolul 175 alineatul (3) al Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), cu referire la articolul 174 TFUE, plasează noul Fond pentru ajutorarea celor mai defavorizate persoane în domeniul de aplicare a politicii de coeziune. Proiectul de regulament precizează totodată că obiectivul acestuia, și anume îmbunătățirea coeziunii sociale în Uniune și contribuția la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, nu poate fi îndeplinit în mod suficient de către statele membre, dar poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii. Din acest motiv, în conformitate cu principiul proporționalității, așa cum este prevăzut la articolul 5 TUE, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum prevede respectivul articol (9). |
| --- | --- |

3.1

Spre deosebire de programele anterioare de ajutor alimentar, proiectul de regulament, care se bazează pe articolul 175 alineatul (3) al Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), cu referire la articolul 174 TFUE, plasează noul Fond pentru ajutorarea celor mai defavorizate persoane în domeniul de aplicare a politicii de coeziune. Proiectul de regulament precizează totodată că obiectivul acestuia, și anume îmbunătățirea coeziunii sociale în Uniune și contribuția la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, nu poate fi îndeplinit în mod suficient de către statele membre, dar poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii. Din acest motiv, în conformitate cu principiul proporționalității, așa cum este prevăzut la articolul 5 TUE, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum prevede respectivul articol (9).

| 3.2 | Obiectivul noului Fond de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane este de a promova coeziunea socială în Uniune, contribuind la rezolvarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 privind reducerea sărăciei. Prin satisfacerea nevoilor fundamentale, instrumentul propus este menit să furnizeze un sprijin suplimentar în vederea reducerii nivelului de sărăcie și de excluziune socială în Uniune. Noul fond se bazează parțial pe experiența CDP, alocând totodată o parte din resursele sale pentru asistență materială sub forma unor bunuri de consum nealimentare pentru persoanele fără adăpost și/sau copii și pentru măsuri auxiliare care să contribuie la reintegrarea socială. |
| --- | --- |

3.2

Obiectivul noului Fond de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane este de a promova coeziunea socială în Uniune, contribuind la rezolvarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 privind reducerea sărăciei. Prin satisfacerea nevoilor fundamentale, instrumentul propus este menit să furnizeze un sprijin suplimentar în vederea reducerii nivelului de sărăcie și de excluziune socială în Uniune. Noul fond se bazează parțial pe experiența CDP, alocând totodată o parte din resursele sale pentru asistență materială sub forma unor bunuri de consum nealimentare pentru persoanele fără adăpost și/sau copii și pentru măsuri auxiliare care să contribuie la reintegrarea socială.

| 3.3 | Sprijinul acestui fond este destinat persoanelor care suferă de privațiuni alimentare, celor fără adăpost și copiilor care sunt afectați de privațiuni materiale. Activitățile specifice organizate pentru grupurile-țintă și formele de sprijinire a acestora rămân de competența statelor membre. |
| --- | --- |

3.3

Sprijinul acestui fond este destinat persoanelor care suferă de privațiuni alimentare, celor fără adăpost și copiilor care sunt afectați de privațiuni materiale. Activitățile specifice organizate pentru grupurile-țintă și formele de sprijinire a acestora rămân de competența statelor membre.

| 3.4 | Organizațiile partenere care furnizează direct alimente sau bunuri în cadrul operațiunilor sprijinite prin intermediul fondului vor trebui să întreprindă activități complementare acordării de asistență materială, cu scopul integrării sociale a persoanelor celor mai defavorizate. Opțiunea utilizării fondului pentru sprijinirea acestui tip de măsuri auxiliare este lăsată la latitudinea statelor membre. |
| --- | --- |

3.4

Organizațiile partenere care furnizează direct alimente sau bunuri în cadrul operațiunilor sprijinite prin intermediul fondului vor trebui să întreprindă activități complementare acordării de asistență materială, cu scopul integrării sociale a persoanelor celor mai defavorizate. Opțiunea utilizării fondului pentru sprijinirea acestui tip de măsuri auxiliare este lăsată la latitudinea statelor membre.

| 3.5 | Nivelul de cofinanțare din fond pentru programele operaționale ale fiecărui stat membru a fost stabilit la maximum 85 % din cheltuielile eligibile, cu excepții pentru statele membre care se confruntă temporar cu dificultăți bugetare. |
| --- | --- |

3.5

Nivelul de cofinanțare din fond pentru programele operaționale ale fiecărui stat membru a fost stabilit la maximum 85 % din cheltuielile eligibile, cu excepții pentru statele membre care se confruntă temporar cu dificultăți bugetare.

4.   Observații pe marginea propunerii Comisiei

4.1   Bugetul fondului și domeniul de aplicare a sprijinului

| 4.1.1 | CESE observă cu regret că resursele financiare alocate fondului avut în vedere sunt departe de a fi adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor lui. |
| --- | --- |

4.1.1

CESE observă cu regret că resursele financiare alocate fondului avut în vedere sunt departe de a fi adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor lui.

| 4.1.2 | La procurarea alimentelor trebuie să se asigure că nu sunt încălcate regulile concurențiale și că sunt luate în considerare, într-o măsură satisfăcătoare, IMM-urile, precum și furnizorii regionali, sensibili la chestiunile ecologice și favorabili incluziunii. Organizațiile care distribuie alimentele nu trebuie să urmărească obținerea de profit. |
| --- | --- |

4.1.2

La procurarea alimentelor trebuie să se asigure că nu sunt încălcate regulile concurențiale și că sunt luate în considerare, într-o măsură satisfăcătoare, IMM-urile, precum și furnizorii regionali, sensibili la chestiunile ecologice și favorabili incluziunii. Organizațiile care distribuie alimentele nu trebuie să urmărească obținerea de profit.

| 4.1.3 | Se știe deja că, în cadrul financiar pentru 2014-2020, Comisia a prevăzut un buget de 2,5 miliarde EUR pentru activitățile noului fond, ceea ce reprezintă 360 de milioane EUR pe an. Discuțiile privind forma finală a bugetului Uniunii Europene au dat însă naștere temerilor că această sumă va suferi reduceri suplimentare. Suma alocată în cadrul programului actual pentru perioada 2012-2013, de 500 de milioane EUR pe an, este deja insuficientă pentru a satisface pe deplin nevoile statelor membre, care sunt estimate la circa 680 de milioane EUR pe an (10). O eventuală creștere a numărului statelor membre care folosesc noul fond (în prezent 20) (11) și flexibilitatea sprijinului propus, adică dispoziția conform căreia se distribuie bunuri de consum de bază, în afară de alimente, pentru uzul personal al persoanelor fără adăpost sau al copiilor, precum și activitățile de reintegrare socială prevăzute, au ca urmare probabilitatea ca nevoile să depășească în mod semnificativ bugetul actual. Bugetul propus pentru acest fond este așadar în mod clar inadecvat pentru a satisface nevoile pe care ar trebui să le acopere. În plus, presupunând că bugetul Uniunii Europene rămâne la nivelul prevăzut în prezent pe perioada 2014-2020 sau suferă doar o reducere minoră, este dificil să se accepte o reducere a resurselor alocate asistenței materiale cu cel puțin 28 % (în comparație cu programul pe 2012-2013). |
| --- | --- |

4.1.3

Se știe deja că, în cadrul financiar pentru 2014-2020, Comisia a prevăzut un buget de 2,5 miliarde EUR pentru activitățile noului fond, ceea ce reprezintă 360 de milioane EUR pe an. Discuțiile privind forma finală a bugetului Uniunii Europene au dat însă naștere temerilor că această sumă va suferi reduceri suplimentare. Suma alocată în cadrul programului actual pentru perioada 2012-2013, de 500 de milioane EUR pe an, este deja insuficientă pentru a satisface pe deplin nevoile statelor membre, care sunt estimate la circa 680 de milioane EUR pe an (10). O eventuală creștere a numărului statelor membre care folosesc noul fond (în prezent 20) (11) și flexibilitatea sprijinului propus, adică dispoziția conform căreia se distribuie bunuri de consum de bază, în afară de alimente, pentru uzul personal al persoanelor fără adăpost sau al copiilor, precum și activitățile de reintegrare socială prevăzute, au ca urmare probabilitatea ca nevoile să depășească în mod semnificativ bugetul actual. Bugetul propus pentru acest fond este așadar în mod clar inadecvat pentru a satisface nevoile pe care ar trebui să le acopere. În plus, presupunând că bugetul Uniunii Europene rămâne la nivelul prevăzut în prezent pe perioada 2014-2020 sau suferă doar o reducere minoră, este dificil să se accepte o reducere a resurselor alocate asistenței materiale cu cel puțin 28 % (în comparație cu programul pe 2012-2013).

| 4.1.4 | Comisia apreciază că „în total, numărul de persoane sprijinite în mod direct din fond, considerând și cofinanțarea din partea statelor membre și contribuțiile în natură din partea organizațiilor partenere, ar fi de aproximativ 4 milioane” (12). Deși se pornește de la premisa realizării depline a acestui obiectiv, se pune întrebarea eficacității fondului pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 (reducerea numărului persoanelor care se confruntă cu sărăcia și excluziunea socială în Uniunea Europeană cu cel puțin 20 de milioane). În acest context, CESE solicită ca noului fond să i se atribuie o prioritate suficient de înaltă la nivel european și să i se aloce un buget suficient pentru nevoile existente. |
| --- | --- |

4.1.4

Comisia apreciază că „în total, numărul de persoane sprijinite în mod direct din fond, considerând și cofinanțarea din partea statelor membre și contribuțiile în natură din partea organizațiilor partenere, ar fi de aproximativ 4 milioane” (12). Deși se pornește de la premisa realizării depline a acestui obiectiv, se pune întrebarea eficacității fondului pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 (reducerea numărului persoanelor care se confruntă cu sărăcia și excluziunea socială în Uniunea Europeană cu cel puțin 20 de milioane). În acest context, CESE solicită ca noului fond să i se atribuie o prioritate suficient de înaltă la nivel european și să i se aloce un buget suficient pentru nevoile existente.

| 4.1.5 | CESE face referire în acest context la avizul Comitetului Regiunilor care, în ceea ce privește programul de asistență pentru 2012-2013, „îndeamnă Comisia să evalueze în permanență dacă plafonul financiar anual în valoare de 500 de milioane EUR prevăzut pentru perioada de programare este suficient, în condițiile în care criza economică poate contribui la creșterea presiunii în sensul reducerii cheltuielilor publice și în care nesiguranța economică duce la creșterea șomajului în multe țări” (13). |
| --- | --- |

4.1.5

CESE face referire în acest context la avizul Comitetului Regiunilor care, în ceea ce privește programul de asistență pentru 2012-2013, „îndeamnă Comisia să evalueze în permanență dacă plafonul financiar anual în valoare de 500 de milioane EUR prevăzut pentru perioada de programare este suficient, în condițiile în care criza economică poate contribui la creșterea presiunii în sensul reducerii cheltuielilor publice și în care nesiguranța economică duce la creșterea șomajului în multe țări” (13).

| 4.1.6 | De asemenea, CESE solicită finanțarea fondului din bugetul UE în proporție de 100 %, la fel ca în cazul programelor de ajutor alimentar derulate în anii anteriori. În opinia Comitetului, cofinanțarea din resursele statelor membre ar putea duce la dificultăți financiare în punerea în aplicare a programului, chiar și în alte state membre decât cele care se confruntă temporar cu dificultăți bugetare (pentru care este prevăzută posibilitatea unor plăți mai ridicate) (14). |
| --- | --- |

4.1.6

De asemenea, CESE solicită finanțarea fondului din bugetul UE în proporție de 100 %, la fel ca în cazul programelor de ajutor alimentar derulate în anii anteriori. În opinia Comitetului, cofinanțarea din resursele statelor membre ar putea duce la dificultăți financiare în punerea în aplicare a programului, chiar și în alte state membre decât cele care se confruntă temporar cu dificultăți bugetare (pentru care este prevăzută posibilitatea unor plăți mai ridicate) (14).

| 4.1.7 | CESE sprijină prevederea din regulament care permite utilizarea stocurilor de intervenție pentru furnizarea de ajutor alimentar, deși nu este de așteptat acumularea acestora în cantități semnificative în viitorul apropiat (15). Însă având în vedere bugetul întru totul necorespunzător alocat fondului, Comitetul consideră că valoarea oricăror stocuri de intervenție utilizate nu ar trebui inclusă în buget. |
| --- | --- |

4.1.7

CESE sprijină prevederea din regulament care permite utilizarea stocurilor de intervenție pentru furnizarea de ajutor alimentar, deși nu este de așteptat acumularea acestora în cantități semnificative în viitorul apropiat (15). Însă având în vedere bugetul întru totul necorespunzător alocat fondului, Comitetul consideră că valoarea oricăror stocuri de intervenție utilizate nu ar trebui inclusă în buget.

| 4.1.8 | În sfârșit, având în vedere bugetul limitat al fondului și poziția anumitor state conform cărora fondul nu este necesar sau este incompatibil cu politicile lor naționale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, CESE solicită introducerea unui sistem opțional (pe bază voluntară) pentru utilizarea fondului de către statele membre, ceea ce poate însemna și disponibilitatea unor resurse mai ample în cadrul fondului pentru acele state membre care doresc să îl utilizeze. |
| --- | --- |

4.1.8

În sfârșit, având în vedere bugetul limitat al fondului și poziția anumitor state conform cărora fondul nu este necesar sau este incompatibil cu politicile lor naționale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, CESE solicită introducerea unui sistem opțional (pe bază voluntară) pentru utilizarea fondului de către statele membre, ceea ce poate însemna și disponibilitatea unor resurse mai ample în cadrul fondului pentru acele state membre care doresc să îl utilizeze.

4.2   Grupurile-țintă ale fondului și tipul de ajutor oferit

| 4.2.1 | CESE consideră că, la acordarea ajutorului, trebuie să se acorde atenție tuturor celor trei situații identificate în propunere – privațiuni alimentare, lipsă de adăpost și privațiuni materiale ale copiilor, precum și grupurilor și persoanelor excluse social din motive specifice, inclusiv din motive istorice. Prioritatea fundamentală a ajutorului ar trebui să constea în furnizarea de alimente. Accesul la hrană este primul pas pe calea către integrare socială și către reintegrarea persoanelor excluse. Luând însă în considerare diversitatea situațiilor din statele membre, CESE propune ca stabilirea tipului de ajutor oferit fiecărui grup-țintă să fie lăsată întru totul la latitudinea statelor membre. |
| --- | --- |

4.2.1

CESE consideră că, la acordarea ajutorului, trebuie să se acorde atenție tuturor celor trei situații identificate în propunere – privațiuni alimentare, lipsă de adăpost și privațiuni materiale ale copiilor, precum și grupurilor și persoanelor excluse social din motive specifice, inclusiv din motive istorice. Prioritatea fundamentală a ajutorului ar trebui să constea în furnizarea de alimente. Accesul la hrană este primul pas pe calea către integrare socială și către reintegrarea persoanelor excluse. Luând însă în considerare diversitatea situațiilor din statele membre, CESE propune ca stabilirea tipului de ajutor oferit fiecărui grup-țintă să fie lăsată întru totul la latitudinea statelor membre.

| 4.2.2 | CESE se opune, de asemenea, cerinței ca organizațiile care furnizează ajutor direct sau alt tip de ajutor să desfășoare activități complementare furnizării de asistență materială, în cazul în care aceste activități nu sunt sprijinite de către programul operațional al statului membru din cadrul fondului (16). |
| --- | --- |

4.2.2

CESE se opune, de asemenea, cerinței ca organizațiile care furnizează ajutor direct sau alt tip de ajutor să desfășoare activități complementare furnizării de asistență materială, în cazul în care aceste activități nu sunt sprijinite de către programul operațional al statului membru din cadrul fondului (16).

4.3   Gestionarea fondului

| 4.3.1 | CESE sprijină poziția Comisiei privind simplificarea procedurilor și reducerea sarcinii administrative în ce privește statele membre și, mai ales, organizațiile partenere (17). Procedurile referitoare la operațiuni, armonizate și simplificate, trebuie să fie coerente cu obiectivele și grupurile-țintă specifice ale fondului. În acest context, CESE dorește să atragă atenția că nu este de dorit să se utilizeze procedurile Fondului social european (18). În anumite state membre aceste proceduri sunt complexe și s-ar putea dovedi greu de aplicat pentru organizațiile partenere. |
| --- | --- |

4.3.1

CESE sprijină poziția Comisiei privind simplificarea procedurilor și reducerea sarcinii administrative în ce privește statele membre și, mai ales, organizațiile partenere (17). Procedurile referitoare la operațiuni, armonizate și simplificate, trebuie să fie coerente cu obiectivele și grupurile-țintă specifice ale fondului. În acest context, CESE dorește să atragă atenția că nu este de dorit să se utilizeze procedurile Fondului social european (18). În anumite state membre aceste proceduri sunt complexe și s-ar putea dovedi greu de aplicat pentru organizațiile partenere.

| 4.3.2 | CESE salută propunerea Comisiei de înființare a unei platforme la nivelul Uniunii, ale cărei activități să fie finanțate în cadrul asistenței tehnice. Schimbul de experiență și de bune practici între instituțiile UE, statele membre, partenerii sociali și alte organizații ale societății civile va oferi o valoare adăugată pentru fond (19). |
| --- | --- |

4.3.2

CESE salută propunerea Comisiei de înființare a unei platforme la nivelul Uniunii, ale cărei activități să fie finanțate în cadrul asistenței tehnice. Schimbul de experiență și de bune practici între instituțiile UE, statele membre, partenerii sociali și alte organizații ale societății civile va oferi o valoare adăugată pentru fond (19).

| 4.3.3 | CESE salută cerința ca statele membre să elaboreze programe operaționale în colaborare cu organismele reprezentante ale societății civile (20). De asemenea, CESE propune ca înființarea de comitete de monitorizare sau însărcinarea altor organe cu monitorizarea și evaluarea programelor operaționale în statele membre să fie obligatorie, implicând în mod necesar organizații ale societății civile, persoane direct afectate de sărăcie sau reprezentanți ai acestora. |
| --- | --- |

4.3.3

CESE salută cerința ca statele membre să elaboreze programe operaționale în colaborare cu organismele reprezentante ale societății civile (20). De asemenea, CESE propune ca înființarea de comitete de monitorizare sau însărcinarea altor organe cu monitorizarea și evaluarea programelor operaționale în statele membre să fie obligatorie, implicând în mod necesar organizații ale societății civile, persoane direct afectate de sărăcie sau reprezentanți ai acestora.

| 4.3.4 | CESE salută faptul că fondul va acoperi cheltuielile administrative, de transport și de depozitare ale produselor alimentare și de consum și că va fi posibil să se finanțeze consolidarea capacităților organizațiilor partenere (21). Acest lucru va face posibilă implicarea organizațiilor partenere în implementarea efectivă a operațiunilor din cadrul fondului. |
| --- | --- |

4.3.4

CESE salută faptul că fondul va acoperi cheltuielile administrative, de transport și de depozitare ale produselor alimentare și de consum și că va fi posibil să se finanțeze consolidarea capacităților organizațiilor partenere (21). Acest lucru va face posibilă implicarea organizațiilor partenere în implementarea efectivă a operațiunilor din cadrul fondului.

| 4.3.5 | CESE salută faptul că organizațiile partenere vor beneficia de un nivel suficient de lichidități pentru desfășurarea efectivă a operațiunilor (22). |
| --- | --- |

4.3.5

CESE salută faptul că organizațiile partenere vor beneficia de un nivel suficient de lichidități pentru desfășurarea efectivă a operațiunilor (22).

Bruxelles, 14 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Rezultatele principale ale planului de distribuție în ultimii ani - AGRI C5, ședința părților interesate, 5.7.2012, Bruxelles, http://ec.europa.eu/agriculture/most-deprived-persons/meetings/05-07-2012/dg-agri-1_en.pdf (p. 9-10).

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 121/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 februarie 2012.

2

(3)  Comunicatul de presă Eurostat 171/2012 din 3 decembrie 2012.

3

(4)  JO C 84 din 17.3.2011, p.49-52 și JO C 43 din 15.2.2012, p. 94–97.

4

(5)  JO C 11 din 15.1.2013, p. 16–20; JO C 44 din 15.2.2013, p. 28–35; JO C 44 din 15.2.2013, p. 36–43; JO C 44 din 15.2.2013, p. 44–48 și JO C 44 din 15.2.2013, p. 53–58.

5

(6)  Articolul 25 alineatul (1) al Declarației Universale a Drepturilor Omului a ONU.

6

(7)  A se vedea spre comparație, printre altele, articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 34 alineatul (3) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

7

(8)  A se vedea articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană.

8

(9)  A se vedea considerentele 3 și 42 ale propunerii Comisiei.

9

(10)  Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane din UE, AGRI C5, ședința părților interesate, 5.7.2012, Bruxelles, http://ec.europa.eu/agriculture/most-deprived-persons/meetings/05-07-2012/dg-agri-2_en.pdf, p. 12.

10

(11)  Belgia, Bulgaria, Estonia, Finlanda, Franța, Grecia, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Polonia, Portugalia, Republica Cehă, România, Slovacia, Slovenia, Spania, Ungaria.

11

(12)  MEMO-12-800 24 octombrie 2012, Sărăcie: Comisia propune un nou Fond de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane - întrebări frecvente, http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-12-800_ro.htm

12

(13)  JO C 104, 2.4.2011, p. 44-46, punctul 22 al avizului.

13

(14)  A se vedea articolele 18 și 19 ale propunerii Comisiei.

14

(15)  A se vedea articolul 21 alineatul (3) al propunerii Comisiei.

15

(16)  A se vedea articolul 4 alineatul (2) și articolul 7 alineatul (1) din propunerea Comisiei.

16

(17)  A se vedea articolul 23 al propunerii Comisiei.

17

(18)  A se vedea articolul 32 alineatul (4) al propunerii Comisiei.

18

(19)  A se vedea articolul 10 al propunerii Comisiei.

19

(20)  A se vedea articolul 7 alineatul (2) al propunerii Comisiei.

20

(21)  A se vedea articolul 24 alineatul (1) litera c) și articolul 25 alineatul (2) din propunerea Comisiei.

21

(22)  A se vedea articolul 39 și articolul 41 din propunerea Comisiei.

22

---

ANEXĂ

Anexă la avizul Comitetului Economic și Social European

Următoarele amendamente, care au întrunit peste un sfert din voturile exprimate, au fost respinse în cursul dezbaterilor:

Punctul 4.1.3

Se modifică după cum urmează:

„Comisia apreciază că «în total, numărul de persoane sprijinite în mod direct din fond, considerând și cofinanțarea din partea statelor membre și contribuțiile în natură din partea organizațiilor partenere, ar fi de aproximativ 4 milioane». Deși se pornește de la premisa realizării depline a acestui obiectiv, se pune întrebarea eficacității fondului pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 (reducerea numărului persoanelor care se confruntă cu sărăcia și excluziunea socială în Uniunea Europeană cu cel puțin 20 de milioane). În acest context, CESE solicită ca noului fond să i se atribuie o prioritate suficient de înaltă la nivel european și să i se aloce un buget suficient pentru nevoile existente.
  ”

Rezultatul votului:

Rezultatul votului:

| Pentru | : | 55 |
| --- | --- | --- |
| Împotrivă | : | 102 |
| Abțineri | : | 15 |

Pentru

:

55

Împotrivă

:

102

Abțineri

:

15

Punctul 4.2.1

Punctul 4.2.1

Semodifică după cum urmează:

„CESE consideră că, la acordarea ajutorului, trebuie să se acorde atenție tuturor celor trei situații identificate în propunere – privațiuni alimentare, lipsă de adăpost și privațiuni materiale ale copiilor, precum și grupurilor și persoanelor excluse social din motive specifice, inclusiv din motive istorice. Prioritatea fundamentală a ajutorului ar trebui să constea în furnizarea de alimente. Accesul la hrană poate fi, în această privință, un prim
  este primul pas pe calea către integrare socială și către reintegrarea persoanelor excluse. Luând însă în considerare diversitatea situațiilor din statele membre, CESE propune ca stabilirea tipului de ajutor oferit fiecărui grup-țintă să fie lăsată întru totul la latitudinea statelor membre.”

Rezultatul votului:

Rezultatul votului:

| Pentru | : | 54 |
| --- | --- | --- |
| Împotrivă | : | 108 |
| Abțineri | : | 21 |

Pentru

:

54

Împotrivă

:

108

Abțineri

:

21

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/68 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/68

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe

COM(2012) 614 final – 2012/0299 (COD)

2013/C 133/13

Raportor: dna Madi SHARMA

La 22 noiembrie 2012 și la 10 decembrie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și, respectiv, Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe

COM(2012) 614 final – 2012/0299 (COD).

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 25 ianuarie 2013.

În cea de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 13 februarie 2013), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 128 de voturi pentru, 58 de voturi împotrivă și 10 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | În textul supus examinării, Comisia Europeană propune o directivă privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă, obiectivul minim urmărit fiind de 40 % până în 2020. |
| --- | --- |

1.1

În textul supus examinării, Comisia Europeană propune o directivă privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă, obiectivul minim urmărit fiind de 40 % până în 2020.

| 1.2 | CESE salută prezenta propunere. Deși preferă măsurile voluntare, mai curând decât stabilirea unor cote, el recunoaște că, dacă nu se stabilesc obiective cu caracter juridic obligatoriu, nu vor avea loc prea multe schimbări în materie de echilibru de gen în cadrul societăților cotate la bursă din UE. În prezent, numai 13,7 % din membrii organelor de conducere sunt femei, semn al unei discriminări evidente. |
| --- | --- |

1.2

CESE salută prezenta propunere. Deși preferă măsurile voluntare, mai curând decât stabilirea unor cote, el recunoaște că, dacă nu se stabilesc obiective cu caracter juridic obligatoriu, nu vor avea loc prea multe schimbări în materie de echilibru de gen în cadrul societăților cotate la bursă din UE. În prezent, numai 13,7 % din membrii organelor de conducere sunt femei, semn al unei discriminări evidente.

| 1.3 | CESE și Comisia recunosc necesitatea ca libertatea de a desfășura o activitate comercială să fie respectată. Această directivă instituie standarde minime, în încercarea de a crea condiții mai favorabile, în care întreprinderile să prospere, și de a permite statelor membre să facă progrese, depășind măsurile recomandate. La rândul lor, în 2005, partenerii sociali din cadrul UE au elaborat un plan, formulând o serie de argumente pentru egalitatea de gen și prezentând instrumente concrete pentru statele membre și întreprinderi (1). |
| --- | --- |

1.3

CESE și Comisia recunosc necesitatea ca libertatea de a desfășura o activitate comercială să fie respectată. Această directivă instituie standarde minime, în încercarea de a crea condiții mai favorabile, în care întreprinderile să prospere, și de a permite statelor membre să facă progrese, depășind măsurile recomandate. La rândul lor, în 2005, partenerii sociali din cadrul UE au elaborat un plan, formulând o serie de argumente pentru egalitatea de gen și prezentând instrumente concrete pentru statele membre și întreprinderi (1).

| 1.4 | Schimbarea se bazează pe dovada clară că există pretutindeni în statele membre resurse umane în rândul femeilor cu o înaltă calificare și, ca atare, orice argument în favoarea echilibrului de gen ar trebui să se întemeieze mai curând pe norme care țin de merit și preferință, decât pe discriminarea pozitivă. Cu toate acestea, o serie de factori împiedică încă femeile să preia conducerea, cum ar fi lipsa măsurilor care permit concilierea vieții profesionale cu viața de familie, accesul limitat la rețelele care deschid calea către posturile de conducere, lipsa de încredere în sine etc. |
| --- | --- |

1.4

Schimbarea se bazează pe dovada clară că există pretutindeni în statele membre resurse umane în rândul femeilor cu o înaltă calificare și, ca atare, orice argument în favoarea echilibrului de gen ar trebui să se întemeieze mai curând pe norme care țin de merit și preferință, decât pe discriminarea pozitivă. Cu toate acestea, o serie de factori împiedică încă femeile să preia conducerea, cum ar fi lipsa măsurilor care permit concilierea vieții profesionale cu viața de familie, accesul limitat la rețelele care deschid calea către posturile de conducere, lipsa de încredere în sine etc.

| 1.5 | CESE speră ca aceste standarde minime să poată fi adoptate de toate organele decizionale din sectorul public și din cel privat, sub formă de autoreglementare, astfel încât să nu fie necesare acțiuni legislative suplimentare. Printre aceste organe s-ar putea regăsi administratorii executivi, organele de conducere ale IMM-urilor cotate la bursă și toate organismele din sectorul public, care să promoveze un mediu mai echitabil din punctul de vedere al dimensiunii de gen, transparența candidaturilor și a numirilor și o cultură a incluziunii și a „alegerii” în societate, în ansamblul ei. |
| --- | --- |

1.5

CESE speră ca aceste standarde minime să poată fi adoptate de toate organele decizionale din sectorul public și din cel privat, sub formă de autoreglementare, astfel încât să nu fie necesare acțiuni legislative suplimentare. Printre aceste organe s-ar putea regăsi administratorii executivi, organele de conducere ale IMM-urilor cotate la bursă și toate organismele din sectorul public, care să promoveze un mediu mai echitabil din punctul de vedere al dimensiunii de gen, transparența candidaturilor și a numirilor și o cultură a incluziunii și a „alegerii” în societate, în ansamblul ei.

| 1.6 | De asemenea, CESE recomandă ca decidenții politici și întreprinderile să examineze următoarele aspecte, pentru a avea certitudinea faptului că obiectivul de 40 % este atins și depășit:






  — | vizibilitate sporită a femeilor aflate în funcții de conducere; |
| --- | --- | --- |

1.6

De asemenea, CESE recomandă ca decidenții politici și întreprinderile să examineze următoarele aspecte, pentru a avea certitudinea faptului că obiectivul de 40 % este atins și depășit:

—

vizibilitate sporită a femeilor aflate în funcții de conducere;

| — | transparență sporită în recrutarea talentelor; |
| --- | --- |

—

transparență sporită în recrutarea talentelor;

| — | atingerea și menținerea unei mase critice; |
| --- | --- |

—

atingerea și menținerea unei mase critice;

| — | combaterea stereotipurilor legate de rolurile de gen; |
| --- | --- |

—

combaterea stereotipurilor legate de rolurile de gen;

| — | planificarea succesiunii în funcțiile de conducere; |
| --- | --- |

—

planificarea succesiunii în funcțiile de conducere;

| — | crearea unei pepiniere de talente; |
| --- | --- |

—

crearea unei pepiniere de talente;

| — | diseminarea exemplelor de bune practici; |
| --- | --- |

—

diseminarea exemplelor de bune practici;

| — | crearea unei baze de date privind femeile calificate pentru funcții de conducere, coordonată la nivel european. |
| --- | --- |

—

crearea unei baze de date privind femeile calificate pentru funcții de conducere, coordonată la nivel european.

| 1.7 | CESE le adresează felicitări dnei Reding și susținătorilor săi din cadrul Comisiei, Parlamentului și altor instituții pentru primii pași făcuți în direcția unei Europe mai echilibrate și pentru repunerea în discuție a percepției referitoare la componența organelor de conducere, pentru a contribui la o societate mai incluzivă. Are loc astfel o schimbare radicală de atitudine. CESE recunoaște că s-au efectuat studii ample de cercetare, analize juridice și consultări cu societatea civilă pentru prezentarea unei directive practice, care să ofere suficientă flexibilitate în ceea ce privește punerea în aplicare și termenele aferente, atât pentru întreprinderi, cât și pentru statele membre, cu respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității. |
| --- | --- |

1.7

CESE le adresează felicitări dnei Reding și susținătorilor săi din cadrul Comisiei, Parlamentului și altor instituții pentru primii pași făcuți în direcția unei Europe mai echilibrate și pentru repunerea în discuție a percepției referitoare la componența organelor de conducere, pentru a contribui la o societate mai incluzivă. Are loc astfel o schimbare radicală de atitudine. CESE recunoaște că s-au efectuat studii ample de cercetare, analize juridice și consultări cu societatea civilă pentru prezentarea unei directive practice, care să ofere suficientă flexibilitate în ceea ce privește punerea în aplicare și termenele aferente, atât pentru întreprinderi, cât și pentru statele membre, cu respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității.

| 1.8 | Piedicile care apar în calea realizării egalității de gen în cadrul procesului decizional nu se rezumă la bine-cunoscutele argumente referitoare la prejudecățile în materie de gen și la provocările privind oferta. Progresele se vor lăsa așteptate atâta vreme cât nu există dorința ca atât bărbații cât și femeile să treacă dincolo de cuvinte, la fapte, și ca fiecare să respecte opinia celuilalt. „Unitatea în diversitate” constituie punctul forte al Europei, dar trebuie mai întâi ca diversitatea să fie valorificată. |
| --- | --- |

1.8

Piedicile care apar în calea realizării egalității de gen în cadrul procesului decizional nu se rezumă la bine-cunoscutele argumente referitoare la prejudecățile în materie de gen și la provocările privind oferta. Progresele se vor lăsa așteptate atâta vreme cât nu există dorința ca atât bărbații cât și femeile să treacă dincolo de cuvinte, la fapte, și ca fiecare să respecte opinia celuilalt. „Unitatea în diversitate” constituie punctul forte al Europei, dar trebuie mai întâi ca diversitatea să fie valorificată.

| 1.9 | CESE solicită includerea în această propunere de directivă a unor dispoziții specifice privind echilibrul de gen, referitoare la membrii consiliilor de administrație care îi reprezintă pe angajații întreprinderii, ținându-se cont de modalitățile concrete de desemnare a acestora. |
| --- | --- |

1.9

CESE solicită includerea în această propunere de directivă a unor dispoziții specifice privind echilibrul de gen, referitoare la membrii consiliilor de administrație care îi reprezintă pe angajații întreprinderii, ținându-se cont de modalitățile concrete de desemnare a acestora.

2.   Context

86,3 % dintre membrii organelor de conducere sunt bărbați

| 2.1 | Egalitatea de gen este unul dintre obiectivele fundamentale ale UE, conform prevederilor din tratate [articolul 3 alineatul (3) TUE] și Cartei drepturilor fundamentale (articolul 23). Potrivit articolului 8 TFUE, Uniunea trebuie să urmărească eliminarea inegalităților și promovarea egalității. Dreptul UE de a interveni în chestiuni legate de egalitatea de gen în ceea ce privește munca și locul de muncă este stipulat la articolul 157 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

2.1

Egalitatea de gen este unul dintre obiectivele fundamentale ale UE, conform prevederilor din tratate [articolul 3 alineatul (3) TUE] și Cartei drepturilor fundamentale (articolul 23). Potrivit articolului 8 TFUE, Uniunea trebuie să urmărească eliminarea inegalităților și promovarea egalității. Dreptul UE de a interveni în chestiuni legate de egalitatea de gen în ceea ce privește munca și locul de muncă este stipulat la articolul 157 alineatul (3) din TFUE.

| 2.2 | Ca urmare a politicilor diferite derulate de statele membre ale UE, există decalaje semnificative între acestea în ceea ce privește numărul de femei care fac parte din organele de conducere. Rolul femeilor în cadrul organelor de conducere a fost analizat timp de mai multe decenii și în special pe parcursul ultimilor doi ani, odată cu reînnoirea angajamentului UE de a promova egalitatea de gen în organele de conducere ale societăților cotate la bursă. S-au purtat dezbateri pe diferite aspecte, de la introducerea unor cote cu caracter juridic obligatoriu până la reglementări autoimpuse, a căror încălcare rămâne fără repercusiuni. Abordările eficiente, pe bază voluntară, se lasă încă așteptate. Numărul femeilor membre ale organelor de conducere nu a crescut decât cu 0,6 % anul trecut, doar 24 de întreprinderi fiind semnatarele angajamentului pentru Europa privind reprezentarea femeilor în consiliile de conducere din 2011. |
| --- | --- |

2.2

Ca urmare a politicilor diferite derulate de statele membre ale UE, există decalaje semnificative între acestea în ceea ce privește numărul de femei care fac parte din organele de conducere. Rolul femeilor în cadrul organelor de conducere a fost analizat timp de mai multe decenii și în special pe parcursul ultimilor doi ani, odată cu reînnoirea angajamentului UE de a promova egalitatea de gen în organele de conducere ale societăților cotate la bursă. S-au purtat dezbateri pe diferite aspecte, de la introducerea unor cote cu caracter juridic obligatoriu până la reglementări autoimpuse, a căror încălcare rămâne fără repercusiuni. Abordările eficiente, pe bază voluntară, se lasă încă așteptate. Numărul femeilor membre ale organelor de conducere nu a crescut decât cu 0,6 % anul trecut, doar 24 de întreprinderi fiind semnatarele angajamentului pentru Europa privind reprezentarea femeilor în consiliile de conducere din 2011.

| 2.3 | Statele membre au adoptat diverse măsuri, de la cote cu caracter juridic obligatoriu însoțite de sancțiunile aferente până la autoreglementare în anumite sectoare, reprezentarea femeilor în organele de conducere fiind la fel de diversă, după cum și era de așteptat. În țările cu cote obligatorii se constată totuși o creștere cu 20 % a numărului de femei care ocupă poziții de conducere. În cele șase țări care nu au întreprins acțiuni în acest sens s-a constatat scăderea acestui număr. (A se vedea anexa 1). |
| --- | --- |

2.3

Statele membre au adoptat diverse măsuri, de la cote cu caracter juridic obligatoriu însoțite de sancțiunile aferente până la autoreglementare în anumite sectoare, reprezentarea femeilor în organele de conducere fiind la fel de diversă, după cum și era de așteptat. În țările cu cote obligatorii se constată totuși o creștere cu 20 % a numărului de femei care ocupă poziții de conducere. În cele șase țări care nu au întreprins acțiuni în acest sens s-a constatat scăderea acestui număr. (A se vedea anexa 1).

| 2.4 | Până la sfârșitul lui 2011, unsprezece state membre au adoptat cote obligatorii impuse de legislația națională sau obiective în materie de reprezentare sub aspectul genului în organele de conducere ale întreprinderilor. Franța, Italia și Belgia au instituit cote, cu sancțiunile aferente în cazul neîndeplinirii acestora, Spania și Țările de Jos au adoptat cote legislative fără sancțiuni; Danemarca, Finlanda, Grecia, Austria și Slovenia au implementat norme care se aplică doar organelor de conducere ale societăților controlate de stat, iar în Germania dimensiunea de gen este cuprinsă în reglementările referitoare la reprezentarea lucrătorilor în organele de conducere. |
| --- | --- |

2.4

Până la sfârșitul lui 2011, unsprezece state membre au adoptat cote obligatorii impuse de legislația națională sau obiective în materie de reprezentare sub aspectul genului în organele de conducere ale întreprinderilor. Franța, Italia și Belgia au instituit cote, cu sancțiunile aferente în cazul neîndeplinirii acestora, Spania și Țările de Jos au adoptat cote legislative fără sancțiuni; Danemarca, Finlanda, Grecia, Austria și Slovenia au implementat norme care se aplică doar organelor de conducere ale societăților controlate de stat, iar în Germania dimensiunea de gen este cuprinsă în reglementările referitoare la reprezentarea lucrătorilor în organele de conducere.

| 2.5 | De bună seamă, diferențele dintre statele membre au avut o influență asupra prezenței femeilor în organele de conducere. În țările care au instituit cote legislative, s-a înregistrat o creștere de 20 %, deși în Italia aceasta este de doar 4 %. În țările în care s-au introdus coduri de guvernanță corporativă, creșterea se situează între 11 % și 2 %. |
| --- | --- |

2.5

De bună seamă, diferențele dintre statele membre au avut o influență asupra prezenței femeilor în organele de conducere. În țările care au instituit cote legislative, s-a înregistrat o creștere de 20 %, deși în Italia aceasta este de doar 4 %. În țările în care s-au introdus coduri de guvernanță corporativă, creșterea se situează între 11 % și 2 %.

| 2.6 | Ținând seama de nivelurile actuale, Franța este singura țară care se îndreaptă în direcția corectă în vederea atingerii nivelului de reprezentare a femeilor în organele de conducere de 40 % până în 2020. Luând în considerare nivelurile actuale ale reprezentării feminine în organele de conducere, prin extrapolare, UE în ansamblu nu va ajunge la o reprezentare de 40 % a femeilor în cadrul acestora până în 2020 (2). |
| --- | --- |

2.6

Ținând seama de nivelurile actuale, Franța este singura țară care se îndreaptă în direcția corectă în vederea atingerii nivelului de reprezentare a femeilor în organele de conducere de 40 % până în 2020. Luând în considerare nivelurile actuale ale reprezentării feminine în organele de conducere, prin extrapolare, UE în ansamblu nu va ajunge la o reprezentare de 40 % a femeilor în cadrul acestora până în 2020 (2).

| 2.7 | Obiectivele vor fi atinse numai dacă sunt însoțite de sancțiuni, motiv pentru care este nevoie de sancțiuni suficiente în cazul neîndeplinirii lor. Directiva prevede în toate cazurile dovezi de nerespectare, întreprinderile trebuind să facă dovada îndeplinirii obligației de diligență în procesul de recrutare. Dacă sunt stabilite, impuse și aplicate de țara respectivă, sancțiunile sunt mai eficiente, motiv pentru care Comisia a formulat doar recomandări, ca linii directoare pentru eventuale sancțiuni. |
| --- | --- |

2.7

Obiectivele vor fi atinse numai dacă sunt însoțite de sancțiuni, motiv pentru care este nevoie de sancțiuni suficiente în cazul neîndeplinirii lor. Directiva prevede în toate cazurile dovezi de nerespectare, întreprinderile trebuind să facă dovada îndeplinirii obligației de diligență în procesul de recrutare. Dacă sunt stabilite, impuse și aplicate de țara respectivă, sancțiunile sunt mai eficiente, motiv pentru care Comisia a formulat doar recomandări, ca linii directoare pentru eventuale sancțiuni.

| 2.8 | Comisia recunoaște necesitatea ca libertatea fundamentală de a desfășura o activitate comercială să fie respectată, fără ingerințe din exterior, dar consideră că această libertate nu ar trebui să fie mai presus de statul de drept și drepturile fundamentale. Această directivă instituie standarde minime, în încercarea de a crea condiții mai favorabile pentru întreprinderi și pentru piața internă, asigurând condiții echitabile de concurență pentru societățile care își desfășoară activitatea în mai multe state membre. |
| --- | --- |

2.8

Comisia recunoaște necesitatea ca libertatea fundamentală de a desfășura o activitate comercială să fie respectată, fără ingerințe din exterior, dar consideră că această libertate nu ar trebui să fie mai presus de statul de drept și drepturile fundamentale. Această directivă instituie standarde minime, în încercarea de a crea condiții mai favorabile pentru întreprinderi și pentru piața internă, asigurând condiții echitabile de concurență pentru societățile care își desfășoară activitatea în mai multe state membre.

| 2.9 | Directiva instituie un termen-limită pentru îndeplinirea obiectivului cantitativ de 40 % până în 2020, pentru a ține seama de ciclul numirilor în cadrul organelor de conducere ale diverselor întreprinderi. Directiva conține și o „clauză de caducitate”, potrivit căreia, după 2028, nu ar mai trebui să fie necesară. |
| --- | --- |

2.9

Directiva instituie un termen-limită pentru îndeplinirea obiectivului cantitativ de 40 % până în 2020, pentru a ține seama de ciclul numirilor în cadrul organelor de conducere ale diverselor întreprinderi. Directiva conține și o „clauză de caducitate”, potrivit căreia, după 2028, nu ar mai trebui să fie necesară.

| 2.10 | Numai o măsură flexibilă, adoptată la nivel european, care să țină seama de diversitatea statelor membre cu respectarea deplină a principiului subsidiarității, poate contribui la optimizarea potențialului talentului feminin. |
| --- | --- |

2.10

Numai o măsură flexibilă, adoptată la nivel european, care să țină seama de diversitatea statelor membre cu respectarea deplină a principiului subsidiarității, poate contribui la optimizarea potențialului talentului feminin.

3.   Egalitatea de gen este un drept fundamental și una dintre valorile comune ale UE

| 3.1 | CESE consideră că majorarea proporției de femei care ocupă o funcție de decizie este un obiectiv împărtășit de către toți actorii din societatea civilă care promovează în mod activ egalitatea de gen. CESE a elaborat numeroase avize pe tema echilibrului de gen în societate, iar în raportul său „Rolul consiliilor economice și sociale sau al instituțiilor similare în cadrul noii guvernanțe mondiale în domeniul economic, social și al mediului” a subliniat că „fără mandate juridice care să ceară reprezentare egală, nu se vor atinge paritatea politică, o reală democrație și egalitate”. |
| --- | --- |

3.1

CESE consideră că majorarea proporției de femei care ocupă o funcție de decizie este un obiectiv împărtășit de către toți actorii din societatea civilă care promovează în mod activ egalitatea de gen. CESE a elaborat numeroase avize pe tema echilibrului de gen în societate, iar în raportul său „Rolul consiliilor economice și sociale sau al instituțiilor similare în cadrul noii guvernanțe mondiale în domeniul economic, social și al mediului” a subliniat că „fără mandate juridice care să ceară reprezentare egală, nu se vor atinge paritatea politică, o reală democrație și egalitate”.

| 3.2 | Echilibrul de gen este nu numai o premisă a adevăratei democrații și a unei societăți echitabile, ci și o condiție esențială pentru realizarea obiectivelor UE în materie de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Studiile realizate de Banca Mondială și de Transparency International relevă faptul că o bună reprezentare a femeilor în procesul decizional duce la transparență sporită și la scăderea nivelului corupției. Buna guvernanță este bună pentru societate, în orice situație. |
| --- | --- |

3.2

Echilibrul de gen este nu numai o premisă a adevăratei democrații și a unei societăți echitabile, ci și o condiție esențială pentru realizarea obiectivelor UE în materie de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Studiile realizate de Banca Mondială și de Transparency International relevă faptul că o bună reprezentare a femeilor în procesul decizional duce la transparență sporită și la scăderea nivelului corupției. Buna guvernanță este bună pentru societate, în orice situație.

| 3.3 | Femeile reprezintă peste 51 % din populația UE și 45 % din forța de muncă și constituie forța motrice a peste 70 % din deciziile de cumpărare. Prin urmare, CESE ar fi dorit ca măsurile cu caracter juridic obligatoriu și sancțiunile aferente să fie introduse în societate, la toate nivelurile, în cadrul tuturor organismelor decizionale, pentru consolidarea echilibrului de gen. Astfel, s-ar schimba percepția cu privire la persoanele care ar trebui să participe la procesul decizional iar societatea ar fi mai favorabilă incluziunii.

  „Astăzi, este clar că nu se poate face discriminare pe motive de gen între femei și bărbați”
   (3)


  Fapt este însă că 96,8 % dintre președinți sunt bărbați |
| --- | --- |

3.3

Femeile reprezintă peste 51 % din populația UE și 45 % din forța de muncă și constituie forța motrice a peste 70 % din deciziile de cumpărare. Prin urmare, CESE ar fi dorit ca măsurile cu caracter juridic obligatoriu și sancțiunile aferente să fie introduse în societate, la toate nivelurile, în cadrul tuturor organismelor decizionale, pentru consolidarea echilibrului de gen. Astfel, s-ar schimba percepția cu privire la persoanele care ar trebui să participe la procesul decizional iar societatea ar fi mai favorabilă incluziunii.

„Astăzi, este clar că nu se poate face discriminare pe motive de gen între femei și bărbați”
   (3)

Fapt este însă că 96,8 % dintre președinți sunt bărbați

| 3.4 | Expansiunea economiei globale este rezultatul direct al capacității umane, femeile constituind vârful de lance în acest proces, ca vector al schimbărilor geopolitice cu impact asupra sănătății, educației, bunăstării sociale, mediului, productivității economiei etc., ceea ce reprezintă un solid argument pentru prezența lor în organele de conducere. Diversitatea de gen este un bun de preț pentru imaginea unei întreprinderi, contribuind totodată și la strângerea legăturilor dintre întreprindere, angajați, acționari și clienți. Dată fiind valoarea sa, diversitatea de gen este recunoscută ca un aspect fundamental al tuturor politicilor în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) derulate de sectorul privat, dar rămâne încă să fie pusă efectiv în aplicare în numeroase întreprinderi. |
| --- | --- |

3.4

Expansiunea economiei globale este rezultatul direct al capacității umane, femeile constituind vârful de lance în acest proces, ca vector al schimbărilor geopolitice cu impact asupra sănătății, educației, bunăstării sociale, mediului, productivității economiei etc., ceea ce reprezintă un solid argument pentru prezența lor în organele de conducere. Diversitatea de gen este un bun de preț pentru imaginea unei întreprinderi, contribuind totodată și la strângerea legăturilor dintre întreprindere, angajați, acționari și clienți. Dată fiind valoarea sa, diversitatea de gen este recunoscută ca un aspect fundamental al tuturor politicilor în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) derulate de sectorul privat, dar rămâne încă să fie pusă efectiv în aplicare în numeroase întreprinderi.

| 3.5 | Deși stânjenitoare, cotele reprezintă un mijloc eficient de promovare a femeilor în posturi de conducere, după cum a subliniat și Laurence Parisot, președinta MEDEF (Mouvement des Entreprises de France – Mișcarea întreprinderilor din Franța), într-un discurs ținut în 2012, la una dintre sesiunile plenare ale CESE: „Nu ar trebui să avem nevoie de cote, dar ele sunt singura modalitate de a contracara prejudecățile bărbaților cu privire la incompetența femeilor”. |
| --- | --- |

3.5

Deși stânjenitoare, cotele reprezintă un mijloc eficient de promovare a femeilor în posturi de conducere, după cum a subliniat și Laurence Parisot, președinta MEDEF (Mouvement des Entreprises de France – Mișcarea întreprinderilor din Franța), într-un discurs ținut în 2012, la una dintre sesiunile plenare ale CESE: „Nu ar trebui să avem nevoie de cote, dar ele sunt singura modalitate de a contracara prejudecățile bărbaților cu privire la incompetența femeilor”.

| 3.6 | Pe de altă parte, unele femei care ocupă posturi de conducere s-au opus cu fermitate cotei obligatorii din punct de vedere juridic, considerând că aceasta le devalorizează meritele personale. Există o reală îngrijorare cu privire la faptul că aceste cote stigmatizează femeile care ocupă posturi de conducere. |
| --- | --- |

3.6

Pe de altă parte, unele femei care ocupă posturi de conducere s-au opus cu fermitate cotei obligatorii din punct de vedere juridic, considerând că aceasta le devalorizează meritele personale. Există o reală îngrijorare cu privire la faptul că aceste cote stigmatizează femeile care ocupă posturi de conducere.

| 3.7 | Pentru promovarea femeilor în posturi de conducere, este important să existe politicile necesare care să le încurajeze să preia conducerea, care să includă măsuri de conciliere a vieții profesionale cu viața de familie, care să încurajeze lucrul în rețea și avansarea în carieră la toate nivelurile, care să sporească gradul de conștientizare și să ducă la o schimbare de atitudine. |
| --- | --- |

3.7

Pentru promovarea femeilor în posturi de conducere, este important să existe politicile necesare care să le încurajeze să preia conducerea, care să includă măsuri de conciliere a vieții profesionale cu viața de familie, care să încurajeze lucrul în rețea și avansarea în carieră la toate nivelurile, care să sporească gradul de conștientizare și să ducă la o schimbare de atitudine.

4.   Promovarea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii

4.1   Potențialul economic

| 4.1.1 | În condițiile în care Europa este în continuare pusă la încercare pe plan economic, redresarea ei depinde de activitatea unei forțe de muncă pe deplin funcționale, ceea ce presupune participarea activă a femeilor. Încă dinaintea crizei, partenerii sociali ai UE, UNICE/UEAPME, Centrul European al Întreprinderilor cu Participare Publică – CEEP și CES, s-au angajat să consolideze egalitatea de gen pe piața muncii și la locul de muncă. În 2005, ei au desemnat promovarea femeilor în procesul decizional drept una dintre prioritățile principale, iar în raportul lor au recomandat instrumente concrete de promovare a incluziunii femeilor (4). |
| --- | --- |

4.1.1

În condițiile în care Europa este în continuare pusă la încercare pe plan economic, redresarea ei depinde de activitatea unei forțe de muncă pe deplin funcționale, ceea ce presupune participarea activă a femeilor. Încă dinaintea crizei, partenerii sociali ai UE, UNICE/UEAPME, Centrul European al Întreprinderilor cu Participare Publică – CEEP și CES, s-au angajat să consolideze egalitatea de gen pe piața muncii și la locul de muncă. În 2005, ei au desemnat promovarea femeilor în procesul decizional drept una dintre prioritățile principale, iar în raportul lor au recomandat instrumente concrete de promovare a incluziunii femeilor (4).

| 4.1.2 | Pentru stimularea competitivității întreprinderilor europene, accentul trebuie pus pe creșterea economică însoțită de inovare, cercetare, formare, calificare, protecția consumatorului și pe responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) – obiective esențiale ale acțiunilor întreprinse de Comisie pentru a promova, cât mai eficient cu putință, oportunități sporite pentru întreprinderi. Pentru aceasta, este necesară o dimensiune de gen echilibrată, astfel încât să se obțină rezultate durabile. |
| --- | --- |

4.1.2

Pentru stimularea competitivității întreprinderilor europene, accentul trebuie pus pe creșterea economică însoțită de inovare, cercetare, formare, calificare, protecția consumatorului și pe responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) – obiective esențiale ale acțiunilor întreprinse de Comisie pentru a promova, cât mai eficient cu putință, oportunități sporite pentru întreprinderi. Pentru aceasta, este necesară o dimensiune de gen echilibrată, astfel încât să se obțină rezultate durabile.

| 4.1.3 | Femeile reprezintă 51 % din populația UE. Multe dintre ele au studii superioare și sunt înalt calificate, constituind un element semnificativ al forței de muncă. În învățământul terțiar, numărul studentelor îl depășește pe al colegilor lor, ceea ce face ca pe piața muncii să fie disponibile cu 50 % mai multe femei cu înaltă calificare decât bărbați. Raportul Davies constată o carență în materie de forță de muncă în Regatul Unit, care urmează a fi complinită prin recrutarea a 2 milioane de lucrători calificați în următorii 10 ani, iar majoritatea dintre aceștia ar trebui să fie femei cu înaltă calificare (5). |
| --- | --- |

4.1.3

Femeile reprezintă 51 % din populația UE. Multe dintre ele au studii superioare și sunt înalt calificate, constituind un element semnificativ al forței de muncă. În învățământul terțiar, numărul studentelor îl depășește pe al colegilor lor, ceea ce face ca pe piața muncii să fie disponibile cu 50 % mai multe femei cu înaltă calificare decât bărbați. Raportul Davies constată o carență în materie de forță de muncă în Regatul Unit, care urmează a fi complinită prin recrutarea a 2 milioane de lucrători calificați în următorii 10 ani, iar majoritatea dintre aceștia ar trebui să fie femei cu înaltă calificare (5).

| 4.1.4 | Mai mult decât atât, participarea femeilor la activitatea economică aduce țărilor beneficii financiare și sociale considerabile. Indicele global privind disparitatea de gen (Global Gender Gap Index) pe 2011 a relevat faptul că țările cu un nivel mai ridicat al egalității de gen au și un PIB pe cap de locuitor mai ridicat
   (6). |
| --- | --- |

4.1.4

Mai mult decât atât, participarea femeilor la activitatea economică aduce țărilor beneficii financiare și sociale considerabile. Indicele global privind disparitatea de gen (Global Gender Gap Index) pe 2011 a relevat faptul că țările cu un nivel mai ridicat al egalității de gen au și un PIB pe cap de locuitor mai ridicat
   (6).

| 4.1.5 | Potrivit Goldman Sachs, o forță de muncă în care proporția femeilor este mai mare ar putea spori PIB-ul cu:






  — | 21 % în Italia; |
| --- | --- | --- |

4.1.5

Potrivit Goldman Sachs, o forță de muncă în care proporția femeilor este mai mare ar putea spori PIB-ul cu:

—

21 % în Italia;

| — | 19 % în Spania; |
| --- | --- |

—

19 % în Spania;

| — | 9 % în Franța și Germania; |
| --- | --- |

—

9 % în Franța și Germania;

| — | 8 % în Regatul Unit. |
| --- | --- |

—

8 % în Regatul Unit.

| 4.1.6 | Numeroase studii despre avantajele economice care decurg din prezența femeilor în organele de conducere oferă un argument convingător, constând în creșterea performanței întreprinderii respective. Studiile efectuate de Credit Suisse (2012) (7), McKinsey (2007) (8) și Catalyst (2004) (9) au identificat, fiecare în parte, o corelație între procentul de femei din cadrul organelor de conducere și performanța financiară a întreprinderii. De exemplu:






  — | Raportul McKinsey a identificat o rată a rentabilității financiare (
  Return on Equity – ROE
  ) cu 41 % mai ridicată în cazul întreprinderilor cu cel mai mare număr de femei în cadrul organelor de conducere, față de întreprinderile în care nu există femei în posturi de conducere; |
| --- | --- | --- |

4.1.6

Numeroase studii despre avantajele economice care decurg din prezența femeilor în organele de conducere oferă un argument convingător, constând în creșterea performanței întreprinderii respective. Studiile efectuate de Credit Suisse (2012) (7), McKinsey (2007) (8) și Catalyst (2004) (9) au identificat, fiecare în parte, o corelație între procentul de femei din cadrul organelor de conducere și performanța financiară a întreprinderii. De exemplu:

—

Raportul McKinsey a identificat o rată a rentabilității financiare (
  Return on Equity – ROE
  ) cu 41 % mai ridicată în cazul întreprinderilor cu cel mai mare număr de femei în cadrul organelor de conducere, față de întreprinderile în care nu există femei în posturi de conducere;

| — | Studiul Catalyst a stabilit că întreprinderile în care proporția femeilor în funcții de conducere se situează între 14,3 % și 38,3 % au o ROE cu 34,1 % mai ridicată decât întreprinderile în care femeile nu ocupă posturi de conducere în proporție similară; |
| --- | --- |

—

Studiul Catalyst a stabilit că întreprinderile în care proporția femeilor în funcții de conducere se situează între 14,3 % și 38,3 % au o ROE cu 34,1 % mai ridicată decât întreprinderile în care femeile nu ocupă posturi de conducere în proporție similară;

| — | Credit Suisse a stabilit că întreprinderile în care femeile dețin funcții de conducere au rezultate mai bune în ceea ce privește cursul acțiunilor în comparație cu cele în care nu există femei în posturi de conducere. |
| --- | --- |

—

Credit Suisse a stabilit că întreprinderile în care femeile dețin funcții de conducere au rezultate mai bune în ceea ce privește cursul acțiunilor în comparație cu cele în care nu există femei în posturi de conducere.

| 4.1.7 | Există și studii care arată că diversitatea de gen în organele de conducere ale întreprinderilor a influențat prea puțin performanța financiară sau nu a avut niciun impact asupra acesteia, dar, în marea lor majoritate, cercetările relevă o corelație cu implicații pozitive între prezența femeilor în organele de conducere și performanța financiară a întreprinderilor. |
| --- | --- |

4.1.7

Există și studii care arată că diversitatea de gen în organele de conducere ale întreprinderilor a influențat prea puțin performanța financiară sau nu a avut niciun impact asupra acesteia, dar, în marea lor majoritate, cercetările relevă o corelație cu implicații pozitive între prezența femeilor în organele de conducere și performanța financiară a întreprinderilor.

4.2   Argumente economice

| 4.2.1 | Există numeroase aspecte care explică performanța superioară a întreprinderilor care au în componența organelor lor de conducere atât bărbați, cât și femei. Unul dintre argumentele principale constă în disponibilitatea lansării unei reflecții critice diversificate cu privire la deciziile întreprinderii, conturându-se astfel un model mai proactiv de întreprindere. |
| --- | --- |

4.2.1

Există numeroase aspecte care explică performanța superioară a întreprinderilor care au în componența organelor lor de conducere atât bărbați, cât și femei. Unul dintre argumentele principale constă în disponibilitatea lansării unei reflecții critice diversificate cu privire la deciziile întreprinderii, conturându-se astfel un model mai proactiv de întreprindere.

| 4.2.2 | Înțelegerea diversității de pe piață capătă o imensă valoare financiară și este o condiție sine qua non a funcționării întreprinderilor pe piața internațională. |
| --- | --- |

4.2.2

Înțelegerea diversității de pe piață capătă o imensă valoare financiară și este o condiție sine qua non a funcționării întreprinderilor pe piața internațională.

| 4.2.3 | Inovarea și rezultatele organelor de conducere – forța pe care femeile o imprimă consiliului de administrație constă în diversitatea și experiența lor, în modul lor de abordare a problemelor, a noilor piețe și a oportunităților, prin intermediul experienței proprii, în calitate de consumatori. Modul diferit de a gândi susține inovarea și rezultatele mai bune ale întreprinderilor, combate prejudecățile și stimulează deschiderea către exterior, către piețele existente și noile piețe. Impactul întrepătrunderii ideilor, care se potențează reciproc, este imens, lucru valabil și în cazul reprezentării transfrontaliere în cadrul organelor de conducere. Acestea trebuie să se poată adapta la o componență foarte diversă și să afle cum pot aborda în mod productiv provocările la care trebuie să facă față întreprinderea. |
| --- | --- |

4.2.3

Inovarea și rezultatele organelor de conducere – forța pe care femeile o imprimă consiliului de administrație constă în diversitatea și experiența lor, în modul lor de abordare a problemelor, a noilor piețe și a oportunităților, prin intermediul experienței proprii, în calitate de consumatori. Modul diferit de a gândi susține inovarea și rezultatele mai bune ale întreprinderilor, combate prejudecățile și stimulează deschiderea către exterior, către piețele existente și noile piețe. Impactul întrepătrunderii ideilor, care se potențează reciproc, este imens, lucru valabil și în cazul reprezentării transfrontaliere în cadrul organelor de conducere. Acestea trebuie să se poată adapta la o componență foarte diversă și să afle cum pot aborda în mod productiv provocările la care trebuie să facă față întreprinderea.

| 4.2.4 | Diversitatea în cadrul organelor de conducere semnifică diversitate autentică, în sensul cel mai larg. CESE nu pledează în favoarea unui număr mic de femei care să ocupe posturi de conducere în mai multe consilii de administrație. Această practică, denumită în mod obișnuit a „fustelor aurii” (golden skirts), subminează stâlpul de susținere a diversității în cadrul organelor de conducere. Datele referitoare la Norvegia relevă faptul că 62 % dintre bărbați dețin o funcție în cadrul unui singur organ de conducere, față de 79 %, în cazul femeilor. CESE susține dreptul bărbaților și al femeilor de a putea alege și de a avea acces egal la funcții de conducere, pe baza meritelor lor. |
| --- | --- |

4.2.4

Diversitatea în cadrul organelor de conducere semnifică diversitate autentică, în sensul cel mai larg. CESE nu pledează în favoarea unui număr mic de femei care să ocupe posturi de conducere în mai multe consilii de administrație. Această practică, denumită în mod obișnuit a „fustelor aurii” (golden skirts), subminează stâlpul de susținere a diversității în cadrul organelor de conducere. Datele referitoare la Norvegia relevă faptul că 62 % dintre bărbați dețin o funcție în cadrul unui singur organ de conducere, față de 79 %, în cazul femeilor. CESE susține dreptul bărbaților și al femeilor de a putea alege și de a avea acces egal la funcții de conducere, pe baza meritelor lor.

5.   Punerea în aplicare

| 5.1 | Îndeplinirea obiectivelor cantitative referitoare la prezența femeilor în cadrul organelor de conducere necesită adoptarea unor măsuri corespunzătoare. Trebuie puse în aplicare măsuri combinate, pe termen scurt și pe termen mediu, pentru a se asigura menținerea diversității de gen în cadrul organelor de conducere după 2028. Ar trebui luate în considerare următoarele aspecte: |
| --- | --- |

5.1

Îndeplinirea obiectivelor cantitative referitoare la prezența femeilor în cadrul organelor de conducere necesită adoptarea unor măsuri corespunzătoare. Trebuie puse în aplicare măsuri combinate, pe termen scurt și pe termen mediu, pentru a se asigura menținerea diversității de gen în cadrul organelor de conducere după 2028. Ar trebui luate în considerare următoarele aspecte:

| 5.1.1 | O vizibilitate sporită a femeilor în funcții de răspundere – conturarea unui profil al femeilor care au ajuns în funcții de conducere în diferite state membre, aducerea lor în centrul atenției unei ample comunități de afaceri și demonstrarea impactului pe care îl are diversitatea de gen a organelor de conducere asupra succesului întreprinderii. |
| --- | --- |

5.1.1

O vizibilitate sporită a femeilor în funcții de răspundere – conturarea unui profil al femeilor care au ajuns în funcții de conducere în diferite state membre, aducerea lor în centrul atenției unei ample comunități de afaceri și demonstrarea impactului pe care îl are diversitatea de gen a organelor de conducere asupra succesului întreprinderii.

| 5.1.2 | Transparență sporită în atragerea talentelor – procesul de recrutare pentru organele de conducere este foarte opac, fiind bazat pe rețele de cunoștințe personale. Pentru atragerea talentelor pe scară largă, trebuie promovate și prezentate oportunitățile de ocupare a posturilor respective, astfel încât toate persoanele talentate să fie încurajate să își depună candidatura. |
| --- | --- |

5.1.2

Transparență sporită în atragerea talentelor – procesul de recrutare pentru organele de conducere este foarte opac, fiind bazat pe rețele de cunoștințe personale. Pentru atragerea talentelor pe scară largă, trebuie promovate și prezentate oportunitățile de ocupare a posturilor respective, astfel încât toate persoanele talentate să fie încurajate să își depună candidatura.

| 5.1.3 | Atingerea și menținerea unei mase critice – valoarea modului diferit de a gândi în cadrul unui organ de conducere devine evidentă doar atunci când există o masă critică suficientă pentru combaterea prejudecăților; ca atare, este imperios necesar ca femeile să reprezinte 40 % din numărul total al membrilor unui organ de conducere. Transparența sporită a procesului de recrutare va asigura luarea în considerare a cât mai multor candidaturi, eliminând riscul ca regula „fustei aurii” să funcționeze în continuare (10). |
| --- | --- |

5.1.3

Atingerea și menținerea unei mase critice – valoarea modului diferit de a gândi în cadrul unui organ de conducere devine evidentă doar atunci când există o masă critică suficientă pentru combaterea prejudecăților; ca atare, este imperios necesar ca femeile să reprezinte 40 % din numărul total al membrilor unui organ de conducere. Transparența sporită a procesului de recrutare va asigura luarea în considerare a cât mai multor candidaturi, eliminând riscul ca regula „fustei aurii” să funcționeze în continuare (10).

| 5.1.4 | Combaterea stereotipurilor legate de rolurile de gen – s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește concepția referitoare la rolul femeii în gospodărie, care constituia un impediment în materie de participare la activitatea economică a acestora. Măsurile luate sunt un pas în direcția cea bună și vor contribui la o participare sporită a femeilor la consiliile de conducere. |
| --- | --- |

5.1.4

Combaterea stereotipurilor legate de rolurile de gen – s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește concepția referitoare la rolul femeii în gospodărie, care constituia un impediment în materie de participare la activitatea economică a acestora. Măsurile luate sunt un pas în direcția cea bună și vor contribui la o participare sporită a femeilor la consiliile de conducere.

| 5.1.5 | Crearea de pepiniere de talente – pentru ca avantajele diversității în cadrul organelor de conducere să fie de durată, este nevoie de un flux continuu de persoane cu înaltă calificare, nutrind ambițiile și dispunând de aptitudinile necesare pentru a ocupa funcții de conducere. Este imperios necesar să se creeze mediul propice în care femeile să își poată croi propriul drum prin labirint (11) pe parcursul carierei lor și să poată ajunge în funcții de conducere. Aspectele sus-menționate vor genera un izvor nesecat de talente; prezența modelelor întruchipate de femei de succes, procesele de recrutare mai transparente și planificarea riguroasă a succesiunii în funcții de conducere stau la baza diversității de gen în cadrul organelor de conducere ale întreprinderilor. |
| --- | --- |

5.1.5

Crearea de pepiniere de talente – pentru ca avantajele diversității în cadrul organelor de conducere să fie de durată, este nevoie de un flux continuu de persoane cu înaltă calificare, nutrind ambițiile și dispunând de aptitudinile necesare pentru a ocupa funcții de conducere. Este imperios necesar să se creeze mediul propice în care femeile să își poată croi propriul drum prin labirint (11) pe parcursul carierei lor și să poată ajunge în funcții de conducere. Aspectele sus-menționate vor genera un izvor nesecat de talente; prezența modelelor întruchipate de femei de succes, procesele de recrutare mai transparente și planificarea riguroasă a succesiunii în funcții de conducere stau la baza diversității de gen în cadrul organelor de conducere ale întreprinderilor.

| 5.1.6 | Crearea unei baze de date coordonate la nivel european – cu detalii despre femeile care dețin calificarea necesară pentru a ocupa funcții de conducere – ar răspunde preocupării legate de lipsa lor de vizibilitate. Această bază de date ar contribui la reducerea riscului ca o mică minoritate de femei să fie recrutate pentru a ocupa mai multe posturi de conducere simultan și ar conferi transparență sporită procesului de recrutare. O bază de date coordonată la nivel european ar pleda pentru potențarea transversală a competențelor și a experienței de pe cuprinsul diferitelor state membre și pentru posibilitatea de a munci în sectoare diferite. |
| --- | --- |

5.1.6

Crearea unei baze de date coordonate la nivel european – cu detalii despre femeile care dețin calificarea necesară pentru a ocupa funcții de conducere – ar răspunde preocupării legate de lipsa lor de vizibilitate. Această bază de date ar contribui la reducerea riscului ca o mică minoritate de femei să fie recrutate pentru a ocupa mai multe posturi de conducere simultan și ar conferi transparență sporită procesului de recrutare. O bază de date coordonată la nivel european ar pleda pentru potențarea transversală a competențelor și a experienței de pe cuprinsul diferitelor state membre și pentru posibilitatea de a munci în sectoare diferite.

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  http://www.etuc.org/IMG/pdf/framework_of_actions_gender_equality_010305-2.pdf

1

(2)  Document de evaluare a impactului.

2

(3)  COM(2012) 615 final.

3

(4)  http://www.etuc.org/IMG/pdf/framework_of_actions_gender_equality_010305-2.pdf

4

(5)  Davies, „Women on Boards, One Year On” (Femeile în cadrul consiliilor de administrație, un an mai târziu), martie 2012 http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/business-law/docs/w/12-p135-women-on-boards-2012.pdf

5

(6)  Global Gender Gap Index for 2011; World Economic Forum, http://www.uis.unesco.org/.

6

(7)  Credit Suisse Research Institute (august 2012), „Gender diversity and corporate performance” (Diversitatea de gen și rezultatele întreprinderilor).

7

Credit Suisse Research Institute

(8)  McKinsey (2007), „Women Matter: Gender Diversity: a corporate performance driver” (Femeile contează: Diversitatea de gen – vector al performanței întreprinderii).

8

(9)  Catalyst (ianuarie 2004), „The Bottom Line: Connecting Corporate Performance and Gender Diversity” (Argumentul principal: legătura dintre rezultatele întreprinderilor și diversitatea de gen).

9

(10)  Golden Skirts fill the board rooms (Fustele aurii invadează consiliile de administrație), articol din BI Norwegian Business School, 31.10.2012. Publicat de Morten Huse (2011): „The Golden Skirts. Changes in board composition following gender quotas on corporate boards” („Fustele aurii. Schimbări în componența consiliilor de administrație în funcție de cotele privind dimensiunea de gen în cadrul organelor de conducere ale întreprinderilor).

10

Golden Skirts fill the board rooms

Fustele aurii invadează consiliile de administrație

The Golden Skirts

Changes in board composition following gender quotas on corporate boards

(11)  Cf. Alice Eagly și Linda Carli „Through the Labyrinth: The Truth About How Women Become Leaders” (Prin labirint: adevărul despre modul în care ajung femeile la conducere).

11

---

ANEXA 1

la Avizul Comitetului Economic și Social European

Următoarele amendamente au fost respinse, cu toate că au întrunit cel puțin un sfert din voturile exprimate:

Punctul 1.2

Se modifică după cum urmează:

CESE salută faptul că proporția femeilor în consiliile de administrație ale întreprinderilor a crescut de la 13,7 % în ianuarie 2012 la 15,8 % în ianuarie 2013. Angajamentul întreprinderilor este condiția necesară pentru continuarea acestei tendințe, motiv pentru care CESE nu poate susține stabilirea unor cote în general, chiar dacă recunoaște faptul că propunerea Comisiei a contribuit în mod considerabil la sporirea sensibilizării și, astfel, a angajamentului pentru consolidarea acestei tendințe.
  prezenta propunere. Deși preferă măsurile voluntare, mai curând decât stabilirea unor cote, el recunoaște că, dacă nu se stabilesc obiective cu caracter juridic obligatoriu, nu vor avea loc prea multe schimbări în materie de echilibru de gen în cadrul societăților cotate la bursă din UE. În prezent, numai 13,7 % din membrii organelor de conducere sunt femei, semn al unei discriminări evidente.

Rezultatele votului

| Voturi pentru | : | 78 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 102 |
| Abțineri | : | 5 |

Voturi pentru

:

78

Voturi împotrivă

:

102

Abțineri

:

5

Punctul 1.5

Se modifică după cum urmează:

CESE speră
  consideră că obiectivul de 40 % poate fi îndeplinit de către toate organele de decizie publice și private, prin măsuri voluntare, presiune inter pares și prin creșterea numărului de femei (și bărbați) la nivelurile ierarhice superioare din fiecare sector vizat și ar prefera
  ca aceste standarde minime să poată fi adoptate de toate organele decizionale din sectorul public și din cel privat, sub formă de autoreglementarea și măsurile cu caracter nelegislativ, astfel încât să nu fie necesare acțiuni legislative suplimentare. Printre aceste organe s-ar putea regăsi administratorii executivi, organele de conducere ale IMM-urilor cotate la bursă și toate organismele din sectorul public, care să promoveze un mediu mai echitabil din punctul de vedere al dimensiunii de gen, transparența candidaturilor și a numirilor și o cultură a incluziunii și a „alegerii” în societate, în ansamblul ei. CESE accentuează faptul că numeroase state membre au lansat deja o gamă largă de inițiative de promovare a femeilor în organele de conducere ale întreprinderilor; orice inițiativă UE ar trebui să ia în considerare asemenea inițiative naționale.

Rezultatele votului

| Voturi pentru | : | 75 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 107 |
| Abțineri | : | 3 |

Voturi pentru

:

75

Voturi împotrivă

:

107

Abțineri

:

3

Punctul 1.7

Se elimină textul:

CESE le adresează felicitări dnei Reding și susținătorilor săi din cadrul Comisiei, Parlamentului și altor instituții pentru primii pași făcuți în direcția unei Europe mai echilibrate și pentru repunerea în discuție a percepției referitoare la componența organelor de conducere, pentru a contribui la o societate mai incluzivă. Are loc astfel o schimbare radicală de atitudine. CESE recunoaște că s-au efectuat studii ample de cercetare, analize juridice și consultări cu societatea civilă pentru prezentarea unei directive practice, care să ofere suficientă flexibilitate în ceea ce privește punerea în aplicare și termenele aferente, atât pentru întreprinderi, cât și pentru statele membre, cu respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității.

Rezultatele votului

| Voturi pentru | : | 79 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 107 |
| Abțineri | : | 5 |

Voturi pentru

:

79

Voturi împotrivă

:

107

Abțineri

:

5

Punctul 2.2

Se adaugă textul:

Ca urmare a politicilor diferite derulate de statele membre ale UE, există decalaje semnificative între acestea în ceea ce privește numărul de femei care fac parte din organele de conducere. Rolul femeilor în cadrul organelor de conducere a fost analizat timp de mai multe decenii și în special pe parcursul ultimilor doi ani, odată cu reînnoirea angajamentului UE de a promova egalitatea de gen în organele de conducere ale societăților cotate la bursă. S-au purtat dezbateri pe diferite aspecte, de la introducerea unor cote cu caracter juridic obligatoriu până la reglementări autoimpuse, a căror încălcare rămâne fără repercusiuni. Abordările eficiente, pe bază voluntară, se lasă încă așteptate. Numărul femeilor membre ale organelor de conducere nu a crescut decât cu 0,6 % anul trecut, doar 24 de întreprinderi fiind semnatarele angajamentului pentru Europa privind reprezentarea femeilor în consiliile de conducere din 2011. Cu toate acestea, CESE subliniază că mandatul directorilor neexecutivi durează de regulă între trei și cinci ani. Prin urmare, ar fi preferat să se acorde întreprinderilor europene mai mult timp pentru a semna angajamentul din 2011, în vederea creșterii numărului de femei din consiliile de conducere.

Rezultatele votului

| Voturi pentru | : | 82 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 90 |
| Abțineri | : | 8 |

Voturi pentru

:

82

Voturi împotrivă

:

90

Abțineri

:

8

Punctul 2.7

Se modifică după cum urmează:

Obiectivele vor fi atinse numai dacă sunt însoțite de sancțiuni, motiv pentru care este nevoie de sancțiuni suficiente în cazul neîndeplinirii lor. Directiva prevede în toate cazurile dovezi de nerespectare, întreprinderile trebuind să facă dovada îndeplinirii obligației de diligență în procesul de recrutare. Dacă sunt stabilite, impuse și aplicate de țara respectivă, sancțiunile sunt mai eficiente, motiv pentru care Comisia a formulat doar recomandări, ca linii directoare pentru eventuale sancțiuni. Cu toate acestea, CESE solicită să se asigure că sancțiunea prin care se declară nulitatea sau se anulează numirea sau alegerea directorilor neexecutivi să nu afecteze deciziile care au fost luate de respectivul consiliu de administrație. În caz contrar, întreprinderile vizate ar fi serios prejudiciate.

Rezultatele votului

| Voturi pentru | : | 71 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 93 |
| Abțineri | : | 7 |

Voturi pentru

:

71

Voturi împotrivă

:

93

Abțineri

:

7

Punctul 2.10

Se modifică după cum urmează:

Numai o măsură flexibilă, adoptată la nivel european, care să țină seama de diversitatea statelor membre și de diversitatea structurilor consiliilor de administrație, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității și a drepturilor de proprietate privată, poate contribui la optimizarea potențialului talentului feminin. Nevoile unei întreprinderi variază în funcție de gama produselor și de clienți; totodată, acestea variază în timp, în funcție de tipul de întreprindere, de mărime, de tipul de proprietate, de operațiuni, de faza de dezvoltare etc.

Rezultatele votului

| Voturi pentru | : | 80 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 100 |
| Abțineri | : | 8 |

Voturi pentru

:

80

Voturi împotrivă

:

100

Abțineri

:

8

Punct nou 2.11

Prin urmare, CESE ar fi preferat autoreglementarea ca modalitate optimă de ameliorare a situației, dat fiind că aceasta ar furniza flexibilitatea necesară pentru gestionarea egalității de șanse la toate nivelurile și o reprezentare adecvată și echilibrată a femeilor și bărbaților la nivelul consiliilor de administrație, respectând ciclurile proprii întreprinderilor, reînnoirea lor și perspectivele de creștere pe termen lung. CESE accentuează faptul că numeroase state membre au lansat deja o gamă largă de inițiative de promovare a femeilor în organele de conducere ale întreprinderilor; orice inițiativă UE ar trebui să ia în considerare asemenea inițiative naționale.

Rezultatele votului

| Voturi pentru | : | 78 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 99 |
| Abțineri | : | 9 |

Voturi pentru

:

78

Voturi împotrivă

:

99

Abțineri

:

9

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/77 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/77

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

COM(2012) 709 final – 2012/0335 (NLE)

2013/C 133/14

Raportor general: dl Wolfgang GREIF

La 11 decembrie 2012, în conformitate cu articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

COM(2012) 709 final – 2012/0335 (NLE).

La 11 decembrie 2012, Biroul a însărcinat Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă.

Având în vedere caracterul urgent al lucrărilor, Comitetul Economic și Social European la numit pe dl Wolfgang Greif raportor general în cadrul celei de-a 487-a sesiuni plenare din 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 13 februarie 2013) și a adoptat prezentul aviz cu 169 de voturi pentru, 5 voturi împotrivă și 5 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Europa nu a reușit să depășească criza, ceea ce a dus la o accentuare a diviziunii cu care se confruntă. Având în vedere măsurile de austeritate impuse în prezent în UE pentru a depăși criza, CESE își exprimă din nou profunda îngrijorare față de faptul că nici obiectivele în materie de ocupare a forței de muncă, nici cele în materie de combatere a sărăciei, fixate în cadrul Strategiei Europa 2020, nu vor putea fi atinse. |
| --- | --- |

1.1

Europa nu a reușit să depășească criza, ceea ce a dus la o accentuare a diviziunii cu care se confruntă. Având în vedere măsurile de austeritate impuse în prezent în UE pentru a depăși criza, CESE își exprimă din nou profunda îngrijorare față de faptul că nici obiectivele în materie de ocupare a forței de muncă, nici cele în materie de combatere a sărăciei, fixate în cadrul Strategiei Europa 2020, nu vor putea fi atinse.

| 1.2 | CESE pledează în favoarea unui plan european de redresare economică cu efecte ample asupra pieței forței de muncă, cu o finanțare de 2 % din PIB. Trebuie realizate investiții naționale și identificate proiecte de investiții europene într-un mod rapid, precis și coordonat pentru a stimula ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

1.2

CESE pledează în favoarea unui plan european de redresare economică cu efecte ample asupra pieței forței de muncă, cu o finanțare de 2 % din PIB. Trebuie realizate investiții naționale și identificate proiecte de investiții europene într-un mod rapid, precis și coordonat pentru a stimula ocuparea forței de muncă.

| 1.3 | Ampla implicare a partenerilor sociali și a societății civile în toate etapele elaborării și punerii în aplicare a politicii în domeniul ocupării forței de muncă reprezintă condiția esențială pentru succesul coordonării politice. Comitetul insistă ca tuturor părților implicate, inclusiv Comisiei, să li se acorde timp suficient între publicarea următoarei propuneri și termenul de adoptare a deciziei, pentru a se organiza o dezbatere cuprinzătoare asupra propunerii. Acest lucru este deosebit de important pentru noul set de orientări care urmează să fie adoptate în 2014. |
| --- | --- |

1.3

Ampla implicare a partenerilor sociali și a societății civile în toate etapele elaborării și punerii în aplicare a politicii în domeniul ocupării forței de muncă reprezintă condiția esențială pentru succesul coordonării politice. Comitetul insistă ca tuturor părților implicate, inclusiv Comisiei, să li se acorde timp suficient între publicarea următoarei propuneri și termenul de adoptare a deciziei, pentru a se organiza o dezbatere cuprinzătoare asupra propunerii. Acest lucru este deosebit de important pentru noul set de orientări care urmează să fie adoptate în 2014.

| 1.4 | În plus, Comitetul a formulat propuneri referitoare la următoarele aspecte:






  — | obiectivele generale europene privind ocuparea forței de muncă trebuie completate cu obiective pentru grupuri specifice; |
| --- | --- | --- |

1.4

În plus, Comitetul a formulat propuneri referitoare la următoarele aspecte:

—

obiectivele generale europene privind ocuparea forței de muncă trebuie completate cu obiective pentru grupuri specifice;

| — | garanția pentru tineret trebuie aplicată cât mai rapid posibil, în mod ideal la momentul înregistrării la un oficiu de șomaj; |
| --- | --- |

—

garanția pentru tineret trebuie aplicată cât mai rapid posibil, în mod ideal la momentul înregistrării la un oficiu de șomaj;

| — | trebuie instituit un fond special de solidaritate pentru tineret pentru țările care se confruntă cu dificultăți deosebite, în cazul în care fondurile FSE nu sunt suficiente; |
| --- | --- |

—

trebuie instituit un fond special de solidaritate pentru tineret pentru țările care se confruntă cu dificultăți deosebite, în cazul în care fondurile FSE nu sunt suficiente;

| — | trebuie promovate standardele de calitate pentru prima experiență în muncă și formarea la locul de muncă; |
| --- | --- |

—

trebuie promovate standardele de calitate pentru prima experiență în muncă și formarea la locul de muncă;

| — | trebuie explorat sistemul dual de învățământ în vederea aplicării sale pe scară mai largă, cu participarea importantă a partenerilor sociali; |
| --- | --- |

—

trebuie explorat sistemul dual de învățământ în vederea aplicării sale pe scară mai largă, cu participarea importantă a partenerilor sociali;

| — | trebuie combătută munca precară, de exemplu, prin extinderea abordării privind flexicuritatea, acordându-se mai multă atenție flexicurității interne; |
| --- | --- |

—

trebuie combătută munca precară, de exemplu, prin extinderea abordării privind flexicuritatea, acordându-se mai multă atenție flexicurității interne;

| — | trebuie îmbunătățită recunoașterea rolului întreprinderilor și în special al IMM-urilor în crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

—

trebuie îmbunătățită recunoașterea rolului întreprinderilor și în special al IMM-urilor în crearea de locuri de muncă;

| — | trebuie consolidat rolul instituțiilor pieței forței de muncă în cadrul programelor naționale de reformă; |
| --- | --- |

—

trebuie consolidat rolul instituțiilor pieței forței de muncă în cadrul programelor naționale de reformă;

| — | țările care se confruntă cu o situație tensionată pe piața forței de muncă trebuie să beneficieze de un acces mai ușor la finanțarea UE; |
| --- | --- |

—

țările care se confruntă cu o situație tensionată pe piața forței de muncă trebuie să beneficieze de un acces mai ușor la finanțarea UE;

| — | finanțarea europeană trebuie să fie suficientă și de acest lucru trebuie să se țină seama pe deplin în cadrul financiar multianual. |
| --- | --- |

—

finanțarea europeană trebuie să fie suficientă și de acest lucru trebuie să se țină seama pe deplin în cadrul financiar multianual.

2.   Introducere

| 2.1 | La 21 octombrie 2010, Consiliul UE a luat decizia de a lăsa nemodificate până în 2014 noile orientări privind ocuparea forței de muncă, pentru a pune accentul pe punerea lor în aplicare (1). La 28 noiembrie 2012, Comisia Europeană și-a prezentat propunerea de decizie a Consiliului în vederea menținerii în vigoare a orientărilor pentru 2013. |
| --- | --- |

2.1

La 21 octombrie 2010, Consiliul UE a luat decizia de a lăsa nemodificate până în 2014 noile orientări privind ocuparea forței de muncă, pentru a pune accentul pe punerea lor în aplicare (1). La 28 noiembrie 2012, Comisia Europeană și-a prezentat propunerea de decizie a Consiliului în vederea menținerii în vigoare a orientărilor pentru 2013.

| 2.2 | În contextul înrăutățirii situației ocupării forței de muncă în cele mai multe state membre ale UE și în special al creșterii dramatice a șomajului în rândul tinerilor și al ratei ridicate persistente a șomajului pe termen lung și în vederea pregătirii următoarei actualizări a orientărilor, CESE utilizează sesizarea anuală prevăzută de articolul 148 alineatul (2) din TFUE ca o ocazie pentru a-și reitera recomandarea sa principală privind orientările și punerea lor în aplicare (2). |
| --- | --- |

2.2

În contextul înrăutățirii situației ocupării forței de muncă în cele mai multe state membre ale UE și în special al creșterii dramatice a șomajului în rândul tinerilor și al ratei ridicate persistente a șomajului pe termen lung și în vederea pregătirii următoarei actualizări a orientărilor, CESE utilizează sesizarea anuală prevăzută de articolul 148 alineatul (2) din TFUE ca o ocazie pentru a-și reitera recomandarea sa principală privind orientările și punerea lor în aplicare (2).

3.   Observații generale

3.1   Este posibil ca obiectivele în materie de ocupare a forței de muncă ale Strategiei Europa 2020 să nu fie îndeplinite

| 3.1.1 | În anii următori, Europa se va confrunta cu o situație deosebit de tensionată în ceea ce privește ocuparea forței de muncă. Anumite grupuri de persoane sunt afectate în mai mare măsură: tinerii, lucrătorii cu calificare redusă, șomerii de lungă durată, persoanele cu handicap, migranții și părinții singuri. În al cincilea an al crizei financiare, toate previziunile, inclusiv ancheta Comisiei privind ocuparea forței de muncă, sugerează că tendințele pe piața forței de muncă în Europa rămân sumbre, cel puțin în 2013. Europa nu a reușit să depășească criza, ceea ce a dus la o accentuare a diviziunii cu care se confruntă. |
| --- | --- |

3.1.1

În anii următori, Europa se va confrunta cu o situație deosebit de tensionată în ceea ce privește ocuparea forței de muncă. Anumite grupuri de persoane sunt afectate în mai mare măsură: tinerii, lucrătorii cu calificare redusă, șomerii de lungă durată, persoanele cu handicap, migranții și părinții singuri. În al cincilea an al crizei financiare, toate previziunile, inclusiv ancheta Comisiei privind ocuparea forței de muncă, sugerează că tendințele pe piața forței de muncă în Europa rămân sumbre, cel puțin în 2013. Europa nu a reușit să depășească criza, ceea ce a dus la o accentuare a diviziunii cu care se confruntă.

| 3.1.2 | Procesul de redresare a pieței muncii a ajuns într-un impas. Rata ocupării forței de muncă este în scădere. Crearea de locuri de muncă a rămas limitată și situația s-a înrăutățit, în pofida potențialului neexploatat în unele sectoare generatoare de locuri de muncă și în ansamblul pieței unice. Segmentarea pieței muncii s-a accentuat în continuare, contractele temporare și cele cu fracțiune de normă fiind în creștere. Impozitarea veniturilor salariale rămâne ridicată și a continuat să crească în mai multe state membre. Șomajul, din nou în creștere, a atins niveluri fără precedent, în timp ce șomajul de lungă durată și nu doar șomajul în rândul tinerilor a atins valori de vârf alarmante, în special în statele membre care au întreprins o consolidare fiscală importantă. Veniturile medii ale gospodăriilor sunt în scădere în multe state membre și, potrivit unor date recente, se observă o accentuare a nivelurilor de sărăcie și de excluziune socială și o agravare a formelor sub care acestea se manifestă, sărăcia persoanelor încadrate în muncă și polarizarea socială fiind în creștere în mai multe state membre (3). |
| --- | --- |

3.1.2

Procesul de redresare a pieței muncii a ajuns într-un impas. Rata ocupării forței de muncă este în scădere. Crearea de locuri de muncă a rămas limitată și situația s-a înrăutățit, în pofida potențialului neexploatat în unele sectoare generatoare de locuri de muncă și în ansamblul pieței unice. Segmentarea pieței muncii s-a accentuat în continuare, contractele temporare și cele cu fracțiune de normă fiind în creștere. Impozitarea veniturilor salariale rămâne ridicată și a continuat să crească în mai multe state membre. Șomajul, din nou în creștere, a atins niveluri fără precedent, în timp ce șomajul de lungă durată și nu doar șomajul în rândul tinerilor a atins valori de vârf alarmante, în special în statele membre care au întreprins o consolidare fiscală importantă. Veniturile medii ale gospodăriilor sunt în scădere în multe state membre și, potrivit unor date recente, se observă o accentuare a nivelurilor de sărăcie și de excluziune socială și o agravare a formelor sub care acestea se manifestă, sărăcia persoanelor încadrate în muncă și polarizarea socială fiind în creștere în mai multe state membre (3).

| 3.1.3 | În acest context, CESE își exprimă din nou profunda îngrijorare față de faptul că nici obiectivele în materie de ocupare a forței de muncă, nici cele în materie de combatere a sărăciei, fixate în cadrul priorității în materie de creștere favorabilă incluziunii a Strategiei Europa 2020, nu vor putea fi atinse în contextul premiselor politice actuale impuse de UE, care prevăd măsuri de austeritate ca soluții de depășire a crizei. |
| --- | --- |

3.1.3

În acest context, CESE își exprimă din nou profunda îngrijorare față de faptul că nici obiectivele în materie de ocupare a forței de muncă, nici cele în materie de combatere a sărăciei, fixate în cadrul priorității în materie de creștere favorabilă incluziunii a Strategiei Europa 2020, nu vor putea fi atinse în contextul premiselor politice actuale impuse de UE, care prevăd măsuri de austeritate ca soluții de depășire a crizei.

3.2   Facilitarea unei redresări generatoare de locuri de muncă promovate de un pachet european de stimulente

| 3.2.1 | În plus, măsurile de austeritate care frânează cererea finală într-un stat membru pot avea efecte negative semnificative asupra altor state, ducând la o spirală descendentă. Lansarea concomitentă a unor programe de austeritate în mai multe state va contribui la perspectivele sumbre în ceea ce privește creșterea economică și ar putea cauza un cerc vicios al incertitudinilor pentru investiții, inclusiv pentru investițiile în educație și formare, cercetare și inovare, ocupare a forței de muncă și consum. |
| --- | --- |

3.2.1

În plus, măsurile de austeritate care frânează cererea finală într-un stat membru pot avea efecte negative semnificative asupra altor state, ducând la o spirală descendentă. Lansarea concomitentă a unor programe de austeritate în mai multe state va contribui la perspectivele sumbre în ceea ce privește creșterea economică și ar putea cauza un cerc vicios al incertitudinilor pentru investiții, inclusiv pentru investițiile în educație și formare, cercetare și inovare, ocupare a forței de muncă și consum.

| 3.2.2 | Politica de ocupare a forței de muncă nu poate compensa disfuncționalitățile cauzate de politica macroeconomică. Prin urmare, CESE consideră că sprijinul acordat politicii de ocupare a forței de muncă este esențial pentru dezvoltarea infrastructurii și creșterea economică de calitate. Este necesară luarea urgentă a unor măsuri bine orientate de investiții la nivel european și național cu un puternic efect asupra gradului de ocupare a forței de muncă, măsuri care trebuie puse în aplicare într-un mod coordonat, pentru a amplifica astfel eficiența lor în domeniul politicii de ocupare a forței de muncă. Trebuie depuse toate eforturile pentru a mobiliza atât investițiile private, cât și cele publice și pentru a realiza reformele necesare. |
| --- | --- |

3.2.2

Politica de ocupare a forței de muncă nu poate compensa disfuncționalitățile cauzate de politica macroeconomică. Prin urmare, CESE consideră că sprijinul acordat politicii de ocupare a forței de muncă este esențial pentru dezvoltarea infrastructurii și creșterea economică de calitate. Este necesară luarea urgentă a unor măsuri bine orientate de investiții la nivel european și național cu un puternic efect asupra gradului de ocupare a forței de muncă, măsuri care trebuie puse în aplicare într-un mod coordonat, pentru a amplifica astfel eficiența lor în domeniul politicii de ocupare a forței de muncă. Trebuie depuse toate eforturile pentru a mobiliza atât investițiile private, cât și cele publice și pentru a realiza reformele necesare.

| 3.2.3 | Comitetul împărtășește analiza Comisiei, conform căreia perspectivele de creștere a gradului de ocupare a forței de muncă depind în mod decisiv de capacitatea Uniunii de a asigura creșterea economică prin intermediul unor politici corespunzătoare în domeniile macroeconomiei, industriei și inovării, completate cu o politică de ocupare a forței de muncă axată pe relansarea generatoare de locuri de muncă. CESE este îngrijorat de faptul că multe din propunerile pozitive conținute în pachetul privind ocuparea forței de muncă adoptat în aprilie 2012 vor fi imposibil de pus în aplicare în cazul continuării politicii de austeritate. |
| --- | --- |

3.2.3

Comitetul împărtășește analiza Comisiei, conform căreia perspectivele de creștere a gradului de ocupare a forței de muncă depind în mod decisiv de capacitatea Uniunii de a asigura creșterea economică prin intermediul unor politici corespunzătoare în domeniile macroeconomiei, industriei și inovării, completate cu o politică de ocupare a forței de muncă axată pe relansarea generatoare de locuri de muncă. CESE este îngrijorat de faptul că multe din propunerile pozitive conținute în pachetul privind ocuparea forței de muncă adoptat în aprilie 2012 vor fi imposibil de pus în aplicare în cazul continuării politicii de austeritate.

| 3.2.4 | În plus, CESE își exprimă temerile că măsurile propuse nu vor fi suficiente pentru a atinge obiectivele formulate în cadrul strategiei UE pentru ocuparea forței de muncă. Din acest motiv, CESE a pledat în mod repetat în favoarea unui plan european de redresare economică cu efecte ample asupra pieței forței de muncă, cu o finanțare de 2 % din PIB. Prin „Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă” adoptat la Consiliul European din iunie 2012 au fost făcuți primii pași în acest sens. Aceste dispoziții ar trebui acum concretizate, pentru a garanta la nivel european marja de manevră atât de necesară pentru creșterea economică durabilă și ocuparea forței de muncă. Comitetul a pledat, de asemenea, în favoarea unui pact de investiții sociale care să permită depășirea durabilă a crizelor și investițiile în viitor și va monitoriza atent Pachetul de investiții sociale, care se așteaptă să fie adoptat de Comisie în luna februarie. |
| --- | --- |

3.2.4

În plus, CESE își exprimă temerile că măsurile propuse nu vor fi suficiente pentru a atinge obiectivele formulate în cadrul strategiei UE pentru ocuparea forței de muncă. Din acest motiv, CESE a pledat în mod repetat în favoarea unui plan european de redresare economică cu efecte ample asupra pieței forței de muncă, cu o finanțare de 2 % din PIB. Prin „Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă” adoptat la Consiliul European din iunie 2012 au fost făcuți primii pași în acest sens. Aceste dispoziții ar trebui acum concretizate, pentru a garanta la nivel european marja de manevră atât de necesară pentru creșterea economică durabilă și ocuparea forței de muncă. Comitetul a pledat, de asemenea, în favoarea unui pact de investiții sociale care să permită depășirea durabilă a crizelor și investițiile în viitor și va monitoriza atent Pachetul de investiții sociale, care se așteaptă să fie adoptat de Comisie în luna februarie.

3.3   Implicarea societății civile și a partenerilor sociali

| 3.3.1 | CESE și-a exprimat în repetate rânduri susținerea pentru un ciclu multianual de coordonare politică în cadrul strategiei UE și a atras constant atenția asupra faptului că ampla implicare a parlamentelor naționale, a partenerilor sociali și a societății civile la nivel european și național în toate etapele elaborării și punerii în aplicare a politicii în domeniul ocupării forței de muncă reprezintă condiția esențială pentru succesul coordonării politice. |
| --- | --- |

3.3.1

CESE și-a exprimat în repetate rânduri susținerea pentru un ciclu multianual de coordonare politică în cadrul strategiei UE și a atras constant atenția asupra faptului că ampla implicare a parlamentelor naționale, a partenerilor sociali și a societății civile la nivel european și național în toate etapele elaborării și punerii în aplicare a politicii în domeniul ocupării forței de muncă reprezintă condiția esențială pentru succesul coordonării politice.

| 3.3.2 | Întrucât orientările reprezintă un cadru pentru statele membre la proiectarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor naționale în contextul strategiei globale a UE, Comitetul insistă ca tuturor părților implicate, inclusiv Comisiei, să li se acorde timp suficient între publicarea următoarei propuneri și termenul de adoptare a deciziei, pentru a se organiza o dezbatere cuprinzătoare asupra propunerii. Acest lucru este cu atât mai important cu cât politica europeană în domeniul ocupării forței de muncă trebuie să-și aducă o mai mare contribuție la eforturile statelor membre de a combate criza. |
| --- | --- |

3.3.2

Întrucât orientările reprezintă un cadru pentru statele membre la proiectarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor naționale în contextul strategiei globale a UE, Comitetul insistă ca tuturor părților implicate, inclusiv Comisiei, să li se acorde timp suficient între publicarea următoarei propuneri și termenul de adoptare a deciziei, pentru a se organiza o dezbatere cuprinzătoare asupra propunerii. Acest lucru este cu atât mai important cu cât politica europeană în domeniul ocupării forței de muncă trebuie să-și aducă o mai mare contribuție la eforturile statelor membre de a combate criza.

| 3.3.3 | În conformitate cu calendarul semestrului european, partenerii sociali europeni ar trebui să fie consultați într-un stadiu timpuriu al pregătirilor pentru analiza anuală a creșterii, în vederea stabilirii „priorităților strategice ale politicii de ocupare a forței de muncă” și formulării, punerii în practică și evaluării orientărilor privind ocuparea forței de muncă. Acest lucru este deosebit de important pentru noul set de orientări care urmează să fie adoptate în 2014. |
| --- | --- |

3.3.3

În conformitate cu calendarul semestrului european, partenerii sociali europeni ar trebui să fie consultați într-un stadiu timpuriu al pregătirilor pentru analiza anuală a creșterii, în vederea stabilirii „priorităților strategice ale politicii de ocupare a forței de muncă” și formulării, punerii în practică și evaluării orientărilor privind ocuparea forței de muncă. Acest lucru este deosebit de important pentru noul set de orientări care urmează să fie adoptate în 2014.

4.   Observații specifice și propuneri concrete

| 4.1 | Completarea obiectivelor generale privind ocuparea forței de muncă cu obiective europene pentru grupuri specifice: În completarea obiectivului privind o rată de ocupare globală care să fie atinsă la nivelul întregii UE, se recomandă definirea unor obiective europene măsurabile pentru diferite grupuri-țintă, de exemplu pentru șomerii de lungă durată, femei, persoane mai în vârstă și în special pentru tineri. Transferul general al competențelor în ceea ce privește formularea unor obiective concrete în domeniul politicii de ocupare a forței de muncă spre nivelul statelor membre nu a dat rezultate satisfăcătoare. În acest context este necesar un indicator specific pentru reducerea considerabilă a numărului de tineri care nu sunt nici încadrați în muncă și nici nu urmează un program de educație sau formare (NEET - not in employment, education or training). |
| --- | --- |

4.1

Completarea obiectivelor generale privind ocuparea forței de muncă cu obiective europene pentru grupuri specifice: În completarea obiectivului privind o rată de ocupare globală care să fie atinsă la nivelul întregii UE, se recomandă definirea unor obiective europene măsurabile pentru diferite grupuri-țintă, de exemplu pentru șomerii de lungă durată, femei, persoane mai în vârstă și în special pentru tineri. Transferul general al competențelor în ceea ce privește formularea unor obiective concrete în domeniul politicii de ocupare a forței de muncă spre nivelul statelor membre nu a dat rezultate satisfăcătoare. În acest context este necesar un indicator specific pentru reducerea considerabilă a numărului de tineri care nu sunt nici încadrați în muncă și nici nu urmează un program de educație sau formare (NEET - not in employment, education or training).

| 4.2 | Garanția pentru tineret ar trebui să intre în acțiune cât de repede cu putință: Comitetul salută propunerea Comisiei privind garanția pentru tineret, care are scopul de a asigura că toți tinerii cu vârsta de până la 25 de ani primesc o ofertă de bună calitate de angajare, de formare continuă sau de ucenicie sau stagiu, în timp util (4). Cu toate acestea, CESE consideră că o intervenție a garanției după patru luni este tardivă. În mod ideal, ea ar trebui să intre în acțiune cât de repede cu putință, de exemplu odată cu înregistrarea persoanei la agenția de ocupare a forței de muncă, deoarece o tranziție ratată dăunează economiei naționale și își lasă amprenta asupra vieții întregi a persoanei în cauză. Ar trebui formulate măsuri concrete în acest sens în cadrul planurilor naționale de reformă. |
| --- | --- |

4.2

Garanția pentru tineret ar trebui să intre în acțiune cât de repede cu putință: Comitetul salută propunerea Comisiei privind garanția pentru tineret, care are scopul de a asigura că toți tinerii cu vârsta de până la 25 de ani primesc o ofertă de bună calitate de angajare, de formare continuă sau de ucenicie sau stagiu, în timp util (4). Cu toate acestea, CESE consideră că o intervenție a garanției după patru luni este tardivă. În mod ideal, ea ar trebui să intre în acțiune cât de repede cu putință, de exemplu odată cu înregistrarea persoanei la agenția de ocupare a forței de muncă, deoarece o tranziție ratată dăunează economiei naționale și își lasă amprenta asupra vieții întregi a persoanei în cauză. Ar trebui formulate măsuri concrete în acest sens în cadrul planurilor naționale de reformă.

| 4.3 | Instituirea unui fond de solidaritate pentru tineri pentru țările care se confruntă cu dificultăți deosebite, în cazul în care fondurile FSE nu sunt suficiente: CESE menționează că, în momentul elaborării perspectivei financiare pentru perioada 2014-2020, ar trebui să se acorde o atenție deosebită asigurării resurselor pentru tineri prin intermediul Fondului social european. CESE consideră că gravitatea situației impune instituirea unui fond specific de solidaritate pentru tineret, ca soluție solidară, similară celor din cadrul Fondului de ajustare la globalizare. Țările care se confruntă cu dificultăți deosebite ar putea să beneficieze de sprijin temporar pentru aplicarea garanției pentru tineret. Dacă resursele FSE nu vor fi suficiente în acest sens, va fi nevoie de fonduri europene suplimentare (Fondul de solidaritate pentru tineret) pentru a face față nevoilor. Dacă pentru salvarea băncilor au fost deblocate miliarde de euro, ar trebui să fie posibilă o mobilizare a acestor mijloace. |
| --- | --- |

4.3

Instituirea unui fond de solidaritate pentru tineri pentru țările care se confruntă cu dificultăți deosebite, în cazul în care fondurile FSE nu sunt suficiente: CESE menționează că, în momentul elaborării perspectivei financiare pentru perioada 2014-2020, ar trebui să se acorde o atenție deosebită asigurării resurselor pentru tineri prin intermediul Fondului social european. CESE consideră că gravitatea situației impune instituirea unui fond specific de solidaritate pentru tineret, ca soluție solidară, similară celor din cadrul Fondului de ajustare la globalizare. Țările care se confruntă cu dificultăți deosebite ar putea să beneficieze de sprijin temporar pentru aplicarea garanției pentru tineret. Dacă resursele FSE nu vor fi suficiente în acest sens, va fi nevoie de fonduri europene suplimentare (Fondul de solidaritate pentru tineret) pentru a face față nevoilor. Dacă pentru salvarea băncilor au fost deblocate miliarde de euro, ar trebui să fie posibilă o mobilizare a acestor mijloace.

| 4.4 | Promovarea standardelor de calitate, a primei experiențe în muncă și a formării la locul de muncă: CESE sprijină dezvoltarea competențelor relevante pentru piața forței de muncă, printr-o cooperare activă a lumii profesionale cu instituțiile de învățământ. CESE consideră adecvată sprijinirea primei experiențe profesionale și a formării la locul de muncă și este de acord cu faptul că plasamentele în întreprinderi și stagiile, precum și programele de servicii de voluntariat joacă un rol foarte important, oferind tinerilor posibilitatea de a dobândi competențe și experiență profesională. CESE subliniază importanța unor standarde de calitate cu privire la plasamentele în întreprinderi și stagii. În acest sens, CESE salută obiectivele Comisiei privind instituirea unui cadru de calitate care să sprijine furnizarea și realizarea unor stagii de înaltă calitate. |
| --- | --- |

4.4

Promovarea standardelor de calitate, a primei experiențe în muncă și a formării la locul de muncă: CESE sprijină dezvoltarea competențelor relevante pentru piața forței de muncă, printr-o cooperare activă a lumii profesionale cu instituțiile de învățământ. CESE consideră adecvată sprijinirea primei experiențe profesionale și a formării la locul de muncă și este de acord cu faptul că plasamentele în întreprinderi și stagiile, precum și programele de servicii de voluntariat joacă un rol foarte important, oferind tinerilor posibilitatea de a dobândi competențe și experiență profesională. CESE subliniază importanța unor standarde de calitate cu privire la plasamentele în întreprinderi și stagii. În acest sens, CESE salută obiectivele Comisiei privind instituirea unui cadru de calitate care să sprijine furnizarea și realizarea unor stagii de înaltă calitate.

| 4.5 | Explorarea sistemului dual de învățământ în vederea aplicării sale pe scară mai largă: Este important să se reducă decalajul existent între cerințele pieței de forță de muncă, pregătirea și aspirațiile tinerilor. Una din modalitățile în acest sens constă în punerea la dispoziție a unor stimulente, dar și promovarea elaborării unor programe de formare profesională de înaltă calitate. CESE salută orientările Comisiei în acest domeniu. Ar trebui analizată portabilitatea sistemului dual de învățământ, care combină formația teoretică și cea practică în cadrul învățământului profesional. Țările care au un sistem dual de formare profesională au o rată a șomajului semnificativ mai mică decât țările fără un astfel de sistem. Într-unele din țările cele mai afectate de criză, există, de asemenea, interes față de introducerea sistemelor duale de învățământ. Comitetul se pronunță în acest context în favoarea unor schimburi de experiență mai ample și consideră că programele de formare profesională ar trebui promovate cu mijloace ale FSE. Este nevoie de promovarea schimbului de bune practici, de finanțări inițiale și de dezvoltarea unui cadru de calitate pentru formarea duală. CESE subliniază rolul pe care îl poate juca implicarea partenerilor sociali în formarea profesională. Consideră prin urmare că este esențial ca partenerii sociali din statele membre să fie strâns implicați în elaborarea, aplicarea și monitorizarea acestor sisteme. |
| --- | --- |

4.5

Explorarea sistemului dual de învățământ în vederea aplicării sale pe scară mai largă: Este important să se reducă decalajul existent între cerințele pieței de forță de muncă, pregătirea și aspirațiile tinerilor. Una din modalitățile în acest sens constă în punerea la dispoziție a unor stimulente, dar și promovarea elaborării unor programe de formare profesională de înaltă calitate. CESE salută orientările Comisiei în acest domeniu. Ar trebui analizată portabilitatea sistemului dual de învățământ, care combină formația teoretică și cea practică în cadrul învățământului profesional. Țările care au un sistem dual de formare profesională au o rată a șomajului semnificativ mai mică decât țările fără un astfel de sistem. Într-unele din țările cele mai afectate de criză, există, de asemenea, interes față de introducerea sistemelor duale de învățământ. Comitetul se pronunță în acest context în favoarea unor schimburi de experiență mai ample și consideră că programele de formare profesională ar trebui promovate cu mijloace ale FSE. Este nevoie de promovarea schimbului de bune practici, de finanțări inițiale și de dezvoltarea unui cadru de calitate pentru formarea duală. CESE subliniază rolul pe care îl poate juca implicarea partenerilor sociali în formarea profesională. Consideră prin urmare că este esențial ca partenerii sociali din statele membre să fie strâns implicați în elaborarea, aplicarea și monitorizarea acestor sisteme.

| 4.6 | Combaterea muncii precare: Comitetul și-a exprimat deja în mai multe rânduri opinia cu privire la flexicuritate. El salută faptul că experiența acumulată în abordarea crizei a dus la o extindere a conceptului de flexicuritate. În cadrul dezbaterilor de până acum pe tema flexicurității, nu s-a acordat importanța cuvenită îmbunătățirii flexibilității interne. Contractele pe durată determinată și munca temporară permit tranziții pe termen scurt și pot fi uneori necesare pentru a înlesni accesul pe piața primară a forței de muncă a grupurilor deosebit de defavorizate. Insecuritatea privind locul de muncă caracteristică acestor modele trebuie să fie însă limitată în timp și atenuată prin mecanisme de asigurare socială. Cu privire la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, CESE avertizează, de asemenea, împotriva soluțiilor instabile și lipsite de perspective pe termen lung privind integrarea pe piața forței de muncă: în loc de a se recurge la locuri de muncă precare, ar trebui aplicate măsuri care să garanteze că contractele pe perioadă determinată și locurile de muncă prost plătite și care oferă o protecție socială scăzută nu devin o regulă în cazul tinerilor. |
| --- | --- |

4.6

Combaterea muncii precare: Comitetul și-a exprimat deja în mai multe rânduri opinia cu privire la flexicuritate. El salută faptul că experiența acumulată în abordarea crizei a dus la o extindere a conceptului de flexicuritate. În cadrul dezbaterilor de până acum pe tema flexicurității, nu s-a acordat importanța cuvenită îmbunătățirii flexibilității interne. Contractele pe durată determinată și munca temporară permit tranziții pe termen scurt și pot fi uneori necesare pentru a înlesni accesul pe piața primară a forței de muncă a grupurilor deosebit de defavorizate. Insecuritatea privind locul de muncă caracteristică acestor modele trebuie să fie însă limitată în timp și atenuată prin mecanisme de asigurare socială. Cu privire la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, CESE avertizează, de asemenea, împotriva soluțiilor instabile și lipsite de perspective pe termen lung privind integrarea pe piața forței de muncă: în loc de a se recurge la locuri de muncă precare, ar trebui aplicate măsuri care să garanteze că contractele pe perioadă determinată și locurile de muncă prost plătite și care oferă o protecție socială scăzută nu devin o regulă în cazul tinerilor.

| 4.7 | O mai bună recunoaștere a rolului întreprinderilor în crearea de locuri de muncă: Întreprinderile din Europa reprezintă actorii principali pentru depășirea crizei de pe piața forței de muncă. În anii trecuți, mai ales întreprinderile mici și mijlocii au fost cele care au creat locuri de muncă noi. Prin urmare este esențial ca IMM-urile să beneficieze de un acces mai facil la capital și să fie reduse costurile de înființare. Comisia Europeană consideră că aceasta va avea un impact economic semnificativ asupra economiei UE: creșterea PIB cu aproximativ 1,5 %, respectiv 150 de miliarde de euro, fără să se aducă atingere protecției salariaților. Și întreprinderile sociale și organizațiile societății civile ar putea contribui la crearea de locuri de muncă; acest lucru a fost subliniat în mod repetat în avizele CESE. Mai mult, un aviz recent din proprie inițiativă elaborat de CCMI a atras atenția că cooperativele, mai ales cooperativele de lucrători, reușesc să protejeze locurile de muncă și în perioade de criză prin reducerea profiturilor (5). |
| --- | --- |

4.7

O mai bună recunoaștere a rolului întreprinderilor în crearea de locuri de muncă: Întreprinderile din Europa reprezintă actorii principali pentru depășirea crizei de pe piața forței de muncă. În anii trecuți, mai ales întreprinderile mici și mijlocii au fost cele care au creat locuri de muncă noi. Prin urmare este esențial ca IMM-urile să beneficieze de un acces mai facil la capital și să fie reduse costurile de înființare. Comisia Europeană consideră că aceasta va avea un impact economic semnificativ asupra economiei UE: creșterea PIB cu aproximativ 1,5 %, respectiv 150 de miliarde de euro, fără să se aducă atingere protecției salariaților. Și întreprinderile sociale și organizațiile societății civile ar putea contribui la crearea de locuri de muncă; acest lucru a fost subliniat în mod repetat în avizele CESE. Mai mult, un aviz recent din proprie inițiativă elaborat de CCMI a atras atenția că cooperativele, mai ales cooperativele de lucrători, reușesc să protejeze locurile de muncă și în perioade de criză prin reducerea profiturilor (5).

| 4.8 | Consolidarea rolului instituțiilor pieței forței de muncă în cadrul programelor naționale de reformă: În multe state membre, trebuie extinse în mod considerabil ajutoarele specifice acordate de serviciile de ocupare a forței de muncă; o atenție sporită ar trebui acordată grupurilor defavorizate. În toate statele membre se impune o reexaminare și, după caz, o îmbunătățire a condițiilor de acces la serviciile de asistență pentru tinerii șomeri, precum și pentru șomerii de lungă durată în căutarea unui loc de muncă sau a unei formări profesionale. Se recomandă includerea unor obiective corespunzătoare în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

4.8

Consolidarea rolului instituțiilor pieței forței de muncă în cadrul programelor naționale de reformă: În multe state membre, trebuie extinse în mod considerabil ajutoarele specifice acordate de serviciile de ocupare a forței de muncă; o atenție sporită ar trebui acordată grupurilor defavorizate. În toate statele membre se impune o reexaminare și, după caz, o îmbunătățire a condițiilor de acces la serviciile de asistență pentru tinerii șomeri, precum și pentru șomerii de lungă durată în căutarea unui loc de muncă sau a unei formări profesionale. Se recomandă includerea unor obiective corespunzătoare în programele naționale de reformă.

| 4.9 | Facilitarea accesului la finanțarea UE pentru țările care se confruntă cu o situație deosebit de tensionată în ceea ce privește piața forței de muncă: În ciuda situațiilor bugetare tensionate în statele membre, fondurile naționale și europene pentru intervenții active pe piața forței de muncă, alături de alte fonduri pentru formarea și ocuparea tinerilor și a șomerilor de lungă durată, trebuie menținute și suplimentate, acolo unde este cazul. Țările care se confruntă cu o situație deosebit de tensionată în ceea ce privește piața forței de muncă și care trebuie să îndeplinească concomitent anumite obiective bugetare ar trebui să beneficieze de un acces mai ușor la finanțarea UE. Este nevoie de abordări și simplificări pragmatice și flexibile în ceea ce privește administrarea utilizării fondurilor, mergând până la suprimarea temporară a cofinanțării de la bugetele naționale în cazul unor finanțări prin FSE sau alte fonduri europene. |
| --- | --- |

4.9

Facilitarea accesului la finanțarea UE pentru țările care se confruntă cu o situație deosebit de tensionată în ceea ce privește piața forței de muncă: În ciuda situațiilor bugetare tensionate în statele membre, fondurile naționale și europene pentru intervenții active pe piața forței de muncă, alături de alte fonduri pentru formarea și ocuparea tinerilor și a șomerilor de lungă durată, trebuie menținute și suplimentate, acolo unde este cazul. Țările care se confruntă cu o situație deosebit de tensionată în ceea ce privește piața forței de muncă și care trebuie să îndeplinească concomitent anumite obiective bugetare ar trebui să beneficieze de un acces mai ușor la finanțarea UE. Este nevoie de abordări și simplificări pragmatice și flexibile în ceea ce privește administrarea utilizării fondurilor, mergând până la suprimarea temporară a cofinanțării de la bugetele naționale în cazul unor finanțări prin FSE sau alte fonduri europene.

| 4.10 | Finanțare europeană suplimentară: Amploarea crizei economice scoate în evidență faptul că este posibil ca cifra suplimentară propusă de Comisie pentru fondurile structurale pe perioada de programare 2014-2020 să nu fie suficientă pentru a avea efectul dorit asupra creșterii economice și a gradului de ocupare a forței de muncă și pentru a duce la o mai mare coeziune economică, socială și teritorială în UE. Ar trebuie să se țină seama pe deplin de acest fapt în cadrul financiar multianual (CFM). |
| --- | --- |

4.10

Finanțare europeană suplimentară: Amploarea crizei economice scoate în evidență faptul că este posibil ca cifra suplimentară propusă de Comisie pentru fondurile structurale pe perioada de programare 2014-2020 să nu fie suficientă pentru a avea efectul dorit asupra creșterii economice și a gradului de ocupare a forței de muncă și pentru a duce la o mai mare coeziune economică, socială și teritorială în UE. Ar trebuie să se țină seama pe deplin de acest fapt în cadrul financiar multianual (CFM).

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Decizia 2010/707/UE a Consiliului.

1

(2)  A se vedea în special Avizul CESE din 27 mai 2010 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă (JO C 21, 21.1.2011, p. 66), Avizul CESE din 22 februarie 2012 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă (JO C 143, 22.5.2012, p. 94), Avizul CESE din 22 februarie 2012 privind consecințele sociale ale noii legislații privind guvernanța economică (JO C 143, 22.5.2012, p. 23), Avizul CESE din 25 aprilie 2012 privind fondurile structurale – dispoziții generale (JO C 191, 29.6.2012, p. 30), Avizul CESE din 12 iulie 2012 privind Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri (JO C 299, 4.10.2012, p. 97), Avizul CESE din 15 noiembrie 2012 pe tema „Către o redresare generatoare de locuri de muncă” (JO C 11, 15.1.2013, p. 8-15).

2

(3)  COM(2012) 750 final: Analiza anuală a creșterii 2013, Anexă: Proiect de raport comun privind ocuparea forței de muncă.

3

(4)  Avizul CESE din 21 martie 2013 privind Pachetul privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

4

(5)  Avizul CESE din 25 aprilie 2012 privind cooperativele și restructurarea (JO C 191/24, 29.6.2012).

5

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/81 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/81

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei – Analiza anuală a creșterii pentru 2013

COM(2012) 750 final

2013/C 133/15

Raportor general: dl Xavier VERBOVEN

La 19 decembrie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei – Analiza anuală a creșterii pentru 2013

COM(2012) 750 final.

La 13 noiembrie 2012, Biroul Comitetului a însărcinat Grupul de coordonare Europa 2020 cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă.

Având în vedere caracterul urgent al lucrărilor, Comitetul Economic și Social European l-a numit pe dl Xavier VERBOVEN raportor general în cadrul celei de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 13 februarie 2013), și a adoptat prezentul aviz cu 180 de voturi pentru, 4 voturi împotrivă și 7 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul atrage atenția asupra faptului că Analiza anuală a creșterii (AAC) din acest an a fost elaborată în contextul unor perspective economice și ocupaționale sumbre, dar și într-un moment marcat de noi măsuri și angajamente, cum ar fi Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă sau revizuirea în profunzime a guvernanței economice a UE. Comitetul insistă asupra necesității ca Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă și măsurile menite să rupă legătura dintre bănci și state – inclusiv o uniune bancară și noul program al BCE („tranzacțiile monetare definitive”) – să fie puse în aplicare de urgență și într-un mod echilibrat, deoarece acestea vor constitui o parte esențială a traseului către redresare și restituirea încrederii. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul atrage atenția asupra faptului că Analiza anuală a creșterii (AAC) din acest an a fost elaborată în contextul unor perspective economice și ocupaționale sumbre, dar și într-un moment marcat de noi măsuri și angajamente, cum ar fi Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă sau revizuirea în profunzime a guvernanței economice a UE. Comitetul insistă asupra necesității ca Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă și măsurile menite să rupă legătura dintre bănci și state – inclusiv o uniune bancară și noul program al BCE („tranzacțiile monetare definitive”) – să fie puse în aplicare de urgență și într-un mod echilibrat, deoarece acestea vor constitui o parte esențială a traseului către redresare și restituirea încrederii.

| 1.2 | Dat fiind că există dubii cu privire la capacitatea UE de a realiza la timp obiectivele Strategiei Europa 2020, CESE regretă că AAC 2013 nu furnizează o analiză a cauzelor lipsei progresului în realizarea acestor obiective. |
| --- | --- |

1.2

Dat fiind că există dubii cu privire la capacitatea UE de a realiza la timp obiectivele Strategiei Europa 2020, CESE regretă că AAC 2013 nu furnizează o analiză a cauzelor lipsei progresului în realizarea acestor obiective.

| 1.3 | Având în vedere starea dezastruoasă a economiei, consecințele negative ale acesteia asupra coeziunii sociale, șomajul ridicat și în creștere și accentuarea stării de sărăcie, Comitetul atrage atenția asupra faptului că continuarea politicii actuale de austeritate și consecințele grave ale unei recesiuni profunde și prelungite pot slăbi, din punct de vedere structural, economia și pune în pericol tranziția către un model durabil din punct de vedere ecologic. Mulți alți actori politici internaționali manifestă o îngrijorare similară în ceea ce privește situația Europei și impactul austerității asupra creșterii economice. |
| --- | --- |

1.3

Având în vedere starea dezastruoasă a economiei, consecințele negative ale acesteia asupra coeziunii sociale, șomajul ridicat și în creștere și accentuarea stării de sărăcie, Comitetul atrage atenția asupra faptului că continuarea politicii actuale de austeritate și consecințele grave ale unei recesiuni profunde și prelungite pot slăbi, din punct de vedere structural, economia și pune în pericol tranziția către un model durabil din punct de vedere ecologic. Mulți alți actori politici internaționali manifestă o îngrijorare similară în ceea ce privește situația Europei și impactul austerității asupra creșterii economice.

| 1.4 | În ceea ce privește ideea consolidării fiscale „favorabile creșterii”, Comitetul a pledat, deja în trecut (1), în favoarea consolidării finanțelor publice într-o perioadă cât mai flexibilă cu putință, pentru a nu întrerupe dinamica creșterii și pentru a obține un echilibru „inteligent” între venituri și cheltuieli, între cerere și ofertă. Comitetul reia avertismentul cu privire la riscul subminării sistemelor de servicii publice și de solidaritate colectivă, ceea ce poate duce la slăbirea mecanismelor de asigurare împotriva marilor riscuri sociale (șomaj, boală, îmbătrânire) și la sporirea economiilor preventive. |
| --- | --- |

1.4

În ceea ce privește ideea consolidării fiscale „favorabile creșterii”, Comitetul a pledat, deja în trecut (1), în favoarea consolidării finanțelor publice într-o perioadă cât mai flexibilă cu putință, pentru a nu întrerupe dinamica creșterii și pentru a obține un echilibru „inteligent” între venituri și cheltuieli, între cerere și ofertă. Comitetul reia avertismentul cu privire la riscul subminării sistemelor de servicii publice și de solidaritate colectivă, ceea ce poate duce la slăbirea mecanismelor de asigurare împotriva marilor riscuri sociale (șomaj, boală, îmbătrânire) și la sporirea economiilor preventive.

| 1.5 | În ceea ce privește conceptul de consolidare fiscală „diferențiată” și propunerea ca statele membre care se confruntă cu tulburări financiare să adopte chiar o „ajustare fiscală într-un ritm rapid”, în timp ce altor state membre să li se permită să lase liber jocul stabilizatorilor automați, Comitetul își exprimă îndoiala că un astfel de mix de politici ar funcționa. Această abordare poate avea în continuare un efect negativ pregnant asupra zonei euro, per ansamblu, și, în special, asupra statelor membre care trec deja printr-o recesiune profundă, indusă de măsurile de austeritate. În același timp, este evident că, în procesul de ieșire din criză, economiile anumitor state trebuie să depună eforturi mult mai susținute pentru reinstaurarea stabilității și a creșterii decât economiile altor state. |
| --- | --- |

1.5

În ceea ce privește conceptul de consolidare fiscală „diferențiată” și propunerea ca statele membre care se confruntă cu tulburări financiare să adopte chiar o „ajustare fiscală într-un ritm rapid”, în timp ce altor state membre să li se permită să lase liber jocul stabilizatorilor automați, Comitetul își exprimă îndoiala că un astfel de mix de politici ar funcționa. Această abordare poate avea în continuare un efect negativ pregnant asupra zonei euro, per ansamblu, și, în special, asupra statelor membre care trec deja printr-o recesiune profundă, indusă de măsurile de austeritate. În același timp, este evident că, în procesul de ieșire din criză, economiile anumitor state trebuie să depună eforturi mult mai susținute pentru reinstaurarea stabilității și a creșterii decât economiile altor state.

| 1.6 | Comitetul este îngrijorat de lipsa echilibrului între politicile economice și de importanța mare acordată măsurilor de austeritate. Comitetul consideră că este nevoie de mai mult timp pentru realizarea consolidării fiscale menite să înlăture dezechilibrele fiscale grave și îndeamnă la echilibrarea calendarului consolidării fiscale prin includerea unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă mult mai solid și concret. |
| --- | --- |

1.6

Comitetul este îngrijorat de lipsa echilibrului între politicile economice și de importanța mare acordată măsurilor de austeritate. Comitetul consideră că este nevoie de mai mult timp pentru realizarea consolidării fiscale menite să înlăture dezechilibrele fiscale grave și îndeamnă la echilibrarea calendarului consolidării fiscale prin includerea unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă mult mai solid și concret.

| 1.7 | AAC 2013 pare să justifice consolidarea fiscală prin necesitatea asigurării încrederii, în special a încrederii piețelor financiare. Recunoscând importanța accesului la creditare și a stabilizării sectorului piețelor financiare, Comitetul dorește să atragă atenția asupra faptului că încrederea gospodăriilor și a întreprinderilor este la fel de importantă și că nu poate exista un climat de încredere dacă întreprinderile își fac griji în ceea ce privește cererea, iar oamenii sunt îngrijorați în legătură cu locul de muncă, salariul sau securitatea socială. Încrederea piețelor financiare și încrederea consumatorilor și a producătorilor trebuie să se completeze reciproc. |
| --- | --- |

1.7

AAC 2013 pare să justifice consolidarea fiscală prin necesitatea asigurării încrederii, în special a încrederii piețelor financiare. Recunoscând importanța accesului la creditare și a stabilizării sectorului piețelor financiare, Comitetul dorește să atragă atenția asupra faptului că încrederea gospodăriilor și a întreprinderilor este la fel de importantă și că nu poate exista un climat de încredere dacă întreprinderile își fac griji în ceea ce privește cererea, iar oamenii sunt îngrijorați în legătură cu locul de muncă, salariul sau securitatea socială. Încrederea piețelor financiare și încrederea consumatorilor și a producătorilor trebuie să se completeze reciproc.

| 1.8 | Comitetul solicită să se adopte măsuri decisive pentru restabilirea creșterii economice, pentru crearea de locuri de muncă și pentru refacerea competitivității economiei europene și invită actuala Președinție să ia inițiativa pentru un program ambițios de creștere. Sunt necesare măsuri ambițioase care să vizeze creșterea economică și ocuparea forței de muncă, precum și o politică de investiții care să se axeze atât pe relansarea economiei pe termen scurt, cât și pe transformarea structurală a economiei europene, pentru ca aceasta să poată răspunde provocărilor fundamentale legate de durabilitate, locuri de muncă mai numeroase și mai bune, convergența socială către un nivel cât mai ridicat și inovarea bazată pe competitivitate. |
| --- | --- |

1.8

Comitetul solicită să se adopte măsuri decisive pentru restabilirea creșterii economice, pentru crearea de locuri de muncă și pentru refacerea competitivității economiei europene și invită actuala Președinție să ia inițiativa pentru un program ambițios de creștere. Sunt necesare măsuri ambițioase care să vizeze creșterea economică și ocuparea forței de muncă, precum și o politică de investiții care să se axeze atât pe relansarea economiei pe termen scurt, cât și pe transformarea structurală a economiei europene, pentru ca aceasta să poată răspunde provocărilor fundamentale legate de durabilitate, locuri de muncă mai numeroase și mai bune, convergența socială către un nivel cât mai ridicat și inovarea bazată pe competitivitate.

| 1.9 | Combinarea politicilor de relansare a economiei cu politicile de înăsprire a disciplinei fiscale este deosebit de importantă (2).
  Noua abordare politică privind viitorul Europei trebuie să aibă la bază câteva principii. Decât o competiție între statele membre, trebuie mai degrabă să existe o abordare europeană și supranațională, multianuală și integrată. Forțele pieței, în special piețele financiare, trebuie controlate și coordonate prin intermediul unor priorități politice stabilite în mod democratic. Finanțarea trebuie să fie solidă, dar și corectă și distribuită în mod echitabil. Regiunile mai puternice trebuie să sprijine regiunile mai slabe, asistându-le pe cele din urmă în recuperarea decalajului și în a deveni economii mai productive, inovatoare și puternice. În schimb, statele membre capabile să genereze venituri fiscale suplimentare trebuie să utilizeze acest mijloc pentru a reduce datoriile. |
| --- | --- |

1.9

Combinarea politicilor de relansare a economiei cu politicile de înăsprire a disciplinei fiscale este deosebit de importantă (2).

Noua abordare politică privind viitorul Europei trebuie să aibă la bază câteva principii. Decât o competiție între statele membre, trebuie mai degrabă să existe o abordare europeană și supranațională, multianuală și integrată. Forțele pieței, în special piețele financiare, trebuie controlate și coordonate prin intermediul unor priorități politice stabilite în mod democratic. Finanțarea trebuie să fie solidă, dar și corectă și distribuită în mod echitabil. Regiunile mai puternice trebuie să sprijine regiunile mai slabe, asistându-le pe cele din urmă în recuperarea decalajului și în a deveni economii mai productive, inovatoare și puternice. În schimb, statele membre capabile să genereze venituri fiscale suplimentare trebuie să utilizeze acest mijloc pentru a reduce datoriile.

| 1.10 | Comitetul salută Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă și invită Comisia și Consiliul European să-l pună în aplicare de urgență și să meargă mai departe, transformându-l într-un program european de investiții de mare anvergură. Prin urmare, CESE reiterează apelul făcut pentru un buget consolidat, în conformitate cu ambițiile UE și cu provocările cu care se confruntă acesta, pentru un acord rapid privind următorul cadru financiar multianual și pentru acordarea unui rol important BEI care lucrează la proiecte cu potențial mare de sporire a ocupării forței de muncă (de exemplu, proiecte care vizează IMM-urile, infrastructura-cheie, energia și clima). |
| --- | --- |

1.10

Comitetul salută Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă și invită Comisia și Consiliul European să-l pună în aplicare de urgență și să meargă mai departe, transformându-l într-un program european de investiții de mare anvergură. Prin urmare, CESE reiterează apelul făcut pentru un buget consolidat, în conformitate cu ambițiile UE și cu provocările cu care se confruntă acesta, pentru un acord rapid privind următorul cadru financiar multianual și pentru acordarea unui rol important BEI care lucrează la proiecte cu potențial mare de sporire a ocupării forței de muncă (de exemplu, proiecte care vizează IMM-urile, infrastructura-cheie, energia și clima).

| 1.11 | De asemenea, CESE reafirmă importanța politicii de coeziune în realizarea convergenței la nivelul UE. |
| --- | --- |

1.11

De asemenea, CESE reafirmă importanța politicii de coeziune în realizarea convergenței la nivelul UE.

| 1.12 | În contextul relansării creșterii economice, Comitetul reamintește potențialul pieței unice și necesitatea inovării pentru competitivitatea economiei europene. Acesta subliniază rolul important al întreprinderilor, în special al IMM-urilor, al antreprenoriatului, al înființării de societăți, al întreprinderilor sociale și al cooperativelor în procesul de redresare economică. |
| --- | --- |

1.12

În contextul relansării creșterii economice, Comitetul reamintește potențialul pieței unice și necesitatea inovării pentru competitivitatea economiei europene. Acesta subliniază rolul important al întreprinderilor, în special al IMM-urilor, al antreprenoriatului, al înființării de societăți, al întreprinderilor sociale și al cooperativelor în procesul de redresare economică.

| 1.13 | Având în vedere legătura dintre aspectele financiare, economice, sociale și de mediu ale crizei, CESE consideră că ecologizarea economiei și a semestrului european ar trebui să beneficieze de mai multă atenție și solicită o implicare mai puternică a societății civile în aceste domenii. |
| --- | --- |

1.13

Având în vedere legătura dintre aspectele financiare, economice, sociale și de mediu ale crizei, CESE consideră că ecologizarea economiei și a semestrului european ar trebui să beneficieze de mai multă atenție și solicită o implicare mai puternică a societății civile în aceste domenii.

| 1.14 | În ceea ce privește ocuparea forței de muncă și dezvoltarea competențelor, CESE afirmă din nou necesitatea investițiilor în educație, formare și învățarea pe tot parcursul vieții (inclusiv pregătirea la locul de muncă, sistemele duale de ucenicie), eliminând blocajele și disparitățile în materie de competențe.
  Comitetul își reiterează solicitarea privind facilitarea participării pe piața forței de muncă, îmbunătățirea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, intensificarea măsurilor active de ocupare și sprijinirea activităților întreprinderilor și ale independenților. Trebuie depuse toate eforturile pentru a se mobiliza investițiile cu un impact puternic asupra ocupării forței de muncă.
  CESE face trimitere la avizele sale recente pe aceste teme și elaborează, în prezent, avize specifice privind Pachetul de măsuri privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (3) și viitoarele orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (4).
  Comitetul constată că AAC 2013 promovează flexibilitatea pe piața muncii, luând puțin sau deloc în considerare dimensiunea securității. CESE reamintește avizele sale anterioare care fac referire la necesitatea găsirii unui echilibru între flexibilitate și securitate și la faptul că, în ceea ce privește flexicuritatea, trebuie să se ajungă la un „dialog social susținut și dinamic, în cadrul căruia partenerii sociali participă activ și pot negocia, pot influența și pot să-și asume răspunderea” (5).
  Referitor la salarii, Comitetul este preocupat de faptul că reformele structurale ar putea declanșa o competiție de reducere a acestora între statele membre. CESE reiterează că reformele care vizează modalitatea de stabilire a salariilor necesită negocieri la nivel național între partenerii sociali și îndeamnă Comisia să-și clarifice punctul de vedere cu privire la salarii, inflație și productivitate. |
| --- | --- |

1.14

În ceea ce privește ocuparea forței de muncă și dezvoltarea competențelor, CESE afirmă din nou necesitatea investițiilor în educație, formare și învățarea pe tot parcursul vieții (inclusiv pregătirea la locul de muncă, sistemele duale de ucenicie), eliminând blocajele și disparitățile în materie de competențe.

Comitetul își reiterează solicitarea privind facilitarea participării pe piața forței de muncă, îmbunătățirea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, intensificarea măsurilor active de ocupare și sprijinirea activităților întreprinderilor și ale independenților. Trebuie depuse toate eforturile pentru a se mobiliza investițiile cu un impact puternic asupra ocupării forței de muncă.

CESE face trimitere la avizele sale recente pe aceste teme și elaborează, în prezent, avize specifice privind Pachetul de măsuri privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (3) și viitoarele orientări pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (4).

Comitetul constată că AAC 2013 promovează flexibilitatea pe piața muncii, luând puțin sau deloc în considerare dimensiunea securității. CESE reamintește avizele sale anterioare care fac referire la necesitatea găsirii unui echilibru între flexibilitate și securitate și la faptul că, în ceea ce privește flexicuritatea, trebuie să se ajungă la un „dialog social susținut și dinamic, în cadrul căruia partenerii sociali participă activ și pot negocia, pot influența și pot să-și asume răspunderea” (5).

Referitor la salarii, Comitetul este preocupat de faptul că reformele structurale ar putea declanșa o competiție de reducere a acestora între statele membre. CESE reiterează că reformele care vizează modalitatea de stabilire a salariilor necesită negocieri la nivel național între partenerii sociali și îndeamnă Comisia să-și clarifice punctul de vedere cu privire la salarii, inflație și productivitate.

| 1.15 | Comitetul este de părere că ar trebui să se acorde mai multă atenție chestiunii echității și a justiției sociale. Costurile și beneficiile reformelor trebuie suportate în mod echitabil de toți (lucrători, gospodării, întreprinderi). |
| --- | --- |

1.15

Comitetul este de părere că ar trebui să se acorde mai multă atenție chestiunii echității și a justiției sociale. Costurile și beneficiile reformelor trebuie suportate în mod echitabil de toți (lucrători, gospodării, întreprinderi).

| 1.16 | Comitetul face apel la depunerea unor eforturi suplimentare pentru a se asigura eficacitatea sistemelor de protecție socială în combaterea efectelor crizei, pentru a se promova incluziunea socială și pentru a se pune în aplicare o „strategie de incluziune activă” care vizează asigurarea unei piețe a muncii favorabile incluziunii și lupta împotriva sărăciei. |
| --- | --- |

1.16

Comitetul face apel la depunerea unor eforturi suplimentare pentru a se asigura eficacitatea sistemelor de protecție socială în combaterea efectelor crizei, pentru a se promova incluziunea socială și pentru a se pune în aplicare o „strategie de incluziune activă” care vizează asigurarea unei piețe a muncii favorabile incluziunii și lupta împotriva sărăciei.

| 1.17 | În cele din urmă, CESE reamintește necesitatea de a îmbunătăți responsabilitatea democratică și legitimitatea diferitelor procese din cadrul semestrului european, precum și coordonarea politicilor economice naționale. Dialogul social și dialogul civil sunt esențiale pentru elaborarea și implementarea corespunzătoare a politicilor și reformelor. Prin urmare, sunt într-adevăr necesare colaborarea strânsă și concertarea partenerilor sociali. Comitetul solicită atribuirea unui rol mai important partenerilor sociali și societății civile organizate la nivel UE și, în special, la nivel național. O implicare mai puternică a partenerilor sociali ar trebui să aibă ca rezultat o mai bună implementare. |
| --- | --- |

1.17

În cele din urmă, CESE reamintește necesitatea de a îmbunătăți responsabilitatea democratică și legitimitatea diferitelor procese din cadrul semestrului european, precum și coordonarea politicilor economice naționale. Dialogul social și dialogul civil sunt esențiale pentru elaborarea și implementarea corespunzătoare a politicilor și reformelor. Prin urmare, sunt într-adevăr necesare colaborarea strânsă și concertarea partenerilor sociali. Comitetul solicită atribuirea unui rol mai important partenerilor sociali și societății civile organizate la nivel UE și, în special, la nivel național. O implicare mai puternică a partenerilor sociali ar trebui să aibă ca rezultat o mai bună implementare.

2.   Introducere

| 2.1 | Comunicarea Comisiei privind analiza anuală a creșterii (AAC) pentru 2013, care deschide semestrul european, stabilește ceea ce Comisia consideră a fi prioritățile bugetare, economice și sociale generale pentru 2013. Procesele din cadrul semestrului european își propun să îmbunătățească coordonarea politicilor economice și sociale din Europa, astfel încât să poată fi realizate în mod eficient obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

2.1

Comunicarea Comisiei privind analiza anuală a creșterii (AAC) pentru 2013, care deschide semestrul european, stabilește ceea ce Comisia consideră a fi prioritățile bugetare, economice și sociale generale pentru 2013. Procesele din cadrul semestrului european își propun să îmbunătățească coordonarea politicilor economice și sociale din Europa, astfel încât să poată fi realizate în mod eficient obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.

| 2.2 | Analiza anuală a creșterii ar trebui să alimenteze deciziile economice și bugetare de la nivel național, pe care statele membre le vor stabili în cadrul programelor de stabilitate și de convergență și al programelor naționale de reformă. |
| --- | --- |

2.2

Analiza anuală a creșterii ar trebui să alimenteze deciziile economice și bugetare de la nivel național, pe care statele membre le vor stabili în cadrul programelor de stabilitate și de convergență și al programelor naționale de reformă.

| 2.3 | Având în vedere necesitatea de a susține redresarea economică și de a reda încrederea, Comisia a considerat că cele cinci priorități identificate pentru 2012 rămân valabile și pentru 2013: urmărirea unei consolidări fiscale diferențiate și favorabile creșterii economice; restabilirea unui nivel normal de acordare de împrumuturi în cadrul economiei; promovarea creșterii și a competitivității în prezent și în viitor; abordarea șomajului și a consecințelor sociale ale crizei; și modernizarea administrației publice. |
| --- | --- |

2.3

Având în vedere necesitatea de a susține redresarea economică și de a reda încrederea, Comisia a considerat că cele cinci priorități identificate pentru 2012 rămân valabile și pentru 2013: urmărirea unei consolidări fiscale diferențiate și favorabile creșterii economice; restabilirea unui nivel normal de acordare de împrumuturi în cadrul economiei; promovarea creșterii și a competitivității în prezent și în viitor; abordarea șomajului și a consecințelor sociale ale crizei; și modernizarea administrației publice.

| 2.4 | Prezentul proiect de aviz își propune să analizeze, să comenteze și să facă propuneri pe marginea AAC 2013.






  — | Partea a 3-a conține observații generale legate de contextul publicării AAC de anul acesta. |
| --- | --- | --- |

2.4

Prezentul proiect de aviz își propune să analizeze, să comenteze și să facă propuneri pe marginea AAC 2013.

—

Partea a 3-a conține observații generale legate de contextul publicării AAC de anul acesta.

| — | Partea a 4-a conține observații specifice și propuneri: Având în vedere că Europa nu se află pe calea cea bună în ceea ce privește realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, avizul pune problema opțiunii politice a austerității fiscale și a consecințelor acesteia asupra economiei, a locurilor de muncă și a coeziunii sociale. Avizul consideră, în continuare, că trebuie să se acorde prioritate economiei reale și măsurilor care vizează creșterea și ocuparea forței de muncă. Invită factorii de decizie europeni, în special din perspectiva Consiliului European din martie 2013, să schimbe abordarea politică și să recentreze politicile pe o strategie europeană de investiții axată pe relansarea economiei, locuri de muncă și provocarea dezvoltării durabile. În final, avizul reiterează importanța implicării partenerilor sociali și a societății civile organizate în procesul politic, atât la nivel UE, cât și la nivel național. |
| --- | --- |

—

Partea a 4-a conține observații specifice și propuneri: Având în vedere că Europa nu se află pe calea cea bună în ceea ce privește realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, avizul pune problema opțiunii politice a austerității fiscale și a consecințelor acesteia asupra economiei, a locurilor de muncă și a coeziunii sociale. Avizul consideră, în continuare, că trebuie să se acorde prioritate economiei reale și măsurilor care vizează creșterea și ocuparea forței de muncă. Invită factorii de decizie europeni, în special din perspectiva Consiliului European din martie 2013, să schimbe abordarea politică și să recentreze politicile pe o strategie europeană de investiții axată pe relansarea economiei, locuri de muncă și provocarea dezvoltării durabile. În final, avizul reiterează importanța implicării partenerilor sociali și a societății civile organizate în procesul politic, atât la nivel UE, cât și la nivel național.

3.   Observații generale

| 3.1 | AAC de anul acesta a fost publicată într-un context dificil, cu previziuni sumbre în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și creșterea economică. Comitetul împărtășește îngrijorarea exprimată în cadrul AAC în ceea ce privește faptul că durata crizei nu a permis statelor membre să accelereze îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, cercetarea și dezvoltarea, schimbările climatice/energia, educația și combaterea sărăciei și că există un scepticism tot mai răspândit în ceea ce privește capacitatea UE de a realiza aceste obiective.
  De asemenea, Comitetul constată că AAC 2013 a fost elaborată pe fondul unor evoluții fără precedent. Pe de o parte, Pactul pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (6) a fost adoptat de Consiliul European din iunie 2012. Pe de altă parte, s-au adus schimbări fundamentale în configurația guvernanței Uniunii (în special în ceea ce privește o mai bună supraveghere reciprocă în materie de politici fiscale), ca rezultat al incapacității structurilor existente de a face față crizei economice și de a preveni contagiunea, incapacitate care pune în pericol însăși existența monedei euro și a Uniunii Europene și care a prelungit recesiunea, cauzând o rată crescută a șomajului. Comitetul îndeamnă la aplicarea urgentă și echilibrată a acestor măsuri, deoarece ele vor juca un rol important în recâștigarea și restabilirea încrederii investitorilor, a întreprinderilor și a consumatorilor. |
| --- | --- |

3.1

AAC de anul acesta a fost publicată într-un context dificil, cu previziuni sumbre în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și creșterea economică. Comitetul împărtășește îngrijorarea exprimată în cadrul AAC în ceea ce privește faptul că durata crizei nu a permis statelor membre să accelereze îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, cercetarea și dezvoltarea, schimbările climatice/energia, educația și combaterea sărăciei și că există un scepticism tot mai răspândit în ceea ce privește capacitatea UE de a realiza aceste obiective.

De asemenea, Comitetul constată că AAC 2013 a fost elaborată pe fondul unor evoluții fără precedent. Pe de o parte, Pactul pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (6) a fost adoptat de Consiliul European din iunie 2012. Pe de altă parte, s-au adus schimbări fundamentale în configurația guvernanței Uniunii (în special în ceea ce privește o mai bună supraveghere reciprocă în materie de politici fiscale), ca rezultat al incapacității structurilor existente de a face față crizei economice și de a preveni contagiunea, incapacitate care pune în pericol însăși existența monedei euro și a Uniunii Europene și care a prelungit recesiunea, cauzând o rată crescută a șomajului. Comitetul îndeamnă la aplicarea urgentă și echilibrată a acestor măsuri, deoarece ele vor juca un rol important în recâștigarea și restabilirea încrederii investitorilor, a întreprinderilor și a consumatorilor.

| 3.2 | CESE ia notă de publicarea recentă a două documente importante: „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (7) și „Proiect pentru o uniune economică și monetară profundă și veritabilă” (8), cu privire la care Comitetul elaborează în prezent un aviz.
  Comitetul salută afirmația că este absolut necesar să se rupă legătura dintre bănci și datoriile suverane, precum și primii pași în direcția realizării uniunii bancare (9). A existat un angajament de a se realiza „ce este necesar” pentru asigurarea stabilității financiare, iar BCE s-a angajat să adopte măsuri semnificative în vederea calmării piețelor datoriilor suverane din Europa, aflate în dificultate.
  O uniune bancară ar contribui la un acces egal la creditare, atât pentru gospodăriile, cât și pentru întreprinderile din orice colț al UE și i-ar permite pieței unice să redevină competitivă, pentru a putea realiza obiectivele Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

3.2

CESE ia notă de publicarea recentă a două documente importante: „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (7) și „Proiect pentru o uniune economică și monetară profundă și veritabilă” (8), cu privire la care Comitetul elaborează în prezent un aviz.

Comitetul salută afirmația că este absolut necesar să se rupă legătura dintre bănci și datoriile suverane, precum și primii pași în direcția realizării uniunii bancare (9). A existat un angajament de a se realiza „ce este necesar” pentru asigurarea stabilității financiare, iar BCE s-a angajat să adopte măsuri semnificative în vederea calmării piețelor datoriilor suverane din Europa, aflate în dificultate.

O uniune bancară ar contribui la un acces egal la creditare, atât pentru gospodăriile, cât și pentru întreprinderile din orice colț al UE și i-ar permite pieței unice să redevină competitivă, pentru a putea realiza obiectivele Strategiei Europa 2020.

4.   Observații specifice și propuneri

4.1   Europa nu se află pe calea cea bună în ceea ce privește realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, iar factorii de decizie trebuie să recunoască de urgență acest lucru.

| 4.1.1 | Comitetul constată cu regret că, în afară de o referință foarte evazivă, într-o notă de subsol, la un raport Eurostat (10), AAC efectuată de Comisie nu face, în general, referire la Strategia Europa 2020. Comunicarea afirmă doar că „în ansamblu, Europa nu și-a atins încă obiectivele”. Cu toate acestea, în AAC nu există o analiză adecvată a cauzelor exacte ale lipsei progresului în realizarea acelor obiective ale Strategiei Europa 2020, iar în document nici măcar nu se pune problema dacă actualele opțiuni politice sunt răspunzătoare pentru îndepărtarea tot mai pronunțată a Uniunii Europene de Strategia Europa 2020. Comitetul solicită o revizuire radicală a procesului Europa 2020 și redistribuirea fondurilor structurale, pentru a se realiza obiectivele strategiei, restabilind echilibrul dintre politicile în materie de competitivitate și austeritate și politicile în materie de creștere economică, ocuparea forței de muncă și afaceri sociale. |
| --- | --- |

4.1.1

Comitetul constată cu regret că, în afară de o referință foarte evazivă, într-o notă de subsol, la un raport Eurostat (10), AAC efectuată de Comisie nu face, în general, referire la Strategia Europa 2020. Comunicarea afirmă doar că „în ansamblu, Europa nu și-a atins încă obiectivele”. Cu toate acestea, în AAC nu există o analiză adecvată a cauzelor exacte ale lipsei progresului în realizarea acelor obiective ale Strategiei Europa 2020, iar în document nici măcar nu se pune problema dacă actualele opțiuni politice sunt răspunzătoare pentru îndepărtarea tot mai pronunțată a Uniunii Europene de Strategia Europa 2020. Comitetul solicită o revizuire radicală a procesului Europa 2020 și redistribuirea fondurilor structurale, pentru a se realiza obiectivele strategiei, restabilind echilibrul dintre politicile în materie de competitivitate și austeritate și politicile în materie de creștere economică, ocuparea forței de muncă și afaceri sociale.

| 4.1.2 | Comitetul își exprimă îngrijorarea cu privire la scăderea constantă a ratei de ocupare a forței de muncă în rândul populației cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani. Această rată a scăzut de la 70,3 % în 2008 la 68,6 % în 2011, în timp ce obiectivul Strategiei Europa 2020 prevede ca 75 % din populația cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani să aibă un loc de muncă. În valori absolute, Europa a pierdut 5 milioane de locuri de muncă în această perioadă (11). Efectele acestui fenomen se concretizează prin rate ale șomajului în continuă creștere, care ating în prezent 10,7 % în UE 27 și chiar 11,8 % în zona euro (12).
  Criza a cauzat o rată ridicată a șomajului și, alături de măsurile de austeritate în ceea ce privește cheltuielile publice sociale, a adăugat, în perioada 2009-2011, încă 5,9 milioane de persoane la cele 113,8 milioane aflate în risc de sărăcie și excludere socială din UE (24,2 % din populație) (13).
  Este greu de imaginat modul în care ar putea fi atinse obiectivele Strategiei Europa 2020 referitoare la ocuparea forței de muncă și scoaterea a 20 de milioane de persoane din sărăcie, dacă această tendință va persista. |
| --- | --- |

4.1.2

Comitetul își exprimă îngrijorarea cu privire la scăderea constantă a ratei de ocupare a forței de muncă în rândul populației cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani. Această rată a scăzut de la 70,3 % în 2008 la 68,6 % în 2011, în timp ce obiectivul Strategiei Europa 2020 prevede ca 75 % din populația cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani să aibă un loc de muncă. În valori absolute, Europa a pierdut 5 milioane de locuri de muncă în această perioadă (11). Efectele acestui fenomen se concretizează prin rate ale șomajului în continuă creștere, care ating în prezent 10,7 % în UE 27 și chiar 11,8 % în zona euro (12).

Criza a cauzat o rată ridicată a șomajului și, alături de măsurile de austeritate în ceea ce privește cheltuielile publice sociale, a adăugat, în perioada 2009-2011, încă 5,9 milioane de persoane la cele 113,8 milioane aflate în risc de sărăcie și excludere socială din UE (24,2 % din populație) (13).

Este greu de imaginat modul în care ar putea fi atinse obiectivele Strategiei Europa 2020 referitoare la ocuparea forței de muncă și scoaterea a 20 de milioane de persoane din sărăcie, dacă această tendință va persista.

| 4.1.3 | Economia europeană, în contrast flagrant cu celelalte economii mari ale lumii, s-a afundat din nou în recesiune în 2012, previziunile economice estimând o creștere extrem de slabă în 2013 și o revenire incertă, dar la fel de timidă, în 2014. Prin urmare, dacă nu este schimbată orientarea politicii bugetare și dacă nu sunt puse în aplicare politici suplimentare pentru impulsionarea creșterii economice și a ocupării forței de muncă, șomajul și situația socială vor continua să se înrăutățească. |
| --- | --- |

4.1.3

Economia europeană, în contrast flagrant cu celelalte economii mari ale lumii, s-a afundat din nou în recesiune în 2012, previziunile economice estimând o creștere extrem de slabă în 2013 și o revenire incertă, dar la fel de timidă, în 2014. Prin urmare, dacă nu este schimbată orientarea politicii bugetare și dacă nu sunt puse în aplicare politici suplimentare pentru impulsionarea creșterii economice și a ocupării forței de muncă, șomajul și situația socială vor continua să se înrăutățească.

| 4.1.4 | Comitetul constată că mulți alți actori politici internaționali manifestă o îngrijorare similară în ceea ce privește situația Europei. OIM a avertizat că zona euro ar putea pierde alte 4,5 milioane de locuri de muncă dacă strategia de austeritate nu este abandonată în mod concertat (14). Națiunile Unite, în raportul lor privind situația economică mondială și perspectivele pentru 2013 (15) avertizează că recesiunea din 2012 va continua și se va intensifica până în 2015 (16) dacă Grecia, Italia, Portugalia și Spania adoptă reduceri fiscale și mai drastice în 2013. Alături de „declinul fiscal” al SUA și „aterizarea brutală” a economiei chineze, strategia europeană de consolidare fiscală este considerată un risc pentru activitatea economică globală. În cadrul Perspectivelor economice mondiale (17), chiar și FMI a manifestat dubii serioase și a recunoscut că impactul austerității asupra creșterii economice a fost subestimat în mod serios, punând sub semnul întrebării dimensiunea multiplicatorilor fiscali care au fost utilizați. |
| --- | --- |

4.1.4

Comitetul constată că mulți alți actori politici internaționali manifestă o îngrijorare similară în ceea ce privește situația Europei. OIM a avertizat că zona euro ar putea pierde alte 4,5 milioane de locuri de muncă dacă strategia de austeritate nu este abandonată în mod concertat (14). Națiunile Unite, în raportul lor privind situația economică mondială și perspectivele pentru 2013 (15) avertizează că recesiunea din 2012 va continua și se va intensifica până în 2015 (16) dacă Grecia, Italia, Portugalia și Spania adoptă reduceri fiscale și mai drastice în 2013. Alături de „declinul fiscal” al SUA și „aterizarea brutală” a economiei chineze, strategia europeană de consolidare fiscală este considerată un risc pentru activitatea economică globală. În cadrul Perspectivelor economice mondiale (17), chiar și FMI a manifestat dubii serioase și a recunoscut că impactul austerității asupra creșterii economice a fost subestimat în mod serios, punând sub semnul întrebării dimensiunea multiplicatorilor fiscali care au fost utilizați.

| 4.1.5 | Comitetul atrage atenția factorilor de decizie din Europa că o recesiune prelungită poate slăbi structural economia și poate compromite tranziția la un alt model ecologic și energetic.
  Șomajul pe termen lung poate duce la pierderea competențelor, deziluzii, discriminare la angajare și ieșirea de pe piața forței de muncă, având deci un impact structural nefast și de durată asupra productivității și a potențialului de creștere a economiei.
  Lipsa investițiilor publice și private (întreprinderile având perspective scăzute în ceea ce privește cererea) poate afecta potențialul de creștere al economiei din cauza gradului insuficient de asimilare a progresului tehnic și a inovării. Pentru remedierea acestei situații, trebuie revizuite de urgență politicile macroeconomice și trebuie promovate măsurile de reformă, precum adoptarea unor politici active în domeniul pieței forței de muncă, a unor stimulente pentru investiții și a unor politici de incluziune socială. |
| --- | --- |

4.1.5

Comitetul atrage atenția factorilor de decizie din Europa că o recesiune prelungită poate slăbi structural economia și poate compromite tranziția la un alt model ecologic și energetic.

Șomajul pe termen lung poate duce la pierderea competențelor, deziluzii, discriminare la angajare și ieșirea de pe piața forței de muncă, având deci un impact structural nefast și de durată asupra productivității și a potențialului de creștere a economiei.

Lipsa investițiilor publice și private (întreprinderile având perspective scăzute în ceea ce privește cererea) poate afecta potențialul de creștere al economiei din cauza gradului insuficient de asimilare a progresului tehnic și a inovării. Pentru remedierea acestei situații, trebuie revizuite de urgență politicile macroeconomice și trebuie promovate măsurile de reformă, precum adoptarea unor politici active în domeniul pieței forței de muncă, a unor stimulente pentru investiții și a unor politici de incluziune socială.

Consolidarea fiscală diferențiată, favorabilă creșterii

| 4.1.6 | AAC 2013 recunoaște impactul negativ pe care consolidarea fiscală îl poate avea pe termen scurt asupra economiei, dar aduce imediat două alte argumente menite să minimizeze acest impact. Comitetul dorește să abordeze ambele argumente.






  1) | AAC 2013 se referă la conceptul de „consolidare favorabilă creșterii”, prin care lasă să se înțeleagă că reducerile cheltuielilor „contribuie” mai mult la creșterea economică decât creșterile suplimentare ale veniturilor bugetare în țările în care presiunea fiscală este deja crescută. Pe lângă faptul că trebuie să constate că Comisia nu specifică ce ar reprezenta o presiune fiscală „intensă”, Comitetul reamintește avizul său din 2011 privind modalitățile inteligente de consolidare a finanțelor publice (18), în care acesta a pledat în favoarea consolidării finanțelor publice într-o perioadă cât mai flexibilă cu putință, pentru a nu se întrerupe dinamica creșterii și pentru a se obține un echilibru „inteligent” între venituri și cheltuieli și între cererea și oferta globală. În cadrul aceluiași aviz, Comitetul a mai atras atenția asupra pericolului de subminare a sistemelor de servicii publice și de solidaritate colectivă. Într-adevăr, dacă, așa cum este cazul în prezent în mai multe state membre, sistemele de asigurare socială împotriva unor mari riscuri sociale (șomaj, boală, îmbătrânire) sunt puternic slăbite, este logic ca gospodăriile să reacționeze la această generalizare a lipsei de securitate prin sporirea economiilor preventive, acesta fiind ultimul lucru de care are nevoie o economie aflată în recesiune. |
| --- | --- | --- |

4.1.6

AAC 2013 recunoaște impactul negativ pe care consolidarea fiscală îl poate avea pe termen scurt asupra economiei, dar aduce imediat două alte argumente menite să minimizeze acest impact. Comitetul dorește să abordeze ambele argumente.

1)

AAC 2013 se referă la conceptul de „consolidare favorabilă creșterii”, prin care lasă să se înțeleagă că reducerile cheltuielilor „contribuie” mai mult la creșterea economică decât creșterile suplimentare ale veniturilor bugetare în țările în care presiunea fiscală este deja crescută. Pe lângă faptul că trebuie să constate că Comisia nu specifică ce ar reprezenta o presiune fiscală „intensă”, Comitetul reamintește avizul său din 2011 privind modalitățile inteligente de consolidare a finanțelor publice (18), în care acesta a pledat în favoarea consolidării finanțelor publice într-o perioadă cât mai flexibilă cu putință, pentru a nu se întrerupe dinamica creșterii și pentru a se obține un echilibru „inteligent” între venituri și cheltuieli și între cererea și oferta globală. În cadrul aceluiași aviz, Comitetul a mai atras atenția asupra pericolului de subminare a sistemelor de servicii publice și de solidaritate colectivă. Într-adevăr, dacă, așa cum este cazul în prezent în mai multe state membre, sistemele de asigurare socială împotriva unor mari riscuri sociale (șomaj, boală, îmbătrânire) sunt puternic slăbite, este logic ca gospodăriile să reacționeze la această generalizare a lipsei de securitate prin sporirea economiilor preventive, acesta fiind ultimul lucru de care are nevoie o economie aflată în recesiune.

| 2) | Cel de-al doilea argument este acela că statele membre care se confruntă cu tulburări financiare ar trebui să continue cu măsurile de austeritate și să adopte chiar o „ajustare fiscală într-un ritm rapid”, în timp ce altor state membre să li se permită să lase liber jocul stabilizatorilor automați. |
| --- | --- |

2)

Cel de-al doilea argument este acela că statele membre care se confruntă cu tulburări financiare ar trebui să continue cu măsurile de austeritate și să adopte chiar o „ajustare fiscală într-un ritm rapid”, în timp ce altor state membre să li se permită să lase liber jocul stabilizatorilor automați.

Cu toate că este evident că, în procesul de ieșire din criză, economiile anumitor state trebuie să depună eforturi mult mai susținute pentru reinstaurarea stabilității și a creșterii decât economiile altor state, Comitetul se îndoiește că acest tip de mix de politici va funcționa. Combinația dintre politicile fiscale puternic restrictive în multe state membre și politicile fiscale neutre în câteva state membre va continua să aibă un efect negativ pregnant asupra zonei euro, per ansamblu, și, în special, asupra statelor membre care trec deja printr-o recesiune profundă indusă de măsurile de austeritate.

| 4.1.7 | Pe scurt, Comitetul este îngrijorat de dezechilibrul politicilor economice. S-a pus un accent mult prea puternic pe austeritate, iar consolidarea fiscală care vizează îndepărtarea gravelor dezechilibre fiscale are nevoie de mai mult timp. Datele recente provenite de la Monitorul fiscal al FMI (19) confirmă această îngrijorare. Într-o perioadă scurtă de timp (2011-2012), PIB-ul economiilor țărilor din zona euro a înregistrat o scădere de 3 % (20) din cauza reducerii cheltuielilor și a măririi taxelor, declanșându-se astfel o nouă recesiune. Această scădere a fost de trei ori mai rapidă decât ritmul de redresare pe care l-au stabilit factorii de decizie în cadrul pactului de stabilitate revizuit (care prevede o reducere a deficitului structural cu cel puțin 0,5 % din PIB pe an).
  Pentru a se evita ca aceleași cauze să producă aceleași efecte, Comitetul îndeamnă la echilibrarea calendarului consolidării fiscale prin includerea unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă mult mai solid și concret. |
| --- | --- |

4.1.7

Pe scurt, Comitetul este îngrijorat de dezechilibrul politicilor economice. S-a pus un accent mult prea puternic pe austeritate, iar consolidarea fiscală care vizează îndepărtarea gravelor dezechilibre fiscale are nevoie de mai mult timp. Datele recente provenite de la Monitorul fiscal al FMI (19) confirmă această îngrijorare. Într-o perioadă scurtă de timp (2011-2012), PIB-ul economiilor țărilor din zona euro a înregistrat o scădere de 3 % (20) din cauza reducerii cheltuielilor și a măririi taxelor, declanșându-se astfel o nouă recesiune. Această scădere a fost de trei ori mai rapidă decât ritmul de redresare pe care l-au stabilit factorii de decizie în cadrul pactului de stabilitate revizuit (care prevede o reducere a deficitului structural cu cel puțin 0,5 % din PIB pe an).

Pentru a se evita ca aceleași cauze să producă aceleași efecte, Comitetul îndeamnă la echilibrarea calendarului consolidării fiscale prin includerea unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă mult mai solid și concret.

| 4.1.8 | Raportul privind AAC pentru 2013 are la bază ideea că recâștigarea și menținerea încrederii este de maximă importanță, în special a încrederii piețelor financiare, deoarece aceste piețe au capacitatea de a reduce aportul de finanțare în statele membre. În virtutea acestei idei, AAC 2013 continuă să urmeze cursul politicii de austeritate. |
| --- | --- |

4.1.8

Raportul privind AAC pentru 2013 are la bază ideea că recâștigarea și menținerea încrederii este de maximă importanță, în special a încrederii piețelor financiare, deoarece aceste piețe au capacitatea de a reduce aportul de finanțare în statele membre. În virtutea acestei idei, AAC 2013 continuă să urmeze cursul politicii de austeritate.

| 4.1.9 | Comitetul recunoaște faptul că piețele financiare joacă un rol crucial în perioada crizei și că remedierea acestui sector este un element fundamental al redresării economice. Într-adevăr, accesul la creditare este sursa de viață a oricărei economii, deoarece fără aceasta întreprinderile nu pot nici investi, nici face comerț, iar consumatorii nu pot cumpăra bunuri și case.
  Cu toate acestea, Comitetul consideră că încrederea celorlalți actori economici (gospodării și întreprinderi) este la fel de importantă. Chiar dacă un acces îmbunătățit la credite le-ar permite întreprinderilor să-și exercite activitatea și să se dezvolte, ratele mai scăzute ale dobânzilor și abundența de credite nu au același efect dacă oamenii sunt îngrijorați în legătură cu locul de muncă, salariul și/sau securitatea socială și dacă întreprinderea are dubii serioase legate de evoluția cererii.
  Comitetul dorește să accentueze faptul că încrederea piețelor financiare și încrederea consumatorilor și a producătorilor nu sunt neapărat în contradicție, deoarece pe măsură ce mai multe întreprinderi (în special IMM-uri) pot reveni la activitățile comerciale normale datorită faptului că s-a restabilit accesul la finanțare, consumatorii își vor redobândi treptat încrederea.
  În plus, dacă piețele sunt preocupate de datoriile suverane ridicate, acestea sunt și mai îngrijorate în momentul în care economia este în pericol de colaps.
  Comitetul reamintește una din ideile de bază avansate în avizul său privind AAC pentru anul 2012: „criza datoriei suverane nu va putea fi depășită fără o rată de creștere suficientă” (21). A nu privi creșterea ca pe un element prioritar ar însemna un risc mare de a împinge economia în recesiune, ceea ce la rândul ei slăbește imediat sustenabilitatea datoriilor. |
| --- | --- |

4.1.9

Comitetul recunoaște faptul că piețele financiare joacă un rol crucial în perioada crizei și că remedierea acestui sector este un element fundamental al redresării economice. Într-adevăr, accesul la creditare este sursa de viață a oricărei economii, deoarece fără aceasta întreprinderile nu pot nici investi, nici face comerț, iar consumatorii nu pot cumpăra bunuri și case.

Cu toate acestea, Comitetul consideră că încrederea celorlalți actori economici (gospodării și întreprinderi) este la fel de importantă. Chiar dacă un acces îmbunătățit la credite le-ar permite întreprinderilor să-și exercite activitatea și să se dezvolte, ratele mai scăzute ale dobânzilor și abundența de credite nu au același efect dacă oamenii sunt îngrijorați în legătură cu locul de muncă, salariul și/sau securitatea socială și dacă întreprinderea are dubii serioase legate de evoluția cererii.

Comitetul dorește să accentueze faptul că încrederea piețelor financiare și încrederea consumatorilor și a producătorilor nu sunt neapărat în contradicție, deoarece pe măsură ce mai multe întreprinderi (în special IMM-uri) pot reveni la activitățile comerciale normale datorită faptului că s-a restabilit accesul la finanțare, consumatorii își vor redobândi treptat încrederea.

În plus, dacă piețele sunt preocupate de datoriile suverane ridicate, acestea sunt și mai îngrijorate în momentul în care economia este în pericol de colaps.

Comitetul reamintește una din ideile de bază avansate în avizul său privind AAC pentru anul 2012: „criza datoriei suverane nu va putea fi depășită fără o rată de creștere suficientă” (21). A nu privi creșterea ca pe un element prioritar ar însemna un risc mare de a împinge economia în recesiune, ceea ce la rândul ei slăbește imediat sustenabilitatea datoriilor.

4.2   Măsurile de criză trebuie să treacă pe plan secund și să acorde prioritate economiei reale și măsurilor care vizează creșterea și ocuparea forței de muncă.

Transformarea Pactului pentru creștere economică și locuri de muncă într-un vast program european de investiții pentru creștere durabilă

| 4.2.1 | Comitetul solicită să se adopte măsuri decisive pentru a se restabili creșterea economică, pentru a se crea locuri de muncă și pentru a se reda competitivitatea economiei europene și invită actuala Președinție să ia inițiativa pentru un program ambițios de creștere. Mult prea des, Consiliul European a susținut măsuri minimaliste de ieșire din criză și n-a reacționat decât în momentul în care presiunile din partea pieței amenințau să răstoarne proiectul euro. Este necesar să se dea dovadă de perseverență reală în demersul de a realiza o guvernanță economică sănătoasă și echilibrată și reformele care să sporească competitivitatea structurală în întreaga UE și care să transforme punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 în elementul principal al procesului semestrului european. Orice măsuri fiscale corective vor genera contracție, însă, dacă acestea sunt aplicate menținând cheltuielile care promovează potențialul de creștere (educație, formarea șomerilor, C&D, sprijin pentru IMM-uri) și sunt însoțite de progrese palpabile în eliminarea fragmentării sectorului financiar, perspectivele pe termen mediu și lung în materie de creștere și de ocupare a forței de muncă s-ar putea menține. |
| --- | --- |

4.2.1

Comitetul solicită să se adopte măsuri decisive pentru a se restabili creșterea economică, pentru a se crea locuri de muncă și pentru a se reda competitivitatea economiei europene și invită actuala Președinție să ia inițiativa pentru un program ambițios de creștere. Mult prea des, Consiliul European a susținut măsuri minimaliste de ieșire din criză și n-a reacționat decât în momentul în care presiunile din partea pieței amenințau să răstoarne proiectul euro. Este necesar să se dea dovadă de perseverență reală în demersul de a realiza o guvernanță economică sănătoasă și echilibrată și reformele care să sporească competitivitatea structurală în întreaga UE și care să transforme punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 în elementul principal al procesului semestrului european. Orice măsuri fiscale corective vor genera contracție, însă, dacă acestea sunt aplicate menținând cheltuielile care promovează potențialul de creștere (educație, formarea șomerilor, C&D, sprijin pentru IMM-uri) și sunt însoțite de progrese palpabile în eliminarea fragmentării sectorului financiar, perspectivele pe termen mediu și lung în materie de creștere și de ocupare a forței de muncă s-ar putea menține.

| 4.2.2 | Comitetul salută Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă, acesta fiind un prim pas important în recunoașterea faptului că un element esențial pentru ieșirea din criză îl reprezintă creșterea și invită Comisia și Consiliul să-l pună în aplicare de urgență și să meargă mai departe, transformându-l într-un program european de investiții concrete și de mare anvergură. |
| --- | --- |

4.2.2

Comitetul salută Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă, acesta fiind un prim pas important în recunoașterea faptului că un element esențial pentru ieșirea din criză îl reprezintă creșterea și invită Comisia și Consiliul să-l pună în aplicare de urgență și să meargă mai departe, transformându-l într-un program european de investiții concrete și de mare anvergură.

| 4.2.3 | Trebuie să se acorde prioritate cheltuielilor care promovează creșterea, cum ar fi educația și formarea profesională și inovarea – care reprezintă cheia competitivității și ecologizării economiei europene – acestea trebuind să devină forța motrice a următoarei revoluții industriale – rețelele vaste, ca de exemplu internetul de mare viteză, energia și interconectarea în sectorul transporturilor. Este crucială exploatarea potențialului sectoarelor care oferă multe locuri de muncă: asistența medicală, economia ecologică, economia vârstei a treia, construcțiile, serviciile pentru întreprinderi, turismul. |
| --- | --- |

4.2.3

Trebuie să se acorde prioritate cheltuielilor care promovează creșterea, cum ar fi educația și formarea profesională și inovarea – care reprezintă cheia competitivității și ecologizării economiei europene – acestea trebuind să devină forța motrice a următoarei revoluții industriale – rețelele vaste, ca de exemplu internetul de mare viteză, energia și interconectarea în sectorul transporturilor. Este crucială exploatarea potențialului sectoarelor care oferă multe locuri de muncă: asistența medicală, economia ecologică, economia vârstei a treia, construcțiile, serviciile pentru întreprinderi, turismul.

| 4.2.4 | Piața unică încă mai poate oferi beneficii imediate întreprinderilor, consumatorilor și cetățenilor, însă aceasta trebuie să se dezvolte în continuare, de exemplu, în domeniul serviciilor, al mobilității, al comerțului electronic, al agendei digitale, al achizițiilor publice electronice, al microîntreprinderilor și al întreprinderilor familiale, fiind necesare măsuri de sprijinire a înființării de noi întreprinderi, alături de măsuri care vizează protecția consumatorului și dimensiunea socială a pieței unice. De asemenea, sunt necesare mai multă transparență și informare a societății civile, mai multă participare și responsabilitate (22). |
| --- | --- |

4.2.4

Piața unică încă mai poate oferi beneficii imediate întreprinderilor, consumatorilor și cetățenilor, însă aceasta trebuie să se dezvolte în continuare, de exemplu, în domeniul serviciilor, al mobilității, al comerțului electronic, al agendei digitale, al achizițiilor publice electronice, al microîntreprinderilor și al întreprinderilor familiale, fiind necesare măsuri de sprijinire a înființării de noi întreprinderi, alături de măsuri care vizează protecția consumatorului și dimensiunea socială a pieței unice. De asemenea, sunt necesare mai multă transparență și informare a societății civile, mai multă participare și responsabilitate (22).

| 4.2.5 | Comitetul subliniază rolul important al întreprinderilor, în special al IMM-urilor, al antreprenoriatului și al înființării de firme în procesul de redresare economică și în angrenarea creșterii economice, a inovării, a formării profesionale și a creării de locuri de muncă. Valorizarea potențialului IMM-urilor include diferite măsuri, cum ar fi favorizarea internaționalizării acestora, eliminarea sarcinilor administrative, reducerea costurilor de înființare, precum și facilitarea accesului acestora la creditare, la piețele de capital, la platformele de obligațiuni destinate IMM-urilor, la fondurile structurale și la garanțiile de împrumut. |
| --- | --- |

4.2.5

Comitetul subliniază rolul important al întreprinderilor, în special al IMM-urilor, al antreprenoriatului și al înființării de firme în procesul de redresare economică și în angrenarea creșterii economice, a inovării, a formării profesionale și a creării de locuri de muncă. Valorizarea potențialului IMM-urilor include diferite măsuri, cum ar fi favorizarea internaționalizării acestora, eliminarea sarcinilor administrative, reducerea costurilor de înființare, precum și facilitarea accesului acestora la creditare, la piețele de capital, la platformele de obligațiuni destinate IMM-urilor, la fondurile structurale și la garanțiile de împrumut.

| 4.2.6 | De asemenea, Comitetul scoate în evidență faptul că întreprinderile sociale constituie un element esențial al modelului social european. Ele merită o puternică recunoaștere și promovare, în mod special în actualul climat economic tensionat, iar caracteristicile lor specifice trebuie, de asemenea, luate în considerare în momentul elaborării politicilor europene. |
| --- | --- |

4.2.6

De asemenea, Comitetul scoate în evidență faptul că întreprinderile sociale constituie un element esențial al modelului social european. Ele merită o puternică recunoaștere și promovare, în mod special în actualul climat economic tensionat, iar caracteristicile lor specifice trebuie, de asemenea, luate în considerare în momentul elaborării politicilor europene.

| 4.2.7 | Trebuie menționat și rolul cooperativelor, deoarece acestea contribuie la coeziunea socială și teritorială, dezvoltă noi inițiative antreprenoriale și sunt mult mai stabile și mai rezistente decât alte tipuri de întreprinderi, protejând locurile de muncă chiar și în perioada crizei (23). |
| --- | --- |

4.2.7

Trebuie menționat și rolul cooperativelor, deoarece acestea contribuie la coeziunea socială și teritorială, dezvoltă noi inițiative antreprenoriale și sunt mult mai stabile și mai rezistente decât alte tipuri de întreprinderi, protejând locurile de muncă chiar și în perioada crizei (23).

| 4.2.8 | Comitetul salută faptul că AAC 2013 subliniază importanța evoluției către o dezvoltare durabilă, energii regenerabile și eficiență energetică, pentru a se realiza obiectivele în materie de schimbări climatice/energie ale Strategiei Europa 2020 (24). Promovarea unei economii verzi, eficiente în utilizarea resurselor și cu emisii scăzute de dioxid de carbon este esențială pentru menținerea competitivității economice și stimularea ocupării forței de muncă. De asemenea, sunt necesare renovarea la scară largă a clădirilor în ceea ce privește eficiența lor energetică, precum și investițiile în serviciile de transport ecologic și în gestionarea deșeurilor și a apei. La acestea trebuie să se adauge rețele consolidate de distribuție a energiei, pentru a se facilita transportul de cantități mari și schimburile de electricitate în toată Europa. Pentru a fi consolidată și mai mult competitivitatea europeană, la acestea ar trebui să se adauge investițiile în rețelele transeuropene de transport de înaltă performanță și extinderea infrastructurii pentru rețelele de bandă largă. |
| --- | --- |

4.2.8

Comitetul salută faptul că AAC 2013 subliniază importanța evoluției către o dezvoltare durabilă, energii regenerabile și eficiență energetică, pentru a se realiza obiectivele în materie de schimbări climatice/energie ale Strategiei Europa 2020 (24). Promovarea unei economii verzi, eficiente în utilizarea resurselor și cu emisii scăzute de dioxid de carbon este esențială pentru menținerea competitivității economice și stimularea ocupării forței de muncă. De asemenea, sunt necesare renovarea la scară largă a clădirilor în ceea ce privește eficiența lor energetică, precum și investițiile în serviciile de transport ecologic și în gestionarea deșeurilor și a apei. La acestea trebuie să se adauge rețele consolidate de distribuție a energiei, pentru a se facilita transportul de cantități mari și schimburile de electricitate în toată Europa. Pentru a fi consolidată și mai mult competitivitatea europeană, la acestea ar trebui să se adauge investițiile în rețelele transeuropene de transport de înaltă performanță și extinderea infrastructurii pentru rețelele de bandă largă.

| 4.2.9 | Politica industrială, utilizarea eficientă a resurselor naturale și inovarea trebuie să interacționeze pentru a genera o creștere durabilă. |
| --- | --- |

4.2.9

Politica industrială, utilizarea eficientă a resurselor naturale și inovarea trebuie să interacționeze pentru a genera o creștere durabilă.

| 4.2.10 | Sunt necesare multe investiții pentru promovarea schimbărilor structurale și pentru ca economia UE să ajungă pe traiectoria unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii.
  Comitetul ia notă de acordul șefilor de stat și de guvern cu privire la următorul cadru financiar multianual (CFM) și reiterează importanța existenței unui CFM care să permită realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020.
  CESE face trimitere la avizul său recent privind bugetul UE (25), în cadrul căruia a susținut constant că UE necesită un buget consolidat pentru a putea trece peste actualele provocări. Bugetul UE nu ar trebui văzut ca o povară, ci ca un mijloc inteligent de realizare a unor economii de scară, de reducere a costurilor și de stimulare a competitivității, a creșterii economice și a ocupării forței de muncă.
  În plus, ar putea fi mobilizate mai multe resurse din surse de finanțare suplimentare. CESE sprijină acțiunile întreprinse de BEI, care pun la dispoziție finanțare pe termen lung pentru investițiile în economia reală și care atrag finanțare privată suplimentară. Comitetul salută concentrarea pe proiectele cu impactul cel mai puternic asupra creșterii durabile și a potențialului de ocupare a forței de muncă (cum ar fi proiectele care vizează IMM-urile, economia bazată pe cunoaștere, capitalul uman, eficiența energetică și schimbările climatice) și îndeamnă ca finanțarea suplimentară a BEI să fie canalizată rapid spre sectorul IMM-urilor. De asemenea, Comitetul salută utilizarea garanțiilor BEI pentru investițiile private în renovarea clădirilor în ceea ce privește eficiența energetică.
  CESE mai sprijină și introducerea unor obligațiuni pentru finanțarea proiectelor, cu scopul de a se stimula finanțarea proiectelor-cheie care vizează infrastructura din domeniile transportului, energiei și TIC. Acesta reprezintă primul pas spre un program UE de investiții pentru următorii ani, care este atât de necesar. |
| --- | --- |

4.2.10

Sunt necesare multe investiții pentru promovarea schimbărilor structurale și pentru ca economia UE să ajungă pe traiectoria unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii.

Comitetul ia notă de acordul șefilor de stat și de guvern cu privire la următorul cadru financiar multianual (CFM) și reiterează importanța existenței unui CFM care să permită realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020.

CESE face trimitere la avizul său recent privind bugetul UE (25), în cadrul căruia a susținut constant că UE necesită un buget consolidat pentru a putea trece peste actualele provocări. Bugetul UE nu ar trebui văzut ca o povară, ci ca un mijloc inteligent de realizare a unor economii de scară, de reducere a costurilor și de stimulare a competitivității, a creșterii economice și a ocupării forței de muncă.

În plus, ar putea fi mobilizate mai multe resurse din surse de finanțare suplimentare. CESE sprijină acțiunile întreprinse de BEI, care pun la dispoziție finanțare pe termen lung pentru investițiile în economia reală și care atrag finanțare privată suplimentară. Comitetul salută concentrarea pe proiectele cu impactul cel mai puternic asupra creșterii durabile și a potențialului de ocupare a forței de muncă (cum ar fi proiectele care vizează IMM-urile, economia bazată pe cunoaștere, capitalul uman, eficiența energetică și schimbările climatice) și îndeamnă ca finanțarea suplimentară a BEI să fie canalizată rapid spre sectorul IMM-urilor. De asemenea, Comitetul salută utilizarea garanțiilor BEI pentru investițiile private în renovarea clădirilor în ceea ce privește eficiența energetică.

CESE mai sprijină și introducerea unor obligațiuni pentru finanțarea proiectelor, cu scopul de a se stimula finanțarea proiectelor-cheie care vizează infrastructura din domeniile transportului, energiei și TIC. Acesta reprezintă primul pas spre un program UE de investiții pentru următorii ani, care este atât de necesar.

| 4.2.11 | CESE atrage atenția asupra importanței politicii de coeziune în realizarea convergenței economice, sociale și teritoriale în întreaga UE, în concordanță cu Strategia Europa 2020. CESE reamintește solicitarea pentru o politică de coeziune unică și unită, în care să fie implicată activ societatea civilă, axată într-o mai mare măsură pe rezultate reale durabile, și care să poată sprijini statele membre mai puțin dezvoltate ale UE și cele lovite cel mai puternic de criză (26). |
| --- | --- |

4.2.11

CESE atrage atenția asupra importanței politicii de coeziune în realizarea convergenței economice, sociale și teritoriale în întreaga UE, în concordanță cu Strategia Europa 2020. CESE reamintește solicitarea pentru o politică de coeziune unică și unită, în care să fie implicată activ societatea civilă, axată într-o mai mare măsură pe rezultate reale durabile, și care să poată sprijini statele membre mai puțin dezvoltate ale UE și cele lovite cel mai puternic de criză (26).

| 4.2.12 | Comitetul salută importanța acordată în cadrul AAC modernizării administrației publice. Comitetul este de părere că acest lucru implică, printre altele, utilizarea achizițiilor publice pentru progresul inovării, combaterea corupției, îmbunătățirea eficienței fiscale, asigurarea resurselor financiare adecvate și creșterea capacității de absorbție a fondurilor structurale. |
| --- | --- |

4.2.12

Comitetul salută importanța acordată în cadrul AAC modernizării administrației publice. Comitetul este de părere că acest lucru implică, printre altele, utilizarea achizițiilor publice pentru progresul inovării, combaterea corupției, îmbunătățirea eficienței fiscale, asigurarea resurselor financiare adecvate și creșterea capacității de absorbție a fondurilor structurale.

Crearea de locuri de muncă și dezvoltarea competențelor

| 4.2.13 | AAC 2013 recunoaște că „după mai mulți ani de creștere economică lentă, criza produce consecințe sociale grave” și că „șomajul a crescut substanțial, iar dificultățile și sărăcia se află în creștere”. Anumite grupuri sociale sunt lovite mai puternic decât media: tinerii, persoanele cu calificare deficitară, șomerii pe termen lung, părinții singuri, persoanele provenite din medii de imigranți (27).
  Trebuie depuse toate eforturile pentru a fi mobilizate atât investițiile publice, cât și cele private, în vederea promovării ocupării forței de muncă. CESE a solicitat în repetate rânduri un plan european de relansare economică cu efecte importante asupra pieței forței de muncă, cu o finanțare de 2 % din PIB (28). De asemenea, CESE a solicitat un „pact social al investițiilor” care să combată criza în mod eficient și să investească în viitor (29).
  Comitetul își reiterează solicitarea privind sporirea participării pe piața forței de muncă, îmbunătățirea nivelurilor de formare profesională, facilitatea mobilității, ameliorarea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, intensificarea măsurilor active de ocupare și sprijinirea activităților întreprinderilor și ale independenților. În cazul anumitor regiuni sau sectoare, Comitetul este de acord cu descrierea Comisiei privind decalajul mare dintre ratele crescute ale șomajului, pe de o parte, și blocajele și disparitățile în materie de competențe, pe de altă parte.
  În continuare, Comitetul sugerează adoptarea unor măsuri de promovare a dialogului social privind distribuirea timpului de lucru, dialog care să se desfășoare la nivelurile adecvate.
  Comitetul salută Pachetul de măsuri privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, publicat recent de Comisie (30). Propunerile din cadrul acestuia, printre altele, implementarea unei garanții pentru tineret, ar trebui să fie obligatorii, ar trebui aplicate în timp util și ar trebui susținute prin resurse adecvate. Toate statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să adopte aceste propuneri. |
| --- | --- |

4.2.13

AAC 2013 recunoaște că „după mai mulți ani de creștere economică lentă, criza produce consecințe sociale grave” și că „șomajul a crescut substanțial, iar dificultățile și sărăcia se află în creștere”. Anumite grupuri sociale sunt lovite mai puternic decât media: tinerii, persoanele cu calificare deficitară, șomerii pe termen lung, părinții singuri, persoanele provenite din medii de imigranți (27).

Trebuie depuse toate eforturile pentru a fi mobilizate atât investițiile publice, cât și cele private, în vederea promovării ocupării forței de muncă. CESE a solicitat în repetate rânduri un plan european de relansare economică cu efecte importante asupra pieței forței de muncă, cu o finanțare de 2 % din PIB (28). De asemenea, CESE a solicitat un „pact social al investițiilor” care să combată criza în mod eficient și să investească în viitor (29).

Comitetul își reiterează solicitarea privind sporirea participării pe piața forței de muncă, îmbunătățirea nivelurilor de formare profesională, facilitatea mobilității, ameliorarea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, intensificarea măsurilor active de ocupare și sprijinirea activităților întreprinderilor și ale independenților. În cazul anumitor regiuni sau sectoare, Comitetul este de acord cu descrierea Comisiei privind decalajul mare dintre ratele crescute ale șomajului, pe de o parte, și blocajele și disparitățile în materie de competențe, pe de altă parte.

În continuare, Comitetul sugerează adoptarea unor măsuri de promovare a dialogului social privind distribuirea timpului de lucru, dialog care să se desfășoare la nivelurile adecvate.

Comitetul salută Pachetul de măsuri privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, publicat recent de Comisie (30). Propunerile din cadrul acestuia, printre altele, implementarea unei garanții pentru tineret, ar trebui să fie obligatorii, ar trebui aplicate în timp util și ar trebui susținute prin resurse adecvate. Toate statele membre ar trebui să aibă posibilitatea să adopte aceste propuneri.

| 4.2.14 | Comitetul continuă să solicite investiții în educație, formare și învățarea pe tot parcursul vieții (inclusiv pregătirea la locul de muncă, sistemele duale de ucenicie), eliminând blocajele și disparitățile în materie de competențe (31). |
| --- | --- |

4.2.14

Comitetul continuă să solicite investiții în educație, formare și învățarea pe tot parcursul vieții (inclusiv pregătirea la locul de muncă, sistemele duale de ucenicie), eliminând blocajele și disparitățile în materie de competențe (31).

| 4.2.15 | Fondul social european împreună cu Fondul european de ajustare la globalizare trebuie să se axeze pe protejarea de efectele crizei a grupurilor vulnerabile (32) și ar trebui creat un fond al solidarității pentru tineri (33). |
| --- | --- |

4.2.15

Fondul social european împreună cu Fondul european de ajustare la globalizare trebuie să se axeze pe protejarea de efectele crizei a grupurilor vulnerabile (32) și ar trebui creat un fond al solidarității pentru tineri (33).

Necesitatea unei abordări echilibrate în ceea ce privește reformele piețelor muncii

| 4.2.16 | Comitetul constată că AAC 2013 promovează flexibilitatea pe piața muncii, luând puțin sau deloc în considerare dimensiunea securității.
  Comitetul ia notă de faptul că evitarea segregării pe piața muncii prin reducerea decalajelor în materie de protecție a muncii dintre diferitele tipuri de contracte de muncă ar putea contribui la generarea unui grad mai ridicat de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, Comitetul reamintește avizul său precedent (34) care face referire la ideea că trebuie găsit un echilibru între flexibilitate și securitate. „Noțiunea de flexicuritate nu înseamnă reducerea unilaterală și nelegitimă a drepturilor lucrătorilor.” CESE a subliniat în repetate rânduri necesitatea unui „dialog social susținut și dinamic, în cadrul căruia partenerii sociali participă activ și pot negocia, pot influența și pot să-și asume răspunderea pentru definirea, componentele și evaluarea rezultatelor flexicurității” (35). CESE reamintește că, pentru a se rezolva problema segmentării piețelor, trebuie să se asigure „un nivel de securitate adecvat lucrătorilor, indiferent de tipul de contract pe baza căruia sunt angajați” (36).
  Comitetul subliniază că flexibilitatea nu este în măsură să remedieze greșelile comise în materie de cerere la nivel macroeconomic și poate înrăutăți situația dacă locurile de muncă de calitate și stabile sunt înlocuite cu relațiile de muncă nesigure; în plus, prin eliminarea „amortizorilor sociali” (protecția locurilor de muncă, indemnizațiile de șomaj) economia poate deveni mult mai vulnerabilă la șocurile economice negative. |
| --- | --- |

4.2.16

Comitetul constată că AAC 2013 promovează flexibilitatea pe piața muncii, luând puțin sau deloc în considerare dimensiunea securității.

Comitetul ia notă de faptul că evitarea segregării pe piața muncii prin reducerea decalajelor în materie de protecție a muncii dintre diferitele tipuri de contracte de muncă ar putea contribui la generarea unui grad mai ridicat de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, Comitetul reamintește avizul său precedent (34) care face referire la ideea că trebuie găsit un echilibru între flexibilitate și securitate. „Noțiunea de flexicuritate nu înseamnă reducerea unilaterală și nelegitimă a drepturilor lucrătorilor.” CESE a subliniat în repetate rânduri necesitatea unui „dialog social susținut și dinamic, în cadrul căruia partenerii sociali participă activ și pot negocia, pot influența și pot să-și asume răspunderea pentru definirea, componentele și evaluarea rezultatelor flexicurității” (35). CESE reamintește că, pentru a se rezolva problema segmentării piețelor, trebuie să se asigure „un nivel de securitate adecvat lucrătorilor, indiferent de tipul de contract pe baza căruia sunt angajați” (36).

Comitetul subliniază că flexibilitatea nu este în măsură să remedieze greșelile comise în materie de cerere la nivel macroeconomic și poate înrăutăți situația dacă locurile de muncă de calitate și stabile sunt înlocuite cu relațiile de muncă nesigure; în plus, prin eliminarea „amortizorilor sociali” (protecția locurilor de muncă, indemnizațiile de șomaj) economia poate deveni mult mai vulnerabilă la șocurile economice negative.

Reformele structurale în materie de salarii

| 4.2.17 | Comitetul reiterează că reformele care vizează modalitatea de stabilire a salariilor necesită negocieri la nivel național între partenerii sociali. Aceștia trebuie să ajungă la un echilibru între realizarea unei creșteri suficiente a cererii, stabilitatea prețurilor, controlarea inegalităților mari și/sau în creștere și menținerea competitivității prețurilor. Comitetul este preocupat de faptul că reformele structurale în materie de salarii declanșează o competiție de reducere a acestora între statele membre, reducând dinamica cererii interne la nivelul UE și contribuind la o supraevaluare și mai pronunțată a monedei unice printr-un excedent extern tot mai crescut al zonei euro. OIM (37) confirmă această tendință și avertizează asupra gamei extinse de implicații economice și sociale.
  Abordarea AAC în ceea ce privește salariile minime, conform căreia acestea „ar trebui să păstreze echilibrul corespunzător între crearea de locuri de muncă și veniturile adecvate”, reflectă ideea generală că există o corelație negativă între crearea de locuri de muncă și diverși factori, precum calitatea acestora și dorința de a accepta o ofertă de loc de muncă. Comitetul se întreabă care ar fi dovada existenței unei asemenea corelații negative, având în vedere, în special, faptul că cercetarea OIM cu privire la experiențele avute cu salariile minime în Uniunea Europeană nu a găsit nicio dovadă care să susțină afirmația că stabilirea unor salarii minime distruge locurile de muncă (38). Comitetul reamintește principiul „munca trebuie să merite efortul” care – deși a fost stabilit înainte de criză – este necesar să fie aplicat în continuare.
  Comitetul îndeamnă Comisia să-și clarifice punctul de vedere cu privire la salarii, inflație și productivitate. În timp ce comunicarea Comisiei pe tema pachetului privind ocuparea forței de muncă (39) a stabilit că salariile reale ar trebui corelate cu evoluțiile productivității, AAC 2013 nu precizează dacă se dorește alinierea salariilor reale sau nominale la productivitate. Diferența dintre cele două abordări este crucială, deoarece în ultimul caz există posibilitatea ca salariile nominale să ia în considerare numai productivitatea, fără a mai ține cont de inflație. O asemenea „regulă” ar atrage după sine riscul ca inflația zero să ducă la deflație în cazul unor șocuri economice negative. |
| --- | --- |

4.2.17

Comitetul reiterează că reformele care vizează modalitatea de stabilire a salariilor necesită negocieri la nivel național între partenerii sociali. Aceștia trebuie să ajungă la un echilibru între realizarea unei creșteri suficiente a cererii, stabilitatea prețurilor, controlarea inegalităților mari și/sau în creștere și menținerea competitivității prețurilor. Comitetul este preocupat de faptul că reformele structurale în materie de salarii declanșează o competiție de reducere a acestora între statele membre, reducând dinamica cererii interne la nivelul UE și contribuind la o supraevaluare și mai pronunțată a monedei unice printr-un excedent extern tot mai crescut al zonei euro. OIM (37) confirmă această tendință și avertizează asupra gamei extinse de implicații economice și sociale.

Abordarea AAC în ceea ce privește salariile minime, conform căreia acestea „ar trebui să păstreze echilibrul corespunzător între crearea de locuri de muncă și veniturile adecvate”, reflectă ideea generală că există o corelație negativă între crearea de locuri de muncă și diverși factori, precum calitatea acestora și dorința de a accepta o ofertă de loc de muncă. Comitetul se întreabă care ar fi dovada existenței unei asemenea corelații negative, având în vedere, în special, faptul că cercetarea OIM cu privire la experiențele avute cu salariile minime în Uniunea Europeană nu a găsit nicio dovadă care să susțină afirmația că stabilirea unor salarii minime distruge locurile de muncă (38). Comitetul reamintește principiul „munca trebuie să merite efortul” care – deși a fost stabilit înainte de criză – este necesar să fie aplicat în continuare.

Comitetul îndeamnă Comisia să-și clarifice punctul de vedere cu privire la salarii, inflație și productivitate. În timp ce comunicarea Comisiei pe tema pachetului privind ocuparea forței de muncă (39) a stabilit că salariile reale ar trebui corelate cu evoluțiile productivității, AAC 2013 nu precizează dacă se dorește alinierea salariilor reale sau nominale la productivitate. Diferența dintre cele două abordări este crucială, deoarece în ultimul caz există posibilitatea ca salariile nominale să ia în considerare numai productivitatea, fără a mai ține cont de inflație. O asemenea „regulă” ar atrage după sine riscul ca inflația zero să ducă la deflație în cazul unor șocuri economice negative.

Promovarea justiției sociale

| 4.2.18 | În general, Comitetul este de părere că ar trebui să se acorde mai multă atenție chestiunii echității și justiției sociale. Pentru a se câștiga încrederea și pentru a se asigura implementarea eficientă a politicilor, costurile și beneficiile politicilor economice și ale reformelor structurale trebuie suportate în mod echitabil de toți (lucrători, gospodării, întreprinderi). Comitetul recunoaște importanța pe care o au transparența și echitatea în cadrul AAC, în ceea ce privește impactul acestora asupra societății, și solicită Comisiei să monitorizeze măsura în care politicile guvernelor naționale țin cont de acest lucru în programele lor de reformă. |
| --- | --- |

4.2.18

În general, Comitetul este de părere că ar trebui să se acorde mai multă atenție chestiunii echității și justiției sociale. Pentru a se câștiga încrederea și pentru a se asigura implementarea eficientă a politicilor, costurile și beneficiile politicilor economice și ale reformelor structurale trebuie suportate în mod echitabil de toți (lucrători, gospodării, întreprinderi). Comitetul recunoaște importanța pe care o au transparența și echitatea în cadrul AAC, în ceea ce privește impactul acestora asupra societății, și solicită Comisiei să monitorizeze măsura în care politicile guvernelor naționale țin cont de acest lucru în programele lor de reformă.

Promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei

| 4.2.19 | Comitetul susține apelul lansat în AAC, la depunerea unor eforturi suplimentare pentru a se asigura eficacitatea sistemelor de protecție socială în combaterea efectelor crizei, pentru a se promova incluziunea socială și a se pune în aplicare o „strategie de incluziune activă” care vizează asigurarea unei piețe a muncii favorabile incluziunii și lupta împotriva sărăciei. |
| --- | --- |

4.2.19

Comitetul susține apelul lansat în AAC, la depunerea unor eforturi suplimentare pentru a se asigura eficacitatea sistemelor de protecție socială în combaterea efectelor crizei, pentru a se promova incluziunea socială și a se pune în aplicare o „strategie de incluziune activă” care vizează asigurarea unei piețe a muncii favorabile incluziunii și lupta împotriva sărăciei.

Promovarea egalității dintre femei și bărbați

| 4.2.20 | CESE consideră că perspectiva egalității de gen, care nu a fost abordată în niciuna dintre cele șapte inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020, trebuie integrată în procesul semestrului european (de exemplu, în programele naționale de reformă), deoarece este esențială realizarea obiectivelor de bază ale Strategiei Europa 2020 (40). |
| --- | --- |

4.2.20

CESE consideră că perspectiva egalității de gen, care nu a fost abordată în niciuna dintre cele șapte inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020, trebuie integrată în procesul semestrului european (de exemplu, în programele naționale de reformă), deoarece este esențială realizarea obiectivelor de bază ale Strategiei Europa 2020 (40).

4.3   Importanța implicării societății civile organizate și a partenerilor sociali în semestrul european

| 4.3.1 | Comitetul reamintește necesitatea de a îmbunătăți responsabilitatea democratică și transparența diferitelor procese din cadrul semestrului european, precum și coordonarea politicilor economice naționale. În actualul context al lipsei de încredere în capacitatea instituțiilor europene de a furniza rezultate, este crucial ca instituțiile care îi reprezintă pe cetățeni, partenerii sociali și societatea civilă să dobândească un rol mai puternic Este esențial dialogul vertical și orizontal (41), iar prevederile privind democrația participativă de la articolul 11 din TUE trebuie puse în aplicare de urgență (42).
  Comitetul consideră că formulările folosite în cadrul AAC, legate de rolul dialogului social, sunt insuficiente. Reformele structurale, în măsura în care sunt necesare, ar trebui adoptate în mod concertat și în strânsă colaborare cu partenerii sociali, nu doar prin consultarea acestora. Dialogul cu partenerii sociali și societatea civilă organizată, ca de exemplu organizațiile consumatorilor, este esențial pentru elaborarea și implementarea corespunzătoare a politicilor și reformelor. Astfel, se pot îmbunătăți credibilitatea și acceptabilitatea socială a reformelor, deoarece consensul și încrederea pot contribui la implicarea părților interesate și la succesul reformelor. Partenerii sociali și organizațiile societății civile pot evalua impactul politicilor și pot furniza avertizări timpurii, dacă este cazul. În multe domenii, organizațiile sociale, în special partenerii sociali, sunt cele care trebuie să pună în practică propunerile politice (43).
  Comitetul solicită atribuirea unui rol mai important partenerilor sociali și societății civile organizate, atât la nivel UE, cât și la nivel național. Aceștia ar trebui implicați în mod eficient și în timp util în cadrul semestrului european, în pregătirea analizelor anuale ale creșterii, a orientărilor pentru politicile de ocupare a forței de muncă, a orientărilor generale ale politicilor economice (care formează împreună „orientările integrate ale Strategiei Europa 2020”) și a recomandărilor specifice fiecărei țări. La nivel național, partenerii sociali și societatea civilă organizată ar trebui implicați mai puternic în elaborarea programelor naționale de reformă, iar CESE va continua să conlucreze îndeaproape cu rețeaua sa de consilii economice și sociale naționale/organizațiile similare, pentru a furniza factorilor de decizie europeni informații cu privire la implicarea acestora din urmă la nivel național. O implicare mai puternică a partenerilor sociali ar trebui să aibă ca rezultat o mai bună implementare. |
| --- | --- |

4.3.1

Comitetul reamintește necesitatea de a îmbunătăți responsabilitatea democratică și transparența diferitelor procese din cadrul semestrului european, precum și coordonarea politicilor economice naționale. În actualul context al lipsei de încredere în capacitatea instituțiilor europene de a furniza rezultate, este crucial ca instituțiile care îi reprezintă pe cetățeni, partenerii sociali și societatea civilă să dobândească un rol mai puternic Este esențial dialogul vertical și orizontal (41), iar prevederile privind democrația participativă de la articolul 11 din TUE trebuie puse în aplicare de urgență (42).

Comitetul consideră că formulările folosite în cadrul AAC, legate de rolul dialogului social, sunt insuficiente. Reformele structurale, în măsura în care sunt necesare, ar trebui adoptate în mod concertat și în strânsă colaborare cu partenerii sociali, nu doar prin consultarea acestora. Dialogul cu partenerii sociali și societatea civilă organizată, ca de exemplu organizațiile consumatorilor, este esențial pentru elaborarea și implementarea corespunzătoare a politicilor și reformelor. Astfel, se pot îmbunătăți credibilitatea și acceptabilitatea socială a reformelor, deoarece consensul și încrederea pot contribui la implicarea părților interesate și la succesul reformelor. Partenerii sociali și organizațiile societății civile pot evalua impactul politicilor și pot furniza avertizări timpurii, dacă este cazul. În multe domenii, organizațiile sociale, în special partenerii sociali, sunt cele care trebuie să pună în practică propunerile politice (43).

Comitetul solicită atribuirea unui rol mai important partenerilor sociali și societății civile organizate, atât la nivel UE, cât și la nivel național. Aceștia ar trebui implicați în mod eficient și în timp util în cadrul semestrului european, în pregătirea analizelor anuale ale creșterii, a orientărilor pentru politicile de ocupare a forței de muncă, a orientărilor generale ale politicilor economice (care formează împreună „orientările integrate ale Strategiei Europa 2020”) și a recomandărilor specifice fiecărei țări. La nivel național, partenerii sociali și societatea civilă organizată ar trebui implicați mai puternic în elaborarea programelor naționale de reformă, iar CESE va continua să conlucreze îndeaproape cu rețeaua sa de consilii economice și sociale naționale/organizațiile similare, pentru a furniza factorilor de decizie europeni informații cu privire la implicarea acestora din urmă la nivel național. O implicare mai puternică a partenerilor sociali ar trebui să aibă ca rezultat o mai bună implementare.

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 248, 25.8.2011, p. 8–15.

1

(2)  ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP, Joint statement on the Europe 2020 strategy (Declarație comună privind Strategia Europa 2020), 4 iunie 2010.

2

Joint statement on the Europe 2020 strategy

(3)  Avizul CESE privind Comunicarea Comisiei – Către integrarea tinerilor pe piața muncii, COM(2012)727 final, (nepublicat încă în JO).

3

Către integrarea tinerilor pe piața muncii

(4)  JO C 143, 22.5.2012, p. 94–101.

4

(5)  JO C 211/48, 19.8.2008, p. 48-53.

5

(6)  EUCO 76/12, p. 7-15.

6

(7)  Raportul președintelui Consiliului European, Herman Van Rompuy, 5 decembrie 2012.

7

(8)  COM(2012) 777 final/2, 30.11.2012.

8

(9)  JO C 11, 15.1.2013, p. 34–38.

9

(10)  Eurostat, Statistics in focus 39/2012, Europe 2020 Strategy – towards a smarter, greener and more inclusive EU economy? (Strategia Europa 2020 – către o economie UE mai inteligentă, mai ecologică și mai favorabilă incluziunii?).

10

Statistics in focus 39/2012, Europe 2020 Strategy – towards a smarter, greener and more inclusive EU economy?

(11)  COM(2012) 750 final.

11

(12)  Comunicat de presă al Eurostat nr. 4/2013, 8 ianuarie 2013.

12

Comunicat de presă

(13)  Figura Eurostat: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=0&language=en&pcode=t2020_50

13

(14)  OIM 2012, Eurozone job crisis: trends and policy responses (Criza ocupării forței de muncă în zona euro: tendințe și răspunsuri politice), de exemplu, pagina 11.

14

Eurozone job crisis

trends and policy responses

(15)  Națiunile Unite, World economic situation and prospects 2013 – global outlook (Raport privind situația economică mondială și perspectivele pentru 2013), publicat în decembrie 2012, pagina 28.

15

World economic situation and prospects 2013 – global outlook

(16)  – 0,9 % în 2013, – 2,1 % în 2014 și – 3,3 % în 2015.

16

(17)  FMI 2012, World Economic outlook, Coping with High Debt and Sluggish Growth (Perspectivele economice mondiale – O datorie mare și o creștere anemică), de exemplu, pagina 21 sau căsuța 1.1 de la pagina 41.

17

World Economic outlook, Coping with High Debt and Sluggish Growth

(18)  JO C 248, 25.8.2011, p. 8–15.

18

(19)  Fiscal Monitor: Taking stock – a progress report on fiscal adjustment, FMI, octombrie 2012.

19

Fiscal Monitor: Taking stock – a progress report on fiscal adjustment

(20)  Scăderea de 3 % corespunde modificărilor de deficit structural în perioada 2010-2012; deficitul structural este calculat eliminând efectele ciclului economic. Acest deficit trebuie rectificat.

20

(21)  JO C 143, 22.5.2012, p. 51-68, punctul 16.

21

(22)  JO C 76, 14.3.2013, p. 24–30.

22

(23)  JO C 191, 29.6.2012, p. 24–29.

23

(24)  Obiectivele Strategiei Europa 2020 emisiile de gaze cu efect de seră cu 20 % mai scăzute decât în anii '90, 20 % din energie să provină din surse regenerabile și creșterea cu 20 % a eficienței resurselor până în 2020.

24

(25)  JO C 229, 31.7.2012, p. 32–38 și JO C 248, 25.8.2011, p. 75–80.

25

(26)  JO C 44, 15.2.2013, p. 76–82.

26

(27)  JO C 143, 22.5.2012, p. 94–101.

27

(28)  JO C 11, 15.1.2013, p. 65–70.

28

(29)  JO C 143, 22.05.2012, p. 23–28.

29

(30)  COM(2012) 727 final – este în curs de elaborare un aviz CESE cu privire la acesta ( SOC/474 - CES2419-2012_00_00_TRA_APA).

30

(31)  Este în curs de elaborare un aviz al CESE (SOC/476 - CES658-2013_00_00_TRA_APA) privind Comunicarea Comisiei – Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socio-economice mai bune, COM(2012) 669 final.

31

(32)  JO C 143, 22.5.2012, p. 82–87.

32

(33)  JO C 11, 15.1.2013, p. 65–70.

33

(34)  JO C 211, 19.8.2008, p. 48–53.

34

(35)  JO C 256, 27.10.2007, p. 108-113, punctul 1.3.

35

(36)  JO C 211, 19.8.2008, p. 48–53, punctul 1.1.1

36

(37)  OIM 2012, Global wage report 2012/2013 – Wages and equitable growth (Raportul global asupra veniturilor 2012/2013 – Veniturile și creșterea echitabilă).

37

Global wage report 2012/2013 – Wages and equitable growth

(38)  OIM 2010, The minimum wage revisited in the enlarged EU (Salariul minim revizuit în Uniunea Europeană lărgită), pagina 26

38

The minimum wage revisited in the enlarged EU

(39)  COM(2012) 173 final.

39

(40)  JO C 76, 14.3.2013, p. 8–14.

40

(41)  JO C 299, 4.10.2012, p. 122-127.

41

(42)  Avizul CESE – Comitetului Economic și Social European privind unele principii, proceduri și acțiuni de punere în aplicare a articolului 11 alineatele (1) și (2) din Tratatul de la Lisabona, JO C 11, 15.1.2013, p. 8
  .

42

unele principii, proceduri și acțiuni de punere în aplicare a articolului 11 alineatele (1) și (2) din Tratatul de la Lisabona, JO C 11, 15.1.2013, p. 8

(43)  Avizul CESE – Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei - Acțiuni pentru stabilitate, creștere și ocuparea forței de muncă, JO C 44, 15.2.2013, p. 153
  .

43

Acțiuni pentru stabilitate, creștere și ocuparea forței de muncă, JO C 44, 15.2.2013, p. 153

---

| 9.5.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 133/90 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 133/90

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene

COM(2012) 499 final – 2012/0237 (COD)

2013/C 133/16

Raportor: dl Henri MALOSSE

Coraportori: dl Georgios DASSIS și dl Luca JAHIER

La 10 octombrie și la 22 noiembrie 2012, în conformitate cu articolul 304 primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și, respectiv, Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene

COM(2012) 499 final – 2012/0237 (COD)

La 15 noiembrie 2012, în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul de procedură, Comitetul a hotărât să creeze un subcomitet însărcinat cu pregătirea lucrărilor pe această temă.

Subcomitetul „Finanțarea partidelor politice europene”, însărcinat cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat proiectul de aviz la 30 ianuarie 2013 (raportor: dl Henri MALOSSE, coraportori: dl Georgios DASSIS și dl Luca JAHIER).

În cea de-a 487-a sesiune plenară, care a avut loc la 13 și 14 februarie 2013 (ședința din 13 februarie 2013), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 155 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 6 abțineri.

| 1. | CESE subliniază, în consonanță cu Parlamentul și Comisia, că o mai bună funcționare a Uniunii Europene presupune afirmarea la acest nivel a unor partide și fundații politice mai bine cunoscute și recunoscute și, totodată, mai reprezentative și mai apropiate de cetățeni. |
| --- | --- |

1.

CESE subliniază, în consonanță cu Parlamentul și Comisia, că o mai bună funcționare a Uniunii Europene presupune afirmarea la acest nivel a unor partide și fundații politice mai bine cunoscute și recunoscute și, totodată, mai reprezentative și mai apropiate de cetățeni.

| 2. | CESE sprijină crearea unui statut juridic unitar pentru partidele și fundațiile politice europene și revizuirea controlului funcționării acestora, în vederea îmbunătățirii condițiilor funcționării lor democratice interne, precum și în termeni de eficiență, vizibilitate, transparență și pe plan contabil. |
| --- | --- |

2.

CESE sprijină crearea unui statut juridic unitar pentru partidele și fundațiile politice europene și revizuirea controlului funcționării acestora, în vederea îmbunătățirii condițiilor funcționării lor democratice interne, precum și în termeni de eficiență, vizibilitate, transparență și pe plan contabil.

| 3. | În acest context, CESE insistă în mod deosebit asupra necesității ca partidele și fundațiile care vor beneficia de acest statut să urmărească cu strictețe obiectivele construcției europene și să respecte valorile esențiale pe care se întemeiază aceasta, consacrate în tratatele europene și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

3.

În acest context, CESE insistă în mod deosebit asupra necesității ca partidele și fundațiile care vor beneficia de acest statut să urmărească cu strictețe obiectivele construcției europene și să respecte valorile esențiale pe care se întemeiază aceasta, consacrate în tratatele europene și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

| 3.1 | În ceea ce privește obiectivele construcției europene, CESE consideră că un astfel de statut ar trebui să presupună asumarea unui angajament ferm față de consolidarea păcii, de cooperarea între state și popoare, de promovarea progresului economic și social și a bunăstării cetățenilor și de exercitarea democratică a libertății de exprimare și de opinie. |
| --- | --- |

3.1

În ceea ce privește obiectivele construcției europene, CESE consideră că un astfel de statut ar trebui să presupună asumarea unui angajament ferm față de consolidarea păcii, de cooperarea între state și popoare, de promovarea progresului economic și social și a bunăstării cetățenilor și de exercitarea democratică a libertății de exprimare și de opinie.

| 3.2 | În ceea ce privește respectarea valorilor esențiale garantate la nivel european, CESE subliniază necesitatea respectării acelora dintre ele care sunt consacrate în tratatele europene, în special în preambulul Tratatului privind Uniunea Europeană, și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care, în special, interzice, la articolul 21, orice formă de discriminare, indiferent de motivație. În plus, principiul egalității de gen în toate domeniile, consacrat la articolul 23 al Cartei, ar trebui să se concretizeze la nivelul tuturor organelor de conducere ale partidelor și fundațiilor politice europene. |
| --- | --- |

3.2

În ceea ce privește respectarea valorilor esențiale garantate la nivel european, CESE subliniază necesitatea respectării acelora dintre ele care sunt consacrate în tratatele europene, în special în preambulul Tratatului privind Uniunea Europeană, și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care, în special, interzice, la articolul 21, orice formă de discriminare, indiferent de motivație. În plus, principiul egalității de gen în toate domeniile, consacrat la articolul 23 al Cartei, ar trebui să se concretizeze la nivelul tuturor organelor de conducere ale partidelor și fundațiilor politice europene.

| 3.3 | CESE recomandă ca respectarea principiilor fundamentale menționate mai sus să fie validată printr-o declarație în acest sens a partidelor și fundațiilor politice care doresc să beneficieze de statutul european. Parlamentului European și, mai concret, Comisiei pentru afaceri constituționale din cadrul acestuia, le revine misiunea de a monitoriza și de a denunța cazurile de încălcare a principiilor și drepturilor fundamentale consacrate în tratatele UE. |
| --- | --- |

3.3

CESE recomandă ca respectarea principiilor fundamentale menționate mai sus să fie validată printr-o declarație în acest sens a partidelor și fundațiilor politice care doresc să beneficieze de statutul european. Parlamentului European și, mai concret, Comisiei pentru afaceri constituționale din cadrul acestuia, le revine misiunea de a monitoriza și de a denunța cazurile de încălcare a principiilor și drepturilor fundamentale consacrate în tratatele UE.

| 3.4 | De asemenea, CESE reamintește rolul-cheie pe care va trebui să și-l asume Curtea de Justiție a Uniunii Europene în ceea ce privește controlul respectării acestor principii, permițând, în special, sesizarea sa prin intermediul procedurii măsurilor provizorii. |
| --- | --- |

3.4

De asemenea, CESE reamintește rolul-cheie pe care va trebui să și-l asume Curtea de Justiție a Uniunii Europene în ceea ce privește controlul respectării acestor principii, permițând, în special, sesizarea sa prin intermediul procedurii măsurilor provizorii.

| 4. | Totodată, CESE subliniază că, pe lângă partidele și fundațiile politice europene deja existente, este necesar să se sprijine constituirea și dezvoltarea unor noi partide și fundații la acest nivel, cu condiția ca acestea să întrunească criteriile necesare de funcționare, de respectare a valorilor și de reprezentativitate. |
| --- | --- |

4.

Totodată, CESE subliniază că, pe lângă partidele și fundațiile politice europene deja existente, este necesar să se sprijine constituirea și dezvoltarea unor noi partide și fundații la acest nivel, cu condiția ca acestea să întrunească criteriile necesare de funcționare, de respectare a valorilor și de reprezentativitate.

| 4.1 | În ceea ce privește condiția suplimentară necesară pentru a putea beneficia de finanțare, și anume reprezentarea de către un deputat în Parlamentul European, aceasta nu pare a constitui un criteriu pertinent, mai ales în condițiile în care modalitățile de vot și, implicit, condițiile de reușită înregistrează încă diferențe colosale de la un stat membru la altul. |
| --- | --- |

4.1

În ceea ce privește condiția suplimentară necesară pentru a putea beneficia de finanțare, și anume reprezentarea de către un deputat în Parlamentul European, aceasta nu pare a constitui un criteriu pertinent, mai ales în condițiile în care modalitățile de vot și, implicit, condițiile de reușită înregistrează încă diferențe colosale de la un stat membru la altul.

| 4.2 | Prin urmare, CESE propune să se aleagă criterii de reprezentativitate care să reducă riscul de a da naștere unor discriminări arbitrare. În acest sens, CESE propune drept sursă de inspirație criteriile stabilite pentru inițiativele cetățenești europene (ICE) și recomandă preluarea condiției ca la ultimele alegeri europene să se fi obținut cel puțin un milion de voturi provenind din cel puțin șapte țări diferite. |
| --- | --- |

4.2

Prin urmare, CESE propune să se aleagă criterii de reprezentativitate care să reducă riscul de a da naștere unor discriminări arbitrare. În acest sens, CESE propune drept sursă de inspirație criteriile stabilite pentru inițiativele cetățenești europene (ICE) și recomandă preluarea condiției ca la ultimele alegeri europene să se fi obținut cel puțin un milion de voturi provenind din cel puțin șapte țări diferite.

| 4.3 | Finanțarea și bugetele partidelor și fundațiilor europene, precum și donațiile primite de acestea ar trebui să fie transparente și făcute publice. Cetățenii au dreptul și datoria de a fi informați cu privire la modalitățile de finanțare a partidelor și fundațiilor și la cheltuielile pe care le efectuează acestea. Eventualele sancțiuni și/sau suspendări ale finanțărilor ar trebui să fie date publicității prin intermediul presei. |
| --- | --- |

4.3

Finanțarea și bugetele partidelor și fundațiilor europene, precum și donațiile primite de acestea ar trebui să fie transparente și făcute publice. Cetățenii au dreptul și datoria de a fi informați cu privire la modalitățile de finanțare a partidelor și fundațiilor și la cheltuielile pe care le efectuează acestea. Eventualele sancțiuni și/sau suspendări ale finanțărilor ar trebui să fie date publicității prin intermediul presei.

| 5. | De asemenea, CESE dorește să reamintească ferm, cu ocazia analizării prezentei propuneri de regulament, inegalitatea de tratament care persistă și tinde chiar să se agraveze între partidele și fundațiile europene cu vocație politică, pe de o parte, și asociațiile și fundațiile care urmăresc obiective de interes general la scară europeană (economice, sindicale, sociale, umanitare, culturale, ecologice, sportive etc.), pe de altă parte. |
| --- | --- |

5.

De asemenea, CESE dorește să reamintească ferm, cu ocazia analizării prezentei propuneri de regulament, inegalitatea de tratament care persistă și tinde chiar să se agraveze între partidele și fundațiile europene cu vocație politică, pe de o parte, și asociațiile și fundațiile care urmăresc obiective de interes general la scară europeană (economice, sindicale, sociale, umanitare, culturale, ecologice, sportive etc.), pe de altă parte.

| 5.1 | Tratatul privind Uniunea Europeană, denumit și „Tratatul de la Lisabona”, consacră, la articolul 11, realitatea democrației participative și, prin urmare, importanța asociațiilor și fundațiilor care animă dezbaterea în spațiul public al UE. CESE subliniază că aceste rețele asociative europene au o importanță din ce în ce mai mare, uneori chiar preponderentă, ca urmare a accesibilității universale a internetului. Ca noi vectori ai unei democrații participative, ele dețin deja un rol crucial și tot mai important în transmiterea de informații, în dezbaterea publică și în formarea opiniei europene, îmbogățind și completând astfel în mod util structurile democrației politice reprezentative. Această valoare adăugată este evidentă mai ales la nivel european, în măsura în care ramificațiile multiple ale acestei democrații participative transcend în mod natural frontierele naționale. |
| --- | --- |

5.1

Tratatul privind Uniunea Europeană, denumit și „Tratatul de la Lisabona”, consacră, la articolul 11, realitatea democrației participative și, prin urmare, importanța asociațiilor și fundațiilor care animă dezbaterea în spațiul public al UE. CESE subliniază că aceste rețele asociative europene au o importanță din ce în ce mai mare, uneori chiar preponderentă, ca urmare a accesibilității universale a internetului. Ca noi vectori ai unei democrații participative, ele dețin deja un rol crucial și tot mai important în transmiterea de informații, în dezbaterea publică și în formarea opiniei europene, îmbogățind și completând astfel în mod util structurile democrației politice reprezentative. Această valoare adăugată este evidentă mai ales la nivel european, în măsura în care ramificațiile multiple ale acestei democrații participative transcend în mod natural frontierele naționale.

| 5.2 | Ținând seama de prăpastia care se adâncește odată cu criza între cetățeni și liderii și responsabilii politici europeni, CESE avertizează Comisia cu privire la efectele nefaste și contraproductive ale unei abordări inadaptate care nu ar fi decât în interesul drepturilor speciale și autonome ale „asociațiilor” politice europene, fără a recunoaște niciun drept echivalent celorlalte asociații europene. CESE dorește, în special, să reamintească faptul că însăși afirmarea unei Europe politice nu poate fi disociată de cea a unei Europe a cetățenilor și a societății civile, care se sprijină pe asociații și organizații ce dispun de instrumente juridice adecvate, eficace și unitare, la nivel european. |
| --- | --- |

5.2

Ținând seama de prăpastia care se adâncește odată cu criza între cetățeni și liderii și responsabilii politici europeni, CESE avertizează Comisia cu privire la efectele nefaste și contraproductive ale unei abordări inadaptate care nu ar fi decât în interesul drepturilor speciale și autonome ale „asociațiilor” politice europene, fără a recunoaște niciun drept echivalent celorlalte asociații europene. CESE dorește, în special, să reamintească faptul că însăși afirmarea unei Europe politice nu poate fi disociată de cea a unei Europe a cetățenilor și a societății civile, care se sprijină pe asociații și organizații ce dispun de instrumente juridice adecvate, eficace și unitare, la nivel european.

| 5.3 | CESE își exprimă încă o dată regretul cu privire la decizia luată de Comisie în urmă cu mai mulți ani de a retrage proiectul de statut al asociațiilor europene, motivul invocat fiind lipsa unui acord în cadrul Consiliului – motiv pe care CESE l-a considerat, dat fiind subiectul în cauză, inacceptabil și pe care nici astăzi nu îl consideră verificabil în practică. |
| --- | --- |

5.3

CESE își exprimă încă o dată regretul cu privire la decizia luată de Comisie în urmă cu mai mulți ani de a retrage proiectul de statut al asociațiilor europene, motivul invocat fiind lipsa unui acord în cadrul Consiliului – motiv pe care CESE l-a considerat, dat fiind subiectul în cauză, inacceptabil și pe care nici astăzi nu îl consideră verificabil în practică.

| 5.4 | De asemenea, CESE reamintește îngrijorarea sa în ceea ce privește eternele obstacole în calea constituirii de societăți cu statut european, indiferent că e vorba de lipsa de atractivitate a statutului actual, care pare să fie un eșec total, sau de întârzieri ori blocaje persistente ale unui statut simplificat, deschis în sfârșit unui număr considerabil de întreprinderi de toate dimensiunile. |
| --- | --- |

5.4

De asemenea, CESE reamintește îngrijorarea sa în ceea ce privește eternele obstacole în calea constituirii de societăți cu statut european, indiferent că e vorba de lipsa de atractivitate a statutului actual, care pare să fie un eșec total, sau de întârzieri ori blocaje persistente ale unui statut simplificat, deschis în sfârșit unui număr considerabil de întreprinderi de toate dimensiunile.

| 6. | CESE își reafirmă sprijinul față de proiectul de statut al unei fundații europene, pe care și l-a exprimat în avizul din 18 septembrie 2012 (1), și insistă asupra necesității de a se evita orice formă de discriminare în ceea ce privește situația fundațiilor politice europene. |
| --- | --- |

6.

CESE își reafirmă sprijinul față de proiectul de statut al unei fundații europene, pe care și l-a exprimat în avizul din 18 septembrie 2012 (1), și insistă asupra necesității de a se evita orice formă de discriminare în ceea ce privește situația fundațiilor politice europene.

| 7. | CESE își reiterează acordul față de un statut juridic unitar pentru partidele și fundațiile europene și, totodată, ținând seama de diversele sale observații și conform principiului nediscriminării garantat de Uniunea Europeană, dorește să susțină apropiata prezentare de către Comisie a unei propuneri de regulament european echivalent privind statutul și finanțarea asociațiilor europene cu altă vocație decât cea politică și să solicite accelerarea lucrărilor întreprinse în vederea adoptării regulamentului privind statului unei fundații europene. |
| --- | --- |

7.

CESE își reiterează acordul față de un statut juridic unitar pentru partidele și fundațiile europene și, totodată, ținând seama de diversele sale observații și conform principiului nediscriminării garantat de Uniunea Europeană, dorește să susțină apropiata prezentare de către Comisie a unei propuneri de regulament european echivalent privind statutul și finanțarea asociațiilor europene cu altă vocație decât cea politică și să solicite accelerarea lucrărilor întreprinse în vederea adoptării regulamentului privind statului unei fundații europene.

Bruxelles, 13 februarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 351, 15.11.2012, p. 57.

1

---